# Euroopa Liidu C 4/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 4 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik6. jaanuar 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 4

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik6. jaanuar 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 4/01 | Komisjoni arvamus, 4. jaanuar 2018, milles käsitletakse Saksamaal Baieri liidumaal asuva Grafenrheinfeld KKG tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 4/01

Komisjoni arvamus, 4. jaanuar 2018, milles käsitletakse Saksamaal Baieri liidumaal asuva Grafenrheinfeld KKG tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2018/C 4/02 | Nõukogu järeldused edasise tegevuse kohta tollivaldkonna IT-süsteemide väljaarendamisel | 3 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 4/03 | Euro vahetuskurss | 6 |
| 2018/C 4/04 | Komisjoni rakendusotsus, 5. jaanuar 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (Haut-Montravel (KPN)) | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2018/C 4/02

Nõukogu järeldused edasise tegevuse kohta tollivaldkonna IT-süsteemide väljaarendamisel

3

Euroopa Komisjon

2018/C 4/03

Euro vahetuskurss

6

2018/C 4/04

Komisjoni rakendusotsus, 5. jaanuar 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (Haut-Montravel (KPN))

Euroopa Liidu Teatajas

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 4/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8758 – BayWa / Clean Energy Trading) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| 2018/C 4/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8746 – EG Group / ESSO Germany Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 4/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8758 – BayWa / Clean Energy Trading) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

2018/C 4/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8746 – EG Group / ESSO Germany Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 6.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 4/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

4. jaanuar 2018,

milles käsitletakse Saksamaal Baieri liidumaal asuva Grafenrheinfeld KKG tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2018/C 4/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et see piiraks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

11. aprillil 2017 esitas Saksamaa valitsus vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Grafenrheinfeld KKG tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta (2).

Komisjon palus 13. juulil 2017 lisateavet ja Saksamaa ametiasutused esitasid selle 8. augustil 2017. Eespool osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Kaugus tuumaelektrijaamast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Tšehhi Vabariigi piirini on 140 km. |
| --- | --- |

1.

Kaugus tuumaelektrijaamast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Tšehhi Vabariigi piirini on 140 km.

| 2. | Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevates direktiivides (3) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et teise liikmesriigi elanikel ei ole Grafenrheinfeld KKG tuumaelektrijaama tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist. |
| --- | --- |

2.

Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevates direktiivides (3) sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et teise liikmesriigi elanikel ei ole Grafenrheinfeld KKG tuumaelektrijaama tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist.

| 3. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Saksamaal asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal.
  Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhilisi ohutusstandardeid käsitlevates direktiivides sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Saksamaal asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal.

Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhilisi ohutusstandardeid käsitlevates direktiivides sätestatud kriteeriumidele.

| 4. | Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilisi ohutusstandardeid käsitlevates direktiivides sätestatud võrdlustasemeid. |
| --- | --- |

4.

Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilisi ohutusstandardeid käsitlevates direktiivides sätestatud võrdlustasemeid.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Saksamaal Baieri liidumaal asuva Grafenrheinfeld KKG tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate mistahes kujul esinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine nii tavapärastes käitamistingimustes kui ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral ei põhjusta tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise seisukohast ja teise liikmesriigi vee, pinnase ja õhu seisukohast, võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevate direktiivide sätteid.

Brüssel, 4. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel edaspidi hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon sooviks juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL, direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta ning direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ja direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (ELT L 159, 29.6.1996, lk 1), ning nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ning 2003/122/Euratom (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1) alates 6. veebruarist 2018.

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 6.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 4/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 4/3

---

Nõukogu järeldused edasise tegevuse kohta tollivaldkonna IT-süsteemide väljaarendamisel

(2018/C 4/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE

| — | nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldusi liidu tolliseadustiku järelmeetmete kohta, (1) milles nõukogu tunnistas, et liidu tolliseadustikku ja sellega seotud õigusakte (2) hakati kohaldama 1. maist 2016, ning rõhutas, kui tähtis on see, et 2020. aastani kestval üleminekuperioodil eelkõige IT-süsteemide vallas tehtav töö tugineks realistlikele kuludele ja realistlikule ajaplaneerimisele, ning et selle raames uuritakse viise, kuidas hoida tolli ja ettevõtjate kulusid minimaalsena, näiteks ühiste IT-lahenduste vastuvõtmise abil; |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldusi liidu tolliseadustiku järelmeetmete kohta, (1) milles nõukogu tunnistas, et liidu tolliseadustikku ja sellega seotud õigusakte (2) hakati kohaldama 1. maist 2016, ning rõhutas, kui tähtis on see, et 2020. aastani kestval üleminekuperioodil eelkõige IT-süsteemide vallas tehtav töö tugineks realistlikele kuludele ja realistlikule ajaplaneerimisele, ning et selle raames uuritakse viise, kuidas hoida tolli ja ettevõtjate kulusid minimaalsena, näiteks ühiste IT-lahenduste vastuvõtmise abil;

| — | nõukogu järeldusi ELi tolliliidu arendamise ja juhtimise kohta, (3) milles nõukogu kutsus liikmesriike ja komisjoni üles rakendama liidu tolliseadustikku peamise prioriteedina ning töötama tolli IT-süsteemide jaoks välja kõikehõlmava keskpika ja pikaajalise strateegia, kaaludes sealhulgas alalise struktuuri kasutamist IT-taristu haldamiseks ning võttes samal ajal arvesse juba välja töötatud või kasutusele võetud IT-süsteeme |
| --- | --- |

—

nõukogu järeldusi ELi tolliliidu arendamise ja juhtimise kohta, (3) milles nõukogu kutsus liikmesriike ja komisjoni üles rakendama liidu tolliseadustikku peamise prioriteedina ning töötama tolli IT-süsteemide jaoks välja kõikehõlmava keskpika ja pikaajalise strateegia, kaaludes sealhulgas alalise struktuuri kasutamist IT-taristu haldamiseks ning võttes samal ajal arvesse juba välja töötatud või kasutusele võetud IT-süsteeme

| — | nõukogu järeldusi, milles käsitletakse edasisi samme teabevahetuse parandamiseks ja ELi infosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks, (4) milles kõrgeim poliitiline prioriteet on antud julgeoleku- ja piirihaldussüsteemide ning tollisüsteemide vahelise koostalitluse võimele; |
| --- | --- |

—

nõukogu järeldusi, milles käsitletakse edasisi samme teabevahetuse parandamiseks ja ELi infosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks, (4) milles kõrgeim poliitiline prioriteet on antud julgeoleku- ja piirihaldussüsteemide ning tollisüsteemide vahelise koostalitluse võimele;

| — | nõukogu järeldusi tolli rahastamise kohta, (5) milles nõukogu rõhutas vajadust edendada tollialaste õigusaktide ühtset ja sidusat kohaldamist ning kaasaegseid lähenemisviise tollikontrollile, võimaldades samas asjakohasel juhul ühise tolli IT-taristu kasutamist, ning kutsus komisjoni üles töötama 2017. aasta lõpuks välja strateegia tolli IT-süsteemide ülesehituse, arendamise, haldamise ja rahastamise kohta, võttes arvesse vastutusalade jaotust komisjoni ja liikmesriikide vahel ELi õigusaktide rakendamiseks vajalike IT-süsteemide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

—

nõukogu järeldusi tolli rahastamise kohta, (5) milles nõukogu rõhutas vajadust edendada tollialaste õigusaktide ühtset ja sidusat kohaldamist ning kaasaegseid lähenemisviise tollikontrollile, võimaldades samas asjakohasel juhul ühise tolli IT-taristu kasutamist, ning kutsus komisjoni üles töötama 2017. aasta lõpuks välja strateegia tolli IT-süsteemide ülesehituse, arendamise, haldamise ja rahastamise kohta, võttes arvesse vastutusalade jaotust komisjoni ja liikmesriikide vahel ELi õigusaktide rakendamiseks vajalike IT-süsteemide väljatöötamisel;

| — | komisjoni teatist pealkirjaga „ELi tolliliidu arendamine ja juhtimine“, milles komisjon märgib seisukohtade lahknevust liikmesriikide vahel seoses sellega, milliseid teenuseid tuleb arendada ja säilitada ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist pealkirjaga „ELi tolliliidu arendamine ja juhtimine“, milles komisjon märgib seisukohtade lahknevust liikmesriikide vahel seoses sellega, milliseid teenuseid tuleb arendada ja säilitada ELi tasandil;

TUNNISTADES

| — | liikmesriikide ja komisjoni pingutusi ja edusamme liidu tolliseadustiku rakendamiseks vajalike IT-süsteemide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ja komisjoni pingutusi ja edusamme liidu tolliseadustiku rakendamiseks vajalike IT-süsteemide ettevalmistamisel;

| — | vajadust tollivaldkonna IT-süsteemide väljaarendamist käsitleva pikaajalise IT-strateegia järele; |
| --- | --- |

—

vajadust tollivaldkonna IT-süsteemide väljaarendamist käsitleva pikaajalise IT-strateegia järele;

MÄRKIDES, ET

| — | kuna tolli ülesanded on suurenenud tollimaksude kogumisest liidu ohutuse ja julgeolekuni ja mõnes liikmesriigis käibemaksu ja aktsiisi kogumiseni, siis on oluline, et tolliliit kasutaks paremini oma potentsiaali ja vahendeid, saavutaks koostöö tegemisel kõrgema taseme ning töötaks välja tulemuslikumad ja kulutõhusamad protsessid; |
| --- | --- |

—

kuna tolli ülesanded on suurenenud tollimaksude kogumisest liidu ohutuse ja julgeolekuni ja mõnes liikmesriigis käibemaksu ja aktsiisi kogumiseni, siis on oluline, et tolliliit kasutaks paremini oma potentsiaali ja vahendeid, saavutaks koostöö tegemisel kõrgema taseme ning töötaks välja tulemuslikumad ja kulutõhusamad protsessid;

| — | tänapäeva ühiskond nõuab tolliteenistustelt kiirust ja reageerimisvõimet, mis eeldab tollialaste õigusaktide ja sellega seotud IT-süsteemide õigeaegset rakendamist; |
| --- | --- |

—

tänapäeva ühiskond nõuab tolliteenistustelt kiirust ja reageerimisvõimet, mis eeldab tollialaste õigusaktide ja sellega seotud IT-süsteemide õigeaegset rakendamist;

| — | ettevõtted on väljendanud positiivseid seisukohti seoses vajadusega sidusama lähenemisviisi järele tollivaldkonna IT-süsteemide suhtes, et vähendada kulutusi ja töökoormust (6); |
| --- | --- |

—

ettevõtted on väljendanud positiivseid seisukohti seoses vajadusega sidusama lähenemisviisi järele tollivaldkonna IT-süsteemide suhtes, et vähendada kulutusi ja töökoormust (6);

| — | tollivaldkonna IT-süsteemide tulevane põlvkond peaks veelgi parandama ELi tollialaste õigusaktide ühesugust kohaldamist ja riskijuhtimist, asutustevahelist koostööd tolli ja piirivalve vahel ja koostööd muude asutuste ja kolmandate riikidega, ning tagama, et IT-süsteeme kohandatakse kiiresti muutuva IT-tehnoloogiaga; |
| --- | --- |

—

tollivaldkonna IT-süsteemide tulevane põlvkond peaks veelgi parandama ELi tollialaste õigusaktide ühesugust kohaldamist ja riskijuhtimist, asutustevahelist koostööd tolli ja piirivalve vahel ja koostööd muude asutuste ja kolmandate riikidega, ning tagama, et IT-süsteeme kohandatakse kiiresti muutuva IT-tehnoloogiaga;

RÕHUTADES VAJADUST

| — | uurida ja kokku leppida, kuidas ja millal rakendada kogu ELi hõlmavat vahendite ühiskasutust või liikmesriikidevahelist vahendite ühiskasutust tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamiseks, võttes arvesse iga süsteemi eesmärki ja funktsionaalsust, võimaldades tolliliidul saavutada täielik potentsiaal ja kasutada täielikult ära oma vahendeid, et saavutada koostöö kõrgem tase ning töötada välja tulemuslikumad ja kulutõhusamad protsessid tollivaldkonna IT-süsteemide arendamiseks ja hooldamiseks; |
| --- | --- |

—

uurida ja kokku leppida, kuidas ja millal rakendada kogu ELi hõlmavat vahendite ühiskasutust või liikmesriikidevahelist vahendite ühiskasutust tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamiseks, võttes arvesse iga süsteemi eesmärki ja funktsionaalsust, võimaldades tolliliidul saavutada täielik potentsiaal ja kasutada täielikult ära oma vahendeid, et saavutada koostöö kõrgem tase ning töötada välja tulemuslikumad ja kulutõhusamad protsessid tollivaldkonna IT-süsteemide arendamiseks ja hooldamiseks;

| — | teha vajaduse korral kindlaks asjakohased rahastamisvood tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamist ja käitamist käsitlevate uute lähenemisviiside rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

teha vajaduse korral kindlaks asjakohased rahastamisvood tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamist ja käitamist käsitlevate uute lähenemisviiside rahastamiseks;

| — | leida tasakaalustatud lähenemisviis praeguse arengumudeli muutmiseks või asendamiseks, võttes arvesse liikmesriikide ja komisjoni tehtud märkimisväärseid investeeringuid ning olemasolevate tollivaldkonna IT-süsteemide eluiga, samuti nende funktsionaalsust, nagu koostalitlusvõime muude riiklike IT-süsteemidega; |
| --- | --- |

—

leida tasakaalustatud lähenemisviis praeguse arengumudeli muutmiseks või asendamiseks, võttes arvesse liikmesriikide ja komisjoni tehtud märkimisväärseid investeeringuid ning olemasolevate tollivaldkonna IT-süsteemide eluiga, samuti nende funktsionaalsust, nagu koostalitlusvõime muude riiklike IT-süsteemidega;

| — | hinnata tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamise uutele lähenemisviisidele tee rajamiseks vajalikku õigusraamistikku, järgides samal ajal pädevuste jagunemist liikmesriikide ja ELi vahel; |
| --- | --- |

—

hinnata tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamise uutele lähenemisviisidele tee rajamiseks vajalikku õigusraamistikku, järgides samal ajal pädevuste jagunemist liikmesriikide ja ELi vahel;

TERVITAB

| — | järkjärgulisele lähenemisviisile omistatud prioriteeti, mis peaks pakkuma tulemusliku ja kulutõhusa lahenduse tollivaldkonna järgmise põlvkonna IT-süsteemidele pärast aastat 2025, tuginedes sidusrühmade kokku lepitud arhitektuurile; |
| --- | --- |

—

järkjärgulisele lähenemisviisile omistatud prioriteeti, mis peaks pakkuma tulemusliku ja kulutõhusa lahenduse tollivaldkonna järgmise põlvkonna IT-süsteemidele pärast aastat 2025, tuginedes sidusrühmade kokku lepitud arhitektuurile;

| — | huvitatud liikmesriikide ja komisjoni pühendumust uurida põhjalikumalt uusi lähenemisviise tollivaldkonna IT-süsteemide arendamisele ja käitamisele, sealhulgas katseprojekti käivitamise kaudu; |
| --- | --- |

—

huvitatud liikmesriikide ja komisjoni pühendumust uurida põhjalikumalt uusi lähenemisviise tollivaldkonna IT-süsteemide arendamisele ja käitamisele, sealhulgas katseprojekti käivitamise kaudu;

KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | rakendama esimese prioriteedina liidu tolliseadustiku IT tööprogrammi ja, kui see on asjakohane, arendama neid IT-süsteeme koostöös, et tagada liidu tolliseadustiku täielik rakendamine; |
| --- | --- |

—

rakendama esimese prioriteedina liidu tolliseadustiku IT tööprogrammi ja, kui see on asjakohane, arendama neid IT-süsteeme koostöös, et tagada liidu tolliseadustiku täielik rakendamine;

| — | uurima koostöös asjaomaste sidusrühmadega uusi lähenemisviise tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamisele ja käitamisele, pidades silmas, et uute lähenemisviiside igasugusele kaalumisele peaks eelnema idee põhjalikum uurimine, sealhulgas muu hulgas seoses katseprojekti ulatuse, sidusrühmade, rahastamise ning alalise IT-taristu või jagatud teenuseosutaja võimaliku kaasamisega kooskõlas Tallinna deklaratsiooniga, mis on esitatud lisas; |
| --- | --- |

—

uurima koostöös asjaomaste sidusrühmadega uusi lähenemisviise tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide arendamisele ja käitamisele, pidades silmas, et uute lähenemisviiside igasugusele kaalumisele peaks eelnema idee põhjalikum uurimine, sealhulgas muu hulgas seoses katseprojekti ulatuse, sidusrühmade, rahastamise ning alalise IT-taristu või jagatud teenuseosutaja võimaliku kaasamisega kooskõlas Tallinna deklaratsiooniga, mis on esitatud lisas;

| — | tegema kulude ja tulude analüüsid, sealhulgas konkreetse analüüsi tollivaldkonna tulevasi IT-süsteeme käsitlevate uute lähenemisviiside kulutõhususe kohta ning nende mõju kohta asutustele, kaubandusele ja ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

tegema kulude ja tulude analüüsid, sealhulgas konkreetse analüüsi tollivaldkonna tulevasi IT-süsteeme käsitlevate uute lähenemisviiside kulutõhususe kohta ning nende mõju kohta asutustele, kaubandusele ja ettevõtetele.

---

(1)  ELT C 357, 29.9.2016, lk 2.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, komisjoni 17. detsembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/341, komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447 ning komisjoni 11. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/578.

(3)  Dokument 7585/1/17 REV 1.

(4)  Dok 10151/17.

(5)  Dokument 7586/17.

(6)  2013. aasta välisuuring, milles osales üle 1 000 ettevõtte: ELi tolliliidu hindamist käsitlev uuring (erileping nr 13, millega rakendati raamlepingut nr TAXUD/2010/CC/101); ISBN 978–92-79-33136-7.

---

LISA

TALLINNA DEKLARATSIOON TOLLIVALDKONNA TULEVASTE IT-SÜSTEEMIDE ARENDAMISE KOHTA

ELi liikmesriikide ja osalevate kandidaatriikide tolliametite juhtidele ning Euroopa Komisjonile korraldatud, 28.–29. septembril 2017 Tallinnas toimunud kõrgetasemelise tollivaldkonna IT-seminari osalejad

TUNNISTADES VAJADUST

| — | arendada vajalikke IT-süsteeme tollivaldkonna pikaajalise IT-strateegia alusel, mis vastab ettevõtjate, tolliasutuste ja muude sidusrühmade vajadustele ning saadab tollivaldkonna protsesside edasist ühtlustamist; |
| --- | --- |

—

arendada vajalikke IT-süsteeme tollivaldkonna pikaajalise IT-strateegia alusel, mis vastab ettevõtjate, tolliasutuste ja muude sidusrühmade vajadustele ning saadab tollivaldkonna protsesside edasist ühtlustamist;

| — | tollivaldkonna IT-süsteemide õigeaegse, kaasaegse ja kulutõhusa arendamise ja käitamise järele tulevikus ning vältida tarbetut pingutuste dubleerimist liikmesriikide ja komisjoni poolt; |
| --- | --- |

—

tollivaldkonna IT-süsteemide õigeaegse, kaasaegse ja kulutõhusa arendamise ja käitamise järele tulevikus ning vältida tarbetut pingutuste dubleerimist liikmesriikide ja komisjoni poolt;

DEKLAREERIVAD, ET

| — | tuleb jätkata tööd tollivaldkonna pikaajalise IT-strateegiaga, mis põhineb selgel ettekujutusel tulevastest vajadustest ja milles käsitletakse küsimusi, mis ulatuvad praeguste lähenemisviiside piiridest kaugemale, säilitades samas liidu tolliseadustiku rakendamise prioriteedi; |
| --- | --- |

—

tuleb jätkata tööd tollivaldkonna pikaajalise IT-strateegiaga, mis põhineb selgel ettekujutusel tulevastest vajadustest ja milles käsitletakse küsimusi, mis ulatuvad praeguste lähenemisviiside piiridest kaugemale, säilitades samas liidu tolliseadustiku rakendamise prioriteedi;

| — | tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide tsentraliseerituma või koostöös tehtava arenduse ja hoolduse potentsiaali tuleks tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamise vahendina edasi uurida, võttes arvesse varasematest koostööalgatustest saadud kogemusi ning kogemusi praegustest algatustest, mida tuleks jätkata, et saada teada koostöömudeli täielik potentsiaal; |
| --- | --- |

—

tollivaldkonna tulevaste IT-süsteemide tsentraliseerituma või koostöös tehtava arenduse ja hoolduse potentsiaali tuleks tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamise vahendina edasi uurida, võttes arvesse varasematest koostööalgatustest saadud kogemusi ning kogemusi praegustest algatustest, mida tuleks jätkata, et saada teada koostöömudeli täielik potentsiaal;

| — | kulude kokkuhoid ja tõhusus võib olla saavutatav vahendite suurema ühiskasutuse kaudu (üle ELi või liikmesriikide vahel); |
| --- | --- |

—

kulude kokkuhoid ja tõhusus võib olla saavutatav vahendite suurema ühiskasutuse kaudu (üle ELi või liikmesriikide vahel);

| — | igasugune vahendite ühiskasutus peaks põhinema selgetel ärimudelitel ja kulude-tulude analüüsidel ning seda peaks toetama asjakohane õigusraamistik; |
| --- | --- |

—

igasugune vahendite ühiskasutus peaks põhinema selgetel ärimudelitel ja kulude-tulude analüüsidel ning seda peaks toetama asjakohane õigusraamistik;

| — | on vaja kindlaks määrata, kuidas tuleks rahastada uusi lähenemisviise IT-süsteemide arendamisele ja käitamisele, pidades silmas kulude kokkuhoiu ja tõhususe eesmärke; |
| --- | --- |

—

on vaja kindlaks määrata, kuidas tuleks rahastada uusi lähenemisviise IT-süsteemide arendamisele ja käitamisele, pidades silmas kulude kokkuhoiu ja tõhususe eesmärke;

| — | tollivaldkonna IT-süsteeme tuleks arendada sidusrühmadele parima teenuse osutamist silmas pidades, kasutades ära uute tehnoloogiate potentsiaali; |
| --- | --- |

—

tollivaldkonna IT-süsteeme tuleks arendada sidusrühmadele parima teenuse osutamist silmas pidades, kasutades ära uute tehnoloogiate potentsiaali;

| — | tuleks põhjalikumalt uurida ja arvesse võtta ühist hangete korraldamist, arendamist ja käitamist muudes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

—

tuleks põhjalikumalt uurida ja arvesse võtta ühist hangete korraldamist, arendamist ja käitamist muudes poliitikavaldkondades;

| — | tollivaldkonna IT-süsteemide arendamist ja käitamist käsitlevate lähenemisviiside tulevasele kaalumisele peaks eelnema idee põhjalikum uurimine (sh katseprojekti ulatus, sidusrühmad, rahastamine, võimalik alalise struktuuri kasutamine IT-taristu haldamiseks jne); seda võib edendada huvitatud liikmesriikidest ja komisjonist koosnev töörühm, võttes arvesse vajadust teha kindlaks tulevased tegutsemismudelid. |
| --- | --- |

—

tollivaldkonna IT-süsteemide arendamist ja käitamist käsitlevate lähenemisviiside tulevasele kaalumisele peaks eelnema idee põhjalikum uurimine (sh katseprojekti ulatus, sidusrühmad, rahastamine, võimalik alalise struktuuri kasutamine IT-taristu haldamiseks jne); seda võib edendada huvitatud liikmesriikidest ja komisjonist koosnev töörühm, võttes arvesse vajadust teha kindlaks tulevased tegutsemismudelid.

---

Euroopa Komisjon

| 6.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 4/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 4/6

---

Euro vahetuskurss (1)

5. jaanuar 2018

(2018/C 4/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2045 |
| JPY | Jaapani jeen | 136,45 |
| DKK | Taani kroon | 7,4459 |
| GBP | Inglise nael | 0,88883 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,8318 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1757 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,7418 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,594 |
| HUF | Ungari forint | 308,77 |
| PLN | Poola zlott | 4,1554 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6351 |
| TRY | Türgi liir | 4,5127 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5361 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5068 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,4188 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6837 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5993 |
| KRW | Korea vonn | 1 281,20 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,8886 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8151 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4350 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 164,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8180 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,065 |
| RUB | Vene rubla | 68,7724 |
| THB | Tai baat | 38,773 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,9057 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,3267 |
| INR | India ruupia | 76,3290 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2045

JPY

Jaapani jeen

136,45

DKK

Taani kroon

7,4459

GBP

Inglise nael

0,88883

SEK

Rootsi kroon

9,8318

CHF

Šveitsi frank

1,1757

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,7418

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,594

HUF

Ungari forint

308,77

PLN

Poola zlott

4,1554

RON

Rumeenia leu

4,6351

TRY

Türgi liir

4,5127

AUD

Austraalia dollar

1,5361

CAD

Kanada dollar

1,5068

HKD

Hongkongi dollar

9,4188

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6837

SGD

Singapuri dollar

1,5993

KRW

Korea vonn

1 281,20

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,8886

CNY

Hiina jüaan

7,8151

HRK

Horvaatia kuna

7,4350

IDR

Indoneesia ruupia

16 164,39

MYR

Malaisia ringit

4,8180

PHP

Filipiini peeso

60,065

RUB

Vene rubla

68,7724

THB

Tai baat

38,773

BRL

Brasiilia reaal

3,9057

MXN

Mehhiko peeso

23,3267

INR

India ruupia

76,3290

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 6.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 4/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 4/7

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

5. jaanuar 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

(Haut-Montravel (KPN))

(2018/C 4/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa on esitanud nimetuse „Haut-Montravel“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa on esitanud nimetuse „Haut-Montravel“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

| (2) | Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada nimetuse „Haut-Montravel“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada nimetuse „Haut-Montravel“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Haut-Montravel“ (KPN) tootespetsifikaadi muutmise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105 on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

LISA

„HAUT-MONTRAVEL“

PDO-FR-A0152-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 15. september 2014

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendus

2.1.   Geograafiline tootmispiirkond

Tootespetsifikaadi 1. osa punktis IV kirjeldatud geograafilist tootmispiirkonda on laiendatud kaheksa järgmise kommuuni territooriumile: Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Lamothe-Montravel, Montcaret, Montazeau, Montpeyroux, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Vivien. Nendes kommuunides, mis samuti asuvad kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ tootmispiirkonnas, on samasugused mulla- ja kliimatingimused kui kaitstud päritolunimetusega veini „Haut-Montravel“ algselt määratletud tootmispiirkonnas; seejuures kasutatakse ka samu viinamarjasorte. See muudatus on seotud tootmistingimuste muutumisega ja kinnitab kaitstud päritolunimetusega valgete veinide „Haut-Montravel“ liköörveinidele iseloomulikke omadusi.

Need muudatused vastavad kaitstud päritolunimetusega veini „Côtes de Montravel“ spetsifikaati tehtud samalaadsetele muudatustele. Edaspidi langevad nimetatud kahe kaitstud päritolunimetusega toote geograafilised piirkonnad kokku, kuid tegemist on erinevate toodetega: kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ näol on tegemist poolmagusa valge veiniga. See võimaldab muuta pakkumise selgemaks.

Geograafilisele piirkonnale lisatud kommuunid kuulusid varem vahetus läheduses asuvate piirkondade hulka, seoses muudatusega tehti vastavad kohandused ning kõnealused kommuunid arvati välja (tootespetsifikaadi 1. osa punkti IV alapunkt 3).

1. osa punkti IV alapunkti 2 on lisatud kuupäev, mil pädev riiklik asutus piiritletud maatüki muudatuse uuesti määratletud geograafilise tootmispiirkonna raames heaks kiitis. See punkt ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.2.   Seos piirkonnaga

Tootespetsifikaadi punktis X kirjeldatud seost piirkonnaga on muudetud vastavalt tootespetsifikaadis tehtud muudatustele.

Koonddokumendi punktis 7 esitatud kirjeldust seose kohta piirkonnaga on vastavalt muudetud, võttes arvesse infosüsteemis e-Ambrosia kehtestatud tähemärkide arvu piirangut.

2.3.   Redaktsioonilised muudatused

| — | 1. osa punkti VI alapunktis b on sõna „pung“ asendatud sõnaga „õiepung“: tegemist on redaktsioonilise muudatusega, millega ei muudeta esialgse teksti tähendust.
  Koonddokumenti on vastavalt muudetud: väljend „10 punga“ on asendatud väljendiga „10 õiepunga“. |
| --- | --- |

—

1. osa punkti VI alapunktis b on sõna „pung“ asendatud sõnaga „õiepung“: tegemist on redaktsioonilise muudatusega, millega ei muudeta esialgse teksti tähendust.

Koonddokumenti on vastavalt muudetud: väljend „10 punga“ on asendatud väljendiga „10 õiepunga“.

| — | Üleminekumeetmeid hõlmavas 1. osa punktis XI on välja jäetud alapunkt 2 „Analüüsistandardid – üldalkoholisisaldus mahuprotsentides“, kuna seda sätet kohaldati vaid kuni 2011. aasta viinamarjakoristuseni (k.a.). |
| --- | --- |

—

Üleminekumeetmeid hõlmavas 1. osa punktis XI on välja jäetud alapunkt 2 „Analüüsistandardid – üldalkoholisisaldus mahuprotsentides“, kuna seda sätet kohaldati vaid kuni 2011. aasta viinamarjakoristuseni (k.a.).

Tegemist on redaktsioonilise ajakohastamisega, mis ei mõjuta koonddokumenti.

2.4.   Saagikus

| — | Tootespetsifikaadi 1. osa punkti VIII alapunktis 1 on muudetud saagikusega seotud sätteid: saagikust on vähendatud 25 hektoliitrini hektari kohta varasema 50 asemel ja maksimaalset saagikust on vähendatud 30 hektoliitrini hektari kohta varasema 60 asemel.
  Koonddokumendi punkti 5 alapunkti b on vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi 1. osa punkti VIII alapunktis 1 on muudetud saagikusega seotud sätteid: saagikust on vähendatud 25 hektoliitrini hektari kohta varasema 50 asemel ja maksimaalset saagikust on vähendatud 30 hektoliitrini hektari kohta varasema 60 asemel.

Koonddokumendi punkti 5 alapunkti b on vastavalt muudetud.

| — | Kooskõlas saagikuse muutmisega on muudetud ka 1. osa punkti VI alapunkti 1 alapunktis d sätestatud kasvatuskoha maksimaalset keskmist koormust 8 000 kilogrammilt hektari kohta 7 000 kilogrammini hektari kohta.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas saagikuse muutmisega on muudetud ka 1. osa punkti VI alapunkti 1 alapunktis d sätestatud kasvatuskoha maksimaalset keskmist koormust 8 000 kilogrammilt hektari kohta 7 000 kilogrammini hektari kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| — | Tootespetsifikaadi punkti VIII on lisatud alapunkt 4, milles on sätestatud, et samal kindlaksmääratud viinamarjade kasvatusalal on lubatud toota samaaegselt kaitstud päritolunimetusega toodet „Haut-Montravel“ ja kaitstud päritolunimetusega toodet „Côtes de Montravel“.
  Sellisel juhul ei või kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ deklareeritud kogus olla suurem kui kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ lubatud aastase saagikuse ja kaitstud päritolunimetusega toote „Haut-Montravel“ deklareeritud koguse vahe, mille suhtes on kohaldatud koefitsienti k. Kõnealune koefitsient k võrdub kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ lubatud aastase saagikuse ja kaitstud päritolunimetusega toote „Haut-Montravel“ lubatud aastase saagikuse jagatisega.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi punkti VIII on lisatud alapunkt 4, milles on sätestatud, et samal kindlaksmääratud viinamarjade kasvatusalal on lubatud toota samaaegselt kaitstud päritolunimetusega toodet „Haut-Montravel“ ja kaitstud päritolunimetusega toodet „Côtes de Montravel“.

Sellisel juhul ei või kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ deklareeritud kogus olla suurem kui kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ lubatud aastase saagikuse ja kaitstud päritolunimetusega toote „Haut-Montravel“ deklareeritud koguse vahe, mille suhtes on kohaldatud koefitsienti k. Kõnealune koefitsient k võrdub kaitstud päritolunimetusega toote „Côtes de Montravel“ lubatud aastase saagikuse ja kaitstud päritolunimetusega toote „Haut-Montravel“ lubatud aastase saagikuse jagatisega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootmistingimuste muudatuste eesmärk on võimaldada veini „Haut-Montravel“ paremini identifitseerida magusa veinina, nn liköörveinina, mis on saadud käsitsi ja valikuliselt korjatud üleküpsenud viinamarjadest.

2.5.   Viinamarjade küpsus ja analüüsistandardid

| — | Tootespetsifikaadi 1. osa punkti VIII alapunktis 1 on muudetud viinamarjakoristusega seotud sätteid täpsustamaks, et viinamarju korjatakse üleküpsenud kujul, millega võib kaasneda või mitte väärishallituse toime. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi 1. osa punkti VIII alapunktis 1 on muudetud viinamarjakoristusega seotud sätteid täpsustamaks, et viinamarju korjatakse üleküpsenud kujul, millega võib kaasneda või mitte väärishallituse toime.

| — | Ühtlasi on lisatud, et viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja valikuliselt. |
| --- | --- |

—

Ühtlasi on lisatud, et viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja valikuliselt.

| — | Tootespetsifikaadi 1. osa punkti VII alapunktis 2 on suurendatud viinamarjade küpsusastmega seotud näitajaid: viinamarjade suhkrusisaldust; väikseimat naturaalset ja väikseimat tegelikku alkoholisisaldust mahuprotsentides on kohandatud, vastavalt 255 g/l varasema 198 g/l asemel, 17 % varasema 12,5 % asemel ja 12 % varasema 10,5 % asemel. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi 1. osa punkti VII alapunktis 2 on suurendatud viinamarjade küpsusastmega seotud näitajaid: viinamarjade suhkrusisaldust; väikseimat naturaalset ja väikseimat tegelikku alkoholisisaldust mahuprotsentides on kohandatud, vastavalt 255 g/l varasema 198 g/l asemel, 17 % varasema 12,5 % asemel ja 12 % varasema 10,5 % asemel.

| — | Koonddokumendi punktis 3 on muudetud väikseimat tegelikku alkoholisisaldust ja väikseimat naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides. |
| --- | --- |

—

Koonddokumendi punktis 3 on muudetud väikseimat tegelikku alkoholisisaldust ja väikseimat naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides.

| — | 1. osa punkti IX alapunktis b on seoses analüüsistandarditega muudetud fermenteeritava suhkru sisaldust, mis on 85 g/l varasema 25–51 g/l asemel. |
| --- | --- |

—

1. osa punkti IX alapunktis b on seoses analüüsistandarditega muudetud fermenteeritava suhkru sisaldust, mis on 85 g/l varasema 25–51 g/l asemel.

| — | Samuti on lisatud, et veini lenduvate hapete sisaldus enne pakendamist (pakendamata kujul) määratakse erandkorras kindlaks tarbimise valdkonna eest vastutava ministri ja põllumajandusministri ühismäärusega. |
| --- | --- |

—

Samuti on lisatud, et veini lenduvate hapete sisaldus enne pakendamist (pakendamata kujul) määratakse erandkorras kindlaks tarbimise valdkonna eest vastutava ministri ja põllumajandusministri ühismäärusega.

Tootmistingimuste muudatuste eesmärk on võimaldada veini „Haut-Montravel“ paremini identifitseerida magusa veinina, nn liköörveinina, mis on saadud käsitsi ja valikuliselt korjatud üleküpsenud viinamarjadest.

2.6.   Viinamarjasortide valik ja sortide segu

| — | Erinevate viinamarjasortide kasutamise proportsiooni käsitlevale 1. osa punkti V alapunktile 2 on lisatud järgmine lause: „Viinamarjasordi ’Sémillon B’ osakaal viinamarjasortide seas peab olema vähemalt 50 %“. See on tootmispiirkonnas ülekaalukalt kõige enam kasvatatav viinamarjasort ning mereline kliima soodustab marjade üleküpsemist.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Erinevate viinamarjasortide kasutamise proportsiooni käsitlevale 1. osa punkti V alapunktile 2 on lisatud järgmine lause: „Viinamarjasordi ’Sémillon B’ osakaal viinamarjasortide seas peab olema vähemalt 50 %“. See on tootmispiirkonnas ülekaalukalt kõige enam kasvatatav viinamarjasort ning mereline kliima soodustab marjade üleküpsemist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

| — | Läbi on vaadatud 1. osa punkti IX alapunkti 1 alapunktis a viinamarjasortide segu käsitlevad sätted ning on täpsustatud, et viinamarjasordi ’Sémillon B’ osakaal peab olema vähemalt 50 %.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Läbi on vaadatud 1. osa punkti IX alapunkti 1 alapunktis a viinamarjasortide segu käsitlevad sätted ning on täpsustatud, et viinamarjasordi ’Sémillon B’ osakaal peab olema vähemalt 50 %.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Need muudatused selgitavad kaitstud päritolunimetusega veini „Haut-Montravel“ omadusi ja kinnitavad selle toote liköörveinile iseloomulikku laadi.

2.7.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavasid hõlmava 1. osa punkti IX alapunkti 1 alapunktis c on edaspidiseks kehtestatud kaitstud päritolunimetusega veinide „Haut-Montravel“ puhul suhkurdamise keeld.

Koonddokumendi punkti 4 „Veinivalmistustavad“ on vastavalt muudetud.

2.8.   Tarbijale suunatud veinide turustamine

Tootespetsifikaadi 1. osa punkti IX alapunktis 4 on sätestatud veini kääritamise kestus (veini kääritamisperioodi pikendamine), veini ei või lõpptarbijale turustada enne viinamarjakoristusele järgneva aasta 1. septembrit.

Tootmistingimuste muudatuste eesmärk on võimaldada veini „Haut-Montravel“ paremini identifitseerida magusa veinina, nn liköörveinina, mis on saadud käsitsi ja valikuliselt korjatud üleküpsenud viinamarjadest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.9.   Kontroll

Kirjeldus ja põhjused

Deklareerimiskohustust hõlmava tootespetsifikaadi II osa punkti I on muudetud.

Muudetud on tootmisest loobumise avalduse esitamise kuupäeva, see on toodud ajale enne viinamarjakoristusperioodi algust.

Nõue deklaratsiooni esitamiseks veini üldisema nimetuse all turustamise puhul on välja jäetud.

Muudetud on registrite pidamist käsitlevat tootespetsifikaadi II osa punkti II, lisatud on kohustus pidada igapäevase toodangu registrit, mille eesmärk on koondada andmed, mis hõlmavad koristatud põllumaatükkide katastritunnuseid, koristamise kuupäeva, kogust ja partiide suhkrusisaldust.

Täiendatud on tootespetsifikaadi III osa punktis I esitatud peamiste kontrollitavate punktide tabelit, lisatud on punkt, mis hõlmab viinamarjade käsitsi ja valikulise korjamise kontrollimist.

Nende muudatuste eesmärk on võimaldada kontrollida vastavust tootespetsifikaadile ning need ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Haut-Montravel

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on väga kontsentreeritud peenemaitseliste ja mahedate valgete veinidega. Iseloomustav tunnus „magus“ avaldub juhul, kui viinamarjadel on välja arenenud „väärishallitus“ (hahkhallituse botrytis cinerea toime). Tegemist on väga hästi vananevate veinidega. Veinidel on suur fermenteeritava suhkru sisaldus (üle 85 g/l), neil on täidlane maitse, tegemist on magusate valgete veinidega, mille puhul on tunda kuivatatud või keedetud puuvilja lõhna ja maitse varjundeid, mõnikord kerge mee nüanssidega.

Rikastamine ei ole lubatud. Väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides = 17 %.

Väikseim tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 %

Veini lenduvate hapete sisaldus enne pakendamist on erandkorras määratud kindlaks tarbimise valdkonna eest vastutava ministri ja põllumajandusministri ühismäärusega.

5.   Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Veini rikastamine ei ole lubatud.

Viinamarjade termiline töötlemine, mille toel langeks viinamarjade temperatuur alla –5 °C, ning kuivatustunnelite või -ruumide kasutamine on keelatud. Puutükkide kasutamine ning tanniinide lisamine on keelatud. Lisaks eespool nimetatud sätetele tuleb veinide valmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasemel ning on sätestatud maaeluseadustikus.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta.

Reavahe ei või olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla vähem kui 0,80 meetrit.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid: Guyot’ vorm, Royat’ nöörpuu vorm ja noorenduslõikamine (taille à cots).

Igal tüvel võib olla kuni 10 õiepunga. Kastmine on keelatud

b.   
  Maksimaalne saagikus

30 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub Dordogne’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Fougueyrolles, Lamothe-Montravel, Montcaret, Montazeau, Montpeyroux, Nastringues, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Vivien ja Vélines.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | ’Muscadelle B’ |
| --- | --- |

’Muscadelle B’

| | ’Semillon B’ |
| --- | --- |

’Semillon B’

| | ’Sauvignon gris G’ |
| --- | --- |

’Sauvignon gris G’

| | ’Sauvignon B’ |
| --- | --- |

’Sauvignon B’

8.   Seos(ed)

Kaitstud päritolunimetuse „Haut-Montravel“ geograafiline piirkond moodustab osa kaitstud päritolunimetuse „Montravel“ geograafilisest piirkonnast. Piirkond, mis piirneb lõunast Dordogne’i oruga ja põhjast Landais’ metsaga, asub Dordogne’i departemangu lääneosas ning hõlmab 13 kommuuni territooriumi.

Geomorfoloogiliselt moodustab „Haut-Montraveli“ geograafiline piirkond ühtse territooriumi Bergeraci piirkonnaga, tegemist on tasandikulise reljeefiga üsna kitsa territooriumiga, mida piiravad La Lidoire’i ja Dordogne’i orud.

Piiritletud kasvatusaladel, mis on hoolikalt valitud, et tagada viinamarjade optimaalne kvaliteet, on kõige eelistatumad hästi vett läbilaskva savi- ja lubjakivirikka pinnasega kõrgustikul asuvad maatükid ning lõunasse avanevad nõlvad. Viinapuude kasvatusaladel on väheviljakas ja toitainevaene pinnas, mis on samas piisavalt suure savisisaldusega, et vältida ülemäärase kuivenemise ohtu suvel.

Sellised looduslikud tingimused nõuavad rangeid kasvatusmeetodeid, mis avalduvad nõudes, et viinapuude minimaalne istutustihedus peab olema 5 000 puud hektari kohta ja puude saagikus madal. Viinapuude õige hooldamine kindlustab viinamarjade piisava ja varajase küpsemise ning nende suure suhkrusisalduse, eeskätt piirkonnast pärinevate viinamarjasortide puhul, nagu ’Muscadelle B’, ’Sauvignon B’, ’Sauvignon gris G’, lisasordina ’Ondenc B’, kuid eeskätt viinamarjasordi ’Sémillon B’ puhul, mis on tihti peamine kasvatatav sort. Mereline kliima soodustab marjade üleküpsemist.

Viinamarjade suhkrusisaldus tuleb saavutada looduslikul teel ning selle suurendamine külma mõjul või tunnelkuivatit kasutades ei ole lubatud. Selleks et tagada viinamarjade kvaliteet kuni pressimiseni, on keelatud kasutada automaatseid pressimismasinaid või labapumpadega varustatud isetühjenevaid konteinereid.

Dordogne’i oru ja Landais’ metsamassiivi mõjutusel kujunenud ilmastikutingimused soodustavad sügisel hommikuse udu teket, millele järgnevad päikesepaistelised pärastlõunad. Tänu nendele ilmastikutingimustele korjavad viinamarjakasvatajad valikuliselt üleküpsenud ja väga suure suhkrusisaldusega viinamarju, millel on botrytis cinerea toimel arenenud välja väärishallitus. Neist marjadest saadav vein on peenemaitseline ja mahe, väga kontsentreeritud, viinamarja fermenteeritava suhkru sisaldus on enam kui 85 grammi liitri kohta, saaduse üldalkoholisisaldus mahuprotsentides on 14,5 % ilma igasuguse rikastamiseta. Vein on täidlase maitsega, kuivatatud või keedetud puuvilja lõhna ja maitse varjunditega, mõnikord kerge mee nüanssidega, mis annab tunnistust piirkonna potentsiaali ulatusest, samuti on tegemist väga hästi vananeva veiniga.

Viinamarjakasvatajate oskusteave tuleneb ammustest traditsioonidest, mis on seotud suure jääksuhkrusisaldusega veini valmistamise ja säilitamisega, mida tarbiti sageli valmistamiskohast kaugel (eeskätt Põhja-Euroopas).

Enne viinapuu-lehetäi levimist on ajalooliselt vähe andmeid „Haut-Montraveli“ veinide kohta, eeskätt osutatakse üldiselt „Montraveli“ veinidele, täpsustamata, kas tegemist on kuiva veiniga või fermenteeritavat suhkrut sisaldava veiniga.

1903. aastal esitas Édouard FERET teoses „Bergerac et ses vins“ (Bergerac ja selle veinid) täieliku ülevaate Bergeraci piirkonna viinamarjakasvatusest. Ta märgib järgmist: „Kommuunides nagu Fougueyrolles, Nastringues, Saint-Antoine-de-Breuilh (teiste hulgas) valmistatavad veinid võivad võistelda Sainte-Foy omadega. Tegemist on ülimalt peenemaitseliste, magusate ja õrnade veinidega, millel on sageli väga meeldiv lõhna- ja maitsebukett“.

Üksnes pudelites turustatava usaldusväärse toodanguga on viinamarjakasvatajad aegade jooksul tõestanud, et nad valdavad täiuslikult viinamarjakasvatamise ja veinivalmistamise kunsti ning suudavad rasketele ilmastikuoludele vaatamata valmistada magusaid valgeid kvaliteetveine.

Mitmesugustel kohalikel üritustel (põllumajandusmessid jm) hakati nimetust „Montravel“ üha enam kasutama selle konkreetse Bergeraci piirkonna territooriumi olulisuse rõhutamiseks.

9.   Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

—   Dordogne’i departemang: kommuunid Bergerac, Le Fleix, Monfaucon, Saint-Laurent-des-Vignes;

—   Gironde’i departemang: kommuunid Gardegan-et-Tourtirac, Gensac, Landerrouat, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Pineuilh, Saint-Avit-Saint-Nazaire ja Saint-Emilion.

Märgistamiseeskirjad

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Haut-Montravel“ märgistus võib hõlmata täpsustust laiema geograafilise üksuse „Sud-Ouest“ (edel) kohta. Kõnealune laiem geograafiline nimetus võib esineda ka reklaamprospektidel ja teatud anumatel. Laiema geograafilise piirkonna nimetuse tähemärgid ei või olla kõrgemad või laiemad märgisel esitatud kaitstud päritolunimetuse tähemärkidest.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c142e23c-3854-4c0e-bdb3-97c3b983b620

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 6.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 4/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 4/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8758 – BayWa / Clean Energy Trading)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 4/05)

| 1. | 22. detsembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.
  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:






  — | BayWa r.e. renewable Energy GmbH („BayWa“, Saksamaa), |
| --- | --- | --- |

1.

22. detsembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

—

BayWa r.e. renewable Energy GmbH („BayWa“, Saksamaa),

| — | Clean Energy Trading GmbH („CET“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

Clean Energy Trading GmbH („CET“, Saksamaa).

BayWa omandab ettevõtja CET üle kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | BayWa tegutseb sellistes valdkondades nagu päikese-, tuule-, bio- ja maasoojusenergia; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

BayWa tegutseb sellistes valdkondades nagu päikese-, tuule-, bio- ja maasoojusenergia;

| — | CET tegutseb taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ja elektrienergia lõpptarbijatele tarnimise otseturundusega. |
| --- | --- |

—

CET tegutseb taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ja elektrienergia lõpptarbijatele tarnimise otseturundusega.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.
  Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:
  M.8758 – BayWa / Clean Energy Trading
  Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:





  e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8758 – BayWa / Clean Energy Trading

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 6.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 4/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 4/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8746 – EG Group / ESSO Germany Business)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 4/06)

| 1. | 21. detsembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.
  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:






  — | EG Group (UK), mida ühiselt kontrollivad börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja TDR Capital LLP (50 %) ja kaks eraisikut (50 %); |
| --- | --- | --- |

1.

21. detsembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

—

EG Group (UK), mida ühiselt kontrollivad börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja TDR Capital LLP (50 %) ja kaks eraisikut (50 %);

| — | ESSO Business (Saksamaa), mis kuulub gruppi Exxon Mobil Corporation. |
| --- | --- |

—

ESSO Business (Saksamaa), mis kuulub gruppi Exxon Mobil Corporation.

EG Group omandab ESSO Deutschland GmbH (mis on täielikult grupile Exxon Mobil Corporation kuuluv tütarettevõtja) üle osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | EG Group on valdusettevõtja, kes tegutseb Ühendkuningriigis, Belgias, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Madalmaades „EG“ kaubamärgi all tanklate käitajana ning pakub järgmisi lisateenuseid: esmatarbekaupade jaemüük, autopesu, kiirtoitlustus, toitlustus ja majutus; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

EG Group on valdusettevõtja, kes tegutseb Ühendkuningriigis, Belgias, Prantsusmaal, Luksemburgis ja Madalmaades „EG“ kaubamärgi all tanklate käitajana ning pakub järgmisi lisateenuseid: esmatarbekaupade jaemüük, autopesu, kiirtoitlustus, toitlustus ja majutus;

| — | ESSO Germany Business tegeleb mootorikütuse jaemüügiga Saksamaad hõlmava üleriigilise tanklavõrgu kaudu. |
| --- | --- |

—

ESSO Germany Business tegeleb mootorikütuse jaemüügiga Saksamaad hõlmava üleriigilise tanklavõrgu kaudu.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.
  Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:
  M.8746 – EG Group / ESSO Germany Business
  Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:





  E-post: |
| --- | --- |
| COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| Faks: |
| +32 22964301 |
| Postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8746 – EG Group / ESSO Germany Business

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post:

COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks:

+32 22964301

Postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---