# Úřední věstník C 16/2009

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 16 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5222. ledna 2009 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 16

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5222. ledna 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 016/01 | Sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize | 1 |
| | Evropská centrální banka |
| 2009/C 016/02 | Dohoda ze dne 8. prosince 2008 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu, kterou se mění dohoda ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie | 10 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 016/01

Sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize

1

Evropská centrální banka

2009/C 016/02

Dohoda ze dne 8. prosince 2008 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu, kterou se mění dohoda ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie

10

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 016/03 | Směnné kurzy vůči euru | 16 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 016/04 | Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství — Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 016/05 | Sdělení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství — Výzva k podávání nabídek v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  ) | 18 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2009/C 016/06 | Sdělení Islandu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků — Oznámení o prvním kole udělování licencí na rok 2009 – Kontinentální šelf mezi Islandem a ostrovem Jan Mayen oblast Dreki | 19 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 016/03

Směnné kurzy vůči euru

16

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 016/04

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství — Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou (
  1
  )

1

17

2009/C 016/05

Sdělení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství — Výzva k podávání nabídek v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v souladu se závazky veřejné služby (
  1
  )

1

18

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2009/C 016/06

Sdělení Islandu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků — Oznámení o prvním kole udělování licencí na rok 2009 – Kontinentální šelf mezi Islandem a ostrovem Jan Mayen oblast Dreki

— Oznámení o prvním kole udělování licencí na rok 2009 – Kontinentální šelf mezi Islandem a ostrovem Jan Mayen oblast Dreki

19

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2009/C 016/07 | Výzva k předkládání návrhů v rámci pracovního programu Lidé sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace | 22 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 016/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A.) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným způsobem (
  1
  ) | 23 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2009/C 016/09 | Společný podnik SESAR | 24 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2009/C 016/07

Výzva k předkládání návrhů v rámci pracovního programu Lidé sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace

22

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 016/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A.) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným způsobem (
  1
  )

1

23

JINÉ AKTY

Komise

2009/C 016/09

Společný podnik SESAR

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/1

---

Sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize

(2009/C 16/01)

1.   FINANČNÍ KRIZE, JEJÍ DOPAD NA REÁLNOU EKONOMIKU A POTŘEBA DOČASNÝCH OPATŘENÍ

1.1   Finanční krize a její dopad na reálné hospodářství

Dne 26. listopadu Komise schválila sdělení „Plán evropské hospodářské obnovy“ (1) (dále jen „Plán obnovy“), jehož cílem je překonat současnou finanční krizi v Evropě. Plán obnovy je založen na dvou hlavních prvcích, které se vzájemně posilují. Za prvé se jedná o krátkodobá opatření, jejichž účelem je podpořit poptávku, zachránit pracovní místa a napomoci k obnově důvěry v evropské hospodářství, a za druhé jde o takzvané chytré investování, které by v delším období vyústilo ve větší růst a udržitelnou prosperitu. Plán obnovy zintenzívní a urychlí reformy, které již probíhají na základě Lisabonské strategie.

V této souvislosti má Společenství úkol vyvarovat se takových veřejných zásahů, které by narušily plnění cíle dosáhnout cílenějších státních podpor a jejich nižšího počtu. Za určitých okolností je však zapotřebí poskytnout dočasnou státní podporu.

Plán obnovy také zahrnuje další iniciativy, na jejichž základě se uplatňují pravidla státní podpory způsobem, kterým se dosáhne maximální flexibility při vypořádání se s krizí, a zároveň se zachovají rovné podmínky pro všechny a zamezí se nepatřičným omezením hospodářské soutěže. Toto sdělení podrobně upravuje řadu dodatečných dočasných možností, aby členské státy mohly poskytnout státní podporu.

Finanční krize v první řadě nejvíce postihla bankovní sektor Společenství. Rada zdůraznila, že i když je o veřejné intervenci třeba rozhodnout na vnitrostátní úrovni, je třeba tak učinit v koordinovaném rámci a na základě řady společných zásad Společenství (2). Komise okamžitě reagovala přijetím různých opatření včetně Sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (3) a řady rozhodnutí schvalujících podpory na záchranu finančních institucí.

Dostatečný a cenově dostupný přístup k financím je základní podmínkou investic, růstu a vytváření pracovních příležitostí soukromým sektorem. Členské státy musí používat páky, které získaly v důsledku poskytování rozsáhlé finanční podpory bankovnímu sektoru, aby zajistily, že tato podpora nepovede pouze ke zlepšení finanční situace bank bez přínosu pro celé hospodářství. Podpora finančnímu sektoru by proto měla být náležitě zacílená, aby zaručila, že banky budou pokračovat v běžných úvěrových činnostech. Komise to zohlední při přezkumu státních podpor poskytnutých bankám.

Zatímco se jeví, že se situace na finančních trzích zlepšuje, je nyní pociťován úplný dopad finanční krize na reálnou ekonomiku. Závažný hospodářský pokles ovlivňuje širší ekonomiku a zasáhne domácnosti, podniky a zaměstnanost. V důsledku krize na finančních trzích banky především snižují zadluženost a jsou mnohem méně než v předešlých letech ochotné podstupovat riziko, což vede k omezování úvěrů. Tato finanční krize může vyvolat omezení dostupnosti úvěrů, pokles poptávky a hospodářskou recesi.

Takovéto obtíže mohou ovlivnit nejen slabé společnosti, které nemají zásoby hotovosti, ale také zdravé společnosti, které budou muset čelit náhlému nedostatku nebo dokonce nedostupnosti úvěru. To se bude zejména týkat malých a středních podniků, které v každém případě čelí větším obtížím, pokud jde o přístup k financím, než větší společnosti. Takováto situace by mohla závažně ovlivnit nejen hospodářskou situaci mnoha zdravých společností a jejich zaměstnanců v krátkodobém a střednědobém výhledu, ale také by mohla mít dlouhotrvající nepříznivé účinky, protože se budoucí investice celého Společenství – zejména investice do trvale udržitelného růstu a dalších cílů Lisabonské strategie – mohou opozdit nebo od nich dokonce bude nutno upustit.

1.2   Nezbytnost úzké evropské koordinace vnitrostátních opatření podpory

V současné finanční situaci by se členské státy mohly nechat zlákat k individuálnímu postupu a zejména soupeřit o dotace na podporu svých společností. Minulé zkušenosti ukazují, že takové jednotlivé akce nemusí být účinné a závažným způsobem poškozují vnitřní trh. Pokud je poskytována podpora, je při úplném zohlednění současné specifické hospodářské situace zásadní zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže pro evropské společnosti a vyvarovat se toho, aby členské státy soupeřily o dotace, což by bylo neudržitelné a bylo by to na škodu Společenství jako celku. Úkolem politiky hospodářské soutěže je toto zajistit.

1.3   Nezbytnost dočasných opatření státní podpory

Zatímco státní podpora není zázračným lékem na současné obtíže, dobře cílená veřejná podpora společnostem by mohla představovat užitečnou součást celkového úsilí odblokovat poskytování úvěrů společnostem, tak i úsilí podpořit pokračující investice do nízkouhlíkové budoucnosti.

Dočasná dodatečná opatření, která jsou stanovena v tomto sdělení, sledují dva cíle: zaprvé, s ohledem na výjimečné a přechodné problémy s financováním spojené s bankovní krizí, odblokovat poskytování úvěrů bankami společnostem, a tím zaručit kontinuitu, pokud jde o přístup těchto společností k financím. Jak vyplývá z nedávno přijatého Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – „Zelenou malým a středním podnikům – Small Business Act“ pro Evropu, ze dne 25. června 2008 (4), malé a střední podniky jsou obzvláště důležité pro celkové hospodářství v Evropě a zlepšení jejich finanční situace bude mít také pozitivní účinky na velké společnosti a tedy i na podporu celkového hospodářského růstu a na modernizaci v dlouhodobějším výhledu.

Druhým cílem je podpořit společnosti, aby pokračovaly v investicích do budoucnosti, zejména do trvale udržitelného hospodářského růstu. Kdyby se v důsledku současné krize měl zastavit nebo dokonce zvrátit výrazný pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti životního prostředí, mohlo by to případně mít dramatické následky. Z tohoto důvodu je zapotřebí poskytnout společnostem dočasnou podporu na investice do projektů v oblasti životního prostředí (které by průmyslu Společenství mohly mimo jiné poskytnout technický náskok), čímž by se spojila naléhavá a nezbytná finanční podpora s dlouhodobým prospěchem pro Evropu.

Toto sdělení nejprve shrnuje různorodé možnosti veřejné podpory, které již jsou členským státům k dispozici v rámci stávajících pravidel pro poskytování státní podpory, a poté stanoví dodatečná opatření státní podpory, která členské státy mohou dočasně poskytnout, aby odstranily obtíže, které v současné době mají některé společnosti, pokud jde o přístup k financím a o podporu investic sledujících cíle ochrany životního prostředí.

Komise se domnívá, že navržené nástroje podpory jsou pro dosažení uvedených cílů nejvhodnější.

2.   OBECNÁ OPATŘENÍ HOSPODÁŘSKÉ POLITIKY

Plán obnovy byl přijat jako reakce na současnou hospodářskou situaci. Vzhledem k rozsahu krize potřebuje Společenství koordinovaný přístup, který bude dostatečně rozsáhlý a smělý, aby obnovil důvěru spotřebitelů i podnikatelského sektoru.

Strategickými cíly Plánu obnovy jsou:

| — | rychlá stimulace poptávky a důvěry spotřebitelů; |
| --- | --- |

—

rychlá stimulace poptávky a důvěry spotřebitelů;

| — | snížení lidských nákladů hospodářského poklesu a jeho dopadu na nejzranitelnější skupiny. Mnoho zaměstnanců a jejich rodin je zasaženo krizí nebo teprve budou. Mohou být přijata opatření, která lidem pomohou vyrovnat se se ztrátou zaměstnání a urychleně se navrátit na trh práce tak, aby nemuseli čelit dlouhodobé nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

snížení lidských nákladů hospodářského poklesu a jeho dopadu na nejzranitelnější skupiny. Mnoho zaměstnanců a jejich rodin je zasaženo krizí nebo teprve budou. Mohou být přijata opatření, která lidem pomohou vyrovnat se se ztrátou zaměstnání a urychleně se navrátit na trh práce tak, aby nemuseli čelit dlouhodobé nezaměstnanosti;

| — | pomoc Evropě, aby se připravila využít situace, když bude obnoven růst tak, aby evropské hospodářství bylo sladěno s požadavky konkurenceschopnosti, udržitelnosti a potřebami budoucnosti, jak je uvedeno v Lisabonské strategii. To znamená podporovat budování inovací, vytváření ekonomiky založené na znalostech a urychlení přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které účinně využívá zdroje. |
| --- | --- |

—

pomoc Evropě, aby se připravila využít situace, když bude obnoven růst tak, aby evropské hospodářství bylo sladěno s požadavky konkurenceschopnosti, udržitelnosti a potřebami budoucnosti, jak je uvedeno v Lisabonské strategii. To znamená podporovat budování inovací, vytváření ekonomiky založené na znalostech a urychlení přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které účinně využívá zdroje.

Aby byly uvedené cíle dosaženy, mají již členské státy k dispozici řadu nástrojů, které nejsou považovány za státní podporou. Některé společnosti mohou například čelit naléhavějším obtížím, pokud jde o přístup k financím, než jiné, čímž dochází ke zpoždění nebo dokonce zastavení financování, které je nezbytné pro jejich růst a realizaci plánovaných investic. Za tímto účelem by členské státy mohly přijmout řadu obecných politických opatření, která by byla použitelná na všechny společnosti na jejich území, a v důsledku toho by se na ně nevztahovala pravidla pro poskytování státních podpor, s cílem dočasně zmírnit problémy s financováním v krátkodobém až střednědobém horizontu. Například by mohly být prodlouženy platební lhůty, pokud jde o sociální zabezpečení a podobné poplatky, nebo by mohla být zavedena opatření pro zaměstnance. Pokud se taková opatření vztahují na všechny podniky, v zásadě nepředstavují státní podporu.

Členské státy také mohou poskytnout finanční podporu přímo spotřebitelům, například na zbavení se starých produktů a/nebo na nákup ekologicky šetrných produktů. Pokud je takováto podpora poskytnuta bez diskriminace založené na původu produktu, nepředstavuje státní podporu.

Kromě toho mohou být také na podporu malých a středních, ale také velkých podniků co nejlépe využity obecné programy Společenství, jako Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006 (5) a Sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) zavedený rozhodnutím Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 (6). To je zcela v souladu s dalšími evropskými iniciativami, jako je rozhodnutí Evropské investiční banky uvolnit 30 miliard EUR na podporu evropských malých a středních podniků a její závazek zvýšit svou schopnost intervence v projektech v oblasti infrastruktury.

3.   STÁTNÍ PODPORA PŘÍPUSTNÁ V RÁMCI STÁVAJÍCÍCH NÁSTROJŮ

Během posledních let Komise výrazně zmodernizovala pravidla pro poskytování státních podpor, aby podpořila členské státy v úsilí lépe zaměřit veřejnou podporu směrem k udržitelným investicím, čímž se přispívá k Lisabonské strategii. V této souvislosti se klade zvláštní důraz na malé a střední podniky a na více možností, jak jim poskytnout státní podporu. Pravidla pro poskytování státních podpor byla navíc značně zjednodušena a zefektivněna nedávno přijatým nařízením Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (7), které nyní členským státům nabízí širokou škálu opatření podpory s minimální administrativní zátěží. Za současné hospodářské situace jsou zejména významné tyto stávající nástroje státní podpory.

Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis
   (8) (dále jen „nařízení de minimis“) upřesňuje, že opatření podpory v hodnotě do 200 000 EUR na společnost na období tří let nepředstavuje státní podporu ve smyslu Smlouvy. Totéž nařízení také stanoví, že záruky do výše 1,5 milionu EUR nepřesahují práh de minimis, a tedy nepředstavuje státní podporu. Členské státy tedy mohou poskytnout takové záruky bez výpočtu odpovídajícího ekvivalentu podpory a bez administrativních zatížení.

Obecné nařízení o blokových výjimkách představuje základní prvek pravidel pro poskytování státní podpory tím, že zjednodušuje postup poskytování státní podpory pro některá důležitá opatření podpory a posiluje směřování státní podpory na prioritní cíle Společenství. Všechny předešlé blokové výjimky byly spolu s novými oblastmi (inovace, životní prostředí, výzkum a vývoj pro velké společnosti, opatření týkající se rizikového kapitálu pro malé a střední podniky) sloučeny do jediného nástroje. Ve všech případech, na které se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách, mohou členské státy poskytnout podporu bez předchozího oznámení Komisi. Rychlost takového postupu je tedy plně v rukou členských států. Obecné nařízení o blokových výjimkách je zejména důležité pro malé a střední podniky, protože stanoví zvláštní pravidla investiční podpory a podpory zaměstnanosti výlučně pro malé a střední podniky. Všech 26 zahrnutých opatření je navíc dostupných malým a středním podnikům, což členským státům umožňuje podpořit malé a střední podniky během různých stádií jejich rozvoje, pomoci jim, pokud jde o přístup k financím, výzkum a vývoj, inovace, vzdělávání a školení, zaměstnanost, opatření v oblasti životního prostředí atd.

Na začátku roku 2008 byly jako součást balíčku opatření týkajících se energie a změn klimatu schváleny nové pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (9). Podle těchto pokynů mohou členské státy poskytnout státní podporu mimo jiné takto:

| — | podpora společnostem, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Společenství, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že tato norma neexistuje, ve výši až 70 % dodatečných investičních nákladů (až 80 % v oblasti ekologických inovací) pro malé podniky a až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení, což se vztahuje dokonce i na velké společnosti; je také povoleno poskytnout podporu na včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství a podporu pro enviromentální studie; |
| --- | --- |

—

podpora společnostem, které se řídí přísnějšími normami, než jsou normy Společenství, nebo které zvyšují úroveň ochrany životního prostředí v případě, že tato norma neexistuje, ve výši až 70 % dodatečných investičních nákladů (až 80 % v oblasti ekologických inovací) pro malé podniky a až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení, což se vztahuje dokonce i na velké společnosti; je také povoleno poskytnout podporu na včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství a podporu pro enviromentální studie;

| — | v oblasti obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektrické energie mohou členské státy poskytnout provozní podporu na pokrytí všech dodatečných výrobních nákladů; |
| --- | --- |

—

v oblasti obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektrické energie mohou členské státy poskytnout provozní podporu na pokrytí všech dodatečných výrobních nákladů;

| — | aby bylo možné dosáhnout ekologických cílů v oblasti úspory energie a v oblasti snižování emisí skleníkových plynů mohou členské státy poskytnout podporu, která podnikům umožní dosáhnout úspory energie, a podporu na obnovitelné zdroje energie a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve výši až 80 % dodatečných investičních nákladů pro malé podniky a ve výši až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení. |
| --- | --- |

—

aby bylo možné dosáhnout ekologických cílů v oblasti úspory energie a v oblasti snižování emisí skleníkových plynů mohou členské státy poskytnout podporu, která podnikům umožní dosáhnout úspory energie, a podporu na obnovitelné zdroje energie a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve výši až 80 % dodatečných investičních nákladů pro malé podniky a ve výši až 100 % dodatečných investičních nákladů, pokud je podpora poskytnuta ve skutečně konkurenčním nabídkovém řízení.

V prosinci 2006 schválila Komise nový rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (10). Uvedený dokument obsahuje nová ustanovení o inovacích, která jsou speciálně zaměřena na malé a střední podniky a která také lépe odpovídají zaměření podpory na tvorbu zaměstnanosti a růstu v souladu s Lisabonskou strategií. Zejména mohou členské státy poskytnout státní podporu mimo jiné takto:

| — | podpora projektů v oblasti výzkumu a vývoje, zejména podpora základního výzkumu ve výši až 100 % způsobilých nákladů a podpora aplikovaného výzkumu ve výši až 80 % pro malé podniky, |
| --- | --- |

—

podpora projektů v oblasti výzkumu a vývoje, zejména podpora základního výzkumu ve výši až 100 % způsobilých nákladů a podpora aplikovaného výzkumu ve výši až 80 % pro malé podniky,

| — | podpora pro mladé inovativní podniky ve výši až 1 milionu EUR a v podporovaných oblastech dokonce i více, podpora na inovační seskupení, podpora na poradenské služby a podpůrné služby v oblasti inovací, |
| --- | --- |

—

podpora pro mladé inovativní podniky ve výši až 1 milionu EUR a v podporovaných oblastech dokonce i více, podpora na inovační seskupení, podpora na poradenské služby a podpůrné služby v oblasti inovací,

| — | podpora na vypůjčení vysoce kvalifikovaných pracovníků, podpora na studie technické proveditelnosti, podpora na inovace postupů a organizační inovace ve službách, podpora pro malé a střední podniky na náklady práv k průmyslovému vlastnictví. |
| --- | --- |

—

podpora na vypůjčení vysoce kvalifikovaných pracovníků, podpora na studie technické proveditelnosti, podpora na inovace postupů a organizační inovace ve službách, podpora pro malé a střední podniky na náklady práv k průmyslovému vlastnictví.

Vzdělávání je dalším základním prvkem konkurenceschopnosti. Je nezbytně důležité zachovat i v době rostoucí nezaměstnanosti investice do vzdělávání, aby se rozvíjely nové schopnosti. V souladu s obecným nařízením o blokových výjimkách mohou členské státy poskytnout jak obecnou, tak i specifickou podporu na vzdělávání společnostem v celkové výši až 80 % způsobilých nákladů.

V roce 2008 přijala Komise nové sdělení o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (11), které upřesňuje, za jakých podmínek nejsou veřejné záruky na půjčky státní podporou. V souladu s uvedeným sdělením nejsou záruky považovány za státní podporu zejména tehdy, je-li za ně zaplacena tržní cena. Kromě toho, že sdělení ujasňuje podmínky určující existenci podpory formou poskytnutí záruk, zavádí také poprvé zvláštní „safe-harbour“ prémie pro malé a střední podniky, což umožňuje snadnější, ale zároveň bezpečné použití záruk s cílem posílit financování malých a středních podniků.

V červenci 2006 Komise schválila nové pokyny Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (12). Uvedené pokyny se zaměřují na inovativní a rychle rostoucí malé a střední podniky, které jsou v centru pozornosti Lisabonské strategie. Komise zavedla novou povolenou mezní částku „safe-harbour“ ve výši 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik, což představuje 50 % nárůst. Pro částky nižší, než je uvedená mezní hodnota, Komise v zásadě souhlasí s tím, že chybí alternativní způsoby financování prostřednictvím finančních trhů (to znamená, že existuje selhání trhu). Podpora na rizikový kapitál byla navíc zahrnuta do obecného nařízení o blokových výjimkách.

Ve znevýhodněných regionech mohou členské státy poskytnout investiční podporu na založení nových provozoven, rozšíření stávajících provozoven nebo na diverzifikaci nových produktů podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 (13), které se používají od ledna 2007.

Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 také zavádí novou formu podpory s cílem poskytnout motivaci k podpoře zakládání nových podniků a k podpoře počátečních a raných fází rozvoje malých podniků v podporovaných oblastech.

Podle stávajících pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (14), mohou členské státy také poskytnout podporu společnostem, které vyžadují veřejnou podporu. Za tímto účelem mohou členské státy oznámit režimy podpor na záchranu či restrukturalizaci malých a středních podniků.

Na základě stávajících možností v oblasti státní podpory již Komise schválila velké množství režimů podpor, které členské státy mohou využít jako reakci na současnou finanční situaci.

4.   POUŽITELNOST ČL. 87 ODST. 3 PÍSM. B)

4.1   Obecné zásady

Podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy může Komise považovat za slučitelnou se společným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. V této souvislosti Soud prvního stupně Evropských společenství rozhodl, že porucha musí ovlivňovat hospodářství dotčeného členského státu jako celku a nikoliv pouze jeden z jeho regionů nebo část jeho území. To je navíc v souladu s nutností striktně vykládat ustanovení o výjimkách, jako je čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (15).

Tento striktní výklad byl soustavně používán Komisí (16) v její rozhodovací praxi.

V této souvislosti má Komise za to, že současná globální krize vyžaduje kromě naléhavé podpory finančnímu systému výjimečné politické reakce.

Všechny členské státy budou krizí dotčeny, i když různými způsoby a v různé míře, a je pravděpodobné, že vzroste nezaměstnanost, poklesne poptávka a zhorší se fiskální situace.

Vzhledem k závažnosti současné finanční krize a jejímu dopadu na celkové hospodářství členských států má Komise za to, že jsou na omezenou dobu odůvodněné určité kategorie státní podpory, aby se odstranily tyto potíže, a že tyto podpory mohou být považovány za slučitelné se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy.

4.2   Slučitelnost nižší částky podpory

4.2.1   Stávající právní rámec

Článek 2 nařízení de minimis stanoví:

„Splňují-li opatření podpory podmínky stanovené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, má se za to, že nesplňují všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy a nepodléhají proto oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.

Celková výše podpory de minimis poskytnuté jednomu podniku nesmí v kterémkoli tříletém období přesáhnout částku 200 000 EUR. Celková částka podpory de minimis udělená každému jednotlivému podniku činnému v odvětví silniční dopravy nepřesáhne 100 000 EUR v kterémkoliv období tří fiskálních let. Tyto stropy se uplatní nezávisle na formě podpory nebo jejím sledovaném cíli a nezávisle na tom, zda je podpora poskytnutá členským státem zcela nebo částečně financována ze zdrojů Společenství. Období se stanoví podle roků používaných podnikem k daňovým účelům v příslušném členském státě.“

4.2.2   Nové opatření

Finanční krize dopadá nejen na slabé společnosti, ale také na společnosti, které budou muset čelit náhlému nedostatku nebo dokonce nedostupnosti úvěru. Zlepšení finanční situace těchto společností bude mít příznivý dopad na celé evropské hospodářství.

Proto se s ohledem na stávající hospodářskou situaci považuje za nezbytné dočasně umožnit poskytování nižší částky podpory, která však spadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, neboť přesahuje mezní hodnotu uvedenou v nařízení o podporách de minimis.

de minimis

Komise bude považovat takovouto státní podporu poskytnou v rámci režimu podpory za slučitelnou se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

| a) | podpora nepřesáhne příspěvek vyplacený v hotovosti ve výši 500 000 EUR na podnik; u všech použitých částek se musí jednat o hrubé částky, to je před srážkou daně nebo jiných poplatků; je-li podpora poskytnuta jinak než formou příspěvku, stanoví se její výše podle hrubého ekvivalentu příspěvku podpory; |
| --- | --- |

a)

podpora nepřesáhne příspěvek vyplacený v hotovosti ve výši 500 000 EUR na podnik; u všech použitých částek se musí jednat o hrubé částky, to je před srážkou daně nebo jiných poplatků; je-li podpora poskytnuta jinak než formou příspěvku, stanoví se její výše podle hrubého ekvivalentu příspěvku podpory;

| b) | podpora je poskytnuta v podobě režimu podpory; |
| --- | --- |

b)

podpora je poskytnuta v podobě režimu podpory;

| c) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (17); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize; |
| --- | --- |

c)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (17); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize;

17

| d) | režim podpory se nevztahuje na podniky činné v odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

d)

režim podpory se nevztahuje na podniky činné v odvětví rybolovu;

| e) | podpora není podporou vývozu nebo podporou zvýhodňující domácí výrobky před dováženými; |
| --- | --- |

e)

podpora není podporou vývozu nebo podporou zvýhodňující domácí výrobky před dováženými;

| f) | podpora je poskytnuta nejpozději 31. prosince 2010; |
| --- | --- |

f)

podpora je poskytnuta nejpozději 31. prosince 2010;

| g) | dotčený podnik poskytne členskému státu před poskytnutím podpory písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách odstavena základě tohoto opatření, které obdržel ve stávajícím fiskálním roce a ověří, že daná podpora nezvýší celkovou částku podpory, kterou dotčený podnik získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008, na částku přesahující mezní hodnotu 500 000 EUR; |
| --- | --- |

g)

dotčený podnik poskytne členskému státu před poskytnutím podpory písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách odstavena základě tohoto opatření, které obdržel ve stávajícím fiskálním roce a ověří, že daná podpora nezvýší celkovou částku podpory, kterou dotčený podnik získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008, na částku přesahující mezní hodnotu 500 000 EUR;

de minimis

| h) | režim podpory se nevztahuje na podniky činné v prvovýrobě zemědělských produktů (18); může se použít na podniky činné v oblasti zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh (19), pokud není částka podpory stanovena na základě ceny nebo množství těchto produktů, které dotčený podnik získal od prvovýrobců nebo uvedl na trh, nebo pokud není podpora podmíněna tím, že se zcela nebo částečně předá prvovýrobcům. |
| --- | --- |

h)

režim podpory se nevztahuje na podniky činné v prvovýrobě zemědělských produktů (18); může se použít na podniky činné v oblasti zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh (19), pokud není částka podpory stanovena na základě ceny nebo množství těchto produktů, které dotčený podnik získal od prvovýrobců nebo uvedl na trh, nebo pokud není podpora podmíněna tím, že se zcela nebo částečně předá prvovýrobcům.

18

19

4.3   Podpora ve formě záruk

4.3.1   Stávající právní rámec

Sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podpory ve formě záruk má poskytnout členským státům podrobné pokyny, pokud jde o zásady, na kterých hodlá Komise založit svůj výklad článků 87 a 88 a jejich použití na státní záruky. Toto sdělení především upravuje podmínky pro předpoklad, že se nejedná o státní podporu. Neuvádí žádná kritéria slučitelnosti pro posuzování záruk.

4.3.2   Nové opatření

Aby se dále podpořil přístup k financování a snížila současná značná neochota bank riskovat, záruky subvencovaných půjček na omezenou dobu mohou představovat vhodné a dobře cílené řešení usnadňující přístup obchodních společností k financování.

Komise bude považovat takovouto státní podporu za slučitelnou se společným trhem na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

| a) | pokud jde o malé a střední podniky, členské státy poskytnou snížení roční prémie, která má být zaplacena za nové záruky, až o 25 % v souladu s mezní hodnotou „safe-harbour“ stanovenou ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podpory ve formě záruk (20); |
| --- | --- |

a)

pokud jde o malé a střední podniky, členské státy poskytnou snížení roční prémie, která má být zaplacena za nové záruky, až o 25 % v souladu s mezní hodnotou „safe-harbour“ stanovenou ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podpory ve formě záruk (20);

20

| b) | pokud jde o velké společnosti, členské státy rovněž poskytnou snížení roční prémie (až o 15 %) za nové záruky vypočítané na základě stejné mezní hodnoty „safe-harbour“; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o velké společnosti, členské státy rovněž poskytnou snížení roční prémie (až o 15 %) za nové záruky vypočítané na základě stejné mezní hodnoty „safe-harbour“;

| c) | pokud je prvek podpory v režimech záruk vypočítán na základě metodologií, které již Komise schválila poté, co byly oznámeny v rámci nařízení přijatého Komisí v oblasti státní podpory (21), členské státy mohou také poskytnout podobné snížení až o 25 % roční prémie, která má být vyplacena na záruky malým a středním podnikům, a až o 15 % v případě velkých společností; |
| --- | --- |

c)

pokud je prvek podpory v režimech záruk vypočítán na základě metodologií, které již Komise schválila poté, co byly oznámeny v rámci nařízení přijatého Komisí v oblasti státní podpory (21), členské státy mohou také poskytnout podobné snížení až o 25 % roční prémie, která má být vyplacena na záruky malým a středním podnikům, a až o 15 % v případě velkých společností;

21

| d) | maximální výše půjčky nepřekročí úhrnné roční mzdové náklady příjemce (včetně nákladů na sociální zabezpečení, jakož i náklady na zaměstnance, kteří pro společnost pracují, ale jsou na výplatní listině dodavatelů) za rok 2008; v případě společností, které byly založeny po dni 1. ledna 2008, nesmí maximální částka půjčky překročit odhadované roční mzdové náklady za první dva roky jejich činnosti; |
| --- | --- |

d)

maximální výše půjčky nepřekročí úhrnné roční mzdové náklady příjemce (včetně nákladů na sociální zabezpečení, jakož i náklady na zaměstnance, kteří pro společnost pracují, ale jsou na výplatní listině dodavatelů) za rok 2008; v případě společností, které byly založeny po dni 1. ledna 2008, nesmí maximální částka půjčky překročit odhadované roční mzdové náklady za první dva roky jejich činnosti;

| e) | záruky se poskytnou do 31. prosince 2010; |
| --- | --- |

e)

záruky se poskytnou do 31. prosince 2010;

| f) | záruka nepřesáhne 90 % výše půjčky; |
| --- | --- |

f)

záruka nepřesáhne 90 % výše půjčky;

| g) | záruka se může vztahovat jak na půjčky na investice, tak na půjčky na provozní kapitál; |
| --- | --- |

g)

záruka se může vztahovat jak na půjčky na investice, tak na půjčky na provozní kapitál;

| h) | snížení prémie za záruku lze uplatnit v období nejdéle 2 let následujících po poskytnutí záruky; |
| --- | --- |

h)

snížení prémie za záruku lze uplatnit v období nejdéle 2 let následujících po poskytnutí záruky;

| i) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (22); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

i)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (22); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize.

22

4.4   Podpora ve formě subvencované úrokové sazby

4.4.1   Stávající právní rámec

Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (23), stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Pokud členské státy používají tuto metodu, neobsahují úrokové sazby prvky státní podpory.

23

4.4.2   Nové opatření

Za současných tržních podmínek mohou mít společnosti problémy, pokud jde o přístup k financím. Komise proto bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.

Bude se mít za to, že prvek podpory obsažený v rozdílu mezi úrokovou sazbou a referenční sazbou definovanou ve sdělení Komise o revizi metody stanovovaní referenčních a diskontních sazeb je na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) slučitelný se Smlouvou za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

| a) | tato metoda se uplatní na všechny smlouvy uzavřené do dne 31. prosince 2010; může se vztahovat na půjčky s libovolnou délkou trvání; snížená úroková sazba se může použít na platby úroků před dnem 31. prosince 2013 (24); po tomto datu se na půjčky uplatní úroková sazba odpovídající alespoň sazbě definované ve sdělení o referenční a diskontní sazbě; |
| --- | --- |

a)

tato metoda se uplatní na všechny smlouvy uzavřené do dne 31. prosince 2010; může se vztahovat na půjčky s libovolnou délkou trvání; snížená úroková sazba se může použít na platby úroků před dnem 31. prosince 2013 (24); po tomto datu se na půjčky uplatní úroková sazba odpovídající alespoň sazbě definované ve sdělení o referenční a diskontní sazbě;

24

| b) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (22); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize. |
| --- | --- |

b)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (22); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize.

22

4.5   Podpora na výrobu ekologicky šetrných produktů

4.5.1   Stávající právní rámec

Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb, stanoví metodu pro výpočet referenčních sazeb založenou na roční mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR) navýšené o marže od 60 do 1 000 bazických bodů v závislosti na úvěruschopnosti společnosti a úrovni nabízeného zajištění. Pokud členské státy používají tuto metodu, neobsahují úrokové sazby prvky státní podpory.

4.5.2   Nové opatření

Z důvodů současné finanční krize mají společnosti také více obtíží, pokud jde o přístup k financím na výrobu ekologicky šetrnějších výrobků. Podpora formou záruky nemusí postačovat k financování nákladných projektů, jejichž cílem je zvýšit ochranu životního prostředí tím, že se již dříve platné normy přizpůsobí předpisům, které mají platit do budoucna, nebo že se půjde nad rámec těchto norem.

Komise má za to, že tyto ekologické cíle by měly navzdory finanční krizi zůstat prioritou. Výroba ekologicky šetrnějších výrobků, včetně energetický účinnějších výrobků, je ve zájmu Společenství a je důležité, aby finanční krize neohrozila tento záměr.

Dodatečná opatření formou subvencovaných půjček by proto mohla podpořit výrobu ekologicky šetrných výrobků. Subvencované půjčky však mohou způsobovat závažné narušení hospodářské soutěže, a měly by tedy být omezeny na specifické situace a cílené investice.

Komise má za to, že by členské státy měly mít na omezenou dobu možnost poskytnout podporu formou snížení úrokové sazby.

Komise bude na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy považovat subvenci na úrokovou sazbu pro investiční půjčky za slučitelnou se společným trhem za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:

| a) | podpora se vztahuje k investiční půjčce na financování projektů spočívajících ve výrobě nových výrobků, které výrazně zlepší ochranu životního prostředí; |
| --- | --- |

a)

podpora se vztahuje k investiční půjčce na financování projektů spočívajících ve výrobě nových výrobků, které výrazně zlepší ochranu životního prostředí;

| b) | podpora je nezbytná k zahájení nového projektu; v případě již existujícího projektu může být podpora poskytnuta, pokud se to stane nezbytné k pokračování projektu z důvodů nové hospodářské situace; |
| --- | --- |

b)

podpora je nezbytná k zahájení nového projektu; v případě již existujícího projektu může být podpora poskytnuta, pokud se to stane nezbytné k pokračování projektu z důvodů nové hospodářské situace;

| c) | podpora je poskytnuta pouze projektům spočívajícím ve výrobě produktů, které zahrnují včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství pro výrobky (25), jež zvyšují úroveň ochrany životního prostředí a nejsou ještě platné, nebo jejich překonání; |
| --- | --- |

c)

podpora je poskytnuta pouze projektům spočívajícím ve výrobě produktů, které zahrnují včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství pro výrobky (25), jež zvyšují úroveň ochrany životního prostředí a nejsou ještě platné, nebo jejich překonání;

25

| d) | pokud jde o produkty zahrnující včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství na ochranu životního prostředí nebo jejich překonání, investování začíná nejpozději dne 31. prosince 2010 s cílem uvést produkt na trh nejméně dva roky před vstupem dané normy v platnost; |
| --- | --- |

d)

pokud jde o produkty zahrnující včasné přizpůsobení se budoucím normám Společenství na ochranu životního prostředí nebo jejich překonání, investování začíná nejpozději dne 31. prosince 2010 s cílem uvést produkt na trh nejméně dva roky před vstupem dané normy v platnost;

| e) | půjčky se mohou týkat nákladů na investice do hmotného či nehmotného majetku (26), s výjimkou půjček na investice, které mají zvyšovat kapacitu výroby o více než 3 % podílu na trhu výrobků (27), pokud v posledních pěti letech před zahájením investice zůstala průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby na trhu EHP, posuzovaná podle údajů o hodnotě, nižší než průměrná roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru za stejné pětileté referenční období; |
| --- | --- |

e)

půjčky se mohou týkat nákladů na investice do hmotného či nehmotného majetku (26), s výjimkou půjček na investice, které mají zvyšovat kapacitu výroby o více než 3 % podílu na trhu výrobků (27), pokud v posledních pěti letech před zahájením investice zůstala průměrná roční míra růstu zjevné spotřeby na trhu EHP, posuzovaná podle údajů o hodnotě, nižší než průměrná roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru za stejné pětileté referenční období;

26

27

| f) | půjčky jsou poskytnuty nejpozději dne 31. prosince 2010; |
| --- | --- |

f)

půjčky jsou poskytnuty nejpozději dne 31. prosince 2010;

| g) | výchozím bodem pro výpočet podpory by měla být individuální sazba příjemce, vypočítaná na základě metodologie uvedené v bodu 4.4.2 tohoto sdělení; na základě této metodologie může být společnosti poskytnuto snížení úrokové sazby o:






  — | 25 % pro velké společnosti, |
| --- | --- | --- |

g)

výchozím bodem pro výpočet podpory by měla být individuální sazba příjemce, vypočítaná na základě metodologie uvedené v bodu 4.4.2 tohoto sdělení; na základě této metodologie může být společnosti poskytnuto snížení úrokové sazby o:

—

25 % pro velké společnosti,

| — | 50 % pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

—

50 % pro malé a střední podniky;

| h) | subvencovaná úroková sazba se uplatní v po dobu nejdéle 2 let následujících po poskytnutí půjčky; |
| --- | --- |

h)

subvencovaná úroková sazba se uplatní v po dobu nejdéle 2 let následujících po poskytnutí půjčky;

| i) | snížení úrokové sazby se může použít na půjčky poskytnuté státem nebo veřejnými finančními institucemi, jakož i na půjčky poskytnuté soukromými finančními institucemi; měla by být zajištěna nediskriminace mezi veřejnými a soukromými subjekty; |
| --- | --- |

i)

snížení úrokové sazby se může použít na půjčky poskytnuté státem nebo veřejnými finančními institucemi, jakož i na půjčky poskytnuté soukromými finančními institucemi; měla by být zajištěna nediskriminace mezi veřejnými a soukromými subjekty;

| j) | podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (22); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize; |
| --- | --- |

j)

podpora je poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích (22); může být poskytnuta podnikům, které k tomuto datu v obtížích nebyly, ale nyní se v obtížích nacházejí v důsledku světové finanční a hospodářské krize;

22

| k) | členské státy zajistí, že podpora není přímo nebo nepřímo převedena na finanční subjekty. |
| --- | --- |

k)

členské státy zajistí, že podpora není přímo nebo nepřímo převedena na finanční subjekty.

4.6   Opatření týkající se rizikového kapitálu

4.6.1   Stávající právní rámec

Pokyny Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků, stanoví podmínky, za kterých může být státní podpora investice rizikového kapitálu považována za slučitelnou se společným trhem v souladu s čl. 87 odst. 3 Smlouvy.

Na základě zkušenosti získané při uplatňování pokynů pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků má Komise za to, že ve Společenství neexistuje obecné riziko selhání kapitálového trhu. Komise nicméně souhlasí s tím, že existují mezery trhu, pokud jde o některé typy investic a některá stádia vývoje podniků, jejichž důsledkem je nedokonalé sladění nabídky a poptávky po rizikovém kapitálu, což může být obecně popsáno jako nedostatek vlastního kapitálu.

Bod 4.3. uvedených pokynů stanoví, že pro finanční tranše nepřevyšující částku 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik na každé období dvanácti měsíců existuje za určitých podmínek domněnka selhání trhu, které členské státy nemusí prokazovat.

Bod 5.1 písm. a) těchto pokynů stanoví: „Komise si je vědoma stálých výkyvů na trhu rizikového kapitálu a nedostatku vlastního kapitálu v průběhu určitého časového období, jakož i různé míry, v jaké jsou podniky dotčeny selháním trhu v závislosti na jejich velikosti, fázi vývoje podniku a hospodářském odvětví. Komise je proto připravena zvážit, zda prohlásí opatření týkající se rizikového kapitálu, která umožňují investiční tranše překračující mezní částku ve výši 1,5 milionu EUR na podnik a rok, za slučitelná se společným trhem, za předpokladu, že jsou předloženy nezbytné důkazy o selhání trhu“.

„Komise si je vědoma stálých výkyvů na trhu rizikového kapitálu a nedostatku vlastního kapitálu v průběhu určitého časového období, jakož i různé míry, v jaké jsou podniky dotčeny selháním trhu v závislosti na jejich velikosti, fázi vývoje podniku a hospodářském odvětví. Komise je proto připravena zvážit, zda prohlásí opatření týkající se rizikového kapitálu, která umožňují investiční tranše překračující mezní částku ve výši 1,5 milionu EUR na podnik a rok, za slučitelná se společným trhem, za předpokladu, že jsou předloženy nezbytné důkazy o selhání trhu“

4.6.2   Dočasná úprava stávajících pravidel

Otřesy na finančních trzích negativně ovlivnily trh s rizikovým kapitálem pro malé a střední podniky ve stadiu raného rozvoje tím, že se omezila dostupnost rizikového kapitálu. Vzhledem k tomu, že se v současné době značně zvýšilo vnímání rizika spojeného s rizikovým kapitálem, což souvisí i s nejistotou vyplývající z možnosti nižšího očekávaného výtěžku, investoři mají v současnosti tendenci investovat do bezpečnějších aktiv, jejichž rizika lze oproti aktivům souvisejícím s investicemi rizikového kapitálu lépe posoudit. V současné době se navíc ukázalo, že investory odrazuje také nelikvidní povaha investic rizikového kapitálu. Existují důkazy o tom, že následná omezená likvidita za současných podmínek na trhu zvýšila nedostatek vlastního kapitálu malých a středních podniků. Považuje se proto za vhodné dočasně zvýšit mezní hodnotu „safe-harbour“ pro investice rizikového kapitálu, aby se reagovalo na tento zvýšený nedostatek vlastního kapitálu a aby se dočasně snížil procentní podíl minimální účasti soukromých investorů na 30 % v případě opatření určených pro malé a střední podniky v nepodporovaných oblastech.

V souladu s tím se na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy dočasně, do dne 31. prosince 2010, upravují některé hranice stanovené v pokynech Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků takto:

| a) | pro účely bodu 4.3.1 se nejvyšší přípustné finanční tranše zvyšují na 2,5 milionu EUR z 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik na každé období dvanácti měsíců; |
| --- | --- |

a)

pro účely bodu 4.3.1 se nejvyšší přípustné finanční tranše zvyšují na 2,5 milionu EUR z 1,5 milionu EUR na cílový malý nebo střední podnik na každé období dvanácti měsíců;

| b) | pro účely bodu 4.3.4 činí minimální výše financování investic zajištěného soukromými investory 30 % ve všech případech; |
| --- | --- |

b)

pro účely bodu 4.3.4 činí minimální výše financování investic zajištěného soukromými investory 30 % ve všech případech;

| c) | ostatní podmínky upravené v pokynech zůstávají použitelné; |
| --- | --- |

c)

ostatní podmínky upravené v pokynech zůstávají použitelné;

| d) | tato dočasná úprava uvedených pokynů se nepoužije na opatření týkající se rizikového kapitálu, na která se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách; |
| --- | --- |

d)

tato dočasná úprava uvedených pokynů se nepoužije na opatření týkající se rizikového kapitálu, na která se vztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách;

| e) | Členské státy mohou přizpůsobit schválené režimy s ohledem na dočasnou úpravu stávajících pravidel. |
| --- | --- |

e)

Členské státy mohou přizpůsobit schválené režimy s ohledem na dočasnou úpravu stávajících pravidel.

4.7   Kumulace

Stropy podpory stanovené tímto sdělením se budou uplatňovat bez ohledu na to, zda je podporovaný projekt zcela financován ze státních prostředků nebo zda je částečně financován z prostředků Společenství.

Dočasná opatření podpory upravená tímto sdělení nelze kumulovat s podporou spadající do působnosti nařízení de minimis, která se týká stejných způsobilých nákladů. Získal-li podnik podporu de minimis před vstupem tohoto dočasného rámce v platnost, částka obdržená v rámci opatření, na která se vztahuje bod 4.2 tohoto sdělení, a získaná podpora de minimis nesmí v období do 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 přesáhnout částku 500 000 EUR. Částka podpory de minimis, která byla získána ode dne 1. ledna 2008, se odečte od částky slučitelné podpory poskytnuté za stejným účelem podle bodů 4.3, 4.4, 4.5 nebo 4.6.

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

Dočasná opatření podpory lze kumulovat s jinou slučitelnou podporou nebo s dalšími formami financování Společenství za předpokladu, že je dodržena maximální míra podpory uvedená v příslušných pokynech nebo v nařízení o blokových výjimkách.

5.   ZJEDNODUŠUJÍCÍ OPATŘENÍ

5.1   Krátkodobé pojištění vývozních úvěrů

Sdělení Komise členským státům podle čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES na pojištění krátkodobých vývozních úvěrů (28) stanoví, že obchodovatelná rizika nemohou být pokryta pojištěním vývozních úvěrů s podporou členských států. Obchodovatelná rizika jsou obchodní a politická rizika veřejných i neveřejných dlužníků, kteří mají sídlo v zemích zmíněných v příloze uvedeného sdělení, s maximální dobou trvání rizika kratší než dva roky. Rizika týkající se dlužníků, kteří mají sídlo v členských státech a v osmi dalších členských státech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, jsou považována za obchodovatelná.

28

Komise má za to, že v důsledku současné finanční krize neexistuje nedostatek kapacit v oblasti pojištění nebo zajištění ve všech členských státech, ale nelze vyloučit, že v některých zemích by mohlo být přechodně nedostupné pokrytí obchodovatelných rizik.

V bodu 4.4 uvedeného sdělení se konstatuje: „Za takovýchto okolností mohou být tato dočasně neobchodovatelná rizika pojištěna veřejným nebo veřejně podporovaným pojistitelem vývozních úvěrů, který kryje neobchodovatelná rizika na účet státu nebo s jeho zárukou. V takovém případě by měl pojistitel, pokud je to možné, sjednotit pojistné sazby pro takováto rizika s pojistnými sazbami, které si za srovnatelná rizika účtují soukromí pojistitelé vývozních úvěrů.

„Za takovýchto okolností mohou být tato dočasně neobchodovatelná rizika pojištěna veřejným nebo veřejně podporovaným pojistitelem vývozních úvěrů, který kryje neobchodovatelná rizika na účet státu nebo s jeho zárukou. V takovém případě by měl pojistitel, pokud je to možné, sjednotit pojistné sazby pro takováto rizika s pojistnými sazbami, které si za srovnatelná rizika účtují soukromí pojistitelé vývozních úvěrů

Každý členský stát, který má v úmyslu použít tuto únikovou doložku, by měl o tomto záměru neprodleně informovat Komisi. Oznámení by mělo obsahovat zprávu o trhu dokládající, že nezbytné krytí rizik není na soukromém trhu pojištění k dispozici, a zdůvodnit použití této únikové doložky důkazy předloženými dvěma velkými, známými mezinárodními soukromými pojistiteli vývozních úvěrů a jednoho vnitrostátního pojistitele úvěrů. Toto oznámení by mělo kromě toho obsahovat popis podmínek, které veřejný nebo veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít ke krytí daných rizik.

Komise do dvou měsíců od přijetí oznámení přezkoumá, zda je použití únikové doložky v souladu s výše uvedenými podmínkami a zda je slučitelné se Smlouvou.

Pokud Komise dospěje k závěru, že podmínky pro použití únikové doložky jsou splněny, je její rozhodnutí o slučitelnosti omezeno na dva roky od data vydání rozhodnutí za předpokladu, že tržní podmínky odůvodňující použití této únikové doložky zůstanou po tuto dobu nezměněny.

Kromě toho po konzultaci s ostatními členskými státy může Komise provést revizi podmínek pro použití únikové doložky; může rovněž rozhodnout o jejím přerušení nebo nahrazení jiným vhodným systémem.“

Uvedená ustanovení, použitelná na velké společnosti i malé a střední podniky, jsou v současné hospodářské situaci vhodným nástrojem, pokud mají členské státy za to, že krytí rizik není na soukromém trhu pojištění k dispozici, pokud jde o některá obchodovatelná úvěrová rizika a/nebo o některé zájemce o ochranu před riziky.

Aby se zrychlil postup pro členské státy, má Komise v této souvislosti za to, že do 31. prosince 2010 mohou členské státy prokázat mezeru na trhu tím, že poskytnou dostatečný důkaz o neexistenci krytí rizik na soukromém trhu pojištění. Použití únikové doložky bude v každém případě odůvodněno, pokud:

| — | velký známý mezinárodní soukromý pojistitel vývozních úvěrů a vnitrostátní pojistitel úvěrů poskytnou důkazy o neexistenci takového krytí, nebo |
| --- | --- |

—

velký známý mezinárodní soukromý pojistitel vývozních úvěrů a vnitrostátní pojistitel úvěrů poskytnou důkazy o neexistenci takového krytí, nebo

| — | alespoň čtyři zavedení vývozci z členských států poskytnou důkazy o tom, že pojistitelé tyto specifické operace odmítli pokrýt. |
| --- | --- |

—

alespoň čtyři zavedení vývozci z členských států poskytnou důkazy o tom, že pojistitelé tyto specifické operace odmítli pokrýt.

Komise v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy zajistí na základě oznámení urychlené přijetí rozhodnutí.

5.2   Zjednodušení postupů

Opatření státní podpory uvedená v tomto sdělení musí být oznámena Komisi. Komise je nad rámec hmotněprávních opatření stanovených v tomto sdělení zavázána zajistit v souladu s tímto sdělením rychlé schvalování opatření podpory, která se vztahují k současné krizi, za předpokladu, že jí příslušné členské státy poskytnou úzkou spolupráci a úplné informace.

Tento závazek doplňuje probíhající proces, kdy Komise v současnosti připravuje návrhy řady zlepšení obecných postupů týkajících se státních podpor, aby konkrétně umožnila rychlejší a účinnější rozhodování v úzké spolupráci s členskými státy. Tento obecný balíček zjednodušujících opatření by měl zejména zakotvit společný závazek Komise a členských států dosáhnout efektivnějších a předvídatelnějších postupů v každém stádiu vyšetřování v oblasti státních podpor a umožnit rychlejší schválení jednoznačných případů.

6.   SLEDOVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV

Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (29) a nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (30) požaduje, aby členské státy předkládaly Komisi výroční zprávy.

29

30

Členské státy musí do 31. července 2009 poskytnout Komisi seznam režimů, které byly zavedeny na základě tohoto sdělení.

Členské státy musí zajistit vedení podrobné evidence o poskytování podpory upravené tímto sdělením. Tato evidence musí obsahovat všechny informace potřebné k ověření, že byly dodrženy všechny nezbytné podmínky, musí být uchovávána po dobu 10 let a předložena Komisi na základě její žádosti. Členské státy musí zejména získat informace o tom, že příjemcem podpory podle opatření stanovených v bodech 4.2, 4.3, 4.4 a 4.5 nebyly ke dni 1. července 2008 podniky v obtížích.

Dále by členské státy měly do 31. října 2009 předložit Komisi zprávu o opatřeních provedených na základě tohoto sdělení. Zpráva by především měla uvést indicie, že je zapotřebí, aby Komise ponechala v platnosti opatření stanovená v tomto sdělení i po dni 31. prosince 2009, jakož i podrobné informace o přínosech subvencovaných půjček pro životní prostředí. Členské státy musí poskytnout tyto informace pro každý následující rok, ve kterém se toto sdělení použije, a to vždy před dnem 31. října daného roku.

Komise může vyžadovat dodatečné informace týkající se poskytnuté podpory, aby zkontrolovala, zda byly splněny podmínky stanovené rozhodnutím Komise o schválení podpory.

7.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Komise uplatňuje toto sdělení ode dne 17. prosince 2008, kdy schválila co do zásad jeho obsah s ohledem na finanční a hospodářské okolnosti, které vyžadovaly okamžité kroky. Toto sdělení je odůvodněné současnými výjimečnými a přechodnými problémy v oblasti financování, které souvisí s krizí v bankovním sektoru, a nebude uplatňováno po dni 31. prosince 2010. Po konzultaci s členskými státy může Komise toto sdělení revidovat před tímto datem na základě závažných úvah týkajících se politiky hospodářské soutěže nebo ekonomických úvah. Pokud by to bylo užitečné, může Komise také poskytnout další objasnění jejího přístupu k jednotlivým otázkám.

Komise použije ustanovení tohoto sdělení na všechna oznámení týkající se rizikového kapitálu, o kterých musí rozhodnout po dni 17. prosince 2008, a to i když tato opatření byla oznámena před uvedeným datem.

V souladu se sdělením Komise o stanovení použitelných pravidel pro hodnocení nezákonné státní podpory (31) uplatní Komise při posuzování neoznámené podpory následující právní předpisy:

31

| a) | toto sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po dni 17. prosince 2008; |
| --- | --- |

a)

toto sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po dni 17. prosince 2008;

| b) | použitelné pokyny, pokud byla podpora přiznána ve všech ostatních případech. |
| --- | --- |

b)

použitelné pokyny, pokud byla podpora přiznána ve všech ostatních případech.

Komise v úzké spolupráci s dotčenými členskými státy zajistí urychlené přijetí rozhodnutí, pokud je podáno úplné oznámení o opatřeních uvedených v tomto sdělení. Členské státy by měly informovat Komisi o svých záměrech a oznámit plány zavést takováto opatření co nejdříve a co nejsrozumitelnějším způsobem.

Komise chce připomenout, že jakékoli procedurální zjednodušení zcela závisí na předkládání jasných a úplných oznámení.

---

(1)  Sdělení Komise Evropské radě, KOM(2008) 800.

1

(2)  Závěry Rady ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) ze dne 7. října 2008.

2

(3)  Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8.

3

(4)  KOM(2008) 394 v konečném znění.

4

(5)  Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15.

5

(6)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

7

(8)  Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5.

8

(9)  Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10.

11

(12)  Úř. věst. C 194, 18.8.2006, s. 2.

12

(13)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

13

(14)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

14

(15)  Spojené věci T-132/96 a T-143/96 Freistaat Sachsen a Volkswagen AG v. Komise [1999] Sb. rozh. II-3663, bod 167.

15

Freistaat Sachsen a Volkswagen AG v. Komise

(16)  Rozhodnutí Komise 98/490/ES ve věci C 47/96 Crédit Lyonnais (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28), bod 10.1, rozhodnutí Komise 2005/345/ES ve věci C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (Úř. věst. L 116, 4.5.2005, s. 1), body 153 a násl., a rozhodnutí Komise 2008/263/ES ve věci C 50/06 BAWAG (Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 7), bod 166. Viz rozhodnutí Komise ve věci NN 70/07 Northern Rock (Úř. věst C 43, 16.2.2008, s. 1), rozhodnutí Komise ve věci NN 25/08 Rescue aid to WestLB (Úř. věst. C 189, 26.7.2008, s. 3), rozhodnutí Komise ze dne 4. června 2008 ve věci C 9/08 SachsenLB, dosud nezveřejněno.

16

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

BAWAG

Northern Rock

Rescue aid to WestLB

SachsenLB

(17)  „Podnikem v obtížích“ se pro účely tohoto sdělení rozumí:

17

| — | pokud jde o velké podniky, podnik v obtížích definovaný v bodě 2.1 pokynů Společenství na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, |
| --- | --- |

—

pokud jde o velké podniky, podnik v obtížích definovaný v bodě 2.1 pokynů Společenství na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích,

| — | pokud jde o malé a střední podniky, podnik v obtížích definovaný v čl. 1 odst. 7 obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

—

pokud jde o malé a střední podniky, podnik v obtížích definovaný v čl. 1 odst. 7 obecného nařízení o blokových výjimkách.

(18)  Jak vyplývá z definice uvedené v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3).

18

(19)  Jak je definováno v čl. 2 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1857/2006.

19

(20)  Patří sem i možnost, že členské státy v případě malých a středních podniků bez úvěrové historie nebo ratingu založenému na přístupu vycházejícím z rozvahy, jako jsou některé účelově založené společnosti nebo začínající společnosti, poskytnou snížení až o 25 % zvláštní „safe-harbour“ prémie, jejíž výše vyplývající ze sdělení je 3,8 %.

20

(21)  Jako například obecné nařízení o blokových výjimkách nebo nařízení (ES) č. 1628/2006 nebo nařízení (ES) č. 1857/2006 za předpokladu, že schválená metodologie se výslovně vztahuje na daný druh záruky a na daný druh podkladové transakce.

21

(22)  Viz poznámka pod čarou 17.

22

(23)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6.

23

(24)  Členské státy, které hodlají využít tento nástroj, musí na internetu zveřejňovat denní sazby, které stanoví centrální banka, a zpřístupnit je Komisi.

24

(25)  Budoucí norma Společenství pro výrobky představuje závaznou normu Společenství určující úrovně, jež mají být z hlediska životního prostředí dodržovány u výrobků prodávaných v Evropské unii, která již byla schválena, ale zatím není platná.

25

(26)  Jak je definováno v bodě 70 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

26

(27)  Jak je definován v bodě 69 pokynů k regionální podpoře pro období 2007–2013.

27

(28)  Úř. věst. C 281, 17.9.1997, s. 4.

28

(29)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

29

(30)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

30

(31)  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

31

---

Evropská centrální banka

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/10

---

DOHODA

ze dne 8. prosince 2008

mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu, kterou se mění dohoda ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie

(2009/C 16/02)

| 1) | Българска народна банка (Bulharská národní banka) |
| --- | --- |
| 1, Kynaz Alexander 1 Sq., |
| BG-Sofia-1000 |

1)

Българска народна банка (Bulharská národní banka)

1, Kynaz Alexander 1 Sq.,

BG-Sofia-1000

| Česká národní banka |
| --- |
| Na Příkopě 28 |
| CZ-115 03 Praha 1 |

Česká národní banka

Na Příkopě 28

CZ-115 03 Praha 1

| Danmarks Nationalbank |
| --- |
| Havnegade 5 |
| DK-1093 Kodaň K |

Danmarks Nationalbank

Havnegade 5

DK-1093 Kodaň K

| Eesti Pank |
| --- |
| Estonia pst. 13 |
| EE-15095 Tallinn |

Eesti Pank

Estonia pst. 13

EE-15095 Tallinn

| Latvijas Banka |
| --- |
| K. Valdemara iela 2a |
| LV-1050 Riga |

Latvijas Banka

K. Valdemara iela 2a

LV-1050 Riga

| Lietuvos bankas |
| --- |
| Totoriu g. 4 |
| LT-01121 Vilnius |

Lietuvos bankas

Totoriu g. 4

LT-01121 Vilnius

| Magyar Nemzeti Bank |
| --- |
| Szabadság tér 8/9 |
| H-1054 Budapešť |

Magyar Nemzeti Bank

Szabadság tér 8/9

H-1054 Budapešť

| Narodowy Bank Polski |
| --- |
| ulica Świętokrzyska 11/21 |
| PL-00-919 Varšava |

Narodowy Bank Polski

ulica Świętokrzyska 11/21

PL-00-919 Varšava

| Banca Națională a României |
| --- |
| Strada Lipscani nr. 25, sector 3, |
| RO-030031 Bukurešť |

Banca Națională a României

Strada Lipscani nr. 25, sector 3,

RO-030031 Bukurešť

| Národná banka Slovenska |
| --- |
| Imricha Karvaša 1 |
| SK-813 25 Bratislava |

Národná banka Slovenska

Imricha Karvaša 1

SK-813 25 Bratislava

| Sveriges Riksbank |
| --- |
| Brunkebergstorg 11 |
| S-103 37 Stockholm |

Sveriges Riksbank

Brunkebergstorg 11

S-103 37 Stockholm

| Bank of England |
| --- |
| Threadneedle Street |
| Londýn EC2R 8AH |
| Velká Británie |

Bank of England

Threadneedle Street

Londýn EC2R 8AH

Velká Británie

a

| 2) | Evropská centrální banka (ECB) |
| --- | --- |

2)

Evropská centrální banka (ECB)

(dále jen „strany“)

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada ve svém usnesení ze dne 16. června 1997 (dále jen „usnesení“) rozhodla o zřízení mechanismu směnných kurzů (dále jen „ERM II“) na počátku třetí etapy hospodářské a měnové unie dne 1. ledna 1999. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada ve svém usnesení ze dne 16. června 1997 (dále jen „usnesení“) rozhodla o zřízení mechanismu směnných kurzů (dále jen „ERM II“) na počátku třetí etapy hospodářské a měnové unie dne 1. ledna 1999.

| (2) | V souladu s usnesením má ERM II pomoci zajistit, aby členské státy mimo eurozónu, které se účastní ERM II, směřovaly svou politiku ke stabilitě, má podporovat konvergenci, a tím členským státům mimo eurozónu pomáhat v jejich úsilí o přijetí eura. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s usnesením má ERM II pomoci zajistit, aby členské státy mimo eurozónu, které se účastní ERM II, směřovaly svou politiku ke stabilitě, má podporovat konvergenci, a tím členským státům mimo eurozónu pomáhat v jejich úsilí o přijetí eura.

| (3) | Slovensko se jako členský stát, na který se vztahuje výjimka, účastní ERM II od 2. listopadu 2005. Národná banka Slovenska je stranou dohody ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (1), ve znění dohody ze dne 21. prosince 2006 (2) a dohody ze dne 14. prosince 2007 (3) (dále společně jen „dohoda centrálních bank o ERM II“). |
| --- | --- |

(3)

Slovensko se jako členský stát, na který se vztahuje výjimka, účastní ERM II od 2. listopadu 2005. Národná banka Slovenska je stranou dohody ze dne 16. března 2006 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států mimo eurozónu o provozních postupech mechanismu směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (1), ve znění dohody ze dne 21. prosince 2006 (2) a dohody ze dne 14. prosince 2007 (3) (dále společně jen „dohoda centrálních bank o ERM II“).

| (4) | Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2008/608/ES ze dne 8. července 2008 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009 (4) se s účinkem od 1. ledna 2009 zrušuje výjimka ve prospěch Slovenska podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003. Euro bude slovenskou měnou od 1. ledna 2009 a Národná banka Slovenska by od uvedeného data nadále neměla být stranou dohody centrálních bank o ERM II. |
| --- | --- |

(4)

Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2008/608/ES ze dne 8. července 2008 v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovenskem ke dni 1. ledna 2009 (4) se s účinkem od 1. ledna 2009 zrušuje výjimka ve prospěch Slovenska podle článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003. Euro bude slovenskou měnou od 1. ledna 2009 a Národná banka Slovenska by od uvedeného data nadále neměla být stranou dohody centrálních bank o ERM II.

| (5) | Současná úprava intervencí na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II je stanovena v dohodě centrálních bank o ERM II. |
| --- | --- |

(5)

Současná úprava intervencí na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II je stanovena v dohodě centrálních bank o ERM II.

| (6) | Současnou úpravu intervencí v rámci ERM II je třeba dále aktualizovat a revidovat s cílem zohlednit zavedení nového kritéria pro protistrany, které jsou způsobilé k provádění intervencí na hranicích fluktuačního pásma, a upřesnit stávající kritérium způsobilosti. |
| --- | --- |

(6)

Současnou úpravu intervencí v rámci ERM II je třeba dále aktualizovat a revidovat s cílem zohlednit zavedení nového kritéria pro protistrany, které jsou způsobilé k provádění intervencí na hranicích fluktuačního pásma, a upřesnit stávající kritérium způsobilosti.

| (7) | S ohledem na zrušení výjimky ve prospěch Slovenska a změny kritérií způsobilosti pro intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II je proto třeba dohodu centrálních bank o ERM II změnit, |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na zrušení výjimky ve prospěch Slovenska a změny kritérií způsobilosti pro intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II je proto třeba dohodu centrálních bank o ERM II změnit,

SE DOHODLY NA TOMTO:

Článek 1

Změna dohody centrálních bank o ERM II s ohledem na zrušení výjimky pro Slovensko

Národná banka Slovenska přestává být s účinkem od 1. ledna 2009 stranou dohody centrálních bank o ERM II.

Článek 2

Nahrazení příloh I a II dohody centrálních bank o ERM II

2.1   Příloha I dohody centrálních bank o ERM II se nahrazuje textem uvedeným v příloze I této dohody.

2.2   Příloha II dohody centrálních bank o ERM II se nahrazuje textem uvedeným v příloze II této dohody.

Článek 3

Závěrečná ustanovení

3.1   Touto dohodou se s účinkem od 1. ledna 2009 mění dohoda centrálních bank o ERM II.

3.2   Tato dohoda je vyhotovena v anglickém jazyce a řádně podepsána oprávněnými zástupci stran. ECB, která uschová originál dohody, zašle každé národní centrální bance eurozóny a každé národní centrální bance mimo eurozónu ověřený opis originálu dohody. Tato dohoda bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 8. prosince 2008.

Za

Българска народна банка (Bulharská národní banka)

Za

Českou národní banku

Za

Danmarks Nationalbank

Za

Eesti Pank

Za

Latvijas Banka

Za

Lietuvos bankas

Za

Magyar Nemzeti Bank

Za

Narodowy Bank Polski

Za

Banca Națională a României

Za

Národní banku Slovenska

Za

Sveriges Riksbank

Za

Bank of England

Za

Evropskou centrální banku

---

(1)  Úř. věst. C 73, 25.3.2006, s. 21.

1

(2)  Úř. věst. C 14, 20.1.2007, s. 6.

2

(3)  Úř. věst. C 319, 29.12.2007, s. 7.

3

(4)  Úř. věst. L 195, 24.7.2008, s. 24.

4

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA I

KONVENCE PRO KOTACI KURZŮ MĚN, KTERÉ SE ÚČASTNÍ ERM II, A POSTUP ‚PLATBA PO PŘIPSÁNÍ‘ PŘI INTERVENCI NA HRANICÍCH FLUKTUAČNÍHO PÁSMA

A.   Konvence pro kotaci kurzů

Referenční měnou pro kotaci dvoustranných centrálních parit všech měn členských států mimo eurozónu, které se účastní ERM II, je euro. Směnný kurz se u všech měn udává jako hodnota 1 eura s přesností na šest platných číslic.

Stejná konvence se použije pro kotaci horních a spodních intervenčních kurzů měn členských států mimo eurozónu, které se účastní ERM II, vůči euru. Intervenční kurzy se určují přičtením dohodnuté šíře fluktuačního pásma, vyjádřené v procentech, k dvoustranným centrálním paritám nebo odečtením této šíře od těchto parit. Výsledné kurzy se zaokrouhlí na šest platných číslic.

B.   Postup ‚platba po připsání‘

V případě intervence na hranicích fluktuačního pásma použijí ECB i národní centrální banky eurozóny postup ‚platba po připsání‘. Národní centrální banky mimo eurozónu, které se účastní ERM II, použijí postup ‚platba po připsání‘, jednají-li v souladu s touto přílohou jako korespondenti národních centrálních bank eurozóny a ECB; národní centrální banky mimo eurozónu, které se účastní ERM II, mohou podle svého uvážení použít týž postup ‚platba po připsání‘ v případech, kdy vypořádávají intervenci na hranicích fluktuačního pásma, kterou provedly svým jménem.

i)   Všeobecné zásady

| — | Postup ‚platba po připsání‘ se použije při intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II mezi eurem a měnami členských států mimo eurozónu, které se účastní ERM II. |
| --- | --- |

—

Postup ‚platba po připsání‘ se použije při intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II mezi eurem a měnami členských států mimo eurozónu, které se účastní ERM II.

| — | Podmínkou způsobilosti protistran k intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II je, že mají zřízen účet u příslušné národní centrální banky a že mají adresu SWIFT. Jako dodatečné kritérium způsobilosti se od protistran vyžaduje, aby předem poskytly příslušné národní centrální bance své standardní pokyny k vypořádání v měnách ERM II, jakož i všechny případné aktualizace těchto pokynů. Způsobilé protistrany mohou být vyzvány, aby poskytly ECB nebo národním centrálním bankám kontaktní údaje, tak jak stanoví ECB nebo dotčené národní centrální banky. |
| --- | --- |

—

Podmínkou způsobilosti protistran k intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II je, že mají zřízen účet u příslušné národní centrální banky a že mají adresu SWIFT. Jako dodatečné kritérium způsobilosti se od protistran vyžaduje, aby předem poskytly příslušné národní centrální bance své standardní pokyny k vypořádání v měnách ERM II, jakož i všechny případné aktualizace těchto pokynů. Způsobilé protistrany mohou být vyzvány, aby poskytly ECB nebo národním centrálním bankám kontaktní údaje, tak jak stanoví ECB nebo dotčené národní centrální banky.

| — | Protistrany způsobilé k intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II mohou tyto intervence provádět též přímo s ECB za podmínky, že jsou způsobilými protistranami pro provádění devizových operací s ECB podle obecných zásad ECB/2008/5 ze dne 20. června 2008 o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s devizovými rezervami (1). |
| --- | --- |

—

Protistrany způsobilé k intervenci na hranicích fluktuačního pásma v rámci ERM II mohou tyto intervence provádět též přímo s ECB za podmínky, že jsou způsobilými protistranami pro provádění devizových operací s ECB podle obecných zásad ECB/2008/5 ze dne 20. června 2008 o správě devizových rezerv Evropské centrální banky národními centrálními bankami a o právních podkladech pro operace s devizovými rezervami (1).

| — | Národní centrální banky mimo eurozónu, které se účastní ERM II, jednají jako korespondenti národních centrálních bank eurozóny a ECB. |
| --- | --- |

—

Národní centrální banky mimo eurozónu, které se účastní ERM II, jednají jako korespondenti národních centrálních bank eurozóny a ECB.

| — | Při intervenci na hranicích fluktuačního pásma uvolní dotčená národní centrální banka nebo ECB svou platbu pro účely dané transakce až poté, co obdrží potvrzení od svého korespondenta, že příslušná částka byla připsána na její účet. Protistrany jsou povinny provést platby včas, aby národní centrální banky a ECB mohly dostát svým platebním závazkům. Proto jsou protistrany povinny provést platby před uplynutím předem stanovené lhůty. |
| --- | --- |

—

Při intervenci na hranicích fluktuačního pásma uvolní dotčená národní centrální banka nebo ECB svou platbu pro účely dané transakce až poté, co obdrží potvrzení od svého korespondenta, že příslušná částka byla připsána na její účet. Protistrany jsou povinny provést platby včas, aby národní centrální banky a ECB mohly dostát svým platebním závazkům. Proto jsou protistrany povinny provést platby před uplynutím předem stanovené lhůty.

ii)   Lhůta pro připsání plateb od protistran

Protistrany provádějí intervenční platby nejpozději do 13:00 hodin SEČ v den připsání.“

---

(1)  Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 63.

1

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA II

HORNÍ MEZE PRO PŘÍSTUP K VELMI KRÁTKODOBÝM FINANČNÍM FACILITÁM PODLE ČLÁNKŮ 8, 10 A 11 DOHODY CENTRÁLNÍCH BANK O ERM II

s účinkem od 1. ledna 2009

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Centrální banky, které jsou stranami této dohody | Horní meze (1) |
| Българска народна банка (Bulharská národní banka) | 520 |
| Česká národní banka | 690 |
| Danmarks Nationalbank | 700 |
| Eesti Pank | 310 |
| Latvijas Banka | 340 |
| Lietuvos bankas | 380 |
| Magyar Nemzeti Bank | 670 |
| Narodowy Bank Polski | 1 750 |
| Banca Naţională a României | 1 000 |
| Sveriges Riksbank | 940 |
| Bank of England | 4 700 |
| Evropská centrální banka | žádná |

(v milionech EUR)

Centrální banky, které jsou stranami této dohody

Horní meze (1)

Българска народна банка (Bulharská národní banka)

520

Česká národní banka

690

Danmarks Nationalbank

700

Eesti Pank

310

Latvijas Banka

340

Lietuvos bankas

380

Magyar Nemzeti Bank

670

Narodowy Bank Polski

1 750

Banca Naţională a României

1 000

Sveriges Riksbank

940

Bank of England

4 700

Evropská centrální banka

žádná

| Národní centrální banky eurozóny | Horní meze |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | žádná |
| Deutsche Bundesbank | žádná |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | žádná |
| Bank of Greece | žádná |
| Banco de España | žádná |
| Banque de France | žádná |
| Banca d'Italia | žádná |
| Central Bank of Cyprus | žádná |
| Banque centrale du Luxembourg | žádná |
| Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta | žádná |
| De Nederlandsche Bank | žádná |
| Oesterreichische Nationalbank | žádná |
| Banco de Portugal | žádná |
| Banka Slovenije | žádná |
| Národná banka Slovenska | žádná |
| Suomen Pankki | žádná“ |

Národní centrální banky eurozóny

Horní meze

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

žádná

Deutsche Bundesbank

žádná

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

žádná

Bank of Greece

žádná

Banco de España

žádná

Banque de France

žádná

Banca d'Italia

žádná

Central Bank of Cyprus

žádná

Banque centrale du Luxembourg

žádná

Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

žádná

De Nederlandsche Bank

žádná

Oesterreichische Nationalbank

žádná

Banco de Portugal

žádná

Banka Slovenije

žádná

Národná banka Slovenska

žádná

Suomen Pankki

žádná“

---

(1)  Pro centrální banky, které nejsou účastníky ERM II, jsou uvedené hodnoty pouze teoretické.

1

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/16

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

21. ledna 2009

(2009/C 16/03)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2910 |
| JPY | japonský jen | 116,11 |
| DKK | dánská koruna | 7,4507 |
| GBP | britská libra | 0,93860 |
| SEK | švédská koruna | 10,7680 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4764 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,0555 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,584 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 284,58 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7028 |
| PLN | polský zlotý | 4,3465 |
| RON | rumunský lei | 4,3148 |
| TRY | turecká lira | 2,1455 |
| AUD | australský dolar | 1,9937 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6345 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,0167 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,4882 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9418 |
| KRW | jihokorejský won | 1 775,03 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,2043 |
| CNY | čínský juan | 8,8276 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4200 |
| IDR | indonéská rupie | 14 459,20 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6689 |
| PHP | filipínské peso | 61,320 |
| RUB | ruský rubl | 42,4185 |
| THB | thajský baht | 45,114 |
| BRL | brazilský real | 3,0597 |
| MXN | mexické peso | 18,0095 |
| INR | indická rupie | 63,5300 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2910

JPY

japonský jen

116,11

DKK

dánská koruna

7,4507

GBP

britská libra

0,93860

SEK

švédská koruna

10,7680

CHF

švýcarský frank

1,4764

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,0555

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,584

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

284,58

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7028

PLN

polský zlotý

4,3465

RON

rumunský lei

4,3148

TRY

turecká lira

2,1455

AUD

australský dolar

1,9937

CAD

kanadský dolar

1,6345

HKD

hongkongský dolar

10,0167

NZD

novozélandský dolar

2,4882

SGD

singapurský dolar

1,9418

KRW

jihokorejský won

1 775,03

ZAR

jihoafrický rand

13,2043

CNY

čínský juan

8,8276

HRK

chorvatská kuna

7,4200

IDR

indonéská rupie

14 459,20

MYR

malajsijský ringgit

4,6689

PHP

filipínské peso

61,320

RUB

ruský rubl

42,4185

THB

thajský baht

45,114

BRL

brazilský real

3,0597

MXN

mexické peso

18,0095

INR

indická rupie

63,5300

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/17

---

Sdělení Komise podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Závazky veřejné služby v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 16/04)

| Členský stát | Itálie |
| --- | --- |
| Dotčená trasa | Cuneo Levaldigi — Rome Fiumicino |
| Datum vstupu závazku veřejné služby v platnost | 180 dní od zveřejnění tohoto sdělení |
| Adresa, na které lze zdarma obdržet znění závazku veřejné služby a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k těmto závazkům | E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio n. 118 |
| I-00185 Roma |
| www.enac-italia.it |
| e-mail: trasporto.aereonac.rupa.it |

Členský stát

Itálie

Dotčená trasa

Cuneo Levaldigi — Rome Fiumicino

Datum vstupu závazku veřejné služby v platnost

180 dní od zveřejnění tohoto sdělení

Adresa, na které lze zdarma obdržet znění závazku veřejné služby a všechny příslušné informace a/nebo dokumentaci k těmto závazkům

E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio n. 118

I-00185 Roma

www.enac-italia.it

e-mail: trasporto.aereonac.rupa.it

---

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/18

---

Sdělení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Výzva k podávání nabídek v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v souladu se závazky veřejné služby

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 16/05)

| Členský stát | Francie |
| --- | --- |
| Dotčená trasa | Lorient (Lann Bihoué) — Lyon (Saint-Exupéry) |
| Doba platnosti smlouvy | Od 1. srpna 2009 do 31. července 2013 |
| Lhůta pro podávání nabídek | Podávání žádostí: 26. března 2009 (do 12:00 hodin)
  Podávání nabídek (následný postup): 4. května 2009 (do 12:00 hodin) |
| Adresa, na které lze zdarma obdržet znění výzvy k podávání nabídek a všechny příslušné informace nebo dokumentaci k veřejnému nabídkovému řízení a závazku veřejné služby | Aéroport de Lorient |
| M. le Directeur |
| M. Franck Martin |
| F-56270 Ploemeur |
| Tel. (33) 02 97 87 21 61 |
| Fax: (33) 02 97 87 21 88 |
| f.martin@morbihan.cci.fr |

Členský stát

Francie

Dotčená trasa

Lorient (Lann Bihoué) — Lyon (Saint-Exupéry)

Doba platnosti smlouvy

Od 1. srpna 2009 do 31. července 2013

Lhůta pro podávání nabídek

Podávání žádostí: 26. března 2009 (do 12:00 hodin)

Podávání nabídek (následný postup): 4. května 2009 (do 12:00 hodin)

Adresa, na které lze zdarma obdržet znění výzvy k podávání nabídek a všechny příslušné informace nebo dokumentaci k veřejnému nabídkovému řízení a závazku veřejné služby

Aéroport de Lorient

M. le Directeur

M. Franck Martin

F-56270 Ploemeur

Tel. (33) 02 97 87 21 61

Fax: (33) 02 97 87 21 88

f.martin@morbihan.cci.fr

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/19

---

Sdělení Islandu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků

Oznámení o prvním kole udělování licencí na rok 2009 – Kontinentální šelf mezi Islandem a ostrovem Jan Mayen „oblast Dreki“

(2009/C 16/06)

Islandský národní energetický úřad (NEA) tímto z moci ministerstva průmyslu, energetiky a cestovního ruchu vyzývá všechny zájemce, aby podávali žádosti o licence na průzkum a těžbu uhlovodíků v oblasti Dreki podle čl. 3 odst. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků.

Kolo udělování licencí organizuje NEA v souladu s ustanoveními zákona č. 13 ze dne 13. března 2001 (vládní věstník (Stjórnartíðindi) ze dne 16. května 2001) o vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (zákon o uhlovodících), ve znění pozdějších změn, a pravidly a nařízeními (nařízení o uhlovodících), která vydalo ministerstvo průmyslu, energetiky a cestovního ruchu v souladu se zákonem o uhlovodících.

Národní energetický úřad je orgánem oprávněným poskytovat povolení. Kritéria, podmínky a požadavky uvedené v čl. 5 odst. 1 a 2 a čl. 6 odst. 2 směrnice 94/22/ES jsou stanoveny ve výše zmíněných právních nástrojích.

Kromě zákona o uhlovodících a nařízení o uhlovodících se na příslušné části oblasti, které se týká nabídka licencí, vztahuje rovněž dohoda mezi Norskem a Islandem ze dne 22. října 1981 o kontinentálním šelfu mezi Islandem a ostrovem Jan Mayen, dohoda mezi Norskem a Islandem týkající se přeshraničních nalezišť uhlovodíků ze dne 3. listopadu 2008 a dohodnutý zápis z téhož dne o právu na účast podle článků 5 a 6 dohody z roku 1981.

Žádosti o licence na průzkum a těžbu uhlovodíků lze podávat na následující bloky či části bloků v oblasti Dreki:

IS6706/1 (část), 4 (část), 5 (část), 7, 8 (část), 10, 11 (část), 12 (část)

IS6707/1, 2, 3 (část), 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6708/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6709/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6710/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6711/2 (část), 3, 5 (část), 6, 8 (část), 9, 11 (část), 12

IS6807/4 (část), 7 (část), 8 (část), 10, 11 (část), 12 (část)

IS6808/1 (část), 2 (část), 4, 5 (část), 6 (část), 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6809/1, 2, 3 (část), 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6810/1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12

IS6811/2 (část), 3, 5 (část), 6, 8 (část), 9, 11 (část), 12

IS6909/10 (část), 11 (část), 12 (část)

IS6910/7 (část), 8 (část), 9 (část), 10, 11, 12 (část)

IS6911/8 (část), 9 (část), 11 (část), 12

Jednotlivé žádosti o licence se mohou týkat jednoho nebo více bloků či částí bloků o ploše maximálně 800 km2. Nabízí se maximálně pět (5) licencí. Žádáme žadatele, aby uvedli další oblast pro případ, že by se první vybraná oblast překrývala s jinými žádostmi.

Žádosti o licence na průzkum a těžbu uhlovodíků se podávají úřadu NEA.

| The National Energy Authority (NEA) |
| --- |
| Grensasvegi 9 |
| 108 – Reykjavik |
| Island |
| Internetová adresa: www.nea.is |
| Tel.: (354) 569 60 00 |
| Fax: (354) 568 88 96. |

The National Energy Authority (NEA)

Grensasvegi 9

108 – Reykjavik

Island

Internetová adresa: www.nea.is

Tel.: (354) 569 60 00

Fax: (354) 568 88 96.

Všechny podrobnosti a příslušné podklady, včetně seznamů a map nabízené oblasti a pokynů k licencím, podmínky těchto licencí a postup, jak žádosti podávat, najdete na této internetové adrese:

http://www.nea.is/licensinground2009

nebo se obraťte na NEA na výše uvedenou adresu.

Udělování licencí na průzkum a těžbu uhlovodíků v rámci prvního kola udělování licencí na rok 2009 pro oblast Dreki by mělo proběhnout do konce října 2009.

Lhůta pro podávání žádostí o udělení licence – kontinentální šelf mezi Islandem a ostrovem Jan Mayen „oblast Draki“ končí 15. května 2009.

Image

Severní část oblasti Dreki na islandském kontinentálním šelfu mezi Islandem a ostrovem Jan Mayen. Hranice mezi Islandem a Norskem podle dohody z roku 1981 (jak je uvedeno v odstavci 4) je znázorněna zelenou přerušovanou čarou.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/22

---

Výzva k předkládání návrhů v rámci pracovního programu „Lidé“ sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace

(2009/C 16/07)

Tímto se oznamuje zahájení výzvy k předkládání návrhů v rámci pracovního programu „Lidé“ sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013).

Očekávají se návrhy v rámci níže uvedené výzvy týkající se nadnárodní činnosti sítě služeb EURAXESS. Lhůta pro předkládání návrhů a rozpočtové prostředky jsou uvedeny ve výzvě, které je zveřejněna na internetové stránce CORDIS.

Zvláštní program „Lidé“:

| Identifikátor výzvy | : | FP7-PEOPLE-2009-EURAXESS |
| --- | --- | --- |

Identifikátor výzvy

:

FP7-PEOPLE-2009-EURAXESS

Tato výzva k předkládání návrhů se vztahuje k pracovnímu programu přijatému rozhodnutím Komise K(2008) 4483 ze dne 22. srpna 2008.

Informace o prováděcích pravidlech k výzvě, o pracovním programu a pokyny pro žadatele týkající se způsobu předkládání návrhů jsou k dispozici na internetové stránce CORDIS http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/23

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5436 – Citi Infrastructure Partners, L.P./Itínere Infraestructuras, S.A.)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným způsobem

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 16/08)

| 1. | Komise dne 14. ledna 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Citi Infrastructure Partners, L.P. patřící do skupiny Citigroup (USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad částí podniku Itínere Infraestructuras, S.A. (Španělsko) na základě veřejné nabídky na koupi akcií. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 14. ledna 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Citi Infrastructure Partners, L.P. patřící do skupiny Citigroup (USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad částí podniku Itínere Infraestructuras, S.A. (Španělsko) na základě veřejné nabídky na koupi akcií.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Citi Infrastructure Partners, L.P: fond rizikového kapitálu se zaměřením na infrastrukturu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Citi Infrastructure Partners, L.P: fond rizikového kapitálu se zaměřením na infrastrukturu,

| — | podniku Itínere Infraestructuras, S.A.: koncese v odvětví infrastruktury. |
| --- | --- |

—

podniku Itínere Infraestructuras, S.A.: koncese v odvětví infrastruktury.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu je však vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu je však vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5436 – Infrastructure Partners, L.P/Itínere Infraestructuras, S.A.) na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5436 – Infrastructure Partners, L.P/Itínere Infraestructuras, S.A.) na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

JINÉ AKTY

Komise

| 22.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 16/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 16/24

---

Společný podnik SESAR

(2009/C 16/09)

Společný podnik SESAR (nařízení Rady (ES) č. 219/2007 a (ES) č. 1361/2008) zahájil poslední fázi svého prvního výběrového řízení pro nové členy. Poslední nabídky 15 vybraných kandidátů musí být podány do 16. února 2009. Více informací o společném projektu SESAR, jeho aktivitách a možných formách členství najdete na webových stránkách www.sesarju.eu

---