# Az Európai Unió C 366/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 366 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. október 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 366

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. október 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. november 11-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 435, 2016.11.24.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2015. november 23–26-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 448, 2016.12.1.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. november 11-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 435, 2016.11.24.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2015. november 23–26-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 448, 2016.12.1.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 435, 2016.11.24.

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 448, 2016.12.1.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. november 11., szerda |
| 2017/C 366/01 | Az Európai Parlament 2015. november 11-i állásfoglalása a légi közlekedésről (2015/2933(RSP)) | 2 |
| 2017/C 366/02 | Az Európai Parlament 2015. november 11-i állásfoglalása az európai uniós választójog reformjáról (2015/2035(INL)) | 7 |
| | 2015. november 24. |
| 2017/C 366/03 | Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása az egyenlőtlenségek csökkentéséről, különös tekintettel a gyermekszegénységre (2014/2237(INI)) | 19 |
| 2017/C 366/04 | Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása a kohéziós politikáról és a marginalizálódott közösségekről (2014/2247(INI)) | 31 |
| 2017/C 366/05 | Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása az EU ENSZ-en belüli szerepéről – hogyan érhetők el jobban az EU külpolitikai céljai (2015/2104(INI)) | 42 |
| | 2015. november 25., szerda |
| 2017/C 366/06 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről (2015/2066(INI)) | 51 |
| 2017/C 366/07 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a di(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) alkalmazására vonatkozó engedélyt megadó XXX bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D041427 – 2015/2962(RSP)) | 96 |
| 2017/C 366/08 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről (2015/2063(INI)) | 101 |
| 2017/C 366/09 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról (2015/2107(INI)) | 117 |
| | 2015. november 26., csütörtök |
| 2017/C 366/10 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása Afganisztánról, elsősorban a Zábul tartományban elkövetett gyilkosságokról (2015/2968(RSP)) | 129 |
| 2017/C 366/11 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a kambodzsai politikai helyzetről (2015/2969(RSP)) | 132 |
| 2017/C 366/12 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságának bangladesi helyzetéről (2015/2970(RSP)) | 135 |
| 2017/C 366/13 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról a WTO tizedik miniszteri konferenciáját megelőzően (2015/2632(RSP)) | 140 |
| 2017/C 366/14 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása Ecuadornak egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kolumbia és Peru között aláírt kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról (2015/2656(RSP)) | 144 |
| 2017/C 366/15 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a 2016–2020 közötti időszakra szóló új állatjóléti stratégiáról (2015/2957(RSP)) | 149 |
| 2017/C 366/16 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásáról (2015/2977(RSP)) | 151 |
| 2017/C 366/17 | Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé (2015/2772(RSP)) | 157 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. november 11., szerda

2017/C 366/01

Az Európai Parlament 2015. november 11-i állásfoglalása a légi közlekedésről (2015/2933(RSP))

2

2017/C 366/02

Az Európai Parlament 2015. november 11-i állásfoglalása az európai uniós választójog reformjáról (2015/2035(INL))

7

2015. november 24.

2017/C 366/03

Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása az egyenlőtlenségek csökkentéséről, különös tekintettel a gyermekszegénységre (2014/2237(INI))

19

2017/C 366/04

Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása a kohéziós politikáról és a marginalizálódott közösségekről (2014/2247(INI))

31

2017/C 366/05

Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása az EU ENSZ-en belüli szerepéről – hogyan érhetők el jobban az EU külpolitikai céljai (2015/2104(INI))

42

2015. november 25., szerda

2017/C 366/06

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről (2015/2066(INI))

51

2017/C 366/07

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a di(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) alkalmazására vonatkozó engedélyt megadó XXX bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D041427 – 2015/2962(RSP))

96

2017/C 366/08

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről (2015/2063(INI))

101

2017/C 366/09

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról (2015/2107(INI))

117

2015. november 26., csütörtök

2017/C 366/10

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása Afganisztánról, elsősorban a Zábul tartományban elkövetett gyilkosságokról (2015/2968(RSP))

129

2017/C 366/11

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a kambodzsai politikai helyzetről (2015/2969(RSP))

132

2017/C 366/12

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságának bangladesi helyzetéről (2015/2970(RSP))

135

2017/C 366/13

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról a WTO tizedik miniszteri konferenciáját megelőzően (2015/2632(RSP))

140

2017/C 366/14

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása Ecuadornak egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kolumbia és Peru között aláírt kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról (2015/2656(RSP))

144

2017/C 366/15

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a 2016–2020 közötti időszakra szóló új állatjóléti stratégiáról (2015/2957(RSP))

149

2017/C 366/16

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásáról (2015/2977(RSP))

151

2017/C 366/17

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé (2015/2772(RSP))

157

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2015. november 11., szerda |
| 2017/C 366/18 | P8_TA(2015)0393Az interoperabilitási megoldások mint a közszféra korszerűsítésének eszközei ***IAz Európai Parlament 2015. november 11-i jogalkotási állásfoglalása az európai közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra vonatkozó program (ISA2) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))P8_TC1-COD(2014)0185Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 11-én került elfogadásra az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra és közös keretekre vonatkozó programnak (ISA2 program) mint a közszféra korszerűsítése eszközének létrehozásáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 159 |
| | 2015. november 24. |
| 2017/C 366/19 | P8_TA(2015)0396A schengeni vívmányokra vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))P8_TC1-COD(2014)0337Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a schengeni vívmányok egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 161 |
| 2017/C 366/20 | P8_TA(2015)0397A schengeni vívmányok büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére vonatkozó egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))P8_TC1-COD(2014)0338Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén a schengeni vívmányok egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 162 |
| 2017/C 366/21 | P8_TA(2015)0398A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))P8_TC1-COD(2014)0339Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 163 |
| 2017/C 366/22 | Az Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE)) | 164 |
| 2017/C 366/23 | P8_TA(2015)0400A biztosítási közvetítés ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási közvetítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))P8_TC1-COD(2012)0175Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a biztosítási értékesítésről (átdolgozás) szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 165 |
| | 2015. november 25., szerda |
| 2017/C 366/24 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (Saját források és az európai adatvédelmi biztos) szóló tanácsi álláspontról (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD)) | 167 |
| 2017/C 366/25 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 12. pontjával összhangban a menekültválság kezelésére meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD)) | 169 |
| 2017/C 366/26 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 11. pontja alapján a 2016. évi költségvetést érintő előlegkifizetések biztosítására történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD)) | 171 |
| 2017/C 366/27 | Az Európai Parlament 2015. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD)) | 172 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. november 11., szerda

2017/C 366/18

P8_TA(2015)0393Az interoperabilitási megoldások mint a közszféra korszerűsítésének eszközei ***IAz Európai Parlament 2015. november 11-i jogalkotási állásfoglalása az európai közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra vonatkozó program (ISA2) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))P8_TC1-COD(2014)0185Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 11-én került elfogadásra az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra és közös keretekre vonatkozó programnak (ISA2 program) mint a közszféra korszerűsítése eszközének létrehozásáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

2

159

2015. november 24.

2017/C 366/19

P8_TA(2015)0396A schengeni vívmányokra vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))P8_TC1-COD(2014)0337Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a schengeni vívmányok egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

161

2017/C 366/20

P8_TA(2015)0397A schengeni vívmányok büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére vonatkozó egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))P8_TC1-COD(2014)0338Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén a schengeni vívmányok egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

rendelet

162

2017/C 366/21

P8_TA(2015)0398A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))P8_TC1-COD(2014)0339Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

163

2017/C 366/22

Az Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE))

164

2017/C 366/23

P8_TA(2015)0400A biztosítási közvetítés ***IAz Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási közvetítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))P8_TC1-COD(2012)0175Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a biztosítási értékesítésről (átdolgozás) szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

165

2015. november 25., szerda

2017/C 366/24

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (Saját források és az európai adatvédelmi biztos) szóló tanácsi álláspontról (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD))

167

2017/C 366/25

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 12. pontjával összhangban a menekültválság kezelésére meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD))

169

2017/C 366/26

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 11. pontja alapján a 2016. évi költségvetést érintő előlegkifizetések biztosítására történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD))

171

2017/C 366/27

Az Európai Parlament 2015. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD))

172

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

27.10.2017

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2015–2016

2015. november 11-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 435, 2016.11.24.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2015. november 23–26-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 448, 2016.12.1.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. november 11., szerda

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/2

---

P8_TA(2015)0394

A jövőbeli légi közlekedési csomag

Az Európai Parlament 2015. november 11-i állásfoglalása a légi közlekedésről (2015/2933(RSP))

(2017/C 366/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös európai légtér létrehozásáról szóló, 2007. április 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös európai légtér létrehozásáról szóló, 2007. április 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK irányelvre,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés szerinti nemzetközi légi közlekedési megállapodásokról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés szerinti nemzetközi légi közlekedési megállapodásokról szóló, 2011. június 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájáról – a jövőbeli kihívások kezeléséről szóló, 2013. július 2-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájáról – a jövőbeli kihívások kezeléséről szóló, 2013. július 2-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az egységes európai égbolt végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (átdolgozás) kapcsán 2014. március 12-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes európai égbolt végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (átdolgozás) kapcsán 2014. március 12-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (4),

| — | tekintettel a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat kapcsán 2014. március 12-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat kapcsán 2014. március 12-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (5),

| — | tekintettel a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas technológia kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sávnak a 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) általi kijelöléséről szóló, 2015. október 29-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas technológia kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sávnak a 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) általi kijelöléséről szóló, 2015. október 29-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 90. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 90. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság közelgő légi közlekedési jogalkotási csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság közelgő légi közlekedési jogalkotási csomagjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2012-ben a légi közlekedési ágazat Európában közvetlenül támogatott 2,6 millió munkahelyet és az EU GDP-jéhez több mint 2,4 %-kal járult hozzá; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012-ben a légi közlekedési ágazat Európában közvetlenül támogatott 2,6 millió munkahelyet és az EU GDP-jéhez több mint 2,4 %-kal járult hozzá;

| B. | mivel 2014-ben a légi utasok száma az EU-ban 849,4 millió volt, ami 2013-hoz képest 4,4 %-os, míg 2009-hez képest 16,9 %-os növekedést jelent; |
| --- | --- |

B.

mivel 2014-ben a légi utasok száma az EU-ban 849,4 millió volt, ami 2013-hoz képest 4,4 %-os, míg 2009-hez képest 16,9 %-os növekedést jelent;

| C. | mivel az európai légitársaságok 2012 óta több mint 20 000 munkahelyet szüntettek meg, illetve tervezik megszüntetésüket; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai légitársaságok 2012 óta több mint 20 000 munkahelyet szüntettek meg, illetve tervezik megszüntetésüket;

| D. | mivel az uniós légitársaságok egy gyorsan változó, egyre versengőbb környezetben működnek a belső és a külső piacokon is; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós légitársaságok egy gyorsan változó, egyre versengőbb környezetben működnek a belső és a külső piacokon is;

| E. | mivel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek (ICAO), az EU-nak és tagállamainak javítaniuk kell a különböző jogi és pénzügyi szabályokat, mint például az Unión belüli kibocsátáskereskedelmi rendszert (ETS), a kibővült utasjogokat, az illetékeket és a nemzeti adókat, a repülőtéri zajcsökkentést és az üzemórák korlátozását; |
| --- | --- |

E.

mivel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek (ICAO), az EU-nak és tagállamainak javítaniuk kell a különböző jogi és pénzügyi szabályokat, mint például az Unión belüli kibocsátáskereskedelmi rendszert (ETS), a kibővült utasjogokat, az illetékeket és a nemzeti adókat, a repülőtéri zajcsökkentést és az üzemórák korlátozását;

| F. | mivel a légi közlekedés szerepet játszik az éghajlatváltozásban és az EU közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátásának mintegy 13 %-áért felelős, továbbá más, például NOx-kibocsátásokkal is jár; |
| --- | --- |

F.

mivel a légi közlekedés szerepet játszik az éghajlatváltozásban és az EU közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátásának mintegy 13 %-áért felelős, továbbá más, például NOx-kibocsátásokkal is jár;

| G. | mivel a Bizottság 2015 végéig légi közlekedési csomagot szándékozik benyújtani, amely az uniós légi közlekedési ágazat előtt álló kihívások azonosítására és kezelésére törekszik; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság 2015 végéig légi közlekedési csomagot szándékozik benyújtani, amely az uniós légi közlekedési ágazat előtt álló kihívások azonosítására és kezelésére törekszik;

A légi közlekedési ágazat versenyképességének javítása

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a légi közlekedési csomagnak meg kell adnia az olyannyira szükséges lökést egy fenntarthatóbb és versenyképes európai légi közlekedési ágazat felé, erősítenie kell az európai légitársaságokat, repülőtereket és repüléstechnikai ipart, egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania a világpiacon, és hosszú távú stratégiát kell kidolgoznia Európa légi közlekedési ágazata számára; |
| --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy a légi közlekedési csomagnak meg kell adnia az olyannyira szükséges lökést egy fenntarthatóbb és versenyképes európai légi közlekedési ágazat felé, erősítenie kell az európai légitársaságokat, repülőtereket és repüléstechnikai ipart, egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania a világpiacon, és hosszú távú stratégiát kell kidolgoznia Európa légi közlekedési ágazata számára;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy a légi közlekedési csomag kidolgozása során vegye figyelembe és a csomagba foglalja bele a Parlament egységes európai égbolt 2+-ról (SES2+) és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről (EASA) első olvasatban elfogadott állásfoglalásaiban, valamint az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájáról szóló 2013. július 2-i állásfoglalásában szereplő alapvető szempontokat; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy a légi közlekedési csomag kidolgozása során vegye figyelembe és a csomagba foglalja bele a Parlament egységes európai égbolt 2+-ról (SES2+) és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségről (EASA) első olvasatban elfogadott állásfoglalásaiban, valamint az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájáról szóló 2013. július 2-i állásfoglalásában szereplő alapvető szempontokat;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a repüléstechnikai ipar jelentősen hozzájárul az uniós növekedéshez és munkahelyteremtéshez, és szorosan kapcsolódik az EU légi közlekedési ágazatának versenyképességéhez (például pozitív kiviteli mérleg, tisztább technológiák az európai repülőgépek számára, a SESAR beindítása, SES, karbantartási lánc), évente mintegy 100 milliárd eurós üzleti forgalmat bonyolít le és körülbelül 500 000 álláshelyet biztosít közvetlenül; ezért kéri a repüléstechnikai ipar támogatását és fejlesztését célzó proaktív politikák bevezetését; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a repüléstechnikai ipar jelentősen hozzájárul az uniós növekedéshez és munkahelyteremtéshez, és szorosan kapcsolódik az EU légi közlekedési ágazatának versenyképességéhez (például pozitív kiviteli mérleg, tisztább technológiák az európai repülőgépek számára, a SESAR beindítása, SES, karbantartási lánc), évente mintegy 100 milliárd eurós üzleti forgalmat bonyolít le és körülbelül 500 000 álláshelyet biztosít közvetlenül; ezért kéri a repüléstechnikai ipar támogatását és fejlesztését célzó proaktív politikák bevezetését;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az innováció a versenyképes európai légi közlekedési ágazat előfeltétele; ajánlja ezért, hogy a Bizottság vegye figyelembe és támogassa az innovációt a légi forgalmi szolgáltatás (automatizált légiforgalmi irányítás (ATC), szabad útvonalak), a távirányítású légijármű-rendszerek (RPAS), az alternatív üzemanyag-megoldások, a repülőgépek és motorok tervezése (nagyobb hatékonyság, kevesebb zaj), a repülőtér-védelem (érintés nélküli megoldások, egyszeri védelmi ellenőrzés), a digitalizáció és a multimodális megoldások (számítógépesített földi kiszolgálás) területén; ajánlja továbbá, hogy támogassa a globális környezetvédelmi megoldásokat, mint például egy globális piaci alapú fellépést a nemzetközi légi közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátás kezelésére, valamint támogassa a regionális rendszereket is (mint például a légi forgalmi kibocsátáskereskedelmi rendszert) abból a célból, hogy beolvassza azokat a világszintű rendszerbe, a repülőtéri környezetvédelmi intézkedéseket és az új üzleti modelleket (mint például a Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) új elosztási képességre (New Distribution Capacity, NDC) irányuló kezdeményezését, a csatlakozó járatok kiválasztásának maguk az utasok által történő intézését (self-connection) vagy az integrált jegyrendszert); |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az innováció a versenyképes európai légi közlekedési ágazat előfeltétele; ajánlja ezért, hogy a Bizottság vegye figyelembe és támogassa az innovációt a légi forgalmi szolgáltatás (automatizált légiforgalmi irányítás (ATC), szabad útvonalak), a távirányítású légijármű-rendszerek (RPAS), az alternatív üzemanyag-megoldások, a repülőgépek és motorok tervezése (nagyobb hatékonyság, kevesebb zaj), a repülőtér-védelem (érintés nélküli megoldások, egyszeri védelmi ellenőrzés), a digitalizáció és a multimodális megoldások (számítógépesített földi kiszolgálás) területén; ajánlja továbbá, hogy támogassa a globális környezetvédelmi megoldásokat, mint például egy globális piaci alapú fellépést a nemzetközi légi közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátás kezelésére, valamint támogassa a regionális rendszereket is (mint például a légi forgalmi kibocsátáskereskedelmi rendszert) abból a célból, hogy beolvassza azokat a világszintű rendszerbe, a repülőtéri környezetvédelmi intézkedéseket és az új üzleti modelleket (mint például a Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) új elosztási képességre (New Distribution Capacity, NDC) irányuló kezdeményezését, a csatlakozó járatok kiválasztásának maguk az utasok által történő intézését (self-connection) vagy az integrált jegyrendszert);

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy hatáskörének keretein belül kezdje meg az európai légitársaságok uniós és nemzeti szintű terheinek felszámolását az európai légi közlekedési ágazat versenyképességének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy hatáskörének keretein belül kezdje meg az európai légitársaságok uniós és nemzeti szintű terheinek felszámolását az európai légi közlekedési ágazat versenyképességének megerősítése érdekében;

| 6. | kiemeli, hogy az uniós légitársaságok és repülőterek versenyképessége romlik a támogatott harmadik országbeli légi fuvarozókkal és repülőterekkel szemben; ezzel összefüggésben proaktív politikát kér az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, és határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsák nemzeti infrastruktúrájukat, hogy légitársaságaik kedvezőbb feltételek mellett versenyezhessenek; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy az uniós légitársaságok és repülőterek versenyképessége romlik a támogatott harmadik országbeli légi fuvarozókkal és repülőterekkel szemben; ezzel összefüggésben proaktív politikát kér az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, és határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsák nemzeti infrastruktúrájukat, hogy légitársaságaik kedvezőbb feltételek mellett versenyezhessenek;

| 7. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a légi közlekedési ágazatban a tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályát tekintve nem bizonyult megfelelőnek és hatékonynak; kéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015. novemberig készítsen elemzést a végrehajtás elmaradásának okairól; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az 868/2004/EK rendeletet annak érdekében, hogy biztosítsa a tisztességes versenyt az Unió légi közlekedési külkapcsolatai terén és megerősítse az uniós légi közlekedési ágazat versenyképességét, hatékonyabban megakadályozza a tisztességtelen versenyt, biztosítsa a viszonosságot és megszüntesse a tisztességtelen gyakorlatokat, beleértve a bizonyos harmadik országok által a légitársaságoknak nyújtott piactorzító állami támogatásokat; hangsúlyozza, hogy a célt az európai szintű politikai stratégia javításának kell képeznie e konfliktus gyors megoldása érdekében, főként egy átlátható, tisztességes versenyről szóló záradék alkalmazása alapján; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a légitársaságok „tényleges ellenőrzésének” koncepciójával; |
| --- | --- |

7.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a légi közlekedési ágazatban a tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályát tekintve nem bizonyult megfelelőnek és hatékonynak; kéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015. novemberig készítsen elemzést a végrehajtás elmaradásának okairól; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az 868/2004/EK rendeletet annak érdekében, hogy biztosítsa a tisztességes versenyt az Unió légi közlekedési külkapcsolatai terén és megerősítse az uniós légi közlekedési ágazat versenyképességét, hatékonyabban megakadályozza a tisztességtelen versenyt, biztosítsa a viszonosságot és megszüntesse a tisztességtelen gyakorlatokat, beleértve a bizonyos harmadik országok által a légitársaságoknak nyújtott piactorzító állami támogatásokat; hangsúlyozza, hogy a célt az európai szintű politikai stratégia javításának kell képeznie e konfliktus gyors megoldása érdekében, főként egy átlátható, tisztességes versenyről szóló záradék alkalmazása alapján; felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a légitársaságok „tényleges ellenőrzésének” koncepciójával;

| 8. | rámutat, hogy az európai repülőterek jelentős versennyel néznek szembe mind a légitársaságok, mind a konkurens repülőterek részéről; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy vegye figyelembe e fejleményeket a repülőtéri díjakról szóló irányelv végrehajtása során, valamint biztosítson előnyöket az összes érintett fél és az utasok számára; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy az európai repülőterek jelentős versennyel néznek szembe mind a légitársaságok, mind a konkurens repülőterek részéről; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy vegye figyelembe e fejleményeket a repülőtéri díjakról szóló irányelv végrehajtása során, valamint biztosítson előnyöket az összes érintett fél és az utasok számára;

| 9. | nagyobb erőfeszítéseket kér a Tanácson belül a résidőkiosztásról szóló rendeletre irányuló javaslat jóváhagyására a repülőterek teljesítményének javítása és az európai légi közlekedés zökkenőmentes működésének lehetővé tétele érdekében, tekintettel arra, hogy a forgalom 2030-ig várhatóan megkétszereződik; |
| --- | --- |

9.

nagyobb erőfeszítéseket kér a Tanácson belül a résidőkiosztásról szóló rendeletre irányuló javaslat jóváhagyására a repülőterek teljesítményének javítása és az európai légi közlekedés zökkenőmentes működésének lehetővé tétele érdekében, tekintettel arra, hogy a forgalom 2030-ig várhatóan megkétszereződik;

| 10. | hangsúlyozza az Unión belüli kis és regionális repülőterek fontosságát a regionális összeköttetések szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt terjesszen elő hosszú távú uniós stratégiai tervet az EU-n belüli regionális repülőterek előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésével összefüggésben – a közlekedési infrastruktúra állami támogatására vonatkozó szabályokra is kiterjedően –, mivel elő kell mozdítani az uniós régiók kohéziójának biztosításában játszott szerepüket, és annak az EU növekedési és foglalkoztatási stratégiájának egyik pillérévé kell válnia; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza az Unión belüli kis és regionális repülőterek fontosságát a regionális összeköttetések szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt terjesszen elő hosszú távú uniós stratégiai tervet az EU-n belüli regionális repülőterek előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésével összefüggésben – a közlekedési infrastruktúra állami támogatására vonatkozó szabályokra is kiterjedően –, mivel elő kell mozdítani az uniós régiók kohéziójának biztosításában játszott szerepüket, és annak az EU növekedési és foglalkoztatási stratégiájának egyik pillérévé kell válnia;

Nemzetközi dimenzió

| 11. | hangsúlyozza, hogy az Unió főbb kereskedelmi partnereivel kötendő átfogó légi közlekedési megállapodásokra irányuló tárgyalásoknak stratégiai célt kell képezniük, és hogy ezeket a tárgyalásokat meg kell kezdeni vagy fel kell gyorsítani; sürgeti a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy – elsőbbséget biztosítva az Öböl-menti Együttműködési Tanács országainak – a tagállamoktól mihamarabb átfogó felhatalmazásokat kapjon annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson az európai légitársaságok és repülőterek számára, biztosítsa a viszonosságot, és a tisztességes versenyre vonatkozó hatékony záradékot foglaljon a megállapodásokba; kitart amellett, hogy az átfogó légi közlekedési megállapodások gyakorlati hatékonysága érdekében azokba bele kell foglalni egy védzáradékot, amely meghatározza, hogy mi minősül jogsértésnek, és a jogsértés jogkövetkezményeit; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az Unió főbb kereskedelmi partnereivel kötendő átfogó légi közlekedési megállapodásokra irányuló tárgyalásoknak stratégiai célt kell képezniük, és hogy ezeket a tárgyalásokat meg kell kezdeni vagy fel kell gyorsítani; sürgeti a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy – elsőbbséget biztosítva az Öböl-menti Együttműködési Tanács országainak – a tagállamoktól mihamarabb átfogó felhatalmazásokat kapjon annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson az európai légitársaságok és repülőterek számára, biztosítsa a viszonosságot, és a tisztességes versenyre vonatkozó hatékony záradékot foglaljon a megállapodásokba; kitart amellett, hogy az átfogó légi közlekedési megállapodások gyakorlati hatékonysága érdekében azokba bele kell foglalni egy védzáradékot, amely meghatározza, hogy mi minősül jogsértésnek, és a jogsértés jogkövetkezményeit;

| 12. | megjegyzi, hogy a légi közlekedés világszinten nincs szabályozva, mivel nem tartozik a WTO hatáskörébe; hangsúlyozza a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében általánosan elfogadott szabályok jelentőségét a légi közlekedésből származó kibocsátások és az éghajlatra gyakorolt hatás csökkentése terén; elismeri, hogy az ICAO elkötelezett egy globális, piaci alapú mechanizmus kidolgozása mellett; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a légi közlekedés világszinten nincs szabályozva, mivel nem tartozik a WTO hatáskörébe; hangsúlyozza a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében általánosan elfogadott szabályok jelentőségét a légi közlekedésből származó kibocsátások és az éghajlatra gyakorolt hatás csökkentése terén; elismeri, hogy az ICAO elkötelezett egy globális, piaci alapú mechanizmus kidolgozása mellett;

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az egységes európai égbolt megvalósítását a SES2+ csomag elfogadásával, mivel az európai légtér jelenlegi széttöredezettsége nagy terhet ró az európai légi fuvarozókra; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az egységes európai égbolt megvalósítását a SES2+ csomag elfogadásával, mivel az európai légtér jelenlegi széttöredezettsége nagy terhet ró az európai légi fuvarozókra;

| 14. | elvárja, hogy a légi közlekedési csomag tartsa szem előtt és biztosítsa a repülőterek maradéktalan integrációját az európai közlekedési hálózatba; emlékeztet annak szükségességére, hogy a légi közlekedési csomag összhangban álljon az utasok jogairól szóló jelenlegi és jövőbeli jogszabályokkal, ugyanakkor sürgeti a Tanácsot, hogy terjessze elő álláspontját, mivel mind az utasok, mind pedig a légi fuvarozók a szabályok átláthatóságára vágynak; |
| --- | --- |

14.

elvárja, hogy a légi közlekedési csomag tartsa szem előtt és biztosítsa a repülőterek maradéktalan integrációját az európai közlekedési hálózatba; emlékeztet annak szükségességére, hogy a légi közlekedési csomag összhangban álljon az utasok jogairól szóló jelenlegi és jövőbeli jogszabályokkal, ugyanakkor sürgeti a Tanácsot, hogy terjessze elő álláspontját, mivel mind az utasok, mind pedig a légi fuvarozók a szabályok átláthatóságára vágynak;

A légi közlekedési ágazat szociális menetrendje

| 15. | hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési ágazatban bizonyos munkafeltételek hatással lehetnek a repülés biztonságára; javasolja, hogy a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága működjenek együtt, és hogy a légi közlekedési csomag tartalmazzon szociális rendelkezéseket és a szükséges biztosítékokat, ahogy az a Bizottság által „A közlekedés szociális menetrendje” címmel 2015. június 4-én megtartott magas szintű konferencián megvitatásra került; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési ágazatban bizonyos munkafeltételek hatással lehetnek a repülés biztonságára; javasolja, hogy a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága működjenek együtt, és hogy a légi közlekedési csomag tartalmazzon szociális rendelkezéseket és a szükséges biztosítékokat, ahogy az a Bizottság által „A közlekedés szociális menetrendje” címmel 2015. június 4-én megtartott magas szintű konferencián megvitatásra került;

| 16. | kéri a biztonsági lánc megerősítését és harmonizációját a hozzáértő, magasan képzett munkaerő vonzása, illetve megtartása révén; |
| --- | --- |

16.

kéri a biztonsági lánc megerősítését és harmonizációját a hozzáértő, magasan képzett munkaerő vonzása, illetve megtartása révén;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési ágazatot egy olyan növekvő ágazatként ismerik el, amely magasan képzett és motivált szakembereket vonz és termel ki, és e trend folytatása érdekében fenn kell tartani a foglalkoztatásra és a munkafeltételekre, a munkaügyi normákra és gyakorlatokra, így például a kollektív tárgyalási gyakorlatokra vonatkozó jelenlegi uniós szabályozást; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a légi közlekedési ágazatot egy olyan növekvő ágazatként ismerik el, amely magasan képzett és motivált szakembereket vonz és termel ki, és e trend folytatása érdekében fenn kell tartani a foglalkoztatásra és a munkafeltételekre, a munkaügyi normákra és gyakorlatokra, így például a kollektív tárgyalási gyakorlatokra vonatkozó jelenlegi uniós szabályozást;

| 18. | javasolja a „központi ügyintézés helye” elvének olyan módon való rögzítését, hogy a működési engedélyt az az állam adhassa ki, amelyben a légi közlekedés mértéke jelentős, továbbá a szociális biztonsági rendszerek és a munkajog összehangolása tekintetében a „hazai bázis” 83/2014/EU rendelet és 465/2012/EU rendelet szerinti fogalommeghatározásának kiigazítását is; rámutat arra, hogy le kell rövidíteni az átmeneti időszakot, és tisztázni kell a több bázishellyel rendelkező légi személyzet helyzetét; |
| --- | --- |

18.

javasolja a „központi ügyintézés helye” elvének olyan módon való rögzítését, hogy a működési engedélyt az az állam adhassa ki, amelyben a légi közlekedés mértéke jelentős, továbbá a szociális biztonsági rendszerek és a munkajog összehangolása tekintetében a „hazai bázis” 83/2014/EU rendelet és 465/2012/EU rendelet szerinti fogalommeghatározásának kiigazítását is; rámutat arra, hogy le kell rövidíteni az átmeneti időszakot, és tisztázni kell a több bázishellyel rendelkező légi személyzet helyzetét;

| 19. | tudomásul veszi a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv (2008/104/EK irányelv) végrehajtásában rejlő kihívásokat, és azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg annak jelenlegi alkalmazását az ágazatban, és ennek alapján döntsön e kihívások kezelésének módjáról; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv (2008/104/EK irányelv) végrehajtásában rejlő kihívásokat, és azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg annak jelenlegi alkalmazását az ágazatban, és ennek alapján döntsön e kihívások kezelésének módjáról;

| 20. | aggodalommal tölti el a szociális szempontból problémás üzleti gyakorlatok, mint például az „olcsó lobogók” és az olyan atipikus foglalkoztatási formák, mint például a színlelt önfoglalkoztatás, a pay-to-fly rendszerek (amikor a pilóták fizetnek azért, hogy vezethessék a repülőgépeket) és a minimális munkaidő meghatározása nélküli munkaszerződések használatának növekedése, aminek esetleg biztonsági vonzatai is lehetnek, és úgy véli, hogy a szociális normáknak minden légi közlekedési tevékenység tekintetében érvényt kell szerezni; |
| --- | --- |

20.

aggodalommal tölti el a szociális szempontból problémás üzleti gyakorlatok, mint például az „olcsó lobogók” és az olyan atipikus foglalkoztatási formák, mint például a színlelt önfoglalkoztatás, a pay-to-fly rendszerek (amikor a pilóták fizetnek azért, hogy vezethessék a repülőgépeket) és a minimális munkaidő meghatározása nélküli munkaszerződések használatának növekedése, aminek esetleg biztonsági vonzatai is lehetnek, és úgy véli, hogy a szociális normáknak minden légi közlekedési tevékenység tekintetében érvényt kell szerezni;

Az európai légtér magas szintű biztonságának garantálása

| 21. | kéri a SESAR program teljes körű végrehajtását, amihez a Bizottság, a léginavigációs szolgáltatók, a légi fuvarozók és a repülőterek közötti szoros együttműködésre és pénzügyi kötelezettségvállalásukra van szükség; ezért a légi közlekedés minden területén átfogó, rendszerszintű megközelítést kér, amely a földi szakasztól kezdve a repülés valamennyi szakaszára kiterjed, és amely erősíti az EASA szerepét a SES-SESAR környezetben egy biztonságot, védelmet, környezetvédelmet és teljesítményt szabályozó EU-EASA rendszerben; felhívja a Bizottságot, hogy garantálja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) eredeti költségvetésének végrehajtását, amelyet az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozása befolyásolt; |
| --- | --- |

21.

kéri a SESAR program teljes körű végrehajtását, amihez a Bizottság, a léginavigációs szolgáltatók, a légi fuvarozók és a repülőterek közötti szoros együttműködésre és pénzügyi kötelezettségvállalásukra van szükség; ezért a légi közlekedés minden területén átfogó, rendszerszintű megközelítést kér, amely a földi szakasztól kezdve a repülés valamennyi szakaszára kiterjed, és amely erősíti az EASA szerepét a SES-SESAR környezetben egy biztonságot, védelmet, környezetvédelmet és teljesítményt szabályozó EU-EASA rendszerben; felhívja a Bizottságot, hogy garantálja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) eredeti költségvetésének végrehajtását, amelyet az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozása befolyásolt;

| 22. | üdvözli az EASA hatáskörének növelésére irányuló szándékot, és ezért elvárja, hogy a módosított alaprendelet (216/2008/EK rendelet) biztosítsa egy átfogó biztonsági irányítási rendszer létrehozását, és az EASA-ra bízza az uniós védelmi intézkedések, a kereskedelmi űrszállítás és a távirányítású légi járművek biztonsági szempontjait; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az EASA számára az egységes légi közlekedési hatóság státuszát Európában, összhangban a jogalkotó által rábízott feladatok széles körével; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az EASA hatáskörének növelésére irányuló szándékot, és ezért elvárja, hogy a módosított alaprendelet (216/2008/EK rendelet) biztosítsa egy átfogó biztonsági irányítási rendszer létrehozását, és az EASA-ra bízza az uniós védelmi intézkedések, a kereskedelmi űrszállítás és a távirányítású légi járművek biztonsági szempontjait; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az EASA számára az egységes légi közlekedési hatóság státuszát Európában, összhangban a jogalkotó által rábízott feladatok széles körével;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy tartson fenn erős képviseletet az ICAO Tanácsában az uniós tagállamokat képviselő mind a nyolc helyen, és a lehető leghamarabb erősítse meg az EASA szerepét a nemzetközi színtéren és biztosítsa az ICAO-n belüli hivatalos elismerését az egységes uniós fellépés kialakítása érdekében, amely világszerte magasabb szintű biztonságot fog garantálni az uniós polgárok számára az uniós repüléstechnikai ipar versenyképességének és exportjának megőrzése mellett; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy tartson fenn erős képviseletet az ICAO Tanácsában az uniós tagállamokat képviselő mind a nyolc helyen, és a lehető leghamarabb erősítse meg az EASA szerepét a nemzetközi színtéren és biztosítsa az ICAO-n belüli hivatalos elismerését az egységes uniós fellépés kialakítása érdekében, amely világszerte magasabb szintű biztonságot fog garantálni az uniós polgárok számára az uniós repüléstechnikai ipar versenyképességének és exportjának megőrzése mellett;

| 24. | felhívja a Bizottságot a műholdas alapú légtérellenőrzés szabályozási akadályainak megszüntetésére az uniós polgárok számára nyújtott életmentő szolgáltatások lehetővé tétele érdekében, és kéri a Nemzetközi Távközlési Egyesületet, hogy ossza ki a szükséges frekvenciákat, mivel az ICAO az ADS-B műholdas technológiát azonosította az egyetlen olyan technológiaként, amely segíthet a járatok nyomon követésében, továbbá a légi forgalmi szolgáltatásban (ATM), a legsűrűbben lakott területeken kívül, ahol a földi ATM-megfigyelési technológiák egyéb formái korlátozottak; hangsúlyozza, hogy az ADS-B rendszer megvalósítása során minden légtérhasználó igényeit figyelembe kell venni, és biztosítani kell az alternatív technológiák közötti átjárhatóságot a biztonsági és védelmi előírások megsértésének elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy ez Európában és világszerte segíthet a kormányoknak, a léginavigációs szolgáltatóknak és a légitársaságoknak a légi forgalmi szolgáltatások hatékonyságának növelésében és kapacitásának bővítésében, így csökkentve a légi közlekedésből származó kibocsátásokat, valamint jelentősen növelve a légi közlekedés biztonságát, ugyanakkor biztosítva az európai légtérben a megfigyelés újabb szintjét, amely erősíthetné a jelenlegit; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot a műholdas alapú légtérellenőrzés szabályozási akadályainak megszüntetésére az uniós polgárok számára nyújtott életmentő szolgáltatások lehetővé tétele érdekében, és kéri a Nemzetközi Távközlési Egyesületet, hogy ossza ki a szükséges frekvenciákat, mivel az ICAO az ADS-B műholdas technológiát azonosította az egyetlen olyan technológiaként, amely segíthet a járatok nyomon követésében, továbbá a légi forgalmi szolgáltatásban (ATM), a legsűrűbben lakott területeken kívül, ahol a földi ATM-megfigyelési technológiák egyéb formái korlátozottak; hangsúlyozza, hogy az ADS-B rendszer megvalósítása során minden légtérhasználó igényeit figyelembe kell venni, és biztosítani kell az alternatív technológiák közötti átjárhatóságot a biztonsági és védelmi előírások megsértésének elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy ez Európában és világszerte segíthet a kormányoknak, a léginavigációs szolgáltatóknak és a légitársaságoknak a légi forgalmi szolgáltatások hatékonyságának növelésében és kapacitásának bővítésében, így csökkentve a légi közlekedésből származó kibocsátásokat, valamint jelentősen növelve a légi közlekedés biztonságát, ugyanakkor biztosítva az európai légtérben a megfigyelés újabb szintjét, amely erősíthetné a jelenlegit;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsa a pilóták egészségügyi alkalmassági vizsgálatát és a biztonságot, a pilótafülkék ajtajával kapcsolatos be-és kilépési eljárásokat, az EASA munkacsoportjának jelentésében szereplő kockázatértékelést követően; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy javítsa a pilóták egészségügyi alkalmassági vizsgálatát és a biztonságot, a pilótafülkék ajtajával kapcsolatos be-és kilépési eljárásokat, az EASA munkacsoportjának jelentésében szereplő kockázatértékelést követően;

| 26. | kockázatalapú biztonsági megközelítést kér a személyszállításban és az áruszállításban a jelenlegi válaszadáson alapuló intézkedések helyett, valamint a légi közlekedés biztonságának kényes kérdésével kapcsolatban tisztességes és kiegyensúlyozott megközelítést, amely egyrészt megfelel a tagállamok igényeinek és elvárásaiknak, másrészt csökkenti az utasok kellemetlen tapasztalatait a repülőtereken, továbbá amely megerősíti a légiközlekedés-védelmi szolgáltatások (AVSEC) és a légi közlekedés védelmében érintett felek tanácsadó csoportja (SAGAS) rendszerét; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy más régiók sikeres tapasztalatainak fényében készítsen megvalósíthatósági tanulmányt egy előzetes ellenőrzési és „globális belépési” rendszer európai bevezetéséről; |
| --- | --- |

26.

kockázatalapú biztonsági megközelítést kér a személyszállításban és az áruszállításban a jelenlegi válaszadáson alapuló intézkedések helyett, valamint a légi közlekedés biztonságának kényes kérdésével kapcsolatban tisztességes és kiegyensúlyozott megközelítést, amely egyrészt megfelel a tagállamok igényeinek és elvárásaiknak, másrészt csökkenti az utasok kellemetlen tapasztalatait a repülőtereken, továbbá amely megerősíti a légiközlekedés-védelmi szolgáltatások (AVSEC) és a légi közlekedés védelmében érintett felek tanácsadó csoportja (SAGAS) rendszerét; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy más régiók sikeres tapasztalatainak fényében készítsen megvalósíthatósági tanulmányt egy előzetes ellenőrzési és „globális belépési” rendszer európai bevezetéséről;

| 27. | felhívja a költségvetési hatóságokat, hogy az EASA számára továbbra is biztosítsanak versenyképes költségvetést, amely figyelembe veszi ezeket az új feladatokat annak érdekében, hogy rugalmas és hatékony eszközök álljanak az uniós gyártók és légitársaságok rendelkezésére a világszintű versenyben, ugyanakkor megjegyzi, hogy az iparág adja az EASA költségvetésének 70 %-át; |
| --- | --- |

27.

felhívja a költségvetési hatóságokat, hogy az EASA számára továbbra is biztosítsanak versenyképes költségvetést, amely figyelembe veszi ezeket az új feladatokat annak érdekében, hogy rugalmas és hatékony eszközök álljanak az uniós gyártók és légitársaságok rendelkezésére a világszintű versenyben, ugyanakkor megjegyzi, hogy az iparág adja az EASA költségvetésének 70 %-át;

| 28. | megjegyzi, hogy a Tanács előtt számos légi közlekedési jogalkotási ügy van folyamatban, és kéri ezért a Bizottságot, hogy keressen megoldást a jelenlegi helyzet feloldására; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a Tanács előtt számos légi közlekedési jogalkotási ügy van folyamatban, és kéri ezért a Bizottságot, hogy keressen megoldást a jelenlegi helyzet feloldására;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy a 2015 végéig benyújtandó légi közlekedési jogalkotási csomagban foglalkozzon a fenti kérdésekkel; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy a 2015 végéig benyújtandó légi közlekedési jogalkotási csomagban foglalkozzon a fenti kérdésekkel;

o

o o

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 74. E, 2008.3.20., 658. o.

(2)  HL C 380. E, 2012.12.11., 5. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0290.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0220.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0221.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0392.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/7

---

P8_TA(2015)0395

Az európai uniós választójog reformja

Az Európai Parlament 2015. november 11-i állásfoglalása az európai uniós választójog reformjáról (2015/2035(INL))

(2017/C 366/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, az 1976. szeptember 20-i tanácsi határozathoz csatolt, módosított okmányra (1) („választási okmány”) és különösen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, az 1976. szeptember 20-i tanácsi határozathoz csatolt, módosított okmányra (1) („választási okmány”) és különösen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel Szerződésekre és különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 9., 10. és 14. cikkére, valamint 17. cikkének (7) bekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 22. cikkére, 223. cikkének (1) bekezdésére és 225. cikkére, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyv 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szerződésekre és különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 9., 10. és 14. cikkére, valamint 17. cikkének (7) bekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 22. cikkére, 223. cikkének (1) bekezdésére és 225. cikkére, valamint a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyv 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Parlament választási eljárásáról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen az Európai Parlament képviselőinek megválasztására vonatkozó egységes választási eljárásra irányuló tervezetről szóló, 1998. július 15-i állásfoglalására (2), a 2014. évi európai parlamenti választásokról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3), és a 2014. évi európai parlamenti választások megszervezésének javításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament választási eljárásáról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen az Európai Parlament képviselőinek megválasztására vonatkozó egységes választási eljárásra irányuló tervezetről szóló, 1998. július 15-i állásfoglalására (2), a 2014. évi európai parlamenti választásokról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3), és a 2014. évi európai parlamenti választások megszervezésének javításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Parlament összetételéről tekintettel a 2014-es választásokra” című, 2013. március 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Parlament összetételéről tekintettel a 2014-es választásokra” című, 2013. március 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az európai parlamenti választások demokratikus és hatékony lebonyolításának elősegítéséről szóló 2013. március 12-i, 2013/142/EU bizottsági ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai parlamenti választások demokratikus és hatékony lebonyolításának elősegítéséről szóló 2013. március 12-i, 2013/142/EU bizottsági ajánlásra (6),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. május 8-i, „Jelentés a 2014. évi európai parlamenti választásokról” című közleményére (COM(2015)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. május 8-i, „Jelentés a 2014. évi európai parlamenti választásokról” című közleményére (COM(2015)0206),

| — | tekintettel az európai uniós választójogi reformnak európai hozzáadott értékére vonatkozó értékelésre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós választójogi reformnak európai hozzáadott értékére vonatkozó értékelésre (7),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra (8),

| — | tekintettel az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), és különösen annak 13., 21. és 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), és különösen annak 13., 21. és 31. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a Charta), és különösen annak 11., 23. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a Charta), és különösen annak 11., 23. és 39. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A8-0286/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A8-0286/2015),

| A. | mivel az EUMSZ 223. cikke jogot ad az Európai Parlamentnek arra, hogy saját választási eljárásának reformját kezdeményezze abból a célból, hogy az Unió egészében alkalmazandó egységes eljárást, vagy valamennyi tagállamban közös elveken alapuló eljárást dolgozzon ki, valamint hogy ahhoz egyetértését adja; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 223. cikke jogot ad az Európai Parlamentnek arra, hogy saját választási eljárásának reformját kezdeményezze abból a célból, hogy az Unió egészében alkalmazandó egységes eljárást, vagy valamennyi tagállamban közös elveken alapuló eljárást dolgozzon ki, valamint hogy ahhoz egyetértését adja;

| B. | mivel az Európai Parlament választási eljárásának reformja az európai választások demokratikus és transznacionális dimenziójának, valamint az uniós döntéshozatali folyamat demokratikus legitimációjának erősítésére, az uniós polgárság koncepciójának megszilárdítására, az Európai Parlament működésének és az Unió kormányzásának javítására, az Európai Parlament munkájának legitimebbé tételére, a választók egyenlőségének és az egyenlő esélyeknek a megerősítésére, az európai választások lebonyolítási rendszere hatékonyságának növelésére és arra kell, hogy irányuljon, hogy az európai parlamenti képviselőket közelebb hozza a választóikhoz, köztük különösen a legfiatalabbakhoz; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament választási eljárásának reformja az európai választások demokratikus és transznacionális dimenziójának, valamint az uniós döntéshozatali folyamat demokratikus legitimációjának erősítésére, az uniós polgárság koncepciójának megszilárdítására, az Európai Parlament működésének és az Unió kormányzásának javítására, az Európai Parlament munkájának legitimebbé tételére, a választók egyenlőségének és az egyenlő esélyeknek a megerősítésére, az európai választások lebonyolítási rendszere hatékonyságának növelésére és arra kell, hogy irányuljon, hogy az európai parlamenti képviselőket közelebb hozza a választóikhoz, köztük különösen a legfiatalabbakhoz;

| C. | mivel a választási eljárás reformjának tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és az arányosság elvét, és nem szabad öncélúan egységességet erőltetnie; |
| --- | --- |

C.

mivel a választási eljárás reformjának tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és az arányosság elvét, és nem szabad öncélúan egységességet erőltetnie;

| D. | mivel egy közvetlen és általános választójogon alapuló, egységes választási eljárás kialakításának lehetőségét a Szerződések 1957 óta rögzítik; |
| --- | --- |

D.

mivel egy közvetlen és általános választójogon alapuló, egységes választási eljárás kialakításának lehetőségét a Szerződések 1957 óta rögzítik;

| E. | mivel az európai választásokon a különösen a fiatal választók körében folyamatosan csökkenő részvétel és az európai kérdések iránti választói érdeklődés hiánya veszélyezteti Európa jövőjét, és mivel ezért szükség van az európai demokrácia újbóli felélénkítését elősegítő gondolatokra; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai választásokon a különösen a fiatal választók körében folyamatosan csökkenő részvétel és az európai kérdések iránti választói érdeklődés hiánya veszélyezteti Európa jövőjét, és mivel ezért szükség van az európai demokrácia újbóli felélénkítését elősegítő gondolatokra;

| F. | mivel az európai parlamenti választási eljárás valamennyi tagállamra kiterjedő valódi harmonizációja jobban előmozdítaná az Unió demokratikus életében egyenlő feltételek melletti részvételhez való, minden uniós polgárt megillető jogot, és egyúttal megerősítené az európai integráció politikai dimenzióját; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai parlamenti választási eljárás valamennyi tagállamra kiterjedő valódi harmonizációja jobban előmozdítaná az Unió demokratikus életében egyenlő feltételek melletti részvételhez való, minden uniós polgárt megillető jogot, és egyúttal megerősítené az európai integráció politikai dimenzióját;

| G. | mivel az Európai Parlament hatásköre az 1979-ben tartott első közvetlen választás óta fokozatosan bővült, és mivel most már az Európai Parlament társjogalkotóként a Tanáccsal egyenlő státussal rendelkezik a legtöbb uniós szakpolitikai területen, különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének köszönhetően; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament hatásköre az 1979-ben tartott első közvetlen választás óta fokozatosan bővült, és mivel most már az Európai Parlament társjogalkotóként a Tanáccsal egyenlő státussal rendelkezik a legtöbb uniós szakpolitikai területen, különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének köszönhetően;

| H. | mivel a Lisszaboni Szerződés megváltoztatta az európai parlamenti képviselők mandátumát, és őket „a Közösségben egyesült államok népeinek képviselői” (11) helyett az Unió polgárainak közvetlen képviselőivé (12) tette, |
| --- | --- |

H.

mivel a Lisszaboni Szerződés megváltoztatta az európai parlamenti képviselők mandátumát, és őket „a Közösségben egyesült államok népeinek képviselői” (11) helyett az Unió polgárainak közvetlen képviselőivé (12) tette,

| I. | mivel a választási okmány egyetlen reformjára 2002-ben, a 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozat elfogadásának eredményeképpen került sor (13), amely előírja a tagállamok számára az arányos képviselet elve alapján listás vagy egyetlen átvihető szavazatos rendszer szerinti választások megtartását, és amely eltörölte az európai parlamenti képviselők kettős mandátumát; mivel ezenfelül a tagállamok számára kifejezetten biztosították azt a jogot, hogy nemzeti szinten választókerületeket alakítsanak ki, valamint hogy szavazatküszöböt vezessenek be, amely nem lehet magasabb, mint a leadott szavazatok 5 százaléka; |
| --- | --- |

I.

mivel a választási okmány egyetlen reformjára 2002-ben, a 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozat elfogadásának eredményeképpen került sor (13), amely előírja a tagállamok számára az arányos képviselet elve alapján listás vagy egyetlen átvihető szavazatos rendszer szerinti választások megtartását, és amely eltörölte az európai parlamenti képviselők kettős mandátumát; mivel ezenfelül a tagállamok számára kifejezetten biztosították azt a jogot, hogy nemzeti szinten választókerületeket alakítsanak ki, valamint hogy szavazatküszöböt vezessenek be, amely nem lehet magasabb, mint a leadott szavazatok 5 százaléka;

| J. | mivel még nem született átfogó megállapodás egy valóban egységes választási eljárásról, bár a választási rendszerek fokozatosan közeledtek egymáshoz, többek között a másodlagos joghoz tartozó jogszabályok, így például a 93/109/EK tanácsi rendelet elfogadása következtében; |
| --- | --- |

J.

mivel még nem született átfogó megállapodás egy valóban egységes választási eljárásról, bár a választási rendszerek fokozatosan közeledtek egymáshoz, többek között a másodlagos joghoz tartozó jogszabályok, így például a 93/109/EK tanácsi rendelet elfogadása következtében;

| K. | mivel az uniós polgárság fogalma, amelyet formálisan a Maastrichti Szerződés vezetett be 1993-ban, magában foglalja az uniós polgárok jogát ahhoz, hogy részt vegyenek az európai és a helyhatósági választásokon saját tagállamukban, valamint a lakóhelyük szerinti tagállamban, az adott tagállam állampolgáraival azonos feltételekkel (14); mivel a Charta, amelyet a Lisszaboni Szerződés jogi kötelező erővel ruházott fel, e jogot megerősítette; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós polgárság fogalma, amelyet formálisan a Maastrichti Szerződés vezetett be 1993-ban, magában foglalja az uniós polgárok jogát ahhoz, hogy részt vegyenek az európai és a helyhatósági választásokon saját tagállamukban, valamint a lakóhelyük szerinti tagállamban, az adott tagállam állampolgáraival azonos feltételekkel (14); mivel a Charta, amelyet a Lisszaboni Szerződés jogi kötelező erővel ruházott fel, e jogot megerősítette;

| L. | mivel e reformok ellenére az európai választásokat nagyrészt továbbra is a nemzeti jog szabályozza, a választási kampányok továbbra is nemzeti szintűek, és az európai politikai pártok nem tudják kellőképpen betölteni alkotmányos megbízatásukat és nem tudnak az EUSZ 10. cikkének (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően hozzájárulni „az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához”; |
| --- | --- |

L.

mivel e reformok ellenére az európai választásokat nagyrészt továbbra is a nemzeti jog szabályozza, a választási kampányok továbbra is nemzeti szintűek, és az európai politikai pártok nem tudják kellőképpen betölteni alkotmányos megbízatásukat és nem tudnak az EUSZ 10. cikkének (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően hozzájárulni „az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához”;

| M. | mivel az európai politikai pártok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy „hozzájárul[ja]nak az európai politikai tudatosság kialakításához” és ezért nagyobb szerepet kellene játszaniuk a parlamenti választási kampányokban ismertségük növelése, valamint annak érdekében, hogy rávilágítsanak arra, milyen kapcsolat van a valamely nemzeti pártra leadott szavazat és annak az európai parlamenti európai képviselőcsoport méretére gyakorolt hatása között; |
| --- | --- |

M.

mivel az európai politikai pártok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy „hozzájárul[ja]nak az európai politikai tudatosság kialakításához” és ezért nagyobb szerepet kellene játszaniuk a parlamenti választási kampányokban ismertségük növelése, valamint annak érdekében, hogy rávilágítsanak arra, milyen kapcsolat van a valamely nemzeti pártra leadott szavazat és annak az európai parlamenti európai képviselőcsoport méretére gyakorolt hatása között;

| N. | mivel az európai parlamenti választásokon induló jelöltek jelölési eljárása tagállamonként és pártonként is jelentősen eltérő, különösen az átláthatóságot és a demokratikus követelményeket illetően, ugyanakkor a nyílt, átlátható és demokratikus jelölési eljárások elengedhetetlenek a politikai rendszerbe vetett bizalom építéséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai parlamenti választásokon induló jelöltek jelölési eljárása tagállamonként és pártonként is jelentősen eltérő, különösen az átláthatóságot és a demokratikus követelményeket illetően, ugyanakkor a nyílt, átlátható és demokratikus jelölési eljárások elengedhetetlenek a politikai rendszerbe vetett bizalom építéséhez;

| O. | mivel a választási listák európai választások előtti véglegesítésére vonatkozó határidők a tagállamokban rendkívül különbözőek – 17 naptól 83 napig terjednek –, és emiatt az uniós jelöltek és választók nincsenek egyenlő helyzetben a kampányra, illetve a választási döntés megfontolására rendelkezésre álló idő tekintetében; |
| --- | --- |

O.

mivel a választási listák európai választások előtti véglegesítésére vonatkozó határidők a tagállamokban rendkívül különbözőek – 17 naptól 83 napig terjednek –, és emiatt az uniós jelöltek és választók nincsenek egyenlő helyzetben a kampányra, illetve a választási döntés megfontolására rendelkezésre álló idő tekintetében;

| P. | mivel a választói névjegyzék európai választásokat megelőző véglegesítésére vonatkozó határidők tagállamonként nagymértékben eltérnek, ami a választókra vonatkozó, tagállamok közötti (a kettős szavazás elkerülését célzó) információcserét megnehezíti, ha nem egyenesen ellehetetleníti; |
| --- | --- |

P.

mivel a választói névjegyzék európai választásokat megelőző véglegesítésére vonatkozó határidők tagállamonként nagymértékben eltérnek, ami a választókra vonatkozó, tagállamok közötti (a kettős szavazás elkerülését célzó) információcserét megnehezíti, ha nem egyenesen ellehetetleníti;

| Q. | mivel egy közös választókerület létrehozása, amelyben a listák élén az egyes politikai családok Bizottság elnöki tisztségére megnevezett jelöltjei állnak, nagymértékben megerősítené az európai demokráciát és tovább legitimizálná a Bizottság elnökének megválasztását; |
| --- | --- |

Q.

mivel egy közös választókerület létrehozása, amelyben a listák élén az egyes politikai családok Bizottság elnöki tisztségére megnevezett jelöltjei állnak, nagymértékben megerősítené az európai demokráciát és tovább legitimizálná a Bizottság elnökének megválasztását;

| R. | mivel a jelenlegi európai választási szabályok lehetővé teszik egy nem kötelező, legfeljebb 5 százalékos szavazatküszöb meghatározását az európai választásokra, és mivel 15 tagállam élve ezzel a lehetőséggel 3–5 százalék közötti szavazatküszöböt vezetett be; mivel a kisebb tagállamokban, és azokban a tagállamokban, amelyek területe választókerületekre van felosztva, a de facto szavazatküszöb mindazonáltal 3 százalék feletti annak ellenére, hogy jogilag szavazatküszöb nem létezik; mivel a kötelező szavazatküszöb bevezetését az alkotmányos hagyományok a parlamenti működőképesség biztosításához szükséges legitim eszközként ismerik el; |
| --- | --- |

R.

mivel a jelenlegi európai választási szabályok lehetővé teszik egy nem kötelező, legfeljebb 5 százalékos szavazatküszöb meghatározását az európai választásokra, és mivel 15 tagállam élve ezzel a lehetőséggel 3–5 százalék közötti szavazatküszöböt vezetett be; mivel a kisebb tagállamokban, és azokban a tagállamokban, amelyek területe választókerületekre van felosztva, a de facto szavazatküszöb mindazonáltal 3 százalék feletti annak ellenére, hogy jogilag szavazatküszöb nem létezik; mivel a kötelező szavazatküszöb bevezetését az alkotmányos hagyományok a parlamenti működőképesség biztosításához szükséges legitim eszközként ismerik el;

| S. | mivel bár a választási okmány 10. cikkének (2) bekezdése kifejezetten megtiltja a választási eredmények korai közzétételét, a múltban már előfordult ilyen eredmények közzététele; mivel a szavazás befejezésének valamennyi tagállamban harmonizált időpontja jelentősen hozzájárulna az európai választások közös európai jellegéhez, és jelentősen csökkentené annak lehetőségét, hogy a választások eredményét befolyásolja, ha egyes tagállamok a választási eredményeket azelőtt közzéteszik, hogy a szavazás valamennyi tagállamban befejeződött volna; |
| --- | --- |

S.

mivel bár a választási okmány 10. cikkének (2) bekezdése kifejezetten megtiltja a választási eredmények korai közzétételét, a múltban már előfordult ilyen eredmények közzététele; mivel a szavazás befejezésének valamennyi tagállamban harmonizált időpontja jelentősen hozzájárulna az európai választások közös európai jellegéhez, és jelentősen csökkentené annak lehetőségét, hogy a választások eredményét befolyásolja, ha egyes tagállamok a választási eredményeket azelőtt közzéteszik, hogy a szavazás valamennyi tagállamban befejeződött volna;

| T. | mivel a választási eredmények első hivatalos előrejelzéseit valamennyi tagállamban egyidejűleg kellene bejelenteni, a választási időszak utolsó napján közép-európai idő szerint este 21.00 órakor; |
| --- | --- |

T.

mivel a választási eredmények első hivatalos előrejelzéseit valamennyi tagállamban egyidejűleg kellene bejelenteni, a választási időszak utolsó napján közép-európai idő szerint este 21.00 órakor;

| U. | mivel az európai választások ugyanazon napon történő megtartása jobban tükrözné polgárok Unió-szerte történő közös részvételét, megerősítené a részvételi demokráciát és elősegítené egy koherensebb páneurópai választás megteremtését; |
| --- | --- |

U.

mivel az európai választások ugyanazon napon történő megtartása jobban tükrözné polgárok Unió-szerte történő közös részvételét, megerősítené a részvételi demokráciát és elősegítené egy koherensebb páneurópai választás megteremtését;

| V. | mivel a Lisszaboni Szerződés új alkotmányos rendet teremtett azáltal, hogy megadta az Európai Parlament számára azt a jogot, hogy megválassza az Európai Bizottság elnökét (15), ahelyett hogy ahhoz csak egyetértését adja; mivel a 2014-es európai választás e tekintetben fontos precedenst teremtett, és megmutatta, hogy a vezető jelöltek megnevezése növelte a polgárok európai választások iránti érdeklődését; |
| --- | --- |

V.

mivel a Lisszaboni Szerződés új alkotmányos rendet teremtett azáltal, hogy megadta az Európai Parlament számára azt a jogot, hogy megválassza az Európai Bizottság elnökét (15), ahelyett hogy ahhoz csak egyetértését adja; mivel a 2014-es európai választás e tekintetben fontos precedenst teremtett, és megmutatta, hogy a vezető jelöltek megnevezése növelte a polgárok európai választások iránti érdeklődését;

| W. | mivel az Európai Bizottság elnöki tisztségére javasolt vezető jelöltek megnevezése európai kontextusba helyezi a nemzeti szinten leadott szavazatokat, és lehetővé teszi az uniós polgárok számára, hogy megalapozott döntést hozzanak a választható politikai programokról; mivel a vezető jelöltek nyílt és átlátható eljárásban történő kijelölése megszilárdítja a demokratikus legitimációt és megerősíti az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

W.

mivel az Európai Bizottság elnöki tisztségére javasolt vezető jelöltek megnevezése európai kontextusba helyezi a nemzeti szinten leadott szavazatokat, és lehetővé teszi az uniós polgárok számára, hogy megalapozott döntést hozzanak a választható politikai programokról; mivel a vezető jelöltek nyílt és átlátható eljárásban történő kijelölése megszilárdítja a demokratikus legitimációt és megerősíti az elszámoltathatóságot;

| X. | mivel az e posztra jelölt vezető jelöltek megnevezésére és kiválasztására irányuló eljárás az európai demokrácia erőteljes kifejeződése; mivel továbbá a választási kampánynak ez szerves részét kell, hogy képezze; |
| --- | --- |

X.

mivel az e posztra jelölt vezető jelöltek megnevezésére és kiválasztására irányuló eljárás az európai demokrácia erőteljes kifejeződése; mivel továbbá a választási kampánynak ez szerves részét kell, hogy képezze;

| Y. | mivel az európai pártok általi jelöltállítás határidejét a választási okmányban kellene kodifikálni, és mivel a Bizottság elnöki tisztségére megnevezett vezető jelölteknek az európai parlamenti választások jelöltjei közül kell kikerülniük; |
| --- | --- |

Y.

mivel az európai pártok általi jelöltállítás határidejét a választási okmányban kellene kodifikálni, és mivel a Bizottság elnöki tisztségére megnevezett vezető jelölteknek az európai parlamenti választások jelöltjei közül kell kikerülniük;

| Z. | mivel nem minden tagállam teszi lehetővé állampolgárai számára, hogy külföldről szavazzon, és azok között is, amelyek ezt megengedik, a választójogtól való megfosztás feltételei nagyban különböznek; mivel a választási részvételhez való jog megadása az Unión kívüli lakóhellyel rendelkező valamennyi uniós polgár számára hozzájárulna a választói egyenlőséghez; mivel azonban sok tagállamnak jobban össze kellene hangolnia igazgatási rendszereit annak megakadályozása érdekében, hogy a választók két különböző tagállamban kétszer szavazzanak; |
| --- | --- |

Z.

mivel nem minden tagállam teszi lehetővé állampolgárai számára, hogy külföldről szavazzon, és azok között is, amelyek ezt megengedik, a választójogtól való megfosztás feltételei nagyban különböznek; mivel a választási részvételhez való jog megadása az Unión kívüli lakóhellyel rendelkező valamennyi uniós polgár számára hozzájárulna a választói egyenlőséghez; mivel azonban sok tagállamnak jobban össze kellene hangolnia igazgatási rendszereit annak megakadályozása érdekében, hogy a választók két különböző tagállamban kétszer szavazzanak;

| AA. | mivel legalább 13 tagállam nem rendelkezik megfelelő belső szabályokkal annak megakadályozására, hogy a két tagállamban is állampolgársággal rendelkező polgárok a választási okmány 9. cikkét megszegve kétszer is szavazzanak; |
| --- | --- |

AA.

mivel legalább 13 tagállam nem rendelkezik megfelelő belső szabályokkal annak megakadályozására, hogy a két tagállamban is állampolgársággal rendelkező polgárok a választási okmány 9. cikkét megszegve kétszer is szavazzanak;

| AB. | mivel uniós szinten létre kellene hozni egy választási hatóságot, amely a tagállamok központi kapcsolattartó hatóságaiból álló hálózatként jár el, mivel ez megkönnyítené a hozzáférést az európai választásokra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információkhoz, valamint egyszerűsítené a folyamatot, továbbá kiemelné a választások európai jellegét; mivel ezért a Bizottság felhívást kap arra, hogy térképezze fel, milyen gyakorlati intézkedésekre van szükség egy ilyen uniós szintű hatóság létrehozásához; |
| --- | --- |

AB.

mivel uniós szinten létre kellene hozni egy választási hatóságot, amely a tagállamok központi kapcsolattartó hatóságaiból álló hálózatként jár el, mivel ez megkönnyítené a hozzáférést az európai választásokra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információkhoz, valamint egyszerűsítené a folyamatot, továbbá kiemelné a választások európai jellegét; mivel ezért a Bizottság felhívást kap arra, hogy térképezze fel, milyen gyakorlati intézkedésekre van szükség egy ilyen uniós szintű hatóság létrehozásához;

| AC. | mivel a tagállamok eltérő alkotmányos és választási hagyományai miatt a választhatóság alsó korhatára a 28 tagállamban 18–25 év között változik, és az aktív választójogi alsó korhatár 16–18 év között mozog; mivel az aktív választójogi korhatárnak és a jelöltség alsó korhatárának harmonizálása nagymértékben kívánatos lenne az uniós polgárok valódi választójogi egyenlősége biztosításának eszközeként, és lehetővé tenné a polgárság legalapvetőbb területén, nevezetesen a demokratikus folyamatban való részvételhez való jog tekintetében a megkülönböztetés elkerülését; |
| --- | --- |

AC.

mivel a tagállamok eltérő alkotmányos és választási hagyományai miatt a választhatóság alsó korhatára a 28 tagállamban 18–25 év között változik, és az aktív választójogi alsó korhatár 16–18 év között mozog; mivel az aktív választójogi korhatárnak és a jelöltség alsó korhatárának harmonizálása nagymértékben kívánatos lenne az uniós polgárok valódi választójogi egyenlősége biztosításának eszközeként, és lehetővé tenné a polgárság legalapvetőbb területén, nevezetesen a demokratikus folyamatban való részvételhez való jog tekintetében a megkülönböztetés elkerülését;

| AD. | mivel az uniós szintű politikai pártok hivatalos létrehozása és megszilárdulása elősegíti az európai politikai tudatosság kifejlődését és az uniós polgárok kívánságainak kifejezésre juttatását, és mivel ez egyúttal megkönnyítette a választási rendszerek fokozatos közelítésének folyamatát is; |
| --- | --- |

AD.

mivel az uniós szintű politikai pártok hivatalos létrehozása és megszilárdulása elősegíti az európai politikai tudatosság kifejlődését és az uniós polgárok kívánságainak kifejezésre juttatását, és mivel ez egyúttal megkönnyítette a választási rendszerek fokozatos közelítésének folyamatát is;

| AE. | mivel a postai, az elektronikus úton és az interneten történő szavazás az európai választások lebonyolítását hatékonyabbá és a választók számára vonzóbbá tehetné, a lehető legmagasabb szintű adatvédelmi követelmények biztosításának feltételével; |
| --- | --- |

AE.

mivel a postai, az elektronikus úton és az interneten történő szavazás az európai választások lebonyolítását hatékonyabbá és a választók számára vonzóbbá tehetné, a lehető legmagasabb szintű adatvédelmi követelmények biztosításának feltételével;

| AF. | mivel a legtöbb tagállamban a végrehajtó hatalom képviselői anélkül indulhatnak a nemzeti parlamenti választásokon, hogy intézményi tevékenységükkel fel kellene hagyniuk; |
| --- | --- |

AF.

mivel a legtöbb tagállamban a végrehajtó hatalom képviselői anélkül indulhatnak a nemzeti parlamenti választásokon, hogy intézményi tevékenységükkel fel kellene hagyniuk;

| AG. | mivel a mandátumok nők és férfiak közötti megoszlásának egyensúlya terén 1979 óta történt folyamatos előrelépés ellenére még mindig nagy eltérések mutatkoznak a tagállamok között ezen a területen, és 10 tagállamban a kisebb számban képviselt nem a helyek kevesebb mint 33 %-át foglalja el; mivel az Európai Parlament jelenlegi összetétele elmarad a Charta által képviselt, nemek közötti egyenlősséggel kapcsolatos értékektől és céloktól, mivel a képviselőknek csak 36,62 %-a nő; |
| --- | --- |

AG.

mivel a mandátumok nők és férfiak közötti megoszlásának egyensúlya terén 1979 óta történt folyamatos előrelépés ellenére még mindig nagy eltérések mutatkoznak a tagállamok között ezen a területen, és 10 tagállamban a kisebb számban képviselt nem a helyek kevesebb mint 33 %-át foglalja el; mivel az Európai Parlament jelenlegi összetétele elmarad a Charta által képviselt, nemek közötti egyenlősséggel kapcsolatos értékektől és céloktól, mivel a képviselőknek csak 36,62 %-a nő;

| AH. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőséget, mint az Unió alapjául szolgáló értéket, meg kell valósítani, ugyanakkor csak nagyon kevés tagállam foglalta bele ezt az elvet nemzeti választójogába; mivel a nemi kvóták és a halszálka-listák (nők és férfiak felváltva szerepelnek a listán) a politikai döntéshozatalban igen hatékony eszközöknek bizonyultak a megkülönböztetés és a nemi alapú egyenlőtlenségek kezelésére, valamint a politikai döntéshozatali szervekben a demokratikus képviselet javítására; |
| --- | --- |

AH.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőséget, mint az Unió alapjául szolgáló értéket, meg kell valósítani, ugyanakkor csak nagyon kevés tagállam foglalta bele ezt az elvet nemzeti választójogába; mivel a nemi kvóták és a halszálka-listák (nők és férfiak felváltva szerepelnek a listán) a politikai döntéshozatalban igen hatékony eszközöknek bizonyultak a megkülönböztetés és a nemi alapú egyenlőtlenségek kezelésére, valamint a politikai döntéshozatali szervekben a demokratikus képviselet javítására;

| AI. | mivel az EUSZ-ben rögzített csökkenő arány elve jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy az európai projekt iránt valamennyi tagállam közös felelősséget vállaljon. |
| --- | --- |

AI.

mivel az EUSZ-ben rögzített csökkenő arány elve jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy az európai projekt iránt valamennyi tagállam közös felelősséget vállaljon.

| 1. | úgy határoz, hogy választási eljárását jóval a 2019-es európai választások előtt megreformálja abból a célból, hogy megerősítse az európai választások demokratikus és transznacionális dimenzióját és az uniós döntéshozatali folyamat demokratikus legitimációját, megszilárdítsa az uniós polgárság koncepcióját és a választói egyenlőséget, hogy előmozdítsa a képviseleti demokráciát és az uniós polgárok európai parlamenti közvetlen képviseletét – összhangban az EUMSZ 10. cikkével –, javítsa az Európai Parlament működését és az Unió kormányzását, legitimebbé és hatékonyabbá tegye az Európai Parlament munkáját, növelje az európai választások lebonyolítási rendszerének hatékonyságát, támogassa minden tagállamban a polgárok közös felelősségvállalását, kiegyensúlyozottabbá tegye az Európai Parlament összetételét és a lehető nagyobb választói egyenlőséget és részvételt biztosítsa az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy választási eljárását jóval a 2019-es európai választások előtt megreformálja abból a célból, hogy megerősítse az európai választások demokratikus és transznacionális dimenzióját és az uniós döntéshozatali folyamat demokratikus legitimációját, megszilárdítsa az uniós polgárság koncepcióját és a választói egyenlőséget, hogy előmozdítsa a képviseleti demokráciát és az uniós polgárok európai parlamenti közvetlen képviseletét – összhangban az EUMSZ 10. cikkével –, javítsa az Európai Parlament működését és az Unió kormányzását, legitimebbé és hatékonyabbá tegye az Európai Parlament munkáját, növelje az európai választások lebonyolítási rendszerének hatékonyságát, támogassa minden tagállamban a polgárok közös felelősségvállalását, kiegyensúlyozottabbá tegye az Európai Parlament összetételét és a lehető nagyobb választói egyenlőséget és részvételt biztosítsa az uniós polgárok számára;

| 2. | javasolja, hogy növeljék az európai politikai pártok ismertségét azáltal, hogy neveiket és logóikat feltüntetik a szavazólapokon, és ajánlja, hogy ugyanezeket tüntessék fel a televíziós és rádiós kampányközvetítések során, a plakátokon és az európai választási kampányokban használt egyéb anyagokon is, különösen a nemzeti pártok választási programjain, mivel ezek az intézkedések növelnék az európai választások átláthatóságát és demokratikusabbá tennék azok lebonyolításának módját, mivel a polgárok egyértelműen össze tudják majd kapcsolni szavazatukat az európai politikai pártok politikai befolyására és az európai parlamenti képviselőcsoport megalakítására való képességére gyakorolt hatással; |
| --- | --- |

2.

javasolja, hogy növeljék az európai politikai pártok ismertségét azáltal, hogy neveiket és logóikat feltüntetik a szavazólapokon, és ajánlja, hogy ugyanezeket tüntessék fel a televíziós és rádiós kampányközvetítések során, a plakátokon és az európai választási kampányokban használt egyéb anyagokon is, különösen a nemzeti pártok választási programjain, mivel ezek az intézkedések növelnék az európai választások átláthatóságát és demokratikusabbá tennék azok lebonyolításának módját, mivel a polgárok egyértelműen össze tudják majd kapcsolni szavazatukat az európai politikai pártok politikai befolyására és az európai parlamenti képviselőcsoport megalakítására való képességére gyakorolt hatással;

| 3. | úgy véli ugyanakkor, hogy az Unió szubszidiaritás iránti elkötelezettsége tükrében az európai választásokon versengő regionális pártoknak azonos gyakorlatot kellene követniük, és a regionális hatóságokat ezzel összefüggésben a hivatalosan elismert regionális nyelvek használatára kellene bátorítani; |
| --- | --- |

3.

úgy véli ugyanakkor, hogy az Unió szubszidiaritás iránti elkötelezettsége tükrében az európai választásokon versengő regionális pártoknak azonos gyakorlatot kellene követniük, és a regionális hatóságokat ezzel összefüggésben a hivatalosan elismert regionális nyelvek használatára kellene bátorítani;

| 4. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy segítsék elő az európai politikai pártok, valamint vezető jelöltjeik részvételét a választási kampányokban, különösen a televízióban és más médiumokban; |
| --- | --- |

4.

arra bátorítja a tagállamokat, hogy segítsék elő az európai politikai pártok, valamint vezető jelöltjeik részvételét a választási kampányokban, különösen a televízióban és más médiumokban;

| 5. | úgy határoz, hogy közös minimum határidőt határoz meg a választási listák megállapítására, ami a választások előtt legalább 12 hét, hogy növelje a választói egyenlőséget azáltal, hogy a jelöltek és a választók számára Unió-szerte azonos időszakot biztosít a szavazás előtt a felkészülésre és mérlegelésre; arra bátorítja a tagállamokat, hogy fontolják meg, milyen módokon lehetne nagyobb konvergenciát biztosítani a választási kampányra vonatkozó szabályok között az európai választások tekintetében; |
| --- | --- |

5.

úgy határoz, hogy közös minimum határidőt határoz meg a választási listák megállapítására, ami a választások előtt legalább 12 hét, hogy növelje a választói egyenlőséget azáltal, hogy a jelöltek és a választók számára Unió-szerte azonos időszakot biztosít a szavazás előtt a felkészülésre és mérlegelésre; arra bátorítja a tagállamokat, hogy fontolják meg, milyen módokon lehetne nagyobb konvergenciát biztosítani a választási kampányra vonatkozó szabályok között az európai választások tekintetében;

| 6. | elengedhetetlennek véli, hogy a politikai pártok valamennyi szinten demokratikus és átlátható eljárásokat fogadjanak el a jelöltek kiválasztására; ajánlja, hogy a nemzeti pártok az európai választáson induló jelöltjeik kiválasztására tartsanak demokratikus szavazást; |
| --- | --- |

6.

elengedhetetlennek véli, hogy a politikai pártok valamennyi szinten demokratikus és átlátható eljárásokat fogadjanak el a jelöltek kiválasztására; ajánlja, hogy a nemzeti pártok az európai választáson induló jelöltjeik kiválasztására tartsanak demokratikus szavazást;

| 7. | javasolja, hogy vezessenek be kötelező, 3–5 % közötti szavazatküszöböt a helyek megszerzésére az egyetlen választókerületből álló tagállamokban és azokban a választókerületekben, ahol a listás rendszert alkalmazzák, és amelyekben a megszerezhető helyek száma a 26-ot meghaladja; úgy véli, hogy ez az intézkedés fontos az Európai Parlament működésének megóvása érdekében, mivel el fogja kerülni a további fragmentálódást; |
| --- | --- |

7.

javasolja, hogy vezessenek be kötelező, 3–5 % közötti szavazatküszöböt a helyek megszerzésére az egyetlen választókerületből álló tagállamokban és azokban a választókerületekben, ahol a listás rendszert alkalmazzák, és amelyekben a megszerezhető helyek száma a 26-ot meghaladja; úgy véli, hogy ez az intézkedés fontos az Európai Parlament működésének megóvása érdekében, mivel el fogja kerülni a további fragmentálódást;

| 8. | javasolja, hogy annak ellenére, hogy a tagállamok a választási időszakon belül szabadon állapíthatják meg a választás napját, a választás minden tagállamban az európai választások vasárnapjának estéjén, közép-európai idő szerint este 21.00 órakor fejeződjön be, mivel ez biztosítaná a választási okmány 10. cikke (2) bekezdésének helyes alkalmazását, és ezáltal csökkentené annak lehetőségét, hogy befolyással legyen a választás eredményére, ha egyes tagállamokban a választás eredményét azelőtt közzéteszik, mielőtt a szavazás valamennyi tagállamban befejeződött volna; támogatja, hogy a választási eredmények korai kihirdetésére vonatkozó tilalom valamennyi tagállamban maradjon érvényben; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy annak ellenére, hogy a tagállamok a választási időszakon belül szabadon állapíthatják meg a választás napját, a választás minden tagállamban az európai választások vasárnapjának estéjén, közép-európai idő szerint este 21.00 órakor fejeződjön be, mivel ez biztosítaná a választási okmány 10. cikke (2) bekezdésének helyes alkalmazását, és ezáltal csökkentené annak lehetőségét, hogy befolyással legyen a választás eredményére, ha egyes tagállamokban a választás eredményét azelőtt közzéteszik, mielőtt a szavazás valamennyi tagállamban befejeződött volna; támogatja, hogy a választási eredmények korai kihirdetésére vonatkozó tilalom valamennyi tagállamban maradjon érvényben;

| 9. | úgy határoz, hogy a vezető jelöltek európai politikai pártok általi megnevezésére közös határidőt állapít meg, ami az európai választások előtt 12 hét, hogy lehetővé tegye ezek választási programjának bemutatását, a jelöltek közötti politikai viták megszervezését és az Unió egészére kiterjedő választási kampányok összeállítását; úgy véli, hogy a vezető jelöltek megnevezésének folyamata a választási kampányok fontos részét képezi, mivel közvetett kapcsolat van az európai választások eredménye és a Bizottság elnökének kiválasztása között, ahogy azt a Lisszaboni Szerződés rögzíti; |
| --- | --- |

9.

úgy határoz, hogy a vezető jelöltek európai politikai pártok általi megnevezésére közös határidőt állapít meg, ami az európai választások előtt 12 hét, hogy lehetővé tegye ezek választási programjának bemutatását, a jelöltek közötti politikai viták megszervezését és az Unió egészére kiterjedő választási kampányok összeállítását; úgy véli, hogy a vezető jelöltek megnevezésének folyamata a választási kampányok fontos részét képezi, mivel közvetett kapcsolat van az európai választások eredménye és a Bizottság elnökének kiválasztása között, ahogy azt a Lisszaboni Szerződés rögzíti;

| 10. | úgy határoz, hogy közös nyolchetes határidőt állapít meg a választói névjegyzék véglegesítésére, és hathetes határidőt a kettős állampolgársággal rendelkező uniós polgárokra és a más tagállamban élő uniós polgárokra vonatkozó információknak a választói névjegyzékért felelős egyetlen nemzeti hatósággal való cseréjére; |
| --- | --- |

10.

úgy határoz, hogy közös nyolchetes határidőt állapít meg a választói névjegyzék véglegesítésére, és hathetes határidőt a kettős állampolgársággal rendelkező uniós polgárokra és a más tagállamban élő uniós polgárokra vonatkozó információknak a választói névjegyzékért felelős egyetlen nemzeti hatósággal való cseréjére;

| 11. | javasolja, hogy növeljék a választások integritását a kampánykiadásoknak egy olyan ésszerű összegre való korlátozása által, amely lehetővé teszi a politikai pártok, a jelöltek és választási programjaik megfelelő bemutatását; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy növeljék a választások integritását a kampánykiadásoknak egy olyan ésszerű összegre való korlátozása által, amely lehetővé teszi a politikai pártok, a jelöltek és választási programjaik megfelelő bemutatását;

| 12. | javasolja, hogy minden uniós polgár számára – ideértve azokat is, akik harmadik országban rendelkeznek lakóhellyel – biztosítsák azt a jogot, hogy az európai parlamenti választásokon leadhassák szavazatukat; úgy véli, hogy ez végre valamennyi uniós polgár számára azonos jogot biztosítana az európai választásokon való szavazásra, azonos feltételekkel, lakóhelyüktől és állampolgárságuktól függetlenül; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy minden uniós polgár számára – ideértve azokat is, akik harmadik országban rendelkeznek lakóhellyel – biztosítsák azt a jogot, hogy az európai parlamenti választásokon leadhassák szavazatukat; úgy véli, hogy ez végre valamennyi uniós polgár számára azonos jogot biztosítana az európai választásokon való szavazásra, azonos feltételekkel, lakóhelyüktől és állampolgárságuktól függetlenül;

| 13. | felszólítja azonban a tagállamokat, hogy jobban hangolják össze igazgatási rendszereiket annak megakadályozása érdekében, hogy a választók két különböző tagállamban kétszer szavazzanak; |
| --- | --- |

13.

felszólítja azonban a tagállamokat, hogy jobban hangolják össze igazgatási rendszereiket annak megakadályozása érdekében, hogy a választók két különböző tagállamban kétszer szavazzanak;

| 14. | bátorítja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a postai, elektronikus és az internet útján történő szavazást a részvétel növelése és annak érdekében, hogy a szavazást valamennyi polgár számára megkönnyítsék, különösen a mozgáskorlátozott emberek és azon személyek esetében, akik harmadik országban vagy olyan tagállamban élnek, amelynek nem állampolgárai, feltéve hogy megteszik a szükséges intézkedéseket az ilyen módon való szavazás alkalmazásával kapcsolatos esetleges csalások megakadályozására; |
| --- | --- |

14.

bátorítja a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a postai, elektronikus és az internet útján történő szavazást a részvétel növelése és annak érdekében, hogy a szavazást valamennyi polgár számára megkönnyítsék, különösen a mozgáskorlátozott emberek és azon személyek esetében, akik harmadik országban vagy olyan tagállamban élnek, amelynek nem állampolgárai, feltéve hogy megteszik a szükséges intézkedéseket az ilyen módon való szavazás alkalmazásával kapcsolatos esetleges csalások megakadályozására;

| 15. | jövőbeli lépésként ajánlja a tagállamok számára, hogy fontolják meg, milyen módokon lehetne a választójogi korhatárt 16 évben harmonizálni annak érdekében, hogy az uniós polgárok választói egyenlősége tovább növekedjen; |
| --- | --- |

15.

jövőbeli lépésként ajánlja a tagállamok számára, hogy fontolják meg, milyen módokon lehetne a választójogi korhatárt 16 évben harmonizálni annak érdekében, hogy az uniós polgárok választói egyenlősége tovább növekedjen;

| 16. | kéri az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatát az Európai Parlamentbe való megválasztásra törekvő biztosokra vonatkozó szabályok kiigazítása érdekében, hogy a választások idején ez ne hátráltassa a Bizottság intézményi hatékonyságát, és egyúttal elkerüljék az intézményi erőforrások nem rendeltetésszerű felhasználását; |
| --- | --- |

16.

kéri az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatát az Európai Parlamentbe való megválasztásra törekvő biztosokra vonatkozó szabályok kiigazítása érdekében, hogy a választások idején ez ne hátráltassa a Bizottság intézményi hatékonyságát, és egyúttal elkerüljék az intézményi erőforrások nem rendeltetésszerű felhasználását;

| 17. | úgy határoz, hogy megadja a Parlament számára azt a jogot, hogy a Tanáccsal folytatott konzultációt követően rögzítse az európai parlamenti választások választási időszakát; |
| --- | --- |

17.

úgy határoz, hogy megadja a Parlament számára azt a jogot, hogy a Tanáccsal folytatott konzultációt követően rögzítse az európai parlamenti választások választási időszakát;

| 18. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő jogi keretet annak biztosítására, hogy a média, és különösen a közszolgálati műsorszolgáltatók, a választási kampánnyal a lehető legmagasabb színvonalnak megfelelően informatív, tisztességes és objektív módon foglalkozzanak; ezt elengedhetetlennek tartja annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok megalapozott döntést hozhassanak az egymással versengő politikai programokról; elismeri az önszabályozási eszközök, például a magatartási kódexek jelentőségét e cél elérésében; |
| --- | --- |

18.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő jogi keretet annak biztosítására, hogy a média, és különösen a közszolgálati műsorszolgáltatók, a választási kampánnyal a lehető legmagasabb színvonalnak megfelelően informatív, tisztességes és objektív módon foglalkozzanak; ezt elengedhetetlennek tartja annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok megalapozott döntést hozhassanak az egymással versengő politikai programokról; elismeri az önszabályozási eszközök, például a magatartási kódexek jelentőségét e cél elérésében;

| 19. | kéri a politikai pártok közötti szabad verseny biztosítását célzó normák megerősítését és különösen a médiapluralizmus és a közigazgatás minden szintje semlegességének fokozására a választási eljárás tekintetében; |
| --- | --- |

19.

kéri a politikai pártok közötti szabad verseny biztosítását célzó normák megerősítését és különösen a médiapluralizmus és a közigazgatás minden szintje semlegességének fokozására a választási eljárás tekintetében;

| 20. | rámutat a nők politikai döntéshozatalban való fokozottabb jelenlétének és annak fontosságára, hogy a nők az európai választásokon nagyobb számban képviseltessék magukat; felhívja ezért a tagállamokat és az Unió intézményeit, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására a választási folyamat egésze tekintetében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a nemi szempontból kiegyensúlyozott választási listák fontosságát; |
| --- | --- |

20.

rámutat a nők politikai döntéshozatalban való fokozottabb jelenlétének és annak fontosságára, hogy a nők az európai választásokon nagyobb számban képviseltessék magukat; felhívja ezért a tagállamokat és az Unió intézményeit, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására a választási folyamat egésze tekintetében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a nemi szempontból kiegyensúlyozott választási listák fontosságát;

| 21. | bátorítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket az etnikai, nyelvi és más kisebbségek európai választásokon való megfelelő képviseletének előmozdítására; |
| --- | --- |

21.

bátorítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket az etnikai, nyelvi és más kisebbségek európai választásokon való megfelelő képviseletének előmozdítására;

| 22. | kívánatosnak tartja egy európai választási hatóság létrehozását, amelynek feladata az európai parlamenti választásokra vonatkozó információk központosítása, a választások lebonyolításának felügyelete és a tagállamok közötti információcsere elősegítése lehetne; |
| --- | --- |

22.

kívánatosnak tartja egy európai választási hatóság létrehozását, amelynek feladata az európai parlamenti választásokra vonatkozó információk központosítása, a választások lebonyolításának felügyelete és a tagállamok közötti információcsere elősegítése lehetne;

| 23. | úgy határoz, hogy az európai parlamenti képviselői tisztségnek összeférhetetlennek kell lennie a jogalkotói hatáskörrel felruházott regionális parlamenti vagy közgyűlési tagsággal is; |
| --- | --- |

23.

úgy határoz, hogy az európai parlamenti képviselői tisztségnek összeférhetetlennek kell lennie a jogalkotói hatáskörrel felruházott regionális parlamenti vagy közgyűlési tagsággal is;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok a Bizottság ajánlásai ellenére több alkalommal is elmulasztották a választások megtartására ugyanazt a közös napot kijelölni; bátorítja a tagállamokat, hogy törekedjenek e kérdésben a megállapodásra; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a tagállamok a Bizottság ajánlásai ellenére több alkalommal is elmulasztották a választások megtartására ugyanazt a közös napot kijelölni; bátorítja a tagállamokat, hogy törekedjenek e kérdésben a megállapodásra;

| 25. | továbbítja a Tanács számára az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosítására irányuló, mellékelt javaslatot (16); |
| --- | --- |

25.

továbbítja a Tanács számára az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosítására irányuló, mellékelt javaslatot (16);

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  A 93/81/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozattal (HL L 33., 1993.2.9., 15. o.) és a 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozattal (HL L 283., 2002.10.21., 1. o.) módosított 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozat (HL L 278., 1976.10.8., 1. o.).

(2)  HL C 292., 1998.9.21., 66. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0462.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0323.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0082.

(6)  HL L 79., 2013.3.21., 29. o.

(7)  PE 558.775 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/558775/EPRS_IDA(2015)558775_EN.pdf).

(8)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(9)  HL L 329., 1993.12.30., 34. o.

(10)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

(11)  Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 189. cikkének (1) bekezdése.

(12)  Az EUSZ 10. cikkének (2) bekezdése és 14. cikkének (2) bekezdése.

(13)  A 76/787/ESZAK, EGK, Euratom határozathoz csatolt, az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló, 2002. június 25-i és 2002. szeptember 23-i 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozat (HL L 283., 2002.10.21., 1. o.).

(14)  Az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdése.

(15)  Az EUSZ 17. cikkének (7) bekezdése.

(16)  A mellékelt javaslatban szereplő módosítások alapját az Európai Parlament Jogi Szolgálata által készített egységes szerkezetbe foglalt szöveg képezi, a Tanács 1976. szeptember 20-i, 76/787/ESZAK, EGK, Euratom határozatához (HL L 278., 1976.10.8., 5. o.) mellékelt, – az okmánynak az Európai Parlament képviselőinek közvetlen, általános választójog alapján történő megválasztása tekintetében történő módosításáról szóló 93/81 Euratom, ESZAK, EGK határozattal (HL L 33., 1993.2.9., 15. o.) és a Tanács 2002. június 25-i és 2002. szeptember 23-i 2002/772/EK, Euratom határozatával (HL L 283., 2002.10.21., 1. o.) módosított –, a közgyűlés képviselőinek közvetlen, általános választójog alapján történő megválasztásáról szóló okmány alapján. Az alábbi két szempontból tér el az Európai Unió Kiadóhivatala által készített változattól (CONSLEG. 1976X1008-23/09/2002): a 7. cikk (1) bekezdése tartalmaz egy francia bekezdést: „– a Régiók Bizottságának tagjai” az Amszterdami Szerződés 5. cikkéből következően (HL C 340., 1997.11.10.) –, valamint a 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozat 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban átszámozták.

---

MELLÉKLET

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosítására irányuló rendelkezések elfogadásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 223. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel a Szerződésnek a választási eljárásra vonatkozó rendelkezéseit végre kell hajtani,

ELFOGADTA a következő rendelkezéseket és javasolja, hogy azokat a tagállamok saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően hagyják jóvá.

1. cikk

Az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, a 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz (1) csatolt okmány a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Európai Parlament képviselőit valamennyi tagállamban az Unió polgárainak képviselőiként az arányos képviselet elve alapján, listás vagy egyetlen átvihető szavazatos rendszer szerint választják.”. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Európai Parlament képviselőit valamennyi tagállamban az Unió polgárainak képviselőiként az arányos képviselet elve alapján, listás vagy egyetlen átvihető szavazatos rendszer szerint választják.”.

| 2. | A következő cikk kerül beillesztésre:
  „2a. cikk
  A Tanács egyhangúlag határoz egy közös választókerületről, amelyben a listák élén az egyes politikai családoknak a Bizottság elnöki tisztségére megnevezett jelöltje áll.”. |
| --- | --- |

2.

A következő cikk kerül beillesztésre:

„2a. cikk

A Tanács egyhangúlag határoz egy közös választókerületről, amelyben a listák élén az egyes politikai családoknak a Bizottság elnöki tisztségére megnevezett jelöltje áll.”.

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  Azokra a választókerületekre és egyetlen választókerületből álló tagállamokra vonatkozóan, ahol a listás rendszert alkalmazzák és a megszerezhető helyek száma több mint 26, a tagállamok a helyek megszerzését szavazatküszöbhöz kötik, amely nem lehet alacsonyabb, mint az adott választókerületben, illetve az adott egyetlen választókerületből álló tagállamban leadott szavazatok 3 százaléka, és nem lehet magasabb, mint azok 5 százaléka.”. |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Azokra a választókerületekre és egyetlen választókerületből álló tagállamokra vonatkozóan, ahol a listás rendszert alkalmazzák és a megszerezhető helyek száma több mint 26, a tagállamok a helyek megszerzését szavazatküszöbhöz kötik, amely nem lehet alacsonyabb, mint az adott választókerületben, illetve az adott egyetlen választókerületből álló tagállamban leadott szavazatok 3 százaléka, és nem lehet magasabb, mint azok 5 százaléka.”.

| 4. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:
  „3a. cikk
  Minden tagállam határidőt tűz ki az Európai Parlamentbe megválasztható jelöltek listájának összeállítására. Ez a határidő legalább 12 héttel megelőzi a 10. cikk (1) bekezdésében említett választási időszak kezdetét.
  3b. cikk
  A választói névjegyzék összeállításának és véglegesítésének határideje nyolc héttel megelőzi a választás első napját.
  3c. cikk
  Az európai parlamenti választásokon részt vevő politikai pártok az e választásokon induló jelöltjeiket a demokratikus eljárások és az átláthatóság tiszteletben tartásával választják ki.
  3d. cikk
  Az európai parlamenti választásokon megválasztható jelöltek listáján biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget..
  3e. cikk
  Az európai parlamenti választások során használt szavazólapokon ugyanannyira látható módon kell megjeleníteni a nemzeti pártok nevét és logóját, illetve az európai politikai pártok nevét és logóját.
  A tagállamok ösztönzik és elősegítik e hovatartozás feltüntetését a televíziós és rádiós kampányműsorokban és a választási kampányanyagokon. A választási kampányanyagokban adott esetben hivatkozni kell annak az európai politikai pártnak a választási programjára is, amelyhez a nemzeti párt tartozik.
  A választási anyagoknak az európai parlamenti választásokon részt vevő választók számára történő postai megküldésére az érintett tagállam nemzeti, regionális és helyi választásaira vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
  3f. cikk
  Az európai politikai pártok legalább 12 héttel a 10. cikk (1) bekezdésében említett választási időszak kezdete előtt megnevezik jelöltjeiket a Bizottság elnöki tisztségére.”. |
| --- | --- |

4.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„3a. cikk

Minden tagállam határidőt tűz ki az Európai Parlamentbe megválasztható jelöltek listájának összeállítására. Ez a határidő legalább 12 héttel megelőzi a 10. cikk (1) bekezdésében említett választási időszak kezdetét.

3b. cikk

A választói névjegyzék összeállításának és véglegesítésének határideje nyolc héttel megelőzi a választás első napját.

3c. cikk

Az európai parlamenti választásokon részt vevő politikai pártok az e választásokon induló jelöltjeiket a demokratikus eljárások és az átláthatóság tiszteletben tartásával választják ki.

3d. cikk

Az európai parlamenti választásokon megválasztható jelöltek listáján biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget..

3e. cikk

Az európai parlamenti választások során használt szavazólapokon ugyanannyira látható módon kell megjeleníteni a nemzeti pártok nevét és logóját, illetve az európai politikai pártok nevét és logóját.

A tagállamok ösztönzik és elősegítik e hovatartozás feltüntetését a televíziós és rádiós kampányműsorokban és a választási kampányanyagokon. A választási kampányanyagokban adott esetben hivatkozni kell annak az európai politikai pártnak a választási programjára is, amelyhez a nemzeti párt tartozik.

A választási anyagoknak az európai parlamenti választásokon részt vevő választók számára történő postai megküldésére az érintett tagállam nemzeti, regionális és helyi választásaira vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.

3f. cikk

Az európai politikai pártok legalább 12 héttel a 10. cikk (1) bekezdésében említett választási időszak kezdete előtt megnevezik jelöltjeiket a Bizottság elnöki tisztségére.”.

| 5. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:
  „4a. cikk
  A tagállamok az európai parlamenti választásokra vonatkozóan elektronikus és interneten történő szavazást vezethetnek be, és ez esetben megfelelő intézkedéseket fogadnak el az eredmény megbízhatóságának, a szavazás titkosságának és az adatok védelmének biztosítására.
  4b. cikk
  A tagállamok biztosíthatják polgáraik számára azt a lehetőséget, hogy az európai parlamenti választásokon szavazatukat postai úton adják le.”. |
| --- | --- |

5.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„4a. cikk

A tagállamok az európai parlamenti választásokra vonatkozóan elektronikus és interneten történő szavazást vezethetnek be, és ez esetben megfelelő intézkedéseket fogadnak el az eredmény megbízhatóságának, a szavazás titkosságának és az adatok védelmének biztosítására.

4b. cikk

A tagállamok biztosíthatják polgáraik számára azt a lehetőséget, hogy az európai parlamenti választásokon szavazatukat postai úton adják le.”.

| 6. | Az 5. cikk (1) bekezdésében a második albekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

Az 5. cikk (1) bekezdésében a második albekezdést el kell hagyni.

| 7. | A 6. cikk heyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk
  (1)   Az Európai Parlament tagjai egyenként és személyesen szavaznak. Az Európai Parlament tagjai nem utasíthatók, és nem kaphatnak kötött mandátumot. Az Unió valamennyi polgárát képviselik.
  (2)   Az Európai Parlament tagjait megilletik az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Európai
  Unió
  kiváltságairól és mentességeiről szóló
  7.
  jegyzőkönyv szerint részükre biztosított előjogok és mentességek.”. |
| --- | --- |

7.

A 6. cikk heyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

(1)   Az Európai Parlament tagjai egyenként és személyesen szavaznak. Az Európai Parlament tagjai nem utasíthatók, és nem kaphatnak kötött mandátumot. Az Unió valamennyi polgárát képviselik.

(2)   Az Európai Parlament tagjait megilletik az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Európai
  Unió
  kiváltságairól és mentességeiről szóló
  7.
  jegyzőkönyv szerint részükre biztosított előjogok és mentességek.”.

| 8. | A 7 cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Európai Parlament tagja nem lehet:






  — | valamely tagállam kormányának tagja, |
| --- | --- | --- | --- |

8.

A 7 cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Európai Parlament tagja nem lehet:

—

valamely tagállam kormányának tagja,

| — | jogalkotási hatáskörrel felruházott nemzeti vagy regionális parlament vagy közgyűlés tagja, |
| --- | --- |

—

jogalkotási hatáskörrel felruházott nemzeti vagy regionális parlament vagy közgyűlés tagja,

| — | a Bizottság tagja, |
| --- | --- |

—

a Bizottság tagja,

| — | az Európai Unió Bíróságának bírója, főtanácsnoka vagy hivatalvezetője, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Bíróságának bírója, főtanácsnoka vagy hivatalvezetője,

| — | az Európai Központi Bank Igazgatóságának tagja, |
| --- | --- |

—

az Európai Központi Bank Igazgatóságának tagja,

| — | a Számvevőszék tagja, |
| --- | --- |

—

a Számvevőszék tagja,

| — | az európai ombudsman, |
| --- | --- |

—

az európai ombudsman,

| — | a Gazdasági és Szociális Bizottság tagja, |
| --- | --- |

—

a Gazdasági és Szociális Bizottság tagja,

| — | a Régiók Bizottságának tagja, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságának tagja,

| — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján az Unió pénzügyi alapjainak kezelésére vagy állandó jellegű közvetlen igazgatási feladatok ellátására létrehozott bizottság vagy egyéb testület tagja, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján az Unió pénzügyi alapjainak kezelésére vagy állandó jellegű közvetlen igazgatási feladatok ellátására létrehozott bizottság vagy egyéb testület tagja,

| — | az Európai Beruházási Bank Igazgatótanácsának, Igazgatási Bizottságának tagja, illetve az Európai Beruházási Bank személyzetének tagja, |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Bank Igazgatótanácsának, Igazgatási Bizottságának tagja, illetve az Európai Beruházási Bank személyzetének tagja,

| — | az Európai Közösségek intézményeiben, illetve a hozzájuk, és az Európai Központi Bankhoz kapcsolódó szakosított szerveknél dolgozó aktív tisztviselő vagy alkalmazott.”; |
| --- | --- |

—

az Európai Közösségek intézményeiben, illetve a hozzájuk, és az Európai Központi Bankhoz kapcsolódó szakosított szerveknél dolgozó aktív tisztviselő vagy alkalmazott.”;

| b) | a (2) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdést el kell hagyni;

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 13. cikknek megfelelően vissza kell hívni azokat az európai parlamenti tagokat, akikre az 5. cikkben említett ötéves időszak alatt az (1) és a (3) bekezdés alkalmazhatóvá válik.”. |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 13. cikknek megfelelően vissza kell hívni azokat az európai parlamenti tagokat, akikre az 5. cikkben említett ötéves időszak alatt az (1) és a (3) bekezdés alkalmazhatóvá válik.”.

| 9. | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:
  „9a. cikk
  Minden uniós polgár, köztük a harmadik országban élő vagy dolgozó uniós polgárok is jogosultak az európai parlamenti választásokon szavazni. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket e jog gyakorlásának biztosítása érdekében.
  9b. cikk
  Minden tagállam kijelöl egy kapcsolattartó hatóságot, amely a választókra vonatkozó adatoknak a többi tagállam ilyen hatóságaivall való cseréjéért felelős. Ez a hatóság a többi ilyen hatóság részére legalább hat héttel a választás első napja előtt egységes és biztonságos elektronikus kommunikációs eszköz útján megküldi az olyan uniós polgárokra vonatkozó adatokat, akik több tagállam állampolgárai, továbbá az olyan uniós polgárokra vonatkozó adatokat, akik nem állampolgárai annak a tagállamnak, ahol lakóhellyel rendelkeznek.
  A megküldött információk magukban foglalják legalább a kérdéses polgár vezetéknevét és a keresztnevét, életkorát, annak a településnek a nevét, ahol lakóhellyel rendelkezik, valamint az adott tagállamba való megérkezés dátumát.”. |
| --- | --- |

9.

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„9a. cikk

Minden uniós polgár, köztük a harmadik országban élő vagy dolgozó uniós polgárok is jogosultak az európai parlamenti választásokon szavazni. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket e jog gyakorlásának biztosítása érdekében.

9b. cikk

Minden tagállam kijelöl egy kapcsolattartó hatóságot, amely a választókra vonatkozó adatoknak a többi tagállam ilyen hatóságaivall való cseréjéért felelős. Ez a hatóság a többi ilyen hatóság részére legalább hat héttel a választás első napja előtt egységes és biztonságos elektronikus kommunikációs eszköz útján megküldi az olyan uniós polgárokra vonatkozó adatokat, akik több tagállam állampolgárai, továbbá az olyan uniós polgárokra vonatkozó adatokat, akik nem állampolgárai annak a tagállamnak, ahol lakóhellyel rendelkeznek.

A megküldött információk magukban foglalják legalább a kérdéses polgár vezetéknevét és a keresztnevét, életkorát, annak a településnek a nevét, ahol lakóhellyel rendelkezik, valamint az adott tagállamba való megérkezés dátumát.”.

| 10. | A 10. és 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  (1)   Az európai parlamenti választásokat a tagállamok által meghatározott napon vagy napokon és időpontokban tartják meg. E nap vagy napok valamennyi tagállamban ugyanarra a csütörtök reggeltől az azt követő vasárnapig terjedő időszakra esik vagy esnek. A választás valamennyi tagállamban ezen a vasárnapon közép-európai idő szerint 21.00 órakor fejeződik be.
  (2)   A tagállamok nem teszik hivatalosan közzé a szavazatszámlálás eredményeit mindaddig, amíg be nem fejeződött a szavazás. Az eredmények első hivatalos előrejelzéseit minden tagállamban egyidejűleg, az (1) bekezdés szerinti választási időszak végén teszik közzé. Ezt megelőzően nem szabad közzétenni a szavazóhelyiséget éppen elhagyó szavazók között készített felmérésen alapuló előrejelzést.
  (3)   A postai szavazatok számlálása minden tagállamban akkor kezdődik meg, amikor befejeződött a szavazás abban a tagállamban, amelyben a választók az (1) bekezdésben említett választási időszakban utolsóként szavaznak.
  11. cikk
  (1)   Az Európai Parlament a Tanáccsal való konzultációt követően legalább egy évvel az 5. cikkben említett ötéves ciklus vége előtt kijelöli a választási időszakot a választásokra.
  (2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 229. cikkének sérelme nélkül az Európai Parlament külön összehívási kötelezettség nélkül ül össze a választási időszak végétől számított egy hónapos határidő leteltét követő első kedden.”. |
| --- | --- |

10.

A 10. és 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

(1)   Az európai parlamenti választásokat a tagállamok által meghatározott napon vagy napokon és időpontokban tartják meg. E nap vagy napok valamennyi tagállamban ugyanarra a csütörtök reggeltől az azt követő vasárnapig terjedő időszakra esik vagy esnek. A választás valamennyi tagállamban ezen a vasárnapon közép-európai idő szerint 21.00 órakor fejeződik be.

(2)   A tagállamok nem teszik hivatalosan közzé a szavazatszámlálás eredményeit mindaddig, amíg be nem fejeződött a szavazás. Az eredmények első hivatalos előrejelzéseit minden tagállamban egyidejűleg, az (1) bekezdés szerinti választási időszak végén teszik közzé. Ezt megelőzően nem szabad közzétenni a szavazóhelyiséget éppen elhagyó szavazók között készített felmérésen alapuló előrejelzést.

(3)   A postai szavazatok számlálása minden tagállamban akkor kezdődik meg, amikor befejeződött a szavazás abban a tagállamban, amelyben a választók az (1) bekezdésben említett választási időszakban utolsóként szavaznak.

11. cikk

(1)   Az Európai Parlament a Tanáccsal való konzultációt követően legalább egy évvel az 5. cikkben említett ötéves ciklus vége előtt kijelöli a választási időszakot a választásokra.

(2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 229. cikkének sérelme nélkül az Európai Parlament külön összehívási kötelezettség nélkül ül össze a választási időszak végétől számított egy hónapos határidő leteltét követő első kedden.”.

| 11. | A 14. és 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk
  Az ezen okmány végrehajtásához szükséges intézkedésekre az Európai Parlament tesz javaslatot a tagjai többségének szavazata alapján eljárva, és azt a Tanács fogadja el minősített többséggel, a Bizottsággal történt egyeztetést és az Európai Parlament egyetértésének megszerzését követően.
  15. cikk
  Ez az okmány angol, dán, finn, francia, holland, horvát, ír, német, magyar, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
  A csatlakozási szerződések értelmében ezen okmány bolgár, cseh, észt, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, román, szlovák és szlovén változata szintén hiteles.”. |
| --- | --- |

11.

A 14. és 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Az ezen okmány végrehajtásához szükséges intézkedésekre az Európai Parlament tesz javaslatot a tagjai többségének szavazata alapján eljárva, és azt a Tanács fogadja el minősített többséggel, a Bizottsággal történt egyeztetést és az Európai Parlament egyetértésének megszerzését követően.

15. cikk

Ez az okmány angol, dán, finn, francia, holland, horvát, ír, német, magyar, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

A csatlakozási szerződések értelmében ezen okmány bolgár, cseh, észt, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, román, szlovák és szlovén változata szintén hiteles.”.

| 12. | Az I. és II. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

Az I. és II. mellékletet el kell hagyni.

2. cikk

(1)   A mellékletben meghatározott módosítások az azt követő hónap első napján lépnek hatályba, hogy a tagállamok, megfelelő alkotmányos követelményeiknek megfelelően, jóváhagyták e határozat rendelkezéseit.

(2)   A tagállamok megfelelő nemzeti eljárásaik befejezéséről értesítik a Tanács Főtitkárságát..

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

A Tanács nevében

az elnök

---

(1)  A Tanács 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom határozata (HL L 278., 1976.10.8., 1. o.).

1

---

2015. november 24.

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/19

---

P8_TA(2015)0401

Az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel a gyermekszegénységre

Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása az egyenlőtlenségek csökkentéséről, különös tekintettel a gyermekszegénységre (2014/2237(INI))

(2017/C 366/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án, New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 24. cikkére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára,

| — | tekintettel a faji egyenlőségről szóló 2000/43/EK irányelvre és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód keretéről szóló 2000/78/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji egyenlőségről szóló 2000/43/EK irányelvre és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód keretéről szóló 2000/78/EK irányelvre,

| — | tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. február 20-i ajánlására (2013/112/EU), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. február 20-i ajánlására (2013/112/EU),

| — | tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2012)” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2012)” című jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2011. február 15-i, „Az EU gyermekjogi ütemterve” című közleményére (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. február 15-i, „Az EU gyermekjogi ütemterve” című közleményére (COM(2011)0060),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című, 2006. július 4-i bizottsági közleményre (COM(2006)0367), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című, 2006. július 4-i bizottsági közleményre (COM(2006)0367),

| — | tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: a válság hatása” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: a válság hatása” című jelentésére,

| — | tekintettel az Eurofound (2013) „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: társadalmi egyenlőtlenségek” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound (2013) „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: társadalmi egyenlőtlenségek” című jelentésére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című közleményéről szóló 2013. június 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című közleményéről szóló 2013. június 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című 2011. március 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című 2011. március 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (6),

| — | tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel 2008. január 16-i állásfoglalására: az EU gyermekjogi stratégiája felé (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2008. január 16-i állásfoglalására: az EU gyermekjogi stratégiája felé (9),

| — | tekintettel a Save the Children szervezet „Gyermekszegénység és társadalmi kirekesztés Európában” című, 2014. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Save the Children szervezet „Gyermekszegénység és társadalmi kirekesztés Európában” című, 2014. évi jelentésére,

| — | tekintettel az UNICEF Kutatási Hivatalának „A recesszió gyermekei: a gazdasági válság hatása a gyermekjólétre a gazdag országokban” című jelentésére (2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNICEF Kutatási Hivatalának „A recesszió gyermekei: a gazdasági válság hatása a gyermekjólétre a gazdag országokban” című jelentésére (2014),

| — | tekintettel az Európai Szegénységellenes Hálózat és a Eurochild „A gyermekek jóléte felé Európában – az Európai Unióban előforduló gyermekszegénység magyarázata” című jelentésére (2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szegénységellenes Hálózat és a Eurochild „A gyermekek jóléte felé Európában – az Európai Unióban előforduló gyermekszegénység magyarázata” című jelentésére (2013),

| — | tekintettel a Eurochild „A vonatkozó 2014-es nemzeti reformprogramok és nemzeti szociális jelentések a gyermekszegénység és gyermekjólét szempontjából” című, 2014. évi értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Eurochild „A vonatkozó 2014-es nemzeti reformprogramok és nemzeti szociális jelentések a gyermekszegénység és gyermekjólét szempontjából” című, 2014. évi értékelő jelentésére,

| — | tekintettel a Eurochild 2014. november 26–28. között, Bukarestben megrendezett 11. konferenciájának jelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Eurochild 2014. november 26–28. között, Bukarestben megrendezett 11. konferenciájának jelentésére;

| — | tekintettel az az UNICEF Innocenti Kutatóközpontjának „A gyermekszegénység mérése: a világ gazdag országaiban tapasztalható gyermekszegénység új rangsora” című jelentésére (2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az az UNICEF Innocenti Kutatóközpontjának „A gyermekszegénység mérése: a világ gazdag országaiban tapasztalható gyermekszegénység új rangsora” című jelentésére (2012),

| — | tekintettel a DRIVERS „Társadalmi egyenlőtlenségek a koragyermekkori egészség és fejlődés vonatkozásában: Európa egészére kiterjedő, rendszerezett szakirodalmi áttekintés” című, végleges tudományos jelentésére (London, 2014. szeptember), |
| --- | --- |

—

tekintettel a DRIVERS „Társadalmi egyenlőtlenségek a koragyermekkori egészség és fejlődés vonatkozásában: Európa egészére kiterjedő, rendszerezett szakirodalmi áttekintés” című, végleges tudományos jelentésére (London, 2014. szeptember),

| — | tekintettel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztikára (EU-SILC) 2013, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztikára (EU-SILC) 2013,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Munka és szegénység: egy nélkülözhetetlen globális koncepció felé” című, 2009. szeptember 30-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Munka és szegénység: egy nélkülözhetetlen globális koncepció felé” című, 2009. szeptember 30-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Gyermekszegénység és gyermekjólét” című, 2010. július 14-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a „Gyermekszegénység és gyermekjólét” című, 2010. július 14-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című, 2013. december 10-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című, 2013. december 10-i véleményére,

| — | tekintettel az EU társadalmi befogadással foglalkozó, független szakértőkből álló hálózata által „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés – tanulmány a nemzeti szakpolitikákról” címmel készített összefoglaló jelentésére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU társadalmi befogadással foglalkozó, független szakértőkből álló hálózata által „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés – tanulmány a nemzeti szakpolitikákról” címmel készített összefoglaló jelentésére (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0310/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0310/2015),

| A. | mivel nagyobb politikai láthatóságot kell adni a gyermekszegénység elleni küzdelemnek az EU legmagasabb politikai szintjén, ha az EU teljesíteni kívánja az Európa 2020 stratégia arra irányuló célját, hogy 2020-ig legalább 20 millió fővel csökkentsék a szegénység által sújtottak számát; |
| --- | --- |

A.

mivel nagyobb politikai láthatóságot kell adni a gyermekszegénység elleni küzdelemnek az EU legmagasabb politikai szintjén, ha az EU teljesíteni kívánja az Európa 2020 stratégia arra irányuló célját, hogy 2020-ig legalább 20 millió fővel csökkentsék a szegénység által sújtottak számát;

| B. | mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (UNCR) értelmében minden gyermek számára biztosítani kell az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz, a védelemhez, az őket érintő döntéshozatalban történő részvételhez, a pihenéshez és a szabadidőhöz, a kiegyensúlyozott étrendhez és a családon belüli gondoskodáshoz való jogot; |
| --- | --- |

B.

mivel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (UNCR) értelmében minden gyermek számára biztosítani kell az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz, a védelemhez, az őket érintő döntéshozatalban történő részvételhez, a pihenéshez és a szabadidőhöz, a kiegyensúlyozott étrendhez és a családon belüli gondoskodáshoz való jogot;

| C. | mivel a tagállamok többsége eddig kevés figyelmet fordított arra, hogy felhasználja az EU strukturális alapjait Európában a gyermekszegénység riasztó és még mindig növekvő mértéke elleni fellépésre, valamint társadalmi integrációjuk és általános jólétük előmozdítására; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok többsége eddig kevés figyelmet fordított arra, hogy felhasználja az EU strukturális alapjait Európában a gyermekszegénység riasztó és még mindig növekvő mértéke elleni fellépésre, valamint társadalmi integrációjuk és általános jólétük előmozdítására;

| D. | mivel a társadalmi egyenlőtlenségek jelentősen hozzájárulnak a gyermekszegénység megnövekedéséhez, és mivel az EU 19 tagállamában a gyermekek vannak leginkább kitéve a szegénység kockázatának; |
| --- | --- |

D.

mivel a társadalmi egyenlőtlenségek jelentősen hozzájárulnak a gyermekszegénység megnövekedéséhez, és mivel az EU 19 tagállamában a gyermekek vannak leginkább kitéve a szegénység kockázatának;

| E. | mivel az Eurostat szerint a gyermekszegénységet befolyásoló fő tényezők a javak újraelosztásával kapcsolatos politika, a jövedelemtámogatáson keresztül megvalósuló kormányzati beavatkozás hatékonysága, a támogató szolgáltatások nyújtása, a foglalkoztatási politika (11), a szülők munkaerő-piaci helyzete, ami összefügg a végzettségükkel, valamint a háztartás összetétele, ahol a gyermekek élnek; mivel a foglalkoztatás növelése a szegénység elleni küzdelem hatékony eszköze; |
| --- | --- |

E.

mivel az Eurostat szerint a gyermekszegénységet befolyásoló fő tényezők a javak újraelosztásával kapcsolatos politika, a jövedelemtámogatáson keresztül megvalósuló kormányzati beavatkozás hatékonysága, a támogató szolgáltatások nyújtása, a foglalkoztatási politika (11), a szülők munkaerő-piaci helyzete, ami összefügg a végzettségükkel, valamint a háztartás összetétele, ahol a gyermekek élnek; mivel a foglalkoztatás növelése a szegénység elleni küzdelem hatékony eszköze;

| F. | mivel az EU össznépességének egyötöde 18 éven aluli; mivel a kötelezettségvállalások ellenére ma EU-szerte négy gyermekből több mint egy a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának van kitéve; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU össznépességének egyötöde 18 éven aluli; mivel a kötelezettségvállalások ellenére ma EU-szerte négy gyermekből több mint egy a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának van kitéve;

| G. | mivel a Parlament ismételten felszólított a szociális beruházási csomag végrehajtására, és támogatja a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlását, amely átfogó szakpolitikai keretet javasol a gyermekszegénység elleni küzdelemre és a gyermekek jólétének előmozdítására, a következő három pillérre támaszkodva: a megfelelő erőforrásokhoz való hozzáférés az Európai Szociális Alap keretében, a jó minőségű és inkluzív szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a gyermekek részvétele a társadalomban és a döntéshozatalban, és amely elismeri a gyermekeket mint a jogok gyakorlóit; ugyanakkor sajnálatonak tartja, hogy az EU nem hozott koherens intézkedéseket ennek az európai szemeszteren keresztül történő végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament ismételten felszólított a szociális beruházási csomag végrehajtására, és támogatja a Bizottság „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlását, amely átfogó szakpolitikai keretet javasol a gyermekszegénység elleni küzdelemre és a gyermekek jólétének előmozdítására, a következő három pillérre támaszkodva: a megfelelő erőforrásokhoz való hozzáférés az Európai Szociális Alap keretében, a jó minőségű és inkluzív szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a gyermekek részvétele a társadalomban és a döntéshozatalban, és amely elismeri a gyermekeket mint a jogok gyakorlóit; ugyanakkor sajnálatonak tartja, hogy az EU nem hozott koherens intézkedéseket ennek az európai szemeszteren keresztül történő végrehajtása érdekében;

| H. | mivel bár a rendkívül alacsony munkaintenzitású szülők gyermekei esetében a szegénység, illetve a társadalmi kirekesztés valószínűsége 56,7 %-kal nagyobb, a gyermekszegénység kockázata ma a magas munkaintenzitású családok esetében is fennáll (Romániában, Litvániában, Portugáliában, Spanyolországban, Görögországban, Lettországban, Szlovákiában, Lengyelországban, illetve Luxemburgban); |
| --- | --- |

H.

mivel bár a rendkívül alacsony munkaintenzitású szülők gyermekei esetében a szegénység, illetve a társadalmi kirekesztés valószínűsége 56,7 %-kal nagyobb, a gyermekszegénység kockázata ma a magas munkaintenzitású családok esetében is fennáll (Romániában, Litvániában, Portugáliában, Spanyolországban, Görögországban, Lettországban, Szlovákiában, Lengyelországban, illetve Luxemburgban);

| I. | mivel a gyermekszegénység a családok szegénységéből ered, mivel az alacsony jövedelmű és nagycsaládokat jobban fenyegeti a szegénység veszélye, míg a jövedelmek újraelosztása jelentős hatással van a társadalmi egyenlőtlenségek ciklusainak csökkentésére, és mivel a romló nemzeti bérpolitikák és szociális védelmi rendszerek növelik a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatát, ami hozzájárul a növekvő gyermekszegénységhez, ahogyan az a legalacsonyabb arányú gyermekszegénységi mutatókkal rendelkező tagállamok esetében látható, amelyek egyben az általános szegénység és egyenlőtlenség legalacsonyabb szintjeivel is rendelkeznek; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyermekszegénység a családok szegénységéből ered, mivel az alacsony jövedelmű és nagycsaládokat jobban fenyegeti a szegénység veszélye, míg a jövedelmek újraelosztása jelentős hatással van a társadalmi egyenlőtlenségek ciklusainak csökkentésére, és mivel a romló nemzeti bérpolitikák és szociális védelmi rendszerek növelik a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatát, ami hozzájárul a növekvő gyermekszegénységhez, ahogyan az a legalacsonyabb arányú gyermekszegénységi mutatókkal rendelkező tagállamok esetében látható, amelyek egyben az általános szegénység és egyenlőtlenség legalacsonyabb szintjeivel is rendelkeznek;

| J. | mivel 2008 és 2012 között a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett gyermekek száma majdnem egymillióval nőtt Európában (EU27+Norvégia, Izland és Svájc), és mivel számuk csak 2011 és 2012 között félmillióval emelkedett (12); mivel 2013-ban az Eurostat adatai szerint az EU28-ban 26,5 millió gyermeket fenyegetett a szegénység és a társadalmi kirekesztés; mivel az EU27 országaiban a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázata 2008 és 2012 között 26,5 %-ról 28 %-ra növekedett; mivel 2013-ban az EU28 országaiban a 18 év alatti teljes lakosság 28 %-át fenyegette szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázata, és az országok nagy többségében a szegénység és a társadalmi kirekesztés nagyobb mértékben fenyegeti a gyermekeket, mint a felnőtteket; |
| --- | --- |

J.

mivel 2008 és 2012 között a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett gyermekek száma majdnem egymillióval nőtt Európában (EU27+Norvégia, Izland és Svájc), és mivel számuk csak 2011 és 2012 között félmillióval emelkedett (12); mivel 2013-ban az Eurostat adatai szerint az EU28-ban 26,5 millió gyermeket fenyegetett a szegénység és a társadalmi kirekesztés; mivel az EU27 országaiban a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázata 2008 és 2012 között 26,5 %-ról 28 %-ra növekedett; mivel 2013-ban az EU28 országaiban a 18 év alatti teljes lakosság 28 %-át fenyegette szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázata, és az országok nagy többségében a szegénység és a társadalmi kirekesztés nagyobb mértékben fenyegeti a gyermekeket, mint a felnőtteket;

| K. | mivel a nők körében a férfiakhoz képest nagyobb a szegénység kockázata, és mivel a nők szegénysége elleni küzdelem nem csak saját jogán fontos, hanem a gyermekszegénység csökkentésére irányuló erőfeszítések szempontjából is létfontosságú; |
| --- | --- |

K.

mivel a nők körében a férfiakhoz képest nagyobb a szegénység kockázata, és mivel a nők szegénysége elleni küzdelem nem csak saját jogán fontos, hanem a gyermekszegénység csökkentésére irányuló erőfeszítések szempontjából is létfontosságú;

| L. | mivel az EU-n belül az országok között egyre nagyobb mértékű az egyenlőtlenség; mivel aggasztó, hogy az alultáplált gyermekek aránya növekszik, ami az Európai Unióban már eltűnt betegségek újbóli megjelenését eredményezi (pl. angolkór); mivel jellemző, hogy az UNICEF szerint (13) olyan országokban, mint Észtország, Görögország és Olaszország, 2008 óta drámai módon megkétszereződött azon gyermekek aránya, akik két, egymás követő napon át nem jutnak húshoz, csirkéhez vagy halhoz; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-n belül az országok között egyre nagyobb mértékű az egyenlőtlenség; mivel aggasztó, hogy az alultáplált gyermekek aránya növekszik, ami az Európai Unióban már eltűnt betegségek újbóli megjelenését eredményezi (pl. angolkór); mivel jellemző, hogy az UNICEF szerint (13) olyan országokban, mint Észtország, Görögország és Olaszország, 2008 óta drámai módon megkétszereződött azon gyermekek aránya, akik két, egymás követő napon át nem jutnak húshoz, csirkéhez vagy halhoz;

| M. | mivel a néhány ország legutóbbi időszaki jelentéseiről szóló záró megállapításaiban az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága aggodalmának adott hangot amiatt, hogy a gazdasági válság miatt a gyermekek körében nőtt a szegénységi ráta és/vagy a szegény kockázatának való kitettség aránya, ami hátrányosan érinti a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezményben szereplő jogok közül több jog gyakorlását is, nevezetesen az egészséghez, az oktatáshoz és a szociális védelemhez való jogét, és annak biztosítására ösztönözte a hatóságokat, hogy védjék meg a gyermekekre vonatkozó költségvetési tételeket, és mivel a pénzügyi és gazdasági válság az élet- és munkakörülmények romlásához és egy új csoport kialakulásához vezetett, akikre „új rászorulókként” is hivatkoznak; |
| --- | --- |

M.

mivel a néhány ország legutóbbi időszaki jelentéseiről szóló záró megállapításaiban az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága aggodalmának adott hangot amiatt, hogy a gazdasági válság miatt a gyermekek körében nőtt a szegénységi ráta és/vagy a szegény kockázatának való kitettség aránya, ami hátrányosan érinti a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezményben szereplő jogok közül több jog gyakorlását is, nevezetesen az egészséghez, az oktatáshoz és a szociális védelemhez való jogét, és annak biztosítására ösztönözte a hatóságokat, hogy védjék meg a gyermekekre vonatkozó költségvetési tételeket, és mivel a pénzügyi és gazdasági válság az élet- és munkakörülmények romlásához és egy új csoport kialakulásához vezetett, akikre „új rászorulókként” is hivatkoznak;

| N. | mivel a kedvező vállalkozói környezet ösztönzi a foglalkoztatás növekedését a tagállamokban, és szélesíti a foglalkoztatási lehetőségeket a szülők számára, akik így üdvözlendő szerepmodellként szolgálhatnak, különösen azokban a közösségekben, amelyeket hátrányosan érintett a több nemzedéken átívelő szegénység és kirekesztés; |
| --- | --- |

N.

mivel a kedvező vállalkozói környezet ösztönzi a foglalkoztatás növekedését a tagállamokban, és szélesíti a foglalkoztatási lehetőségeket a szülők számára, akik így üdvözlendő szerepmodellként szolgálhatnak, különösen azokban a közösségekben, amelyeket hátrányosan érintett a több nemzedéken átívelő szegénység és kirekesztés;

| O. | mivel az egyszülős családok, különösen a gyermeküket egyedül nevelő anyák által vezetett családokat jobban fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye (49,8 % szemben 25,2 %-kal), bár az EU-SILC szerint (14) az országok között jelentős különbségek vannak, ami a szegénység női problémává válása, a nőknek a bizonytalan foglalkoztatásban és a nem önként vállalt részidős munkákban való felülreprezentáltsága, a nők által a nem fizetett munkában eltöltött aránytalan mennyiségű idő, a nők szakmai pályafutásának a gyermekgondozás vagy más családtagok gondozása miatti megszakítása és a nemek közötti bérszakadék következménye; |
| --- | --- |

O.

mivel az egyszülős családok, különösen a gyermeküket egyedül nevelő anyák által vezetett családokat jobban fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye (49,8 % szemben 25,2 %-kal), bár az EU-SILC szerint (14) az országok között jelentős különbségek vannak, ami a szegénység női problémává válása, a nőknek a bizonytalan foglalkoztatásban és a nem önként vállalt részidős munkákban való felülreprezentáltsága, a nők által a nem fizetett munkában eltöltött aránytalan mennyiségű idő, a nők szakmai pályafutásának a gyermekgondozás vagy más családtagok gondozása miatti megszakítása és a nemek közötti bérszakadék következménye;

| P. | mivel a gyermekszegénység enyhíthető különösen a nők munkaerő-piaci lehetőségeinek javításával, mégpedig a gyermekgondozás jobb kiépítésén keresztül; |
| --- | --- |

P.

mivel a gyermekszegénység enyhíthető különösen a nők munkaerő-piaci lehetőségeinek javításával, mégpedig a gyermekgondozás jobb kiépítésén keresztül;

| Q. | mivel védeni kell a gyermekeket, azok szüleit, nevelőszüleit és gondozóit a bármilyen alapú, például nemen, fajon, bőrszínen, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy egyéb véleményen, nemzeti, etnikai vagy társadalmi származáson, nemzeti kisebbséghez tartozáson, vagyoni helyzeten, születésen, fogyatékosságon, koron vagy egyéb helyzeten alapuló megkülönböztetéssel szemben, és mivel a lakosság kiszolgáltatott csoportjaiból származó gyermekeket jobban fenyegeti a marginalizálódás, a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye, amint azt a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetségének legutóbbi jelentései megerősítik, amelyek rámutatna, hogy a hajléktalanokat befogadó szálláshelyeken egyre több nő, fiatal, és gyermekes család (különösen migráns családok) kerül elhelyezésre; mivel az egyetlen jövedelemből élő nagycsaládokat jobban fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye, ami a pénzügyi és gazdasági válság következtében romló nemzeti bérpolitikáknak és szociális védelmi rendszereknek tudható be; |
| --- | --- |

Q.

mivel védeni kell a gyermekeket, azok szüleit, nevelőszüleit és gondozóit a bármilyen alapú, például nemen, fajon, bőrszínen, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy egyéb véleményen, nemzeti, etnikai vagy társadalmi származáson, nemzeti kisebbséghez tartozáson, vagyoni helyzeten, születésen, fogyatékosságon, koron vagy egyéb helyzeten alapuló megkülönböztetéssel szemben, és mivel a lakosság kiszolgáltatott csoportjaiból származó gyermekeket jobban fenyegeti a marginalizálódás, a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye, amint azt a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetségének legutóbbi jelentései megerősítik, amelyek rámutatna, hogy a hajléktalanokat befogadó szálláshelyeken egyre több nő, fiatal, és gyermekes család (különösen migráns családok) kerül elhelyezésre; mivel az egyetlen jövedelemből élő nagycsaládokat jobban fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye, ami a pénzügyi és gazdasági válság következtében romló nemzeti bérpolitikáknak és szociális védelmi rendszereknek tudható be;

| R. | mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés gyermekekre gyakorolt hatásai egész életen át tartóak lehetnek és nemzedékeken átnyúló munkanélküliséghez és szegénységhez vezethetnek; mivel nőtt a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező gyermekek közti oktatási szakadék (11 országban a 0–3 éves gyermekek esetében csak a gyermekek 15 %-a számára biztosított a koragyermekkori oktatás és gondozás); |
| --- | --- |

R.

mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés gyermekekre gyakorolt hatásai egész életen át tartóak lehetnek és nemzedékeken átnyúló munkanélküliséghez és szegénységhez vezethetnek; mivel nőtt a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező gyermekek közti oktatási szakadék (11 országban a 0–3 éves gyermekek esetében csak a gyermekek 15 %-a számára biztosított a koragyermekkori oktatás és gondozás);

| S. | mivel a koragyermekkori oktatás és gondozás döntő hatást gyakorol a gyermekek kognitív fejlődésére, mivel a gyermekekben az első öt életév folyamán kulcsfontosságú képességek fejlődnek ki, és mivel a magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférés megteremti az alapjait az életben elért későbbi sikereknek az oktatás, a jólét, a foglalkoztathatóság és a társadalmi integráció terén, és jelentős hatással van az önbecsülésre, különös tekintettel a hátrányos háttérrel rendelkező gyermekekre; mivel a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező gyermekek között nőtt az iskolázottsági szakadék; mivel a bölcsődéhez hozzá nem férő dolgozó szülők sokszor kénytelenek egy másik gyermekre bízni a gyermekeket, vagy tanúsítvánnyal nem rendelkező, fizetett informális gondozói hálózatokhoz kell folyamodniuk, ami veszélyezteti a gyermekek biztonságát és jólétét; mivel az iskola előtti oktatás jelentős szerepet játszhat a szegénység fenyegetésének kitett gyermekek alacsony társadalmi-gazdasági státuszának ellentételezésében, és egy olyan tényező, amely elősegíti a szülők visszatérését a munkaerőpiacra (15); mivel az inkluzív oktatás kezeli az összes tanuló sokféle szükségleteit és választ ad ezekre azzal, hogy növeli a tanulásban való részvételt, valamint a kultúrák és a közösségi értékek szerepét, és így hatékony eszközt jelent a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdésében; |
| --- | --- |

S.

mivel a koragyermekkori oktatás és gondozás döntő hatást gyakorol a gyermekek kognitív fejlődésére, mivel a gyermekekben az első öt életév folyamán kulcsfontosságú képességek fejlődnek ki, és mivel a magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférés megteremti az alapjait az életben elért későbbi sikereknek az oktatás, a jólét, a foglalkoztathatóság és a társadalmi integráció terén, és jelentős hatással van az önbecsülésre, különös tekintettel a hátrányos háttérrel rendelkező gyermekekre; mivel a különböző társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező gyermekek között nőtt az iskolázottsági szakadék; mivel a bölcsődéhez hozzá nem férő dolgozó szülők sokszor kénytelenek egy másik gyermekre bízni a gyermekeket, vagy tanúsítvánnyal nem rendelkező, fizetett informális gondozói hálózatokhoz kell folyamodniuk, ami veszélyezteti a gyermekek biztonságát és jólétét; mivel az iskola előtti oktatás jelentős szerepet játszhat a szegénység fenyegetésének kitett gyermekek alacsony társadalmi-gazdasági státuszának ellentételezésében, és egy olyan tényező, amely elősegíti a szülők visszatérését a munkaerőpiacra (15); mivel az inkluzív oktatás kezeli az összes tanuló sokféle szükségleteit és választ ad ezekre azzal, hogy növeli a tanulásban való részvételt, valamint a kultúrák és a közösségi értékek szerepét, és így hatékony eszközt jelent a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdésében;

| T. | mivel a helyi és regionális hatóságok kiemelkedő szerepet játszanak a gyermekszegénység és gyermekkizsákmányolás leküzdésére irányuló munkában, és ezért döntő felelősségük van a marginalizálódás és a társadalmi kirekesztés megelőzésében, és mivel a nemzeti hatóságoknak elégséges eszközöket kell a rendelkezésükre bocsátaniuk, hogy adott esetben teljesítsék ezeket a célkitűzéseket; |
| --- | --- |

T.

mivel a helyi és regionális hatóságok kiemelkedő szerepet játszanak a gyermekszegénység és gyermekkizsákmányolás leküzdésére irányuló munkában, és ezért döntő felelősségük van a marginalizálódás és a társadalmi kirekesztés megelőzésében, és mivel a nemzeti hatóságoknak elégséges eszközöket kell a rendelkezésükre bocsátaniuk, hogy adott esetben teljesítsék ezeket a célkitűzéseket;

| U. | mivel az oktatási költségeket, különösen ami az iskolai oktatási anyagokat és a közlekedést illeti, a legtöbb országban lényegében a háztartások viselik; mivel az a kiadás a korai iskolaelhagyások számos okának egyikét képezi; mivel továbbra is pénzügyi, adminisztratív és egyéb gyakorlati akadályok állnak a társadalom peremére szorult csoportokból származó gyermekek oktatásának útjában; |
| --- | --- |

U.

mivel az oktatási költségeket, különösen ami az iskolai oktatási anyagokat és a közlekedést illeti, a legtöbb országban lényegében a háztartások viselik; mivel az a kiadás a korai iskolaelhagyások számos okának egyikét képezi; mivel továbbra is pénzügyi, adminisztratív és egyéb gyakorlati akadályok állnak a társadalom peremére szorult csoportokból származó gyermekek oktatásának útjában;

| V. | mivel az a társadalmi-gazdasági környezet, amelyben a gyermekek élnek, befolyásolja az iskolában és az iskolai szünidőben eltöltött idő minőségét, és mivel a szabadidő alatti ingerszegénység azzal a nem kívánt hatással jár, hogy nőnek a gyermekek közötti különbségek, különösen az oktatásuk tekintetében; |
| --- | --- |

V.

mivel az a társadalmi-gazdasági környezet, amelyben a gyermekek élnek, befolyásolja az iskolában és az iskolai szünidőben eltöltött idő minőségét, és mivel a szabadidő alatti ingerszegénység azzal a nem kívánt hatással jár, hogy nőnek a gyermekek közötti különbségek, különösen az oktatásuk tekintetében;

| W. | mivel az iskolai lemorzsolódás aránya 2012-ben uniós átlagban 13 % volt, és vannak országok, ahol ez az arány meghaladta a 20 %-ot (Portugália, Spanyolország és Málta) (16); |
| --- | --- |

W.

mivel az iskolai lemorzsolódás aránya 2012-ben uniós átlagban 13 % volt, és vannak országok, ahol ez az arány meghaladta a 20 %-ot (Portugália, Spanyolország és Málta) (16);

| X. | mivel még azokban az országokban is, ahol az egészséghez való jogot törvény biztosítja, vannak olyan gyermekek, akik nem férnek hozzá megfelelő egészségügyi ellátáshoz, egyes gyermekek pedig a sürgősségi ellátáson túl csak rendkívül korlátozottan férnek hozzá a szolgáltatásokhoz, így a háziorvosi és fogorvosi ellátáshoz, különösen a rendelkezésre álló közszolgáltatások hiánya miatt; mivel a szegénységbe születő gyermekek jobban ki vannak téve a krónikus betegségek és a nagyobb számú egészségügyi probléma veszélyének, ami az egyenlőtlenségek újratermelődéséhez vezet; |
| --- | --- |

X.

mivel még azokban az országokban is, ahol az egészséghez való jogot törvény biztosítja, vannak olyan gyermekek, akik nem férnek hozzá megfelelő egészségügyi ellátáshoz, egyes gyermekek pedig a sürgősségi ellátáson túl csak rendkívül korlátozottan férnek hozzá a szolgáltatásokhoz, így a háziorvosi és fogorvosi ellátáshoz, különösen a rendelkezésre álló közszolgáltatások hiánya miatt; mivel a szegénységbe születő gyermekek jobban ki vannak téve a krónikus betegségek és a nagyobb számú egészségügyi probléma veszélyének, ami az egyenlőtlenségek újratermelődéséhez vezet;

| Y. | mivel a családok anyagi nehézségei hozzájárulnak a szülők mentális egészségi problémáinak növekedéséhez és a családok felbomlásához, ami tagadhatatlan következményekkel jár a gyermekek pszichoszociális és társadalmi jólétére nézve; |
| --- | --- |

Y.

mivel a családok anyagi nehézségei hozzájárulnak a szülők mentális egészségi problémáinak növekedéséhez és a családok felbomlásához, ami tagadhatatlan következményekkel jár a gyermekek pszichoszociális és társadalmi jólétére nézve;

| Z. | mivel a gyermeket körülvevő környezet – a születés előtti időszakot is ideértve – döntő hatással van kognitív rendszerének fejlődésére, kommunikációjára, nyelvhasználatára, valamint szociális és érzelmi kompetenciáira, amelyek következményekkel járnak az egészségére, jólétére, közösségekben való részvételére és tanulási képességeire nézve (17); |
| --- | --- |

Z.

mivel a gyermeket körülvevő környezet – a születés előtti időszakot is ideértve – döntő hatással van kognitív rendszerének fejlődésére, kommunikációjára, nyelvhasználatára, valamint szociális és érzelmi kompetenciáira, amelyek következményekkel járnak az egészségére, jólétére, közösségekben való részvételére és tanulási képességeire nézve (17);

| AA. | mivel minden gyermeknek joga van a visszaéléssel, erőszakkal és elhanyagolással szembeni védelemhez, és mivel a kutatások szerint a családokra nehezedő pénzügyi nyomás, a közszolgáltatások terén eszközölt megszorítások és szegénység növekedése a gyermekek elleni erőszak fokozódását eredményezhetik; |
| --- | --- |

AA.

mivel minden gyermeknek joga van a visszaéléssel, erőszakkal és elhanyagolással szembeni védelemhez, és mivel a kutatások szerint a családokra nehezedő pénzügyi nyomás, a közszolgáltatások terén eszközölt megszorítások és szegénység növekedése a gyermekek elleni erőszak fokozódását eredményezhetik;

| AB. | mivel a gyermekszegénység többdimenziós jelenség, amely többdimenziós választ igényel; mivel a foglalkoztatás fontos tényező, azonban nem mindig garantálja a szegénységből kivezető utat az érintett gyermek családja számára; |
| --- | --- |

AB.

mivel a gyermekszegénység többdimenziós jelenség, amely többdimenziós választ igényel; mivel a foglalkoztatás fontos tényező, azonban nem mindig garantálja a szegénységből kivezető utat az érintett gyermek családja számára;

| AC. | mivel a gyermekszegénység nagy gazdasági költségeket ró a társadalmakra, különös tekintettel a szociális támogatásra fordított kiadások növekedése tekintetében; |
| --- | --- |

AC.

mivel a gyermekszegénység nagy gazdasági költségeket ró a társadalmakra, különös tekintettel a szociális támogatásra fordított kiadások növekedése tekintetében;

| AD. | mivel a szegénység kockázatának kitett családok nagyobb valószínűséggel élnek egészségtelen és nem biztonságos helyeken, és mivel az EU28 országaiban a gyermekek 17 %-a él még mindig ilyen környezetben, és ez a szám 15 országban haladja meg az átlagot; mivel a lakásköltségek ki nem fizetése miatt végrehajtott egyre nagyobb számú kilakoltatás következtében gyermekek kényszerülnek arra, hogy egyre bizonytalanabb lakhatási körülmények között éljenek, ami negatívan befolyásolja a gyermek fejlődését és életlehetőségeit; |
| --- | --- |

AD.

mivel a szegénység kockázatának kitett családok nagyobb valószínűséggel élnek egészségtelen és nem biztonságos helyeken, és mivel az EU28 országaiban a gyermekek 17 %-a él még mindig ilyen környezetben, és ez a szám 15 országban haladja meg az átlagot; mivel a lakásköltségek ki nem fizetése miatt végrehajtott egyre nagyobb számú kilakoltatás következtében gyermekek kényszerülnek arra, hogy egyre bizonytalanabb lakhatási körülmények között éljenek, ami negatívan befolyásolja a gyermek fejlődését és életlehetőségeit;

| AE. | mivel az Eurostat európai jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó 2012. évi statisztikái (EU SILC) szerint az energiaszegénység valamennyi tagállamot érintő probléma; mivel az energiaárak növekedésének egyik következményeként számos gyermek fűtetlen lakásban él, és mivel ez a légzőszervi és a szív-és érrendszeri megbetegedések számának növekedéséhez vezet; |
| --- | --- |

AE.

mivel az Eurostat európai jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó 2012. évi statisztikái (EU SILC) szerint az energiaszegénység valamennyi tagállamot érintő probléma; mivel az energiaárak növekedésének egyik következményeként számos gyermek fűtetlen lakásban él, és mivel ez a légzőszervi és a szív-és érrendszeri megbetegedések számának növekedéséhez vezet;

| AF. | mivel az egészségügyi problémákkal küzdő gyermekeket nevelő családok, ahogy az egészségügyi problémákkal küzdő szülők is, gyakrabban szembesülnek a szegénység kockázatával, a család felbomlásával, és nehézséget okoz számukra, hogy elhelyezkedjenek a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

AF.

mivel az egészségügyi problémákkal küzdő gyermekeket nevelő családok, ahogy az egészségügyi problémákkal küzdő szülők is, gyakrabban szembesülnek a szegénység kockázatával, a család felbomlásával, és nehézséget okoz számukra, hogy elhelyezkedjenek a munkaerőpiacon;

| AG. | mivel a következő fenntartható fejlődési célok 2015 utáni menetrendje és azok egyetemessége lehetőséget kínálnak a gyermekek érdekében végrehajtott beruházások és a gyermekek jogainak fokozására; |
| --- | --- |

AG.

mivel a következő fenntartható fejlődési célok 2015 utáni menetrendje és azok egyetemessége lehetőséget kínálnak a gyermekek érdekében végrehajtott beruházások és a gyermekek jogainak fokozására;

| AH. | mivel a szegénység kockázatának kitett csoporton belül aránytalanul sok a migráns gyermek, akiknek a nyelvi korlátok miatt több megkülönböztetésben van részük, és mivel ez a helyzet még súlyosabb a rendezetlen jogi helyzetű migráns gyermekek esetében; mivel manapság a migrációs áramlatok fokozódásával egyre nő azon esetek száma, amikor a bevándorlók gyermekei más családtagokra vagy harmadik személyekre bízva szülőföldjükön maradnak, és mivel ez – különösen érzelmi téren – kedvezőtlenül hat a gyermekek fejlődésére; |
| --- | --- |

AH.

mivel a szegénység kockázatának kitett csoporton belül aránytalanul sok a migráns gyermek, akiknek a nyelvi korlátok miatt több megkülönböztetésben van részük, és mivel ez a helyzet még súlyosabb a rendezetlen jogi helyzetű migráns gyermekek esetében; mivel manapság a migrációs áramlatok fokozódásával egyre nő azon esetek száma, amikor a bevándorlók gyermekei más családtagokra vagy harmadik személyekre bízva szülőföldjükön maradnak, és mivel ez – különösen érzelmi téren – kedvezőtlenül hat a gyermekek fejlődésére;

| AI. | mivel az, hogy az utóbbi években erőteljes politikai figyelem irányult az EU-n belül a gyermekszegénységre, és az uniós államfők támogató politikai nyilatkozatokat tettek, nem vezetett a gyermekszegénység szintjének jelentős csökkenéséhez; |
| --- | --- |

AI.

mivel az, hogy az utóbbi években erőteljes politikai figyelem irányult az EU-n belül a gyermekszegénységre, és az uniós államfők támogató politikai nyilatkozatokat tettek, nem vezetett a gyermekszegénység szintjének jelentős csökkenéséhez;

| AJ. | mivel a csupán az iskolában táplálékhoz jutó gyermekek számának növekedése miatt szükség van a rászoruló családokat célzó élelmiszer-támogatási programok pénzügyi megerősítésére; mivel ezek a programok, bár fontosak, nem tekinthetők hosszú távú megoldásnak; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a csupán az iskolában táplálékhoz jutó gyermekek számának növekedése miatt szükség van a rászoruló családokat célzó élelmiszer-támogatási programok pénzügyi megerősítésére; mivel ezek a programok, bár fontosak, nem tekinthetők hosszú távú megoldásnak;

| AK. | mivel a környezeti tényezők, mint például a szennyezés, a forgalom, a szennyezett talaj és a nem biztonságos ivóvíz gyakran aránytalanul sújtják a szegénységben élő gyermekeket; |
| --- | --- |

AK.

mivel a környezeti tényezők, mint például a szennyezés, a forgalom, a szennyezett talaj és a nem biztonságos ivóvíz gyakran aránytalanul sújtják a szegénységben élő gyermekeket;

| 1. | azt javasolja, hogy a tagállamok ténylegesen kötelezzék el magukat olyan, a gyermekszegénység leküzdését célzó szakpolitikák kialakítása mellett, amelyek a gyermekszegénységi tényezők orvoslását és a kifejezetten gyermekeknek – valamint a munkanélküli felnőtteknek – szánt szociális támogatások (így a munkanélküli segélyek és megfelelő minimáljövedelem) hatékonyságát, mennyiségét, összegét és alkalmazási körét, továbbá a szegénységben élő munkavállalók jelenségét állítják középpontba, valamint hogy ösztönözzék olyan munkaügyi törvények megalkotását, amelyek garantálják a szociális jogokat, beleértve a nemzeti gyakorlatokkal összhangban lévő, törvényben előírt megfelelő minimálbért és kollektív megállapodásokat is, amelyek nagyobb biztonságot nyújtanak a családok számára és fellépnek a bizonytalan foglalkoztatás ellen, illetve előmozdítják a megfelelő szociális jogokkal járó foglalkoztatást; |
| --- | --- |

1.

azt javasolja, hogy a tagállamok ténylegesen kötelezzék el magukat olyan, a gyermekszegénység leküzdését célzó szakpolitikák kialakítása mellett, amelyek a gyermekszegénységi tényezők orvoslását és a kifejezetten gyermekeknek – valamint a munkanélküli felnőtteknek – szánt szociális támogatások (így a munkanélküli segélyek és megfelelő minimáljövedelem) hatékonyságát, mennyiségét, összegét és alkalmazási körét, továbbá a szegénységben élő munkavállalók jelenségét állítják középpontba, valamint hogy ösztönözzék olyan munkaügyi törvények megalkotását, amelyek garantálják a szociális jogokat, beleértve a nemzeti gyakorlatokkal összhangban lévő, törvényben előírt megfelelő minimálbért és kollektív megállapodásokat is, amelyek nagyobb biztonságot nyújtanak a családok számára és fellépnek a bizonytalan foglalkoztatás ellen, illetve előmozdítják a megfelelő szociális jogokkal járó foglalkoztatást;

| 2. | kéri az említett támogatások hatékonyságának nyomon követését és értékelését a szegénység, a kirekesztés és az iskolai lemorzsolódás leküzdésére irányuló politikáknak a társadalmi méltányosság fennálló követelményeihez való hozzáigazítása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és alkalmazzanak diverzifikált bizonyítékgyűjtési eljárásokat a fellépés egyes szakaszaihoz illeszkedve; |
| --- | --- |

2.

kéri az említett támogatások hatékonyságának nyomon követését és értékelését a szegénység, a kirekesztés és az iskolai lemorzsolódás leküzdésére irányuló politikáknak a társadalmi méltányosság fennálló követelményeihez való hozzáigazítása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és alkalmazzanak diverzifikált bizonyítékgyűjtési eljárásokat a fellépés egyes szakaszaihoz illeszkedve;

| 3. | azt javasolja, hogy a Bizottság a tagállamokkal együtt hozzon létre egy útitervet a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlásban elfogadott, három pilléren alapuló megközelítés végrehajtására az erőforrásokhoz, szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a gyermekek részvétele tekintetében; úgy véli, annak érdekében, hogy a három pilléren alapuló megközelítéssel jobb eredményeket érjünk el, hasznos lenne, ha sor kerülne a gyermekszegénység mértékét és az e jelenségtől leginkább sújtott területeket pontosan és konkrétan meghatározó mutatók kidolgozására; felszólítja a tagállamokat, hogy éves nemzeti reformprogramjaikba és nemzeti szociális jelentéseikbe eredményesen és átfogóan építsék be a szociális beruházási csomag vonatkozó aspektusait és a Bizottság fent említett ajánlását, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 keretében határozza meg a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozó részcélt, az európai szemeszter minden szakaszában tegye láthatóvá és egyértelművé a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentését, hangsúlyozza, hogy a gyermekszegénységnek a gyermekek érdekében végrehajtott beruházásokon keresztül történő csökkentését a 2016-os éves növekedési jelentés fő prioritásaként kell javasolni, amely alapvető eszköze a szegénységgel kapcsolatos cél terén elérendő előrelépésnek; felkéri a Bizottságot az ütemterv révén annak biztosítására, hogy tagállamok évente nyomon kövessék a bizottsági ajánlás végrehajtását, és arról jelentést készítsenek, továbbá hogy használja az Európai Szociális Alapot a bizottsági ajánlás végrehajtására, valamint értékelje a nemzeti reformprogramokban javasolt reformok szegénységre gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

3.

azt javasolja, hogy a Bizottság a tagállamokkal együtt hozzon létre egy útitervet a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című ajánlásban elfogadott, három pilléren alapuló megközelítés végrehajtására az erőforrásokhoz, szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a gyermekek részvétele tekintetében; úgy véli, annak érdekében, hogy a három pilléren alapuló megközelítéssel jobb eredményeket érjünk el, hasznos lenne, ha sor kerülne a gyermekszegénység mértékét és az e jelenségtől leginkább sújtott területeket pontosan és konkrétan meghatározó mutatók kidolgozására; felszólítja a tagállamokat, hogy éves nemzeti reformprogramjaikba és nemzeti szociális jelentéseikbe eredményesen és átfogóan építsék be a szociális beruházási csomag vonatkozó aspektusait és a Bizottság fent említett ajánlását, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 keretében határozza meg a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozó részcélt, az európai szemeszter minden szakaszában tegye láthatóvá és egyértelművé a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentését, hangsúlyozza, hogy a gyermekszegénységnek a gyermekek érdekében végrehajtott beruházásokon keresztül történő csökkentését a 2016-os éves növekedési jelentés fő prioritásaként kell javasolni, amely alapvető eszköze a szegénységgel kapcsolatos cél terén elérendő előrelépésnek; felkéri a Bizottságot az ütemterv révén annak biztosítására, hogy tagállamok évente nyomon kövessék a bizottsági ajánlás végrehajtását, és arról jelentést készítsenek, továbbá hogy használja az Európai Szociális Alapot a bizottsági ajánlás végrehajtására, valamint értékelje a nemzeti reformprogramokban javasolt reformok szegénységre gyakorolt hatásait;

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy a gyermekszegénység leküzdésére irányuló erőfeszítéseik során foglalkozzanak a gyermekeket és a sajátos szükségletekkel rendelkező és fogyatékossággal élő családtagokat gondozó nők helyzetével; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat, hogy a gyermekszegénység leküzdésére irányuló erőfeszítéseik során foglalkozzanak a gyermekeket és a sajátos szükségletekkel rendelkező és fogyatékossággal élő családtagokat gondozó nők helyzetével;

| 5. | azt ajánlja, hogy a tagállamok az európai strukturális és beruházási alapok forrásainak felhasználásakor és a szociálpolitikák kidolgozásakor fordítsanak nagyobb figyelmet az egészségi problémákkal küzdő gyermekeket nevelő családok (különösen az egyszülős családok) szegénységgel szembeni védelmére; |
| --- | --- |

5.

azt ajánlja, hogy a tagállamok az európai strukturális és beruházási alapok forrásainak felhasználásakor és a szociálpolitikák kidolgozásakor fordítsanak nagyobb figyelmet az egészségi problémákkal küzdő gyermekeket nevelő családok (különösen az egyszülős családok) szegénységgel szembeni védelmére;

| 6. | ismételten hangsúlyozza az olyan preventív közpolitikák fontosságát, amelyek – a gyermekek társadalmi kirekesztésének és szegénységének következményeire történő összpontosítás helyett – ésszerű gyermekjóléti intézkedésekbe ruháznak be, amelyek támogatják a gyermekek felelősségvállalásra való nevelését, hogy később képesek legyenek beilleszkedni a társadalomba és megállják a helyüket a munkaerőpiacon is; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangsúlyozza az olyan preventív közpolitikák fontosságát, amelyek – a gyermekek társadalmi kirekesztésének és szegénységének következményeire történő összpontosítás helyett – ésszerű gyermekjóléti intézkedésekbe ruháznak be, amelyek támogatják a gyermekek felelősségvállalásra való nevelését, hogy később képesek legyenek beilleszkedni a társadalomba és megállják a helyüket a munkaerőpiacon is;

| 7. | úgy véli, hogy a szegénység, az iskolai lemorzsolódás és a társadalmi kirekesztés által érintett gyermekek számára nyújtott szükséges segítség mellett a gyermekeket és fiatalokat támogató politikáknak erőteljesen a megelőzésre kell irányulniuk, és hosszú távú stratégiákat kell magukban foglalniuk a társadalmi egyenlőtlenségek leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a szegénység, az iskolai lemorzsolódás és a társadalmi kirekesztés által érintett gyermekek számára nyújtott szükséges segítség mellett a gyermekeket és fiatalokat támogató politikáknak erőteljesen a megelőzésre kell irányulniuk, és hosszú távú stratégiákat kell magukban foglalniuk a társadalmi egyenlőtlenségek leküzdése érdekében;

| 8. | javasolja, hogy a tagállamok biztosítsanak a gyermekeket célzó általános jóléti juttatásokat, illetve fokozzák azok mértékét, mint például kedvezményes vagy ingyenes gyermekétkeztetést, különösen a hátrányos helyzetű, szegény gyermekek esetében egészséges fejlődésük biztosítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy átfogó stratégiák és szakpolitikai intézkedések részeként aktív foglalkoztatási intézkedéseket fogadjanak el annak támogatására, hogy a szülők jó minőségű munkahelyhez és megfelelő jövedelemhez jussanak, kiváló minőségű közszolgáltatásokhoz férjenek hozzá (különösen gyermekgondozási szolgáltatásokhoz, oktatáshoz, egészségügyhöz, lakhatáshoz és szabadidős tevékenységekhez), amelyek megkönnyítik a szakmai és a családi élet összeegyeztetést, valamint hogy erősítsék a gyermekek és családjaik részvételét e szakpolitikai intézkedések kialakításában, végrehajtásában és nyomon követésében; hangsúlyozza, hogy az egyetemes megoldásokat célzott intézkedésekkel kell összekapcsolni a gyermekek és fiatalok legkiszolgáltatottabb és leginkább marginalizálódott helyzetű csoportjainak támogatása érdekében; sajnálja, hogy a tagállamok egyre nagyobb mértékben elmozdulnak az általános támogatási politikáktól a rászorultsági alapú támogatások felé, mivel a bizonyítékok azt mutatják, hogy az általános támogatási politika jobb védelmet nyújt a gyermekszegénységgel szemben (18); |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy a tagállamok biztosítsanak a gyermekeket célzó általános jóléti juttatásokat, illetve fokozzák azok mértékét, mint például kedvezményes vagy ingyenes gyermekétkeztetést, különösen a hátrányos helyzetű, szegény gyermekek esetében egészséges fejlődésük biztosítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy átfogó stratégiák és szakpolitikai intézkedések részeként aktív foglalkoztatási intézkedéseket fogadjanak el annak támogatására, hogy a szülők jó minőségű munkahelyhez és megfelelő jövedelemhez jussanak, kiváló minőségű közszolgáltatásokhoz férjenek hozzá (különösen gyermekgondozási szolgáltatásokhoz, oktatáshoz, egészségügyhöz, lakhatáshoz és szabadidős tevékenységekhez), amelyek megkönnyítik a szakmai és a családi élet összeegyeztetést, valamint hogy erősítsék a gyermekek és családjaik részvételét e szakpolitikai intézkedések kialakításában, végrehajtásában és nyomon követésében; hangsúlyozza, hogy az egyetemes megoldásokat célzott intézkedésekkel kell összekapcsolni a gyermekek és fiatalok legkiszolgáltatottabb és leginkább marginalizálódott helyzetű csoportjainak támogatása érdekében; sajnálja, hogy a tagállamok egyre nagyobb mértékben elmozdulnak az általános támogatási politikáktól a rászorultsági alapú támogatások felé, mivel a bizonyítékok azt mutatják, hogy az általános támogatási politika jobb védelmet nyújt a gyermekszegénységgel szemben (18);

| 9. | arra bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el uniós előírásokat vagy hozzanak létre elfogadott módszertant a gyermeknevelés költségeinek meghatározására, valamint a gyermekszegénység megakadályozásához és leküzdéséhez szükséges megfelelő források meghatározására; |
| --- | --- |

9.

arra bátorítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el uniós előírásokat vagy hozzanak létre elfogadott módszertant a gyermeknevelés költségeinek meghatározására, valamint a gyermekszegénység megakadályozásához és leküzdéséhez szükséges megfelelő források meghatározására;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy tartózkodjon a tagállami közszolgáltatások átalakítására és azok költségvetésének csökkentésére, valamint a rugalmas munkaügyi kapcsolatokra és a közszolgáltatások privatizálására irányuló ajánlásoktól, amelyek egyértelműen a gyermekek szociális jogainak meggyengülését eredményezték; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy tartózkodjon a tagállami közszolgáltatások átalakítására és azok költségvetésének csökkentésére, valamint a rugalmas munkaügyi kapcsolatokra és a közszolgáltatások privatizálására irányuló ajánlásoktól, amelyek egyértelműen a gyermekek szociális jogainak meggyengülését eredményezték;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy az ingyenes közoktatást érintő befektetések szükségességére helyezze a hangsúlyt, és ennek keretében a legrászorulóbb társadalmi csoportok – mint a bevándorlók és a különböző jellegű fogyatékkal élők – számára határozzon meg egyedi oktatási módszereket; úgy véli, hogy az oktatás kulcsfontosságú és kiemelt szerepet játszhat azoknak a készségeknek az elsajátításában, amelyek lehetővé teszik a gyermekek számára a későbbiekben a képzett munkaerőt igénylő és megfelelő bérezést kínáló munkahelyekhez való hozzáférést, lehetővé téve számukra a szegénységből kivezető út kikövezését; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy az ingyenes közoktatást érintő befektetések szükségességére helyezze a hangsúlyt, és ennek keretében a legrászorulóbb társadalmi csoportok – mint a bevándorlók és a különböző jellegű fogyatékkal élők – számára határozzon meg egyedi oktatási módszereket; úgy véli, hogy az oktatás kulcsfontosságú és kiemelt szerepet játszhat azoknak a készségeknek az elsajátításában, amelyek lehetővé teszik a gyermekek számára a későbbiekben a képzett munkaerőt igénylő és megfelelő bérezést kínáló munkahelyekhez való hozzáférést, lehetővé téve számukra a szegénységből kivezető út kikövezését;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a gyermekszegénység leküzdéséhez egy életcikluson alapuló szemléletre van szükség, amely magában foglalja a szegénység kockázata nemzedékek közötti ciklusának megtörését, figyelembe veszi a kisgyermekkor, gyermekkor és a fiatalkor eltérő szükségleteit, a gyermek teljes körű fejlődését szem előtt tartó megközelítést alkalmaz azzal, hogy méri az egyes gyermekek által egyidejűleg tapasztalt nélkülözések számát, feltárja a leginkább rászorulókat, és nemcsak a pénzbeli szegénységet méri, hanem a többdimenziós nélkülözést is; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a gyermekszegénység leküzdéséhez egy életcikluson alapuló szemléletre van szükség, amely magában foglalja a szegénység kockázata nemzedékek közötti ciklusának megtörését, figyelembe veszi a kisgyermekkor, gyermekkor és a fiatalkor eltérő szükségleteit, a gyermek teljes körű fejlődését szem előtt tartó megközelítést alkalmaz azzal, hogy méri az egyes gyermekek által egyidejűleg tapasztalt nélkülözések számát, feltárja a leginkább rászorulókat, és nemcsak a pénzbeli szegénységet méri, hanem a többdimenziós nélkülözést is;

| 13. | javasolja, hogy minden gyermeknek férjen hozzá a jó minőségű szolgáltatásokhoz fejlődésének e döntő szakaszában; úgy véli, hogy az egészségügyi ellátás, az oktatás, a szülők és a családok támogatása, a lakhatás és a védelem alapvető szolgáltatások, amelyeket a leggyakrabban a helyi és regionális hatóságok nyújtanak; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy minden gyermeknek férjen hozzá a jó minőségű szolgáltatásokhoz fejlődésének e döntő szakaszában; úgy véli, hogy az egészségügyi ellátás, az oktatás, a szülők és a családok támogatása, a lakhatás és a védelem alapvető szolgáltatások, amelyeket a leggyakrabban a helyi és regionális hatóságok nyújtanak;

| 14. | sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el, hajtsanak végre és kövessenek nyomon a többdimenziós gyermekszegénység csökkentésére irányuló terveket, középpontba helyezve a gyermekek elemi jogait, valamint hogy állapítsanak meg célkitűzéseket a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés mértékének csökkentése céljából, kifejezetten előtérbe helyezve és kiemelten kezelve a szegénység kockázatának a legnagyobb mértékben kitett gyermekeket; emlékeztet annak fontosságára, hogy a tagállamoknak a leghátrányosabb helyzetű gyermekek érdekében vissza kell állítaniuk a szociális védelemre, egészségügyre, oktatásra és szociális lakhatásra fordított reálkiadásoknak legalább a válság előtti szintjét; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el, hajtsanak végre és kövessenek nyomon a többdimenziós gyermekszegénység csökkentésére irányuló terveket, középpontba helyezve a gyermekek elemi jogait, valamint hogy állapítsanak meg célkitűzéseket a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés mértékének csökkentése céljából, kifejezetten előtérbe helyezve és kiemelten kezelve a szegénység kockázatának a legnagyobb mértékben kitett gyermekeket; emlékeztet annak fontosságára, hogy a tagállamoknak a leghátrányosabb helyzetű gyermekek érdekében vissza kell állítaniuk a szociális védelemre, egészségügyre, oktatásra és szociális lakhatásra fordított reálkiadásoknak legalább a válság előtti szintjét;

| 15. | sürgeti a tagállamokat, hogy a tanulási folyamatot megkönnyítő hatékonyabb oktatási modulok kidolgozása révén hajtsanak végre a tanulási nehézséggel küzdő gyermekek társadalmi kirekesztését megakadályozó terveket; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a tagállamokat, hogy a tanulási folyamatot megkönnyítő hatékonyabb oktatási modulok kidolgozása révén hajtsanak végre a tanulási nehézséggel küzdő gyermekek társadalmi kirekesztését megakadályozó terveket;

| 16. | felhívja a tagállamokat annak elismerésére, hogy a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés fontos akadályok, amelyeket fel kell számolniuk annak érdekében, hogy elérhessék az Európa 2020 stratégiában foglalt, a foglalkoztatási aránnyal, a kutatásba, a fejlesztésbe, az energiákba és a fenntartható fejlődésbe történő beruházással kapcsolatos céljaikat; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat annak elismerésére, hogy a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés fontos akadályok, amelyeket fel kell számolniuk annak érdekében, hogy elérhessék az Európa 2020 stratégiában foglalt, a foglalkoztatási aránnyal, a kutatásba, a fejlesztésbe, az energiákba és a fenntartható fejlődésbe történő beruházással kapcsolatos céljaikat;

| 17. | sürgeti a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a megfelelő iskolán kívüli környezet megteremtésére és elérhetőségére, ahol a gyermekek az iskolaidőn kívül és az iskolai szünidőben értelmesen és ösztönző környezetben tölthetik el az idejüket, továbbá fordítsanak nagyobb figyelmet arra, hogy a hátrányos helyzetű, valamint távoli és megközelíthetetlen térségekben élő gyermekek számára rendelkezésre álljanak az alapvető egészségügyi ellátások; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a megfelelő iskolán kívüli környezet megteremtésére és elérhetőségére, ahol a gyermekek az iskolaidőn kívül és az iskolai szünidőben értelmesen és ösztönző környezetben tölthetik el az idejüket, továbbá fordítsanak nagyobb figyelmet arra, hogy a hátrányos helyzetű, valamint távoli és megközelíthetetlen térségekben élő gyermekek számára rendelkezésre álljanak az alapvető egészségügyi ellátások;

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy kerüljék el a szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembesülő gyermekek gettósodását a gyermekek lakhatására vonatkozó minimum-előírások bevezetésével, figyelembe véve a gyermekek mindenek felett álló érdekeit, valamint úgy, hogy a háztartások számára megfelelő, az igényeiket kielégítő és a jólétüket, magánéletüket és életminőségüket biztosító otthont garantálnak, elősegítve ezzel a társadalmi igazságosság és kohézió megteremtését, valamint a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a tagállamokat, hogy kerüljék el a szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembesülő gyermekek gettósodását a gyermekek lakhatására vonatkozó minimum-előírások bevezetésével, figyelembe véve a gyermekek mindenek felett álló érdekeit, valamint úgy, hogy a háztartások számára megfelelő, az igényeiket kielégítő és a jólétüket, magánéletüket és életminőségüket biztosító otthont garantálnak, elősegítve ezzel a társadalmi igazságosság és kohézió megteremtését, valamint a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelmet;

| 19. | sürgeti a Bizottságot és a Parlamentet, hogy használják ki a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kínálkozó lehetőséget az Európai Szociális Alap, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, és a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja jobb felhasználására, és ellenőrizze, hogy a gyermekek ügye prioritást kap-e a regionális és kohéziós politikák programozása és végrehajtása során, különös tekintettel a nagy, bentlakásos intézmények fokozatos felszámolásának 2014-től végrehajtandó új kötelezettségére, illetve az örökbefogadás, valamint a hivatásos szülői jogviszony megerősítése érdekében, hogy az árva, hátrányos helyzetű gyermekek valóban családi vagy családi jellegő környezetben nőhessenek fel; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy dolgozzon ki a gyermekszegénységet vizsgáló mutatókat; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot és a Parlamentet, hogy használják ki a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során kínálkozó lehetőséget az Európai Szociális Alap, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, és a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja jobb felhasználására, és ellenőrizze, hogy a gyermekek ügye prioritást kap-e a regionális és kohéziós politikák programozása és végrehajtása során, különös tekintettel a nagy, bentlakásos intézmények fokozatos felszámolásának 2014-től végrehajtandó új kötelezettségére, illetve az örökbefogadás, valamint a hivatásos szülői jogviszony megerősítése érdekében, hogy az árva, hátrányos helyzetű gyermekek valóban családi vagy családi jellegő környezetben nőhessenek fel; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy dolgozzon ki a gyermekszegénységet vizsgáló mutatókat;

| 20. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak mérlegelésére, hogy a lakosság bizonyos csoportjai tekintetében foglalkozni kell-e az élelmiszerközpontú stratégiákkal, mint amilyen az étrend diverzifikálása és a tápanyagtartalom gazdagítása, valamint a táplálkozási nevelés, a közegészségügyi és élelmiszerbiztonsági intézkedések, és végül az étrend-kiegészítés, annak érdekében, hogy megelőzzék a rossz táplálkozás és az alultápláltság gyermekek egészségére gyakorolt negatív hatásait; |
| --- | --- |

20.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak mérlegelésére, hogy a lakosság bizonyos csoportjai tekintetében foglalkozni kell-e az élelmiszerközpontú stratégiákkal, mint amilyen az étrend diverzifikálása és a tápanyagtartalom gazdagítása, valamint a táplálkozási nevelés, a közegészségügyi és élelmiszerbiztonsági intézkedések, és végül az étrend-kiegészítés, annak érdekében, hogy megelőzzék a rossz táplálkozás és az alultápláltság gyermekek egészségére gyakorolt negatív hatásait;

| 21. | javasolja, hogy a tagállamok nemzeti költségvetésében szerepeljenek látható, átlátható, a részvételt erősítő és elszámoltatható rendelkezések a gyermekszegénység leküzdéséhez és a gyermekek védelmére vonatkozó kötelességük teljesítéséhez szükséges előirányzatokra és költségekre vonatkozóan, többek között a közkiadások e célok elérése érdekében történő növelése révén; felhívja a tagállamokat, hogy maximálisan használják fel az európai strukturális és beruházási alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot annak érdekében, hogy a „Beruházások a gyermekek érdekében” című ajánlásban foglalt mindhárom pillért végrehajtsák; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy a tagállamok nemzeti költségvetésében szerepeljenek látható, átlátható, a részvételt erősítő és elszámoltatható rendelkezések a gyermekszegénység leküzdéséhez és a gyermekek védelmére vonatkozó kötelességük teljesítéséhez szükséges előirányzatokra és költségekre vonatkozóan, többek között a közkiadások e célok elérése érdekében történő növelése révén; felhívja a tagállamokat, hogy maximálisan használják fel az európai strukturális és beruházási alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot annak érdekében, hogy a „Beruházások a gyermekek érdekében” című ajánlásban foglalt mindhárom pillért végrehajtsák;

| 22. | javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki iránymutatásokat a gyermekek döntéshozatali folyamatban való részvételének támogatására, olyan mechanizmusok életbe léptetésével, amelyek előmozdítják és biztosítják a gyermekek részvételét az életüket befolyásoló döntések meghozatalában, továbbá lehetővé teszik a gyermekek számára és bátorítják őket arra, hogy érvényre juttassák megalapozott véleményüket, biztosítva, hogy ez a vélemény kellő súlyt kapjon, és megjelenjen az őket érintő fő döntésekben; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki iránymutatásokat a gyermekek döntéshozatali folyamatban való részvételének támogatására, olyan mechanizmusok életbe léptetésével, amelyek előmozdítják és biztosítják a gyermekek részvételét az életüket befolyásoló döntések meghozatalában, továbbá lehetővé teszik a gyermekek számára és bátorítják őket arra, hogy érvényre juttassák megalapozott véleményüket, biztosítva, hogy ez a vélemény kellő súlyt kapjon, és megjelenjen az őket érintő fő döntésekben;

| 23. | javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy tűzzenek ki célokat a gyermekeket érintő szegénység és társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

23.

javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy tűzzenek ki célokat a gyermekeket érintő szegénység és társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozóan;

| 24. | kéri a tagállamokat, hogy szükség esetén dolgozzanak ki együttműködési megállapodásokat a gyermekek oktatását, kulturális képzését, testedzését és beilleszkedését előmozdító és a gyermekszegénység ellen küzdő szervezetekkel és intézményekkel; javasolja ugyanakkor, hogy a tagállamok biztosítsák e támogatás, valamint tényleges eredményeinek felügyeletét, minőségét, fenntarthatóságát és célszerűségét; |
| --- | --- |

24.

kéri a tagállamokat, hogy szükség esetén dolgozzanak ki együttműködési megállapodásokat a gyermekek oktatását, kulturális képzését, testedzését és beilleszkedését előmozdító és a gyermekszegénység ellen küzdő szervezetekkel és intézményekkel; javasolja ugyanakkor, hogy a tagállamok biztosítsák e támogatás, valamint tényleges eredményeinek felügyeletét, minőségét, fenntarthatóságát és célszerűségét;

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre kifejezetten a szülői jogok védelmét és fokozását célzó jogszabályokat, többek között a munka és a családi élet összehangolását lehetővé tevő, a nők terhesség és szülési szabadság utáni, munkába való visszatérését védő és az egyszülős háztartásokat támogató hatékony eszközök végrehajtása révén; hangsúlyozza továbbá, hogy az apasági szabadságra vonatkozó jogszabályok ismételt életbe léptetése jelentős lendületet adnának a nemek között és a bérezés terén alkalmazott munkahelyi megkülönböztetés elleni küzdelemnek; sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az egyenlőtlen bánásmódot és a munkavállalók zaklatását a munkáltatók ne indokolhassák a terhességre, a gyermeknevelésre vagy a családi feladatokra való hivatkozással; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre kifejezetten a szülői jogok védelmét és fokozását célzó jogszabályokat, többek között a munka és a családi élet összehangolását lehetővé tevő, a nők terhesség és szülési szabadság utáni, munkába való visszatérését védő és az egyszülős háztartásokat támogató hatékony eszközök végrehajtása révén; hangsúlyozza továbbá, hogy az apasági szabadságra vonatkozó jogszabályok ismételt életbe léptetése jelentős lendületet adnának a nemek között és a bérezés terén alkalmazott munkahelyi megkülönböztetés elleni küzdelemnek; sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az egyenlőtlen bánásmódot és a munkavállalók zaklatását a munkáltatók ne indokolhassák a terhességre, a gyermeknevelésre vagy a családi feladatokra való hivatkozással;

| 26. | javasolja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan, proaktív, univerzális és integrált szociális politikákat, amelyek megelőzik a szegénységet és gyermekek kiemelését családi környezetükből; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermekek és fiatalok intézményekben történő elhelyezésére csak legvégső megoldásként, kivételes körülmények miatt kerüljön sor, valamint hogy használják fel az uniós strukturális alapokat és az Európai Stratégiai Beruházási Alapot az intézményi szolgáltatásokról a családi és közösségi alapú szolgáltatásokra történő átállás támogatására; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy a tagállamok alakítsanak ki olyan, proaktív, univerzális és integrált szociális politikákat, amelyek megelőzik a szegénységet és gyermekek kiemelését családi környezetükből; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a gyermekek és fiatalok intézményekben történő elhelyezésére csak legvégső megoldásként, kivételes körülmények miatt kerüljön sor, valamint hogy használják fel az uniós strukturális alapokat és az Európai Stratégiai Beruházási Alapot az intézményi szolgáltatásokról a családi és közösségi alapú szolgáltatásokra történő átállás támogatására;

| 27. | azt ajánlja, hogy a tagállamok az intézményi gondozástól mozduljanak el az állandó nevelőszülők általi gondozás rendszere felé, amely jobban felkészíti a gyermekeket és fiatalokat a független életre, a folyamatos tanulásra vagy munkára; |
| --- | --- |

27.

azt ajánlja, hogy a tagállamok az intézményi gondozástól mozduljanak el az állandó nevelőszülők általi gondozás rendszere felé, amely jobban felkészíti a gyermekeket és fiatalokat a független életre, a folyamatos tanulásra vagy munkára;

| 28. | ajánlja, hogy a tagállamok dolgozzanak ki és hajtsanak végre integrált gyermekvédelmi rendszereket a gyermekek erőszakkal, bántalmazással, kizsákmányolással és elhanyagolással szembeni védelme érdekében, olyan módon, hogy biztosítsák, hogy minden felelős és a rendszer minden eleme ágazatokon és hivatalokon átnyúlóan a felelősségi köröket megosztva együttműködjön, hogy minden gyermek számára védelmet nyújtó és önállóságra nevelő környezetet alakítsanak ki; |
| --- | --- |

28.

ajánlja, hogy a tagállamok dolgozzanak ki és hajtsanak végre integrált gyermekvédelmi rendszereket a gyermekek erőszakkal, bántalmazással, kizsákmányolással és elhanyagolással szembeni védelme érdekében, olyan módon, hogy biztosítsák, hogy minden felelős és a rendszer minden eleme ágazatokon és hivatalokon átnyúlóan a felelősségi köröket megosztva együttműködjön, hogy minden gyermek számára védelmet nyújtó és önállóságra nevelő környezetet alakítsanak ki;

| 29. | sürgeti a tagállamokat, hogy folytassanak olyan politikákat, amelyek elősegítik a tisztességes munkahelyek létrehozását és fenntartását, valamint fejlesztik a képzési rendszereket, javítják a képzettséget és a kedvező körülményeket, mint amilyen a távmunka és a rugalmas munkaidő, amelyek megkönnyítik a szülők számára a szakmai pályafutás megszakadását követően a munkaerő-piacra való belépést vagy visszatérést; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a tagállamokat, hogy folytassanak olyan politikákat, amelyek elősegítik a tisztességes munkahelyek létrehozását és fenntartását, valamint fejlesztik a képzési rendszereket, javítják a képzettséget és a kedvező körülményeket, mint amilyen a távmunka és a rugalmas munkaidő, amelyek megkönnyítik a szülők számára a szakmai pályafutás megszakadását követően a munkaerő-piacra való belépést vagy visszatérést;

| 30. | felhívja az uniós intézményeket, uniós ügynökségeket, a tagállamok hatóságait és más érdekelt feleket, hogy alakítsanak ki világos szerepeket, felelősségi köröket, rendszeres párbeszédet és eljárásokat azokra az esetekre, amikor a gyermekek határokon átnyúló helyzetekben szorulnak védelemre; |
| --- | --- |

30.

felhívja az uniós intézményeket, uniós ügynökségeket, a tagállamok hatóságait és más érdekelt feleket, hogy alakítsanak ki világos szerepeket, felelősségi köröket, rendszeres párbeszédet és eljárásokat azokra az esetekre, amikor a gyermekek határokon átnyúló helyzetekben szorulnak védelemre;

| 31. | javasolja, hogy a tagállamok biztosítsanak valamennyi gyermek számára minden életkorban hozzáférést az ingyenes, inkluzív és minőségi közoktatáshoz, beleértve a koragyermekkori oktatást és gondozást, valamint a formális és nem formális oktatást is, előmozdítva a gyermekek emocionális, szociális, kognitív és testi fejlődését, és állapítsanak meg megfelelő tanár-diák arányokat és ösztönözzék az oktatásban az eltérő szociális hátterű gyermekek keveredését a gyermekek biztonságának és jólétének védelme érdekébe, valamint annak biztosítása érdekében, hogy minden gyermek inkluzív, kiváló minőségű oktatásban részesülhessen, és ezzel maximalizálják az oktatási rendszerek által az esélyegyenlőségre és a szegénységből való kitörésre gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

31.

javasolja, hogy a tagállamok biztosítsanak valamennyi gyermek számára minden életkorban hozzáférést az ingyenes, inkluzív és minőségi közoktatáshoz, beleértve a koragyermekkori oktatást és gondozást, valamint a formális és nem formális oktatást is, előmozdítva a gyermekek emocionális, szociális, kognitív és testi fejlődését, és állapítsanak meg megfelelő tanár-diák arányokat és ösztönözzék az oktatásban az eltérő szociális hátterű gyermekek keveredését a gyermekek biztonságának és jólétének védelme érdekébe, valamint annak biztosítása érdekében, hogy minden gyermek inkluzív, kiváló minőségű oktatásban részesülhessen, és ezzel maximalizálják az oktatási rendszerek által az esélyegyenlőségre és a szegénységből való kitörésre gyakorolt hatást;

| 32. | sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék a kínált oktatási szolgáltatások minőségét egyedi megközelítések alkalmazásával, valamint a tanárok, szociális munkások és szülők közötti együttműködés előmozdításával, annak megakadályozása érdekében, hogy a gyermekek és fiatalok abbahagyják a tanulást; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék a kínált oktatási szolgáltatások minőségét egyedi megközelítések alkalmazásával, valamint a tanárok, szociális munkások és szülők közötti együttműködés előmozdításával, annak megakadályozása érdekében, hogy a gyermekek és fiatalok abbahagyják a tanulást;

| 33. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a megfizethető és hozzáférhető koragyermekkori nevelés és gondozás (ECEC) kialakítására, és tekintsék azt az egyenlőtlenség és a különösen a hátrányos helyzetű családokból származó gyermekek előtt álló kihívások kezelésére irányuló szociális beruházásnak, továbbá tudatosítsák a szülőkben is az ECEC-programokban való aktív részvétel előnyeit; |
| --- | --- |

33.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a megfizethető és hozzáférhető koragyermekkori nevelés és gondozás (ECEC) kialakítására, és tekintsék azt az egyenlőtlenség és a különösen a hátrányos helyzetű családokból származó gyermekek előtt álló kihívások kezelésére irányuló szociális beruházásnak, továbbá tudatosítsák a szülőkben is az ECEC-programokban való aktív részvétel előnyeit;

| 34. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az inkluzív oktatást, nem csupán megfelelő számú, speciális oktatást nyújtó tanár biztosítása révén, hanem a sajátos nevelési igényű gyermekek rendes osztályokba való integrálásán keresztül is; |
| --- | --- |

34.

felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az inkluzív oktatást, nem csupán megfelelő számú, speciális oktatást nyújtó tanár biztosítása révén, hanem a sajátos nevelési igényű gyermekek rendes osztályokba való integrálásán keresztül is;

| 35. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyetemes és egyenlő hozzáférést a bölcsődékhez és az iskola-előkészítőkhöz minden társadalmi csoport gyermekei számára; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyetemes és egyenlő hozzáférést a bölcsődékhez és az iskola-előkészítőkhöz minden társadalmi csoport gyermekei számára;

| 36. | felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék minden gyermek teljes körű iskolai részvételét azáltal, hogy a szegénység kockázatának kitett gyermekek számára biztosítják az alapvető iskolai eszközök, a tápláló iskolai étkezés és a szükséges iskolai közlekedés ingyenességét, fokozzák az ágazatbeli jelenlegi állami beruházások hatékonyságát, valamint eredményesebben küzdjenek a szegénység nemzedékek közötti átöröklése ellen; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék minden gyermek teljes körű iskolai részvételét azáltal, hogy a szegénység kockázatának kitett gyermekek számára biztosítják az alapvető iskolai eszközök, a tápláló iskolai étkezés és a szükséges iskolai közlekedés ingyenességét, fokozzák az ágazatbeli jelenlegi állami beruházások hatékonyságát, valamint eredményesebben küzdjenek a szegénység nemzedékek közötti átöröklése ellen;

| 37. | sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak általános, állami, ingyenes és minőségi egészségügyet a megelőzés, a védőoltási programok és az alapellátás tekintetében, továbbá biztosítsák a diagnózishoz, kezeléshez és rehabilitációhoz való hozzáférést, biztosítsanak logopédiai és pszichológiai terápiákat a gyermekeknek, biztosítva a nők számára a szexuális és reproduktív egészséghez való jogot oly módon, hogy biztosítják a terhes- és csecsemőgondozást, az otthoni ellátást a születés előtti és utáni időszakban, különösen koraszülés esetében, továbbá minden gyermek és családjuk számára a családi orvoshoz, nővérekhez, fogorvoshoz, a családi tanácsadó szolgáltatásokhoz és mentális betegségekkel foglalkozó szakorvoshoz való hozzáférést; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy építsék be ezeket a szempontokat a nemzeti és az uniós közegészségügyi stratégiákba; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak általános, állami, ingyenes és minőségi egészségügyet a megelőzés, a védőoltási programok és az alapellátás tekintetében, továbbá biztosítsák a diagnózishoz, kezeléshez és rehabilitációhoz való hozzáférést, biztosítsanak logopédiai és pszichológiai terápiákat a gyermekeknek, biztosítva a nők számára a szexuális és reproduktív egészséghez való jogot oly módon, hogy biztosítják a terhes- és csecsemőgondozást, az otthoni ellátást a születés előtti és utáni időszakban, különösen koraszülés esetében, továbbá minden gyermek és családjuk számára a családi orvoshoz, nővérekhez, fogorvoshoz, a családi tanácsadó szolgáltatásokhoz és mentális betegségekkel foglalkozó szakorvoshoz való hozzáférést; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy építsék be ezeket a szempontokat a nemzeti és az uniós közegészségügyi stratégiákba;

| 38. | javasolja, hogy a tagállamok nyújtsanak a kultúrához, sporthoz és szabadidőhöz, valamint a szabad térhez és az egészséges környezethez való hozzáféréshez fűződő jog biztosításához szükséges támogatást valamennyi gyermek számára, középpontba helyezve a szegénységben élő gyermekek, a távoli és hátrányos helyzetű területeken, illetve fogyatékkal élő, a nemzetiségi vagy etnikai, vallási, nyelvi és migráns kisebbségekhez tartozó gyermekek, az állampolgárságuktól függetlenül az EU-n belül mozgó gyermekek és a hátrahagyott gyermekek számára az egyenlő hozzáférés és a jó minőségű szolgáltatások biztosítását; emlékeztet arra, hogy a játékhoz való jogot a Gyermek Jogairól szóló Egyezmény is rögzíti; |
| --- | --- |

38.

javasolja, hogy a tagállamok nyújtsanak a kultúrához, sporthoz és szabadidőhöz, valamint a szabad térhez és az egészséges környezethez való hozzáféréshez fűződő jog biztosításához szükséges támogatást valamennyi gyermek számára, középpontba helyezve a szegénységben élő gyermekek, a távoli és hátrányos helyzetű területeken, illetve fogyatékkal élő, a nemzetiségi vagy etnikai, vallási, nyelvi és migráns kisebbségekhez tartozó gyermekek, az állampolgárságuktól függetlenül az EU-n belül mozgó gyermekek és a hátrahagyott gyermekek számára az egyenlő hozzáférés és a jó minőségű szolgáltatások biztosítását; emlékeztet arra, hogy a játékhoz való jogot a Gyermek Jogairól szóló Egyezmény is rögzíti;

| 39. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembesülő gyermekek védelmét a családon belüli erőszakkal szemben; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel szembesülő gyermekek védelmét a családon belüli erőszakkal szemben;

| 40. | felszólítja a tagállamokat, különösen azokat, ahol nagyobbak a társadalmi egyenlőtlenségek, hogy erősítsék meg az államilag garantálandó szociális jogokat és az államilag garantálandó szolgáltatásokhoz és szociális védelemhez való hozzáférést, növelve a szociális védelmi szolgálatoknál a gyermekekkel és családokkal, illetve a gyermekekért és családokért dolgozó alkalmazottak és szakemberek számát, és a korai beavatkozás elvével összhangban erősítve az orvosi, pszichológiai és szociális ellátást a leginkább rászorulókra, különösen a gyermekekre irányítva; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a tagállamokat, különösen azokat, ahol nagyobbak a társadalmi egyenlőtlenségek, hogy erősítsék meg az államilag garantálandó szociális jogokat és az államilag garantálandó szolgáltatásokhoz és szociális védelemhez való hozzáférést, növelve a szociális védelmi szolgálatoknál a gyermekekkel és családokkal, illetve a gyermekekért és családokért dolgozó alkalmazottak és szakemberek számát, és a korai beavatkozás elvével összhangban erősítve az orvosi, pszichológiai és szociális ellátást a leginkább rászorulókra, különösen a gyermekekre irányítva;

| 41. | javasolja, hogy a tagállamok léptessenek életbe olyan mechanizmusokat, amelyek előmozdítják és biztosítják a gyermekek részvételét az életüket befolyásoló döntések meghozatalában, továbbá lehetővé teszi gyermekek számára, és bátorítja őket arra, hogy érvényre juttassák megalapozott véleményüket, biztosítva, hogy ez a vélemény kellő súlyt kapjon, és megjelenjen az őket érintő fő döntésekben; |
| --- | --- |

41.

javasolja, hogy a tagállamok léptessenek életbe olyan mechanizmusokat, amelyek előmozdítják és biztosítják a gyermekek részvételét az életüket befolyásoló döntések meghozatalában, továbbá lehetővé teszi gyermekek számára, és bátorítja őket arra, hogy érvényre juttassák megalapozott véleményüket, biztosítva, hogy ez a vélemény kellő súlyt kapjon, és megjelenjen az őket érintő fő döntésekben;

| 42. | elismeri a civil társadalom, köztük a gyermekjogi és szegénység ellen küzdő szervezetek szerepét az EU szakpolitikai koherenciájának biztosításában, és felszólít arra, hogy erősítsék meg a tagállamokban a gyermekszegénység megelőzéséről és leküzdéséről folytatott civil párbeszédet; |
| --- | --- |

42.

elismeri a civil társadalom, köztük a gyermekjogi és szegénység ellen küzdő szervezetek szerepét az EU szakpolitikai koherenciájának biztosításában, és felszólít arra, hogy erősítsék meg a tagállamokban a gyermekszegénység megelőzéséről és leküzdéséről folytatott civil párbeszédet;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye kifejezett prioritásává az iskolai lemorzsolódási rátát és a gyermekszegénység elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye kifejezett prioritásává az iskolai lemorzsolódási rátát és a gyermekszegénység elleni küzdelmet;

| 44. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegyenek részt tevékenyen a bármiféle kizsákmányolás – például munka, kényszerházasság, illegális örökbefogadás, jogellenes tevékenységek, illetve szexuális kizsákmányolás – céljából folytatott gyermekkereskedelemmel szembeni küzdelemben; |
| --- | --- |

44.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegyenek részt tevékenyen a bármiféle kizsákmányolás – például munka, kényszerházasság, illegális örökbefogadás, jogellenes tevékenységek, illetve szexuális kizsákmányolás – céljából folytatott gyermekkereskedelemmel szembeni küzdelemben;

| 45. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a szegénységgel és a gyermekek és fiatalok kirekesztésével szemben fellépő európai és nemzetközi hálózatok működését; felhívja a figyelmet arra, hogy különösen segíteni kell a legkülső régiók és a leginkább hátrányos helyzetű régiók intézményeinek e hálózatokba való integrációját; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a szegénységgel és a gyermekek és fiatalok kirekesztésével szemben fellépő európai és nemzetközi hálózatok működését; felhívja a figyelmet arra, hogy különösen segíteni kell a legkülső régiók és a leginkább hátrányos helyzetű régiók intézményeinek e hálózatokba való integrációját;

| 46. | úgy véli, hogy a szegénység elleni küzdelemhez alapvető feltétel különösen a gyermekek esetében az ingyenes és általános oktatáshoz, az egészséghez és a szociális biztonsági rendszerekhez fűződő jog; e célt szem előtt tartva és tekintettel a közszolgáltatások gyengülésére felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy annak érdekében, hogy minden szegénységben élő gyermek hozzáférhessen az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, az ingyenes gyermekgondozáshoz, a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz, vezessenek be egy gyermekgaranciát a gyermekszegénység elleni küzdelmet szolgáló integrált európai terv részeként, amely magában foglalja a gyermekgaranciát és a szülők számára támogatást és lehetőségeket nyújtó programokat, amelyek segítségével ki tudnak lépni kirekesztett társadalmi helyzetükből, és beilleszkedhetnek a munkaerőpiacba; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a szegénység elleni küzdelemhez alapvető feltétel különösen a gyermekek esetében az ingyenes és általános oktatáshoz, az egészséghez és a szociális biztonsági rendszerekhez fűződő jog; e célt szem előtt tartva és tekintettel a közszolgáltatások gyengülésére felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy annak érdekében, hogy minden szegénységben élő gyermek hozzáférhessen az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, az ingyenes gyermekgondozáshoz, a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz, vezessenek be egy gyermekgaranciát a gyermekszegénység elleni küzdelmet szolgáló integrált európai terv részeként, amely magában foglalja a gyermekgaranciát és a szülők számára támogatást és lehetőségeket nyújtó programokat, amelyek segítségével ki tudnak lépni kirekesztett társadalmi helyzetükből, és beilleszkedhetnek a munkaerőpiacba;

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy települési önkormányzataikon keresztül – különösen a gyermekszegénység által leginkább érintett közösségekben és/vagy térségekben – támogassák a gyermekek és családtagjaik segítésére létrejött helyi központokat, ahol nemcsak jogi segítségnyújtást és/vagy tanácsadást, nevelési tanácsadást és tanulási segítséget kell biztosítani, hanem egyebek mellett az egészséges életmódra és a biztonságos internethasználatra is kell nevelni; |
| --- | --- |

47.

felhívja a tagállamokat, hogy települési önkormányzataikon keresztül – különösen a gyermekszegénység által leginkább érintett közösségekben és/vagy térségekben – támogassák a gyermekek és családtagjaik segítésére létrejött helyi központokat, ahol nemcsak jogi segítségnyújtást és/vagy tanácsadást, nevelési tanácsadást és tanulási segítséget kell biztosítani, hanem egyebek mellett az egészséges életmódra és a biztonságos internethasználatra is kell nevelni;

| 48. | javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki olyan statisztikai módszereket, amelyek integrálják a sokdimenziós – kor, nem és az adott hátrányos helyzetű csoportokra lebontott – mutatókat a szegénység, a társadalmi kirekesztettség, az egyenlőtlenségek, a megkülönböztetés és a gyermekjólét (a szülők jövedelme, a minőségi közszolgáltatásokhoz való hozzáférés, a társadalmi és kulturális tevékenységekben való részvétel, a megfelelő formális és informális oktatási szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a fizikai kockázatoknak való kitettség, a biztonság, a stabil családi környezet, az élettel való elégedettség foka) mérésére a szakpolitika bizonyítékokon alapuló kidolgozásához nyújtott tájékoztatás céljából, valamint a relatív szegénységre vonatkozó mérések korlátainak és az UNDP, az UNICEF, az OECD és a szociális védelemmel foglalkozó bizottság mutatókkal foglalkozó alcsoportja munkájának figyelembevétele érdekében, az AROPE, a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők arányára vonatkozó mutató meghaladása céljából; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egy átfogó megközelítés alapján dolgozzanak ki válaszokat, és teljes körűen használják fel az olyan kezdeményezések keretében gyűjtött adatokat, mint az UNICEF által kidolgozott MODA (Multi-Overlapping Deprivation Analysis – a nélkülözés egymást többszörösen átfedő típusainak elemzése); hangsúlyozza, hogy további mutatókat kell kidolgozni, hogy javuljon a szolgáltatások minőségének, az eredménynek és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésnek értékelése, például a szülők társadalmi-gazdasági státuszával és (migráns vagy kisebbségi) hátterével, a nemekkel, a fogyatékossággal és a földrajzi szempontokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

48.

javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki olyan statisztikai módszereket, amelyek integrálják a sokdimenziós – kor, nem és az adott hátrányos helyzetű csoportokra lebontott – mutatókat a szegénység, a társadalmi kirekesztettség, az egyenlőtlenségek, a megkülönböztetés és a gyermekjólét (a szülők jövedelme, a minőségi közszolgáltatásokhoz való hozzáférés, a társadalmi és kulturális tevékenységekben való részvétel, a megfelelő formális és informális oktatási szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a fizikai kockázatoknak való kitettség, a biztonság, a stabil családi környezet, az élettel való elégedettség foka) mérésére a szakpolitika bizonyítékokon alapuló kidolgozásához nyújtott tájékoztatás céljából, valamint a relatív szegénységre vonatkozó mérések korlátainak és az UNDP, az UNICEF, az OECD és a szociális védelemmel foglalkozó bizottság mutatókkal foglalkozó alcsoportja munkájának figyelembevétele érdekében, az AROPE, a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők arányára vonatkozó mutató meghaladása céljából; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egy átfogó megközelítés alapján dolgozzanak ki válaszokat, és teljes körűen használják fel az olyan kezdeményezések keretében gyűjtött adatokat, mint az UNICEF által kidolgozott MODA (Multi-Overlapping Deprivation Analysis – a nélkülözés egymást többszörösen átfedő típusainak elemzése); hangsúlyozza, hogy további mutatókat kell kidolgozni, hogy javuljon a szolgáltatások minőségének, az eredménynek és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésnek értékelése, például a szülők társadalmi-gazdasági státuszával és (migráns vagy kisebbségi) hátterével, a nemekkel, a fogyatékossággal és a földrajzi szempontokkal kapcsolatban;

| 49. | felkéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát, hogy dolgozzanak ki véleményt a gyermekek érdekében végrehajtott beruházásokról; |
| --- | --- |

49.

felkéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát, hogy dolgozzanak ki véleményt a gyermekek érdekében végrehajtott beruházásokról;

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0070.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0328.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0266.

(4)  HL C 153. E, 2013.5.31., 57.o.

(5)  HL C 199. E, 2012.7.7., 77.o.

(6)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

(7)  HL C 70. E, 2012.3.8., 8. o.

(8)  HL C 9. E, 2010.1.15., 11. o.

(9)  HL C 41. E, 2009.2.19., 24. o.

(10)  A társadalmi befogadással foglalkozó, független szakértőkből álló hálózat, összefoglaló jelentés: „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés – tanulmány a nemzeti szakpolitikákról”, Brüsszel, 2014.

(11)  Save the Children, „Gyermekszegénység és társadalmi kirekesztés Európában”, Brüsszel, 2014., 5. o.

(12)  Save the Children, „Gyermekszegénység és társadalmi kirekesztés Európában”, Brüsszel, 2014., 5. o.

(13)  UNICEF Kutatási Hivatal (2014), „A recesszió gyermekei: a gazdasági válság hatása a gyermekjólétre a gazdag országokban”, Innocenti 12. gyorsjelentés, UNICEF Kutatási Hivatal, Firenze, 2. o.

(14)  „Gyermekszegénység és társadalmi kirekesztés Európában”, Brüsszel, 2014., 14. o.

(15)  Az Európai Bizottság „Tanulmány a gyermekszegénységgel kapcsolatos politika végrehajtására szolgáló forrásokról” című jelentése, 2008., 9. o.

(16)  EU-SILC (2013), „Az Európai Unió jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó statisztikái”.

(17)  Drivers (2014), „A szükségletre válaszoló univerzális, minőségi kora gyermekkori programok jobb és egyenlőbb eredménnyel járnak a gyermekkorban és a későbbi életkorban”.

(18)  Az Eurofound kutatása alapján.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/31

---

P8_TA(2015)0402

Kohéziós politika és marginalizált közösségek

Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása a kohéziós politikáról és a marginalizálódott közösségekről (2014/2247(INI))

(2017/C 366/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151., 153., 162. és 174–176. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151., 153., 162. és 174–176. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmével foglalkozó európai egyezményekre, azaz az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ezzel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, az Európai Szociális Chartára és a Szociális Jogok Európai Bizottságának ahhoz kapcsolódó ajánlásaira, valamint az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmével foglalkozó európai egyezményekre, azaz az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ezzel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, az Európai Szociális Chartára és a Szociális Jogok Európai Bizottságának ahhoz kapcsolódó ajánlásaira, valamint az Európa Tanács nemzeti kisebbségek jogainak védelméről szóló keretegyezményére,

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a független államokban élő bennszülött és törzsi népekkel kapcsolatos egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a független államokban élő bennszülött és törzsi népekkel kapcsolatos egyezményére,

| — | tekintettel az Unió megkülönböztetésellenes irányelveire, az Emberi Jogok Európai Egyezményének 14. cikkére és ezen egyezmény 12. számú jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió megkülönböztetésellenes irányelveire, az Emberi Jogok Európai Egyezményének 14. cikkére és ezen egyezmény 12. számú jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló, 2011. január 5-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló, 2011. január 5-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és a 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és a 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek a marginalizált közösségeket segítő, lakásberuházási intézkedések támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek a marginalizált közösségeket segítő, lakásberuházási intézkedések támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról szóló 2013. december 17-i 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról szóló 2013. december 17-i 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 7. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2013. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 7. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2013. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén elért eredményekről szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása terén elért eredményekről szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló 2010. május 20-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a romák szociális helyzetéről és uniós munkaerő-piaci hozzáférésük javításáról szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák szociális helyzetéről és uniós munkaerő-piaci hozzáférésük javításáról szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2014. július 23-i hatodik jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2014. július 23-i hatodik jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság roma és marginalizálódott közösségekről szóló 2014. február 27-i technikai iránymutatásokat tartalmazó tájékoztató kiadványára (9. tematikus célkitűzés – Társadalmi befogadás és szegénység), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság roma és marginalizálódott közösségekről szóló 2014. február 27-i technikai iránymutatásokat tartalmazó tájékoztató kiadványára (9. tematikus célkitűzés – Társadalmi befogadás és szegénység),

| — | tekintettel a „Jelentés a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról” című 2014. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0209), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jelentés a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretének végrehajtásáról” című 2014. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0209),

| — | tekintettel a „Nemzeti romaintegrációs stratégiák: az uniós keretrendszer végrehajtásának első lépése” című 2012. május 21-i bizottsági közleményre (COM(2012)0226), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nemzeti romaintegrációs stratégiák: az uniós keretrendszer végrehajtásának első lépése” című 2012. május 21-i bizottsági közleményre (COM(2012)0226),

| — | tekintettel az Európa Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájáról szóló 2010. december 8-i bizottsági közleményre (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájáról szóló 2010. december 8-i bizottsági közleményre (COM(2010)0715),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 12-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 12-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Tanács 2013. december 9-i ajánlására a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2013. december 9-i ajánlására a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről (14),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. július 1-jei, „Az európai strukturális és beruházási alapoknak az oktatási és térbeli szegregáció kezelésében történő felhasználásáról szóló iránymutató feljegyzésére” (Tervezet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. július 1-jei, „Az európai strukturális és beruházási alapoknak az oktatási és térbeli szegregáció kezelésében történő felhasználásáról szóló iránymutató feljegyzésére” (Tervezet),

| — | tekintettel a marginalizálódott közösségek finanszírozásáról szóló, a Bizottsághoz intézett, írásbeli választ igénylő 2015. február 24-i kérdésre (E-002782/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a marginalizálódott közösségek finanszírozásáról szóló, a Bizottsághoz intézett, írásbeli választ igénylő 2015. február 24-i kérdésre (E-002782/2015),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága romaintegrációs stratégiákról szóló véleményére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága romaintegrációs stratégiákról szóló véleményére (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0314/2015),

| A. | mivel a kohéziós politika célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió növelése és a szociális egyenlőtlenségek csökkentése, beleértve a szegénység és a kirekesztés enyhítését és megszüntetését, ami a szegregáció megelőzését és az egyenlő hozzáférés és esélyek előmozdítását teszi szükségessé valamennyi állampolgár, többek között a leginkább marginalizálódott csoportok, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett és az oktatáshoz, foglalkoztatáshoz, lakhatáshoz és az egészségügyi rendszerekhez hozzáféréssel nem rendelkező bármilyen korú egyének esetében; |
| --- | --- |

A.

mivel a kohéziós politika célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió növelése és a szociális egyenlőtlenségek csökkentése, beleértve a szegénység és a kirekesztés enyhítését és megszüntetését, ami a szegregáció megelőzését és az egyenlő hozzáférés és esélyek előmozdítását teszi szükségessé valamennyi állampolgár, többek között a leginkább marginalizálódott csoportok, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett és az oktatáshoz, foglalkoztatáshoz, lakhatáshoz és az egészségügyi rendszerekhez hozzáféréssel nem rendelkező bármilyen korú egyének esetében;

| B. | mivel az 1986. évi Egységes Európai Okmány értelmében a kohéziós politika célja, hogy csökkentse a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségeket és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradását; mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a kohézió egy másik aspektusát teszi hozzá, amikor „a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra” utal; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1986. évi Egységes Európai Okmány értelmében a kohéziós politika célja, hogy csökkentse a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségeket és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradását; mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés a kohézió egy másik aspektusát teszi hozzá, amikor „a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra” utal;

| C. | mivel a társadalmi kohézió célkitűzése európai szerepvállalást kíván a marginalizálódott közösségek integrációjával kapcsolatos szakpolitikák terén és szükségessé teszi, hogy a tagállamok éljenek a képességeikkel e téren támogató intézkedések megvalósításával és transznacionális együttműködési, illetve nemzeti programok keretében fellépve; |
| --- | --- |

C.

mivel a társadalmi kohézió célkitűzése európai szerepvállalást kíván a marginalizálódott közösségek integrációjával kapcsolatos szakpolitikák terén és szükségessé teszi, hogy a tagállamok éljenek a képességeikkel e téren támogató intézkedések megvalósításával és transznacionális együttműködési, illetve nemzeti programok keretében fellépve;

| D. | mivel 2010-ben a marginalizálódott közösségeket célzó finanszírozási lehetőségeket vezettek be az Európai Regionális Fejlesztési Alapba (ERFA); mivel a kohéziós politika 2014–2020-as jogalkotási kerete stratégiai megközelítést kínál; |
| --- | --- |

D.

mivel 2010-ben a marginalizálódott közösségeket célzó finanszírozási lehetőségeket vezettek be az Európai Regionális Fejlesztési Alapba (ERFA); mivel a kohéziós politika 2014–2020-as jogalkotási kerete stratégiai megközelítést kínál;

| E. | mivel az 1304/2013/EU rendelet előírja, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) a polgárok javát szolgálja, beleértve a hátrányos helyzetű csoportokat is, például a tartós munkanélkülieket, a fogyatékossággal élő személyeket, a migránsokat, az etnikai kisebbségeket, a marginális helyzetű bármilyen korú és a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett közösségeket és személyeket; |
| --- | --- |

E.

mivel az 1304/2013/EU rendelet előírja, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) a polgárok javát szolgálja, beleértve a hátrányos helyzetű csoportokat is, például a tartós munkanélkülieket, a fogyatékossággal élő személyeket, a migránsokat, az etnikai kisebbségeket, a marginális helyzetű bármilyen korú és a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett közösségeket és személyeket;

| F. | mivel a kohéziós politika költségvetésének legalább 23,1 %-a az ESZA keretében zajló beruházásokra kerül majd elkülönítésre a 2014–2020-as programozási időszakban; mivel az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap különleges és jelentős szerepet tölt be e téren, ugyanis az ESZA legalább 20 %-át a társadalmi befogadás, valamint a szegénység és a diszkrimináció minden formája elleni küzdelem előmozdítására különítik el a tagállamokban, így rendkívül fontos eszközt jelent a marginalizálódott közösségek nagyobb mértékű befogadásának elősegítésében; |
| --- | --- |

F.

mivel a kohéziós politika költségvetésének legalább 23,1 %-a az ESZA keretében zajló beruházásokra kerül majd elkülönítésre a 2014–2020-as programozási időszakban; mivel az Európai Szociális Alap és az Európai Regionális Fejlesztési Alap különleges és jelentős szerepet tölt be e téren, ugyanis az ESZA legalább 20 %-át a társadalmi befogadás, valamint a szegénység és a diszkrimináció minden formája elleni küzdelem előmozdítására különítik el a tagállamokban, így rendkívül fontos eszközt jelent a marginalizálódott közösségek nagyobb mértékű befogadásának elősegítésében;

| G. | mivel az 1303/2013/EU rendelet számos, a megkülönböztetésmentességgel, a nemek közötti egyenlőséggel és a fogyatékossággal kapcsolatos előfeltételt állapít meg, amelyeket teljesíteni kell (16); |
| --- | --- |

G.

mivel az 1303/2013/EU rendelet számos, a megkülönböztetésmentességgel, a nemek közötti egyenlőséggel és a fogyatékossággal kapcsolatos előfeltételt állapít meg, amelyeket teljesíteni kell (16);

| H. | mivel a Bizottságnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentése kimutatta, hogy a gazdasági válság növelte a szegénységet és a társadalmi kirekesztést; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottságnak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentése kimutatta, hogy a gazdasági válság növelte a szegénységet és a társadalmi kirekesztést;

| I. | mivel a gazdasági válság és az annak következtében hozott költségvetési megszorítások és egyéb megszorító intézkedések számos problémát okoztak, gyakran súlyos költségvetési problémákhoz vezetve az önkormányzatoknál, ami lehetőségek megszűnéséhez vezetett a marginalizált csoportok támogatása, befogadásuk ösztönzése és a szegregáció megelőzése terén, mivel az erre irányuló politikák főleg, és bizonyos esetekben kizárólag az európai strukturális és beruházási alapok finanszírozásától függenek; |
| --- | --- |

I.

mivel a gazdasági válság és az annak következtében hozott költségvetési megszorítások és egyéb megszorító intézkedések számos problémát okoztak, gyakran súlyos költségvetési problémákhoz vezetve az önkormányzatoknál, ami lehetőségek megszűnéséhez vezetett a marginalizált csoportok támogatása, befogadásuk ösztönzése és a szegregáció megelőzése terén, mivel az erre irányuló politikák főleg, és bizonyos esetekben kizárólag az európai strukturális és beruházási alapok finanszírozásától függenek;

| J. | mivel a gazdasági válság következményei és a közszolgáltatások megnyirbálása súlyosbította a marginalizált közösségekben élő nők helyzetét; |
| --- | --- |

J.

mivel a gazdasági válság következményei és a közszolgáltatások megnyirbálása súlyosbította a marginalizált közösségekben élő nők helyzetét;

| K. | mivel a marginalizált közösségekbe tartozó nők az e közösségek férfitagjaihoz és a többi nőhöz képest súlyosabban szenvednek a többszörös megkülönböztetéstől, foglalkoztatási rátájuk pedig sokkal alacsonyabb; |
| --- | --- |

K.

mivel a marginalizált közösségekbe tartozó nők az e közösségek férfitagjaihoz és a többi nőhöz képest súlyosabban szenvednek a többszörös megkülönböztetéstől, foglalkoztatási rátájuk pedig sokkal alacsonyabb;

| L. | mivel a különböző szinteken és ágazatokban tevékenykedő, jelentős számú állami és magánszereplő, köztük a civil társadalom képviselői is részt vesznek és gyakran jelentős szerepet töltenek be az integrációs politikák kidolgozásában és végrehajtásában, ezért koherens és jól összehangolt megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

L.

mivel a különböző szinteken és ágazatokban tevékenykedő, jelentős számú állami és magánszereplő, köztük a civil társadalom képviselői is részt vesznek és gyakran jelentős szerepet töltenek be az integrációs politikák kidolgozásában és végrehajtásában, ezért koherens és jól összehangolt megközelítésre van szükség;

| M. | mivel jelenleg nincsen uniós szintű fogalommeghatározás a merginalizálódott közösségekre; mivel a jelentés megértése a marginalizált csoportok sajátos tulajdonságai és jellemzői elemzésének alapján történő megértésével kezdődik, amely egyrészt figyelembe veszi sajátos helyzetüket és szükségleteiket, például élet- és munkafeltételeiket, korlátozott hozzáférésüket az oktatási és egészségügyi rendszerekhez és a foglalkoztatáshoz, a korai iskolaelhagyást, melyet strukturális és rendszerszintû kirekesztés kísér, másrészt amelynek célja társadalmi-gazdasági befogadásuk eredményes biztosítása; |
| --- | --- |

M.

mivel jelenleg nincsen uniós szintű fogalommeghatározás a merginalizálódott közösségekre; mivel a jelentés megértése a marginalizált csoportok sajátos tulajdonságai és jellemzői elemzésének alapján történő megértésével kezdődik, amely egyrészt figyelembe veszi sajátos helyzetüket és szükségleteiket, például élet- és munkafeltételeiket, korlátozott hozzáférésüket az oktatási és egészségügyi rendszerekhez és a foglalkoztatáshoz, a korai iskolaelhagyást, melyet strukturális és rendszerszintû kirekesztés kísér, másrészt amelynek célja társadalmi-gazdasági befogadásuk eredményes biztosítása;

| N. | mivel a Bizottság nem határozta meg a marginális helyzetű közösségek fogalmát, ezáltal a tagállamokra hárul annak a felelőssége, hogy erről nemzeti mutatóik alapján döntsenek; megjegyzi azonban, hogy a marginalizálódást a vonatkozó mutatókat, például a társadalmi kirekesztést, a hosszú távú magas munkanélküliséget, az iskolázottság alacsony szintjét, a diszkriminációt, a (rendkívül) rossz lakhatási körülményeket, a megkülönböztetés magas szintjét, a túlzott egészségi kockázatnak való kitettséget és/vagy az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiányát, azaz a legkiszolgáltatottabb és a leginkább segítségre szoruló lakosságot vizsgálva lehet megállapítani; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság nem határozta meg a marginális helyzetű közösségek fogalmát, ezáltal a tagállamokra hárul annak a felelőssége, hogy erről nemzeti mutatóik alapján döntsenek; megjegyzi azonban, hogy a marginalizálódást a vonatkozó mutatókat, például a társadalmi kirekesztést, a hosszú távú magas munkanélküliséget, az iskolázottság alacsony szintjét, a diszkriminációt, a (rendkívül) rossz lakhatási körülményeket, a megkülönböztetés magas szintjét, a túlzott egészségi kockázatnak való kitettséget és/vagy az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiányát, azaz a legkiszolgáltatottabb és a leginkább segítségre szoruló lakosságot vizsgálva lehet megállapítani;

| O. | mivel a marginalizáció olyan társadalmi jelenség, amely során az egyének vagy közösségek társadalmi kirekesztés alanyai lesznek, szisztematikusan kizárják őket a társadalmi integrációhoz nélkülözhetetlen társadalmi és politikai folyamatokból, illetve megtagadják tőlük az ezekhez való hozzáférést; mivel a „marginalizált közösségek” kifejezés többféle egyénre és csoportra – például a kisebbségekre, a romákra, a fogyatékossággal élőkre, a létminimum alatt élőkre vagy a szegénységnek kitett emberekre, a migránsokra, a menekültekre és a társadalmilag kirekesztett társadalmi csoportokra – vonatkozik; mivel a rasszizmus, a patriarchátus, a homofóbia, a gazdasági hátrányok és más hátrányos megkülönböztetéshez vezető tényezők hozzájárulnak az egyenlőtlenség létrejöttéhez és a marginalizált közösségekben élő nők szerepének csökkenéséhez; |
| --- | --- |

O.

mivel a marginalizáció olyan társadalmi jelenség, amely során az egyének vagy közösségek társadalmi kirekesztés alanyai lesznek, szisztematikusan kizárják őket a társadalmi integrációhoz nélkülözhetetlen társadalmi és politikai folyamatokból, illetve megtagadják tőlük az ezekhez való hozzáférést; mivel a „marginalizált közösségek” kifejezés többféle egyénre és csoportra – például a kisebbségekre, a romákra, a fogyatékossággal élőkre, a létminimum alatt élőkre vagy a szegénységnek kitett emberekre, a migránsokra, a menekültekre és a társadalmilag kirekesztett társadalmi csoportokra – vonatkozik; mivel a rasszizmus, a patriarchátus, a homofóbia, a gazdasági hátrányok és más hátrányos megkülönböztetéshez vezető tényezők hozzájárulnak az egyenlőtlenség létrejöttéhez és a marginalizált közösségekben élő nők szerepének csökkenéséhez;

| P. | mivel a marginalizált közösségek közös jellemzője lehet területi jelleg, pl. a vidéki és hátrányos helyzetű területeken; érdekközösségekben élő emberek, mint a menekültek és a menedékkérők, valamint az etnikai és nyelvi kisebbségek; valamint fogyatékossággal élők, időskorúak, hajléktalanok, valamint őslakos népek; mivel a különböző típusú marginalizált közösségek közös nehézségekkel küzdenek, és a megbélyegzés és hátrányos megkülönböztetés számos formájának áldozatai; |
| --- | --- |

P.

mivel a marginalizált közösségek közös jellemzője lehet területi jelleg, pl. a vidéki és hátrányos helyzetű területeken; érdekközösségekben élő emberek, mint a menekültek és a menedékkérők, valamint az etnikai és nyelvi kisebbségek; valamint fogyatékossággal élők, időskorúak, hajléktalanok, valamint őslakos népek; mivel a különböző típusú marginalizált közösségek közös nehézségekkel küzdenek, és a megbélyegzés és hátrányos megkülönböztetés számos formájának áldozatai;

| Q. | mivel Európa számos marginalizálódott embercsoportnak ad otthont; mivel többek között romák is találhatóak köztük, amely fogalmat Európa-szerte különbözőképp értelmezik, és ők alkotják Európa legnagyobb etnikai kisebbségét, valamint egyik leginkább marginalizált csoportját; |
| --- | --- |

Q.

mivel Európa számos marginalizálódott embercsoportnak ad otthont; mivel többek között romák is találhatóak köztük, amely fogalmat Európa-szerte különbözőképp értelmezik, és ők alkotják Európa legnagyobb etnikai kisebbségét, valamint egyik leginkább marginalizált csoportját;

| R. | mivel a kohéziós politikának a marginalizált csoportokat diverzitásukat tekintetbe véve kellene támogatnia, figyelembe véve sajátos igényeiket; mivel a marginalizálódott közösségek finanszírozásba történő bevonása valamennyi szinten erőfeszítések megtételét teszi szükségessé, így például hosszú távú integrált és koherens megközelítést, tartós megoldásokat, a felelősségvállalás ösztönzését, a tapasztalatok felhasználását és kapacitásépítést – többek között a marginalizált közösségekben élő nők és lányok számára –, valamint az intézményi alapú ellátásról a közösségi alapúra való áttérést, a szegregáció megszüntetése és a normalizálás érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel a kohéziós politikának a marginalizált csoportokat diverzitásukat tekintetbe véve kellene támogatnia, figyelembe véve sajátos igényeiket; mivel a marginalizálódott közösségek finanszírozásba történő bevonása valamennyi szinten erőfeszítések megtételét teszi szükségessé, így például hosszú távú integrált és koherens megközelítést, tartós megoldásokat, a felelősségvállalás ösztönzését, a tapasztalatok felhasználását és kapacitásépítést – többek között a marginalizált közösségekben élő nők és lányok számára –, valamint az intézményi alapú ellátásról a közösségi alapúra való áttérést, a szegregáció megszüntetése és a normalizálás érdekében;

| S. | mivel az európai kohéziós politikán belül a marginalizált közösségekben élő nők helyzetének erősítését célzó stratégiáknak figyelembe kell venniük az idősödő, a fogyatékossággal élő, a másokat gondozó és a mentálhigiénés problémákkal küzdő nők helyzetét; |
| --- | --- |

S.

mivel az európai kohéziós politikán belül a marginalizált közösségekben élő nők helyzetének erősítését célzó stratégiáknak figyelembe kell venniük az idősödő, a fogyatékossággal élő, a másokat gondozó és a mentálhigiénés problémákkal küzdő nők helyzetét;

| T. | mivel a kultúrák közötti cseréket, a résztvevők szerepvállalását, a kreatív és szociális készségek fejlesztését, valamint a helyi közösség életében való aktív részvételt előmozdító, művészeti és kulturális alapú projektek a társadalmi befogadás és integráció kezelésére szolgáló leghatékonyabb eszközök közé tartoznak; |
| --- | --- |

T.

mivel a kultúrák közötti cseréket, a résztvevők szerepvállalását, a kreatív és szociális készségek fejlesztését, valamint a helyi közösség életében való aktív részvételt előmozdító, művészeti és kulturális alapú projektek a társadalmi befogadás és integráció kezelésére szolgáló leghatékonyabb eszközök közé tartoznak;

| U. | mivel mind az iskolarendszeren belüli és az azon kívüli oktatás alapvető fontossággal bír a marginalizáció és a többszörös megkülönböztetés leküzdésében abban az értelemben, hogy párbeszédet teremt, nyitottságot és megértést biztosít a közösségek között, valamint elősegíti a marginalizált közösségek emancipációját; mivel nem szabad megfeledkezni a nemi dimenzióról az oktatás terén, valamint annak szerepéről a marginalizált közösségekben élő nők és lányok emancipációjában; |
| --- | --- |

U.

mivel mind az iskolarendszeren belüli és az azon kívüli oktatás alapvető fontossággal bír a marginalizáció és a többszörös megkülönböztetés leküzdésében abban az értelemben, hogy párbeszédet teremt, nyitottságot és megértést biztosít a közösségek között, valamint elősegíti a marginalizált közösségek emancipációját; mivel nem szabad megfeledkezni a nemi dimenzióról az oktatás terén, valamint annak szerepéről a marginalizált közösségekben élő nők és lányok emancipációjában;

Általános elvek

| 1. | emlékeztet arra, hogy sürgősen kezelnie kell a marginalizálódott közösségek problémáját; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika fontos szerepet játszik a gazdasági, társadalmi és területi integrációjuk támogatásában; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy sürgősen kezelnie kell a marginalizálódott közösségek problémáját; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika fontos szerepet játszik a gazdasági, társadalmi és területi integrációjuk támogatásában;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a marginalizált közösségek azért kerültek a kohéziós politika intézkedéseinek középpontjába, mivel egyre nőtt az aggodalom a szociális kirekesztéssel kapcsolatban, és az elkötelezettség az ellene való küzdelemre, beleértve a romák helyzetét és életfeltételeik régóta követelt javítását; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a marginalizált közösségek azért kerültek a kohéziós politika intézkedéseinek középpontjába, mivel egyre nőtt az aggodalom a szociális kirekesztéssel kapcsolatban, és az elkötelezettség az ellene való küzdelemre, beleértve a romák helyzetét és életfeltételeik régóta követelt javítását;

| 3. | kéri az Európai Bizottságot, hogy adjon iránymutatást a marginalizálódott közösségek fogalommeghatározására vonatkozóan, meghatározva a marginalizált csoportok tulajdonságainak és jellemzőinek összességét, figyelembe véve minden egyes lehetséges célcsoport sajátos helyzetét, kihívásait és szükségleteit társadalmi-gazdasági integrációjuk előmozdítása céljából, e közösségek képviselőinek bevonásával; hangsúlyozza, hogy ennek az iránymutatásnak tovább kell növelnie a kohéziós politika hatékonyságát a gazdasági, társadalmi és területi kohézió Európai Unió-szerte történő erősítése terén; |
| --- | --- |

3.

kéri az Európai Bizottságot, hogy adjon iránymutatást a marginalizálódott közösségek fogalommeghatározására vonatkozóan, meghatározva a marginalizált csoportok tulajdonságainak és jellemzőinek összességét, figyelembe véve minden egyes lehetséges célcsoport sajátos helyzetét, kihívásait és szükségleteit társadalmi-gazdasági integrációjuk előmozdítása céljából, e közösségek képviselőinek bevonásával; hangsúlyozza, hogy ennek az iránymutatásnak tovább kell növelnie a kohéziós politika hatékonyságát a gazdasági, társadalmi és területi kohézió Európai Unió-szerte történő erősítése terén;

| 4. | üdvözli, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politikára vonatkozó jogalkotási keret új elemeket vezetett be, amelyek megszilárdítják az eredeti megközelítést a finanszírozási lehetőségek kiterjesztésével és olyan mechanizmusok bevezetésével, amelyek biztosítják, hogy a marginalizálódott közösségeknek szánt támogatás összhangban legyen az európai értékekkel és célkitűzésekkel és figyelembe vegye e csoportoknak a teljes folyamatba történő bevonását; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politikára vonatkozó jogalkotási keret új elemeket vezetett be, amelyek megszilárdítják az eredeti megközelítést a finanszírozási lehetőségek kiterjesztésével és olyan mechanizmusok bevezetésével, amelyek biztosítják, hogy a marginalizálódott közösségeknek szánt támogatás összhangban legyen az európai értékekkel és célkitűzésekkel és figyelembe vegye e csoportoknak a teljes folyamatba történő bevonását;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson részletes tájékoztatást a marginalizálódott közösségeknek szánt finanszírozási lehetőségek eredményes felhasználásáról; sürgeti egy elemzés elkészítését, amely lehetővé tenné a megfelelő következtetések levonását, valamint azon akadályok feltárását, amelyek gátolják a további felhasználást vagy a lehető legjobb eredmények elérését; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson részletes tájékoztatást a marginalizálódott közösségeknek szánt finanszírozási lehetőségek eredményes felhasználásáról; sürgeti egy elemzés elkészítését, amely lehetővé tenné a megfelelő következtetések levonását, valamint azon akadályok feltárását, amelyek gátolják a további felhasználást vagy a lehető legjobb eredmények elérését;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy felügyelje az európai magatartási kódex tényleges alkalmazását a partnerségi elv és a civil társadalom bevonásának tekintetében; emlékeztet arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet horizontális elvei – amelyek olyan alapvető jogokat foglalnak magukban, mint az esélyegyenlőség támogatása, a diszkrimináció megelőzése és a fenntartható fejlődés elősegítése – alkalmazandók az európai strukturális és beruházási alapok keretében indított programok előkészítése és végrehajtása során; emlékeztet arra, hogy a tagállamok kohéziós politika által támogatott valamennyi fellépésének tiszteletben kell tartania az alapvető jogok elveit, és soha, semmilyen módon nem járulhatnak hozzá a szegregációhoz; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy felügyelje az európai magatartási kódex tényleges alkalmazását a partnerségi elv és a civil társadalom bevonásának tekintetében; emlékeztet arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet horizontális elvei – amelyek olyan alapvető jogokat foglalnak magukban, mint az esélyegyenlőség támogatása, a diszkrimináció megelőzése és a fenntartható fejlődés elősegítése – alkalmazandók az európai strukturális és beruházási alapok keretében indított programok előkészítése és végrehajtása során; emlékeztet arra, hogy a tagállamok kohéziós politika által támogatott valamennyi fellépésének tiszteletben kell tartania az alapvető jogok elveit, és soha, semmilyen módon nem járulhatnak hozzá a szegregációhoz;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség szerepel az európai strukturális és beruházási alapok finanszírozási szabályai között, az egyenlőtlenség rendszerszintû okainak megszüntetése érdekében, legyenek ezek akár gazdasági, akár szociális vagy nemi szempontú megkülönböztetésen alapuló okok, vagy a kultúrához és az oktatáshoz való hozzáférésre vonatkozóak; hangsúlyozza, hogy a kirekesztés alapvető okainak elemzésekor a rendszerszintű idegen- és fajgyűlölet megértésének és tudatosításának kell a középpontban lennie; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség szerepel az európai strukturális és beruházási alapok finanszírozási szabályai között, az egyenlőtlenség rendszerszintû okainak megszüntetése érdekében, legyenek ezek akár gazdasági, akár szociális vagy nemi szempontú megkülönböztetésen alapuló okok, vagy a kultúrához és az oktatáshoz való hozzáférésre vonatkozóak; hangsúlyozza, hogy a kirekesztés alapvető okainak elemzésekor a rendszerszintű idegen- és fajgyűlölet megértésének és tudatosításának kell a középpontban lennie;

| 8. | emlékeztet rá, hogy a nemek közötti egyenlőség az egyik horizontálisan érvényesítendő finanszírozási elv; elítéli a marginalizált közösségekben különösen a nők, migránsok, és fogyatékossággal élők által elszenvedett hátrányos megkülönböztetés számos formáját; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet rá, hogy a nemek közötti egyenlőség az egyik horizontálisan érvényesítendő finanszírozási elv; elítéli a marginalizált közösségekben különösen a nők, migránsok, és fogyatékossággal élők által elszenvedett hátrányos megkülönböztetés számos formáját;

| 9. | kiemeli, hogy a kohéziós politika végrehajtása során választ kell adni a szegénységgel, valamint a fiatalok és a gyerekek, felnőttek és fogyatékossággal élők kirekesztésével kapcsolatos kihívásra, többek között a az intézményiről a közösségi alapú gondozásra és szolgáltatásokra való átállásra; sürgeti az érintett tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő lépéseket, és hozzanak intézkedéseket a fenti célokat kitûző stratégiák kidolgozására és végrehajtására, integrált megközelítést alkalmazva; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy a kohéziós politika végrehajtása során választ kell adni a szegénységgel, valamint a fiatalok és a gyerekek, felnőttek és fogyatékossággal élők kirekesztésével kapcsolatos kihívásra, többek között a az intézményiről a közösségi alapú gondozásra és szolgáltatásokra való átállásra; sürgeti az érintett tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő lépéseket, és hozzanak intézkedéseket a fenti célokat kitûző stratégiák kidolgozására és végrehajtására, integrált megközelítést alkalmazva;

| 10. | rámutat arra, hogy a „kifejezett, de nem kizárólagos” elv szerint egyedi célcsoportokra alkalmazott politikák kidolgozásakor nem lehet kizárni más, hasonló társadalmi-gazdasági körülmények között élőket, elkerülve ezáltal a védekező reakciók kiváltását; hangsúlyozza, hogy ez az elv az első, de nem az utolsó lépés annak elismerésében, hogy figyelmet kell szentelni bizonyos, leginkább kiszolgáltatott és marginalizálódott közösségeknek és egyéneknek; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy a „kifejezett, de nem kizárólagos” elv szerint egyedi célcsoportokra alkalmazott politikák kidolgozásakor nem lehet kizárni más, hasonló társadalmi-gazdasági körülmények között élőket, elkerülve ezáltal a védekező reakciók kiváltását; hangsúlyozza, hogy ez az elv az első, de nem az utolsó lépés annak elismerésében, hogy figyelmet kell szentelni bizonyos, leginkább kiszolgáltatott és marginalizálódott közösségeknek és egyéneknek;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a marginalizálódott közösségek integrálásának biztosítására elszámoltatható, átlátható és demokratikus struktúrákat kell létrehozni a korrupció és a források csalárd felhasználása elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a marginalizálódott közösségek integrálásának biztosítására elszámoltatható, átlátható és demokratikus struktúrákat kell létrehozni a korrupció és a források csalárd felhasználása elleni küzdelem érdekében;

| 12. | a marginalizálódott csoportok integrációjának kezelése tekintetében a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést tartja az egyik legfontosabb célkitűzésnek; felhívja a tagállamokat, hogy a marginalizált közösségekben javítsák és folytassák a személyre szabott egészségügyi információs anyagok biztosítását, továbbá betegségmegelőzési stratégiák és közösségi egészségügyi kezdeményezések kidolgozását; speciális struktúrák kialakítását kéri, mint a a tájékoztató pontok létrehozását, amelyek az egészségügyi ellátáshoz, a munkaerőpiachoz és az oktatáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan adnak tanácsot; kéri lépések tételét a közigazgatásban az igényorientált megközelítéstől a befogadó szolgáltatási megközelítés felé; |
| --- | --- |

12.

a marginalizálódott csoportok integrációjának kezelése tekintetében a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést tartja az egyik legfontosabb célkitűzésnek; felhívja a tagállamokat, hogy a marginalizált közösségekben javítsák és folytassák a személyre szabott egészségügyi információs anyagok biztosítását, továbbá betegségmegelőzési stratégiák és közösségi egészségügyi kezdeményezések kidolgozását; speciális struktúrák kialakítását kéri, mint a a tájékoztató pontok létrehozását, amelyek az egészségügyi ellátáshoz, a munkaerőpiachoz és az oktatáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan adnak tanácsot; kéri lépések tételét a közigazgatásban az igényorientált megközelítéstől a befogadó szolgáltatási megközelítés felé;

| 13. | sürgeti a marginalizálódott közösségekre vonatkozó nemzeti stratégiák, többek között a nemzeti romaintegrációs stratégiák, a nemzeti szegénységcsökkentési stratégiák és az esélyegyenlőségi stratégiák kohéziós politikával való összehangolását és szorosabb kapcsolatát; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a marginalizálódott közösségekre vonatkozó nemzeti stratégiák, többek között a nemzeti romaintegrációs stratégiák, a nemzeti szegénységcsökkentési stratégiák és az esélyegyenlőségi stratégiák kohéziós politikával való összehangolását és szorosabb kapcsolatát;

| 14. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének végrehajtása során a gyermekeket tekintsék prioritásnak, és ismét hangsúlyozza a gyermekek tekintetében a lakhatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és a méltó életkörülményekhez való egyenlő hozzáférés előmozdításának fontosságát; |
| --- | --- |

14.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének végrehajtása során a gyermekeket tekintsék prioritásnak, és ismét hangsúlyozza a gyermekek tekintetében a lakhatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és a méltó életkörülményekhez való egyenlő hozzáférés előmozdításának fontosságát;

| 15. | felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy ösztönözzék az ESZA-finanszírozásnak az iskolarendszeren kívüli és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos projektek, valamint a kulturális alapú projektek támogatása céljából történő felhasználását az innovációt elősegítő új készségekbe való befektetés, valamint a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy ösztönözzék az ESZA-finanszírozásnak az iskolarendszeren kívüli és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos projektek, valamint a kulturális alapú projektek támogatása céljából történő felhasználását az innovációt elősegítő új készségekbe való befektetés, valamint a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem célkitűzéseinek elérése érdekében;

| 16. | emlékeztet arra – szem előtt tartva a regionális divergenciák erősödését, a demográfiai kihívásokat és a származási országukból növekvő számban távozó vagy távozni készülő fiatalok helyzetét –, hogy a 2014–2020-as költségvetési ciklusban kevesebb forrás áll rendelkezésre a kohéziós politikák támogatására; úgy véli, hogy a kohéziós politikának megvan a potenciálja, hogy hozzáadott értéket adjon a tagállamok már elkezdett munkájához, és hogy – különösen azokban a régiókban, amelyekben erre szükség van – a foglalkoztatási lehetőségek javítására, a társadalomban való részvételre és a készségekbe való beruházásra való összpontosítás révén a kohéziós politika többek között nagyobb társadalmi befogadást és a szegénység csökkenését fogja eredményezni azáltal, hogy megfelelő rugalmasságot biztosít annak érdekében, hogy a tagállamok a helyi igényekre szabott módon hajthassák végre az egyedi támogatásokat, és hogy a támogatásokat a legmagasabb munkanélküliségi arányt mutató és ezért a támogatásokra leginkább rászoruló területeken használják fel; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra – szem előtt tartva a regionális divergenciák erősödését, a demográfiai kihívásokat és a származási országukból növekvő számban távozó vagy távozni készülő fiatalok helyzetét –, hogy a 2014–2020-as költségvetési ciklusban kevesebb forrás áll rendelkezésre a kohéziós politikák támogatására; úgy véli, hogy a kohéziós politikának megvan a potenciálja, hogy hozzáadott értéket adjon a tagállamok már elkezdett munkájához, és hogy – különösen azokban a régiókban, amelyekben erre szükség van – a foglalkoztatási lehetőségek javítására, a társadalomban való részvételre és a készségekbe való beruházásra való összpontosítás révén a kohéziós politika többek között nagyobb társadalmi befogadást és a szegénység csökkenését fogja eredményezni azáltal, hogy megfelelő rugalmasságot biztosít annak érdekében, hogy a tagállamok a helyi igényekre szabott módon hajthassák végre az egyedi támogatásokat, és hogy a támogatásokat a legmagasabb munkanélküliségi arányt mutató és ezért a támogatásokra leginkább rászoruló területeken használják fel;

| 17. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok operatív programjaik végrehajtása során tiszteletben tartják ezeket az elveket; kéri a Bizottságot, hogy elemzését foglalja bele a – többek között a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásáról szóló – jelentésébe; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok operatív programjaik végrehajtása során tiszteletben tartják ezeket az elveket; kéri a Bizottságot, hogy elemzését foglalja bele a – többek között a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásáról szóló – jelentésébe;

| 18. | rámutat, hogy néhány tagállam a válság során csökkentette a közszolgáltatások költségvetését, és ez fokozott munkanélküliséghez, a szociális biztonság hiányához, a háztartások nehéz helyzetéhez és egészségügyi problémákhoz vezetett; felhívja a tagállamokat az ESZA nyújtotta támogatás hatékonyabb felhasználására, egyrészt azért, hogy a marginalizált közösségek számára javuljon a közszolgáltatások minősége és az azokhoz való egyenlő hozzáférés, másrészt a megkülönböztetés minden formája elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

18.

rámutat, hogy néhány tagállam a válság során csökkentette a közszolgáltatások költségvetését, és ez fokozott munkanélküliséghez, a szociális biztonság hiányához, a háztartások nehéz helyzetéhez és egészségügyi problémákhoz vezetett; felhívja a tagállamokat az ESZA nyújtotta támogatás hatékonyabb felhasználására, egyrészt azért, hogy a marginalizált közösségek számára javuljon a közszolgáltatások minősége és az azokhoz való egyenlő hozzáférés, másrészt a megkülönböztetés minden formája elleni fellépés érdekében;

| 19. | felszólít az emberi jogi szempont figyelembevételére a kohéziós alapokból támogatott fellépések megtervezése során, továbbá hangsúlyozza, hogy a kulturális, gazdasági és társadalmi jogokat be kell építeni a marginalizált közösségekben élő nők saját jogon létező aktív polgárokként való elismerését célzó politikákba, a rasszizmus kérdését pedig (legyen az nyílt vagy rejtett) kimondottan meg kell említeni valamennyi fellépés és politika kidolgozása során; |
| --- | --- |

19.

felszólít az emberi jogi szempont figyelembevételére a kohéziós alapokból támogatott fellépések megtervezése során, továbbá hangsúlyozza, hogy a kulturális, gazdasági és társadalmi jogokat be kell építeni a marginalizált közösségekben élő nők saját jogon létező aktív polgárokként való elismerését célzó politikákba, a rasszizmus kérdését pedig (legyen az nyílt vagy rejtett) kimondottan meg kell említeni valamennyi fellépés és politika kidolgozása során;

A programok előkészítése

| 20. | hangsúlyozza, hogy a partnerségi elvnek valamennyi szinten történő részvételt kell eredményeznie és azt a tagállamoknak kötelezően, és nem csak formálisan alkalmazniuk kell; hangsúlyozza a partnerségi magatartási kódex végrehajtásának fontosságát a partnerek egyenlő részvételének és képviseletének biztosítása érdekében, ami során különös figyelmet kell fordítani többek között a marginalizálódott közösségekre sajátos helyzetük és a partnerséghez való jelentős hozzájárulással kapcsolatos potenciális kihívások figyelembevétele érdekében; aggasztónak tartja, hogy a partnereknek a közös rendelkezésekről szóló rendeletben és partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexben megállapított vonatkozó elvek szerint történő kötelező bevonása nem valósul meg megfelelően; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsa a partnerek, többek között a leginkább érintettek bevonását, és valósítsa meg az ösztönzők és bevált gyakorlatok cseréjének rendszerét, beleértve azon irányító hatóságokat és kedvezményezetteket, akik e téren különösen jó eredményt értek el; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a partnerségi elvnek valamennyi szinten történő részvételt kell eredményeznie és azt a tagállamoknak kötelezően, és nem csak formálisan alkalmazniuk kell; hangsúlyozza a partnerségi magatartási kódex végrehajtásának fontosságát a partnerek egyenlő részvételének és képviseletének biztosítása érdekében, ami során különös figyelmet kell fordítani többek között a marginalizálódott közösségekre sajátos helyzetük és a partnerséghez való jelentős hozzájárulással kapcsolatos potenciális kihívások figyelembevétele érdekében; aggasztónak tartja, hogy a partnereknek a közös rendelkezésekről szóló rendeletben és partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexben megállapított vonatkozó elvek szerint történő kötelező bevonása nem valósul meg megfelelően; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsa a partnerek, többek között a leginkább érintettek bevonását, és valósítsa meg az ösztönzők és bevált gyakorlatok cseréjének rendszerét, beleértve azon irányító hatóságokat és kedvezményezetteket, akik e téren különösen jó eredményt értek el;

| 21. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság olyan partnerségi megállapodásokat fogadott el, amelyek nem tartalmaznak elegendő arányú marginalizálódott közösséget; kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a marginalizálódott közösségek projektek előkészítésébe, végrehajtásába és értékelésébe történő bevonásának érdekében, ami eszközül szolgál az érintett közösségek lehetőségeinek kibővítéséhez; az európai szemeszterben keretében megfogalmazott ajánlásokat előterjesztését javasolja, amelyek megfelelő eszközöket jelentenek a tagállamok által meghozandó intézkedések elősegítésére; |
| --- | --- |

21.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság olyan partnerségi megállapodásokat fogadott el, amelyek nem tartalmaznak elegendő arányú marginalizálódott közösséget; kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a marginalizálódott közösségek projektek előkészítésébe, végrehajtásába és értékelésébe történő bevonásának érdekében, ami eszközül szolgál az érintett közösségek lehetőségeinek kibővítéséhez; az európai szemeszterben keretében megfogalmazott ajánlásokat előterjesztését javasolja, amelyek megfelelő eszközöket jelentenek a tagállamok által meghozandó intézkedések elősegítésére;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre, a Bizottságot pedig, hogy szorosan kövesse nyomon a marginalizált közösségek társadalmi befogadásával kapcsolatos országspecifikus ajánlásokat; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre, a Bizottságot pedig, hogy szorosan kövesse nyomon a marginalizált közösségek társadalmi befogadásával kapcsolatos országspecifikus ajánlásokat;

| 23. | üdvözli, hogy az egyes tagállamok, köztük az ajánlások címzettjei is, a marginális helyzetű közösségek társadalmi és gazdasági integrációját beruházási prioritásként kezelik operatív programjaikban; figyelmeztet azonban arra, hogy ezt is figyelembe kell venni például az oktatás és a foglalkoztatás szakpolitikai területein; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy az egyes tagállamok, köztük az ajánlások címzettjei is, a marginális helyzetű közösségek társadalmi és gazdasági integrációját beruházási prioritásként kezelik operatív programjaikban; figyelmeztet azonban arra, hogy ezt is figyelembe kell venni például az oktatás és a foglalkoztatás szakpolitikai területein;

| 24. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják fel a forrásokat; hangsúlyozza, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a szociális integrációra és a szegénység és bármilyen nemű hátrányos megkülönböztetés megszüntetésére vonatkozó tematikus célkitűzés keretében végrehajtott célzott fellépéseken túlmutató finanszírozási intézkedésekre, előnyben részesítve az integrált és szisztematikus megközelítést; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják fel a forrásokat; hangsúlyozza, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a szociális integrációra és a szegénység és bármilyen nemű hátrányos megkülönböztetés megszüntetésére vonatkozó tematikus célkitűzés keretében végrehajtott célzott fellépéseken túlmutató finanszírozási intézkedésekre, előnyben részesítve az integrált és szisztematikus megközelítést;

| 25. | úgy véli, hogy a többszintű kormányzásnak és koordinációnak fontos szerepe van; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok és érintettek bevonása alapvető fontosságú a célcsoport eléréséhez, és ehhez a lehető legnagyobb területi közelségre van szükség; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a többszintű kormányzásnak és koordinációnak fontos szerepe van; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok és érintettek bevonása alapvető fontosságú a célcsoport eléréséhez, és ehhez a lehető legnagyobb területi közelségre van szükség;

A programok végrehajtása

| 26. | rámutat az integrált megközelítés szükségességére; álláspontja szerint a forrásokat integráltabb módon kellene felhasználni, többek között több alapból finanszírozott programok, közösségvezérelt helyi fejlesztés, integrált területi beruházások és keresztfinanszírozás alkalmazásával a közös rendelkezésekről szóló rendelet 98.2. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, és szinergiákat kell megvalósítani más uniós és nemzeti finanszírozási eszközökkel; sürgeti az érintett igazgatási szerveket és hatóságokat, hogy törekedjenek aktívabb együttműködésre minden szinten, beleértve a határokon átnyúló együttműködést; |
| --- | --- |

26.

rámutat az integrált megközelítés szükségességére; álláspontja szerint a forrásokat integráltabb módon kellene felhasználni, többek között több alapból finanszírozott programok, közösségvezérelt helyi fejlesztés, integrált területi beruházások és keresztfinanszírozás alkalmazásával a közös rendelkezésekről szóló rendelet 98.2. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, és szinergiákat kell megvalósítani más uniós és nemzeti finanszírozási eszközökkel; sürgeti az érintett igazgatási szerveket és hatóságokat, hogy törekedjenek aktívabb együttműködésre minden szinten, beleértve a határokon átnyúló együttműködést;

| 27. | megjegyzi, hogy a keresztfinanszírozást jelenleg korlátozott módon használják, amit bizonyos mértékig a közös rendelkezésekről szóló rendelet 98. cikkének (2) bekezdésében ismertetett bonyolult szabályok idézhetnek elő; álláspontja szerint a keresztfinanszírozásra vonatkozó szabályok rugalmasságának fokozása – különösen a marginalizálódott közösségek vonatkozásában – növelhetné a projektek hatékonyságát, és hatásukhoz fontos hozzáadott értéket biztosíthatna; kéri ezért a Bizottságot, hogy végezze el a keresztfinanszírozás alkalmazásának és felhasználási szintjének elemzését; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a keresztfinanszírozást jelenleg korlátozott módon használják, amit bizonyos mértékig a közös rendelkezésekről szóló rendelet 98. cikkének (2) bekezdésében ismertetett bonyolult szabályok idézhetnek elő; álláspontja szerint a keresztfinanszírozásra vonatkozó szabályok rugalmasságának fokozása – különösen a marginalizálódott közösségek vonatkozásában – növelhetné a projektek hatékonyságát, és hatásukhoz fontos hozzáadott értéket biztosíthatna; kéri ezért a Bizottságot, hogy végezze el a keresztfinanszírozás alkalmazásának és felhasználási szintjének elemzését;

| 28. | megjegyzi, hogy a marginalizálódott közösségek sok esetben a városok elhanyagoltabb részein élnek; hangsúlyozza az integrált és helyi alapú megközelítést és partnerségeket ötvöző városrehabilitációs és városfejlesztési programok tényleges végrehajtásának fontosságát a hátrányos helyzetű városi övezetek számára, amely programok a gazdasági, szociális és területi kihívásokra egyaránt választ adnak és fejlesztik a városi környezetet, valamint javítják a közlekedési összeköttetéseket, e közösségek jobb megközelíthetőségének céljával; úgy véli, hogy a szegregáció, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni sikeres küzdelem, valamint a gettósodás elkerülésének érdekében a jövőbeni uniós városfejlesztési menetrend kidolgozása során kellően figyelembe kell venni a városi térségekben élő marginalizálódott közösségekkel kapcsolatos legfontosabb kihívásokat és igényeket; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a marginalizálódott közösségek sok esetben a városok elhanyagoltabb részein élnek; hangsúlyozza az integrált és helyi alapú megközelítést és partnerségeket ötvöző városrehabilitációs és városfejlesztési programok tényleges végrehajtásának fontosságát a hátrányos helyzetű városi övezetek számára, amely programok a gazdasági, szociális és területi kihívásokra egyaránt választ adnak és fejlesztik a városi környezetet, valamint javítják a közlekedési összeköttetéseket, e közösségek jobb megközelíthetőségének céljával; úgy véli, hogy a szegregáció, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni sikeres küzdelem, valamint a gettósodás elkerülésének érdekében a jövőbeni uniós városfejlesztési menetrend kidolgozása során kellően figyelembe kell venni a városi térségekben élő marginalizálódott közösségekkel kapcsolatos legfontosabb kihívásokat és igényeket;

| 29. | felhívja a figyelmet a vidéki, hegyi és elszigetelt térségekben élő marginalizálódott közösségek sajátos szükségleteire, többek között az összekapcsolódással, a mobilitással és a szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos kihívásokra, de a kulturális és szociális lehetőségek tekintetében is; felhívja a figyelmet a régiók jobb összeköttetései kialakításának fontosságára; megjegyzi ezenkívül, hogy a határmenti területek földrajzi helyzetük miatt gyakran ki vannak téve a marginalizálódásnak, és a kohéziós politikák kialakítása során ezt jobban figyelembe kell vennie, különösen az európai területi együttműködési célkitűzés keretében; |
| --- | --- |

29.

felhívja a figyelmet a vidéki, hegyi és elszigetelt térségekben élő marginalizálódott közösségek sajátos szükségleteire, többek között az összekapcsolódással, a mobilitással és a szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos kihívásokra, de a kulturális és szociális lehetőségek tekintetében is; felhívja a figyelmet a régiók jobb összeköttetései kialakításának fontosságára; megjegyzi ezenkívül, hogy a határmenti területek földrajzi helyzetük miatt gyakran ki vannak téve a marginalizálódásnak, és a kohéziós politikák kialakítása során ezt jobban figyelembe kell vennie, különösen az európai területi együttműködési célkitűzés keretében;

| 30. | hangsúlyozza, hogy ki kell építeni az érdekeltek kapacitásait, beleértve a közszolgáltatásokat, az igazgatást és a civil társadalmi testületeket, azzal a céllal, hogy különösen a politikai döntéshozatalban való nagyobb mértékű részvételük lehetővé tétele révén erősítsék a közösségeket; felhív a célzott technikai segítségnyújtás és a finanszírozás alkalmazására e tekintetben; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy ki kell építeni az érdekeltek kapacitásait, beleértve a közszolgáltatásokat, az igazgatást és a civil társadalmi testületeket, azzal a céllal, hogy különösen a politikai döntéshozatalban való nagyobb mértékű részvételük lehetővé tétele révén erősítsék a közösségeket; felhív a célzott technikai segítségnyújtás és a finanszírozás alkalmazására e tekintetben;

| 31. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a strukturális alapok irányításában részt vevő testületek adminisztratív kapacitásának javításához szükséges technikai támogatást, felhívja továbbá a tagállamokat, hogy például tréningek szervezése vagy a támogatásigénylések kitöltéséhez nyújtott segítség és magyarázatok révén adjanak tanácsokat és nyújtsanak adminisztratív támogatást annak érdekében, hogy a marginális helyzetű közösségek, például a romák, könnyebben tájékozódhassanak a vállalkozásokra és a foglalkoztatásra irányuló európai és nemzeti támogatási programokról, és segítsék őket az ilyen támogatásokra irányuló kérelmek benyújtásában; |
| --- | --- |

31.

felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a strukturális alapok irányításában részt vevő testületek adminisztratív kapacitásának javításához szükséges technikai támogatást, felhívja továbbá a tagállamokat, hogy például tréningek szervezése vagy a támogatásigénylések kitöltéséhez nyújtott segítség és magyarázatok révén adjanak tanácsokat és nyújtsanak adminisztratív támogatást annak érdekében, hogy a marginális helyzetű közösségek, például a romák, könnyebben tájékozódhassanak a vállalkozásokra és a foglalkoztatásra irányuló európai és nemzeti támogatási programokról, és segítsék őket az ilyen támogatásokra irányuló kérelmek benyújtásában;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek számára nem csak a saját kapacitásaiknak, hanem a szociális partnerek koordinációja és az operatív programokat kidolgozó és végrehajtó ad hoc bizottságokban való képviselete megerősítésének biztosítására kell elérhetővé tenni a technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek számára nem csak a saját kapacitásaiknak, hanem a szociális partnerek koordinációja és az operatív programokat kidolgozó és végrehajtó ad hoc bizottságokban való képviselete megerősítésének biztosítására kell elérhetővé tenni a technikai segítségnyújtást;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak – a marginalizálódott közösségek képviselőivel együttműködve – a marginalizált közösségek fogalommeghatározására irányuló iránymutatást követően eseti jellegû szakmai tanácsadó csoportot kell létrehoznia, és megfelelő képzéseket kell kialakítania az állami hatóságok körében a marginalizált közösségek előtt álló sajátos nehézségekre vonatkozóan, valamint a diszkriminatív gyakorlatok elleni fellépés érdekében, a konstruktív és hatékony párbeszéden alapuló befogadás elősegítéséhez, továbbá a marginalizált közösségekkel kapcsolatos uniós finanszírozású projektek integrált és hatékony végrehajtásának és ellenőrzésének érdekében, ezzel is növelve azok hatását; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak – a marginalizálódott közösségek képviselőivel együttműködve – a marginalizált közösségek fogalommeghatározására irányuló iránymutatást követően eseti jellegû szakmai tanácsadó csoportot kell létrehoznia, és megfelelő képzéseket kell kialakítania az állami hatóságok körében a marginalizált közösségek előtt álló sajátos nehézségekre vonatkozóan, valamint a diszkriminatív gyakorlatok elleni fellépés érdekében, a konstruktív és hatékony párbeszéden alapuló befogadás elősegítéséhez, továbbá a marginalizált közösségekkel kapcsolatos uniós finanszírozású projektek integrált és hatékony végrehajtásának és ellenőrzésének érdekében, ezzel is növelve azok hatását;

| 34. | alapvető fontosságúnak tartja az egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervek, a nőszervezetek és a marginalizált közösségekben élő nők bevonását a forrásoknak a helyi és regionális szinttől kezdve a tagállamok és az európai intézmények szintjéig valamennyi szinten történő elosztásába, felhasználásába és végrehajtásába, és úgy véli, hogy a végrehajtott programok nyomon követése és értékelése kulcsfontosságú folyamatnak tekintendő a marginalizált közösségekben élő nők részvételének növelésében; |
| --- | --- |

34.

alapvető fontosságúnak tartja az egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervek, a nőszervezetek és a marginalizált közösségekben élő nők bevonását a forrásoknak a helyi és regionális szinttől kezdve a tagállamok és az európai intézmények szintjéig valamennyi szinten történő elosztásába, felhasználásába és végrehajtásába, és úgy véli, hogy a végrehajtott programok nyomon követése és értékelése kulcsfontosságú folyamatnak tekintendő a marginalizált közösségekben élő nők részvételének növelésében;

| 35. | tudomásul veszi azt a megközelítést, mely alapján a beruházás végrehajtását megelőzően be kell vezetni valamennyi stratégiai és operatív szakpolitikai intézkedést, beleértve a megfelelő szintű igazgatási és intézményi kapacitásokat; ösztönzi a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel e feltételek teljesülését és biztosítsa, hogy a tagállamok megtegyék a kiegészítő intézkedéseket, különösen az integráció előmozdítása, valamint a szegénység és a megkülönböztetés megszüntetése területen; |
| --- | --- |

35.

tudomásul veszi azt a megközelítést, mely alapján a beruházás végrehajtását megelőzően be kell vezetni valamennyi stratégiai és operatív szakpolitikai intézkedést, beleértve a megfelelő szintű igazgatási és intézményi kapacitásokat; ösztönzi a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel e feltételek teljesülését és biztosítsa, hogy a tagállamok megtegyék a kiegészítő intézkedéseket, különösen az integráció előmozdítása, valamint a szegénység és a megkülönböztetés megszüntetése területen;

Figyelemmel kísérés és ajánlások

| 36. | rámutat arra, hogy a hatékonyság érdekében az Unió által finanszírozott projekteknek hosszú távú perspektívával kell rendelkezniük, és hogy a forrásoknak a kedvezményezettek tényleges szükségleteivel kapcsolatos befektetést kell támogatniuk a célcsoportok elérésének és a kirekesztés és marginalizáció kezelésének biztosításához szükséges mechanizmusokkal; mennyiségi értékelést és nyomonkövetési mechanizmusokat sürget; sürgeti a Bizottságot, hogy vezessen be a tagállami fellépések tevőleges és részvételi nyomon követésére és felügyeletére szolgáló mechanizmusokat a marginalizált közösségek támogatására szánt források tervezési és értékelési folyamatában; |
| --- | --- |

36.

rámutat arra, hogy a hatékonyság érdekében az Unió által finanszírozott projekteknek hosszú távú perspektívával kell rendelkezniük, és hogy a forrásoknak a kedvezményezettek tényleges szükségleteivel kapcsolatos befektetést kell támogatniuk a célcsoportok elérésének és a kirekesztés és marginalizáció kezelésének biztosításához szükséges mechanizmusokkal; mennyiségi értékelést és nyomonkövetési mechanizmusokat sürget; sürgeti a Bizottságot, hogy vezessen be a tagállami fellépések tevőleges és részvételi nyomon követésére és felügyeletére szolgáló mechanizmusokat a marginalizált közösségek támogatására szánt források tervezési és értékelési folyamatában;

| 37. | kiemeli, hogy a lakhatásból való kirekesztettség, a hajléktalanság, az oktatásból való kirekesztettség és a munkanélküliség gyakran a marginalizáció kulcselemei; hangsúlyozza ezért a marginalizálódott közösségek javára szolgáló integrált lakhatási, oktatási és foglalkoztatási beavatkozások fontosságát. |
| --- | --- |

37.

kiemeli, hogy a lakhatásból való kirekesztettség, a hajléktalanság, az oktatásból való kirekesztettség és a munkanélküliség gyakran a marginalizáció kulcselemei; hangsúlyozza ezért a marginalizálódott közösségek javára szolgáló integrált lakhatási, oktatási és foglalkoztatási beavatkozások fontosságát.

| 38. | emlékeztet arra – szem előtt tartva, hogy a közelmúltbeli gazdasági és pénzügyi válság különösen a marginális helyzetű csoportokat sújtotta, akiket az instabil munkaerő-piaci körülmények esetén a leginkább fenyegeti a munka elvesztésének veszélye –, hogy az oktatás és a foglalkoztatás a szegénység legjobb ellenszere, ezért a marginális helyzetű közösségek társadalmi és munkaerő-piaci integrálását kiemelten kell kezelni; aggodalommal állapítja meg, hogy a marginális helyzetű közösségek tagjai gyakran kirekesztődnek a társadalomból és hátrányos megkülönböztetést szenvednek el, és ennek következtében akadályoztatva vannak a magas színvonalú oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a közlekedéshez, általában a tájékoztatáshoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén, ami olyan összetett problémát jelent, amelyet a az európai strukturális és beruházási alapok és nemzeti erőforrások egymást kiegészítő felhasználásával és hatékony kombinációjával megfelelő módon kezelni kell; hangsúlyozza ennek megfelelően, hogy külön erőfeszítésekre van szükség a meglévő uniós programok, mint például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, az Erasmus+ és a „Kreatív Európa” tekintetében, abból a célból, hogy a marginális helyzetű közösségek tagjai számára is elérhetők legyenek, rendszeresen figyelemmel kísérve, hogy sikeresen vonták-e be e közösségeket, hogy meg lehessen törni a szegénység és a marginalizálódás ördögi körét és fokozni lehessen az emberek szakmai kompetenciáit és képzettségét; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet arra – szem előtt tartva, hogy a közelmúltbeli gazdasági és pénzügyi válság különösen a marginális helyzetű csoportokat sújtotta, akiket az instabil munkaerő-piaci körülmények esetén a leginkább fenyegeti a munka elvesztésének veszélye –, hogy az oktatás és a foglalkoztatás a szegénység legjobb ellenszere, ezért a marginális helyzetű közösségek társadalmi és munkaerő-piaci integrálását kiemelten kell kezelni; aggodalommal állapítja meg, hogy a marginális helyzetű közösségek tagjai gyakran kirekesztődnek a társadalomból és hátrányos megkülönböztetést szenvednek el, és ennek következtében akadályoztatva vannak a magas színvonalú oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a közlekedéshez, általában a tájékoztatáshoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén, ami olyan összetett problémát jelent, amelyet a az európai strukturális és beruházási alapok és nemzeti erőforrások egymást kiegészítő felhasználásával és hatékony kombinációjával megfelelő módon kezelni kell; hangsúlyozza ennek megfelelően, hogy külön erőfeszítésekre van szükség a meglévő uniós programok, mint például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, az Erasmus+ és a „Kreatív Európa” tekintetében, abból a célból, hogy a marginális helyzetű közösségek tagjai számára is elérhetők legyenek, rendszeresen figyelemmel kísérve, hogy sikeresen vonták-e be e közösségeket, hogy meg lehessen törni a szegénység és a marginalizálódás ördögi körét és fokozni lehessen az emberek szakmai kompetenciáit és képzettségét;

| 39. | szorgalmazza, hogy a forrásokat a marginalizált közösségekben élő nők életkörülményeinek javítására, valamint a magas szintű és stabil oktatáshoz, a lakhatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, foglalkoztatáshoz, napközi otthonokhoz, szociális szolgáltatásokhoz, igazságszolgáltatáshoz és az áldozatokat támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférésének megkönnyítésére használják; |
| --- | --- |

39.

szorgalmazza, hogy a forrásokat a marginalizált közösségekben élő nők életkörülményeinek javítására, valamint a magas szintű és stabil oktatáshoz, a lakhatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, foglalkoztatáshoz, napközi otthonokhoz, szociális szolgáltatásokhoz, igazságszolgáltatáshoz és az áldozatokat támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférésének megkönnyítésére használják;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a marginalizálódott közösségek képviselőit aktívan be kell vonni és lehetővé kell tenni számukra, hogy teljes jogú tagként vegyenek részt a nyomon követési rendszerekben; rámutat arra, hogy jelentős mennyiségű tapasztalatot lehetett volna összegyűjteni helyi, regionális, nemzeti és nemzetek feletti szinten; hangsúlyozza a bevált gyakorlatok terjesztését és felhasználását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elemezzék az összes meglévő bevált gyakorlatot, többek között a marginalizálódott csoportok és egyének társadalmi integrációjával kapcsolatos innovatív gyakorlatokat, és kezdeményezzenek hálózatépítési tevékenységeket, többek között a szociális munkások, a fiatalokkal és közösségekkel foglalkozó szakemberek, valamint a tudósok és kutatók körében; hangsúlyozza egy uniós szintű, a bevált gyakorlatok cseréjét és a közös problémamegoldást elősegítő hálózati platform létrehozásának szükségességét, amely elektronikus oktatási eszközül is szolgálhatna a kapacitásfejlesztéshez; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a marginalizálódott közösségek képviselőit aktívan be kell vonni és lehetővé kell tenni számukra, hogy teljes jogú tagként vegyenek részt a nyomon követési rendszerekben; rámutat arra, hogy jelentős mennyiségű tapasztalatot lehetett volna összegyűjteni helyi, regionális, nemzeti és nemzetek feletti szinten; hangsúlyozza a bevált gyakorlatok terjesztését és felhasználását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elemezzék az összes meglévő bevált gyakorlatot, többek között a marginalizálódott csoportok és egyének társadalmi integrációjával kapcsolatos innovatív gyakorlatokat, és kezdeményezzenek hálózatépítési tevékenységeket, többek között a szociális munkások, a fiatalokkal és közösségekkel foglalkozó szakemberek, valamint a tudósok és kutatók körében; hangsúlyozza egy uniós szintű, a bevált gyakorlatok cseréjét és a közös problémamegoldást elősegítő hálózati platform létrehozásának szükségességét, amely elektronikus oktatási eszközül is szolgálhatna a kapacitásfejlesztéshez;

| 41. | felkéri a Bizottságot, hogy vesse fel a kohéziós politika és a marginalizálódott közösségek kérdéseit a civil társadalommal és a partnereket képviselő szervezetekkel folytatott éves strukturált párbeszéde során, ugyanakkor biztosítsa a marginalizálódott közösségek képviselőinek részvételét is, és segítse elő a mennyiségi és minőségi elemzéseken alapuló vitát; |
| --- | --- |

41.

felkéri a Bizottságot, hogy vesse fel a kohéziós politika és a marginalizálódott közösségek kérdéseit a civil társadalommal és a partnereket képviselő szervezetekkel folytatott éves strukturált párbeszéde során, ugyanakkor biztosítsa a marginalizálódott közösségek képviselőinek részvételét is, és segítse elő a mennyiségi és minőségi elemzéseken alapuló vitát;

| 42. | rámutat arra, hogy nemcsak a társadalom egészének szükséges tudomást szereznie a strukturális és rendszerszintű kirekesztésről, hanem ez különösen fontos minden közigazgatási szinten a döntéshozók és az érdekeltek, valamint más érintett közigazgatási szervek munkájához is; sürgeti az összes állami érdekelt szereplőt és képzési intézményt, hogy végezze el a hátrányos megkülönböztetés és a marginalizáció okainak alapos elemzését, és hajtson végre tudatosítási tevékenységeket azzal kapcsolatban, hogy az idegen- és fajgyűlöletet, valamint a rendszerszintű kirekesztéshez vezető minden típusú marginalizációt – beleértve a romaellenességet – meg kell szüntetni; felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan érvényesítse és ellenőrizze a megkülönböztetés elleni uniós jogszabályokat; felszólítja az állami foglalkoztatási szolgálatokat (áfsz), hogy biztosítsanak jó minőségű, a szükségletekre szabott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

42.

rámutat arra, hogy nemcsak a társadalom egészének szükséges tudomást szereznie a strukturális és rendszerszintű kirekesztésről, hanem ez különösen fontos minden közigazgatási szinten a döntéshozók és az érdekeltek, valamint más érintett közigazgatási szervek munkájához is; sürgeti az összes állami érdekelt szereplőt és képzési intézményt, hogy végezze el a hátrányos megkülönböztetés és a marginalizáció okainak alapos elemzését, és hajtson végre tudatosítási tevékenységeket azzal kapcsolatban, hogy az idegen- és fajgyűlöletet, valamint a rendszerszintű kirekesztéshez vezető minden típusú marginalizációt – beleértve a romaellenességet – meg kell szüntetni; felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan érvényesítse és ellenőrizze a megkülönböztetés elleni uniós jogszabályokat; felszólítja az állami foglalkoztatási szolgálatokat (áfsz), hogy biztosítsanak jó minőségű, a szükségletekre szabott szolgáltatásokat;

| 43. | hangsúlyozza, hogy kettős megközelítésre van szükség a marginális helyzetű csoportok támogatása és integrálása terén, és ezt közvetlenül az érintettekkel együtt kell megvalósítani, többek között oktatási épületek, képzési, tanácsadási és munkalehetőségek biztosítása révén, valamint a helyi közösség és a hatóságok bevonásával az előítéletek tudatosítása, a közszolgáltatások javítása és a szociális rendszerek átalakítása mellett, annak érdekében, hogy javuljon és/vagy módosuljon a közmegítélés; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy kettős megközelítésre van szükség a marginális helyzetű csoportok támogatása és integrálása terén, és ezt közvetlenül az érintettekkel együtt kell megvalósítani, többek között oktatási épületek, képzési, tanácsadási és munkalehetőségek biztosítása révén, valamint a helyi közösség és a hatóságok bevonásával az előítéletek tudatosítása, a közszolgáltatások javítása és a szociális rendszerek átalakítása mellett, annak érdekében, hogy javuljon és/vagy módosuljon a közmegítélés;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az oktatás az Európai Unióról szóló szerződésben szereplő alapvető jog, hangsúlyozza, hogy a magas színvonalú oktatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása a társadalom valamennyi tagja számára megoldás a társadalmi kirekesztés ördögi körének megtörésére; úgy véli, hogy a sokszínűség jegyében történő nevelés által jellemzett iskolarendszeren belüli, iskolarendszeren kívüli és informális oktatás a marginalizált közösségek tényleges politikai, gazdasági és társadalmi integrációjának előzetes feltétele; hangsúlyozza, hogy marginalizálódott közösségeknek szóló programokat kell végrehajtani és tevékenységeket kell támogatni az iskola előtti nevelés biztosítása érdekében, támogatva ezzel a formális oktatást, egyúttal lehetőségeket teremtve egyéb oktatási formák nyújtására is, mint az élethosszig való tanulás, különösen a szakmai készségek és az ikt területén, valamint javítani kell a médiához való hozzáférést, többek közt a marginalizált közösségekben élő nők és lányok lehetőségeinek javítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az oktatás az Európai Unióról szóló szerződésben szereplő alapvető jog, hangsúlyozza, hogy a magas színvonalú oktatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása a társadalom valamennyi tagja számára megoldás a társadalmi kirekesztés ördögi körének megtörésére; úgy véli, hogy a sokszínűség jegyében történő nevelés által jellemzett iskolarendszeren belüli, iskolarendszeren kívüli és informális oktatás a marginalizált közösségek tényleges politikai, gazdasági és társadalmi integrációjának előzetes feltétele; hangsúlyozza, hogy marginalizálódott közösségeknek szóló programokat kell végrehajtani és tevékenységeket kell támogatni az iskola előtti nevelés biztosítása érdekében, támogatva ezzel a formális oktatást, egyúttal lehetőségeket teremtve egyéb oktatási formák nyújtására is, mint az élethosszig való tanulás, különösen a szakmai készségek és az ikt területén, valamint javítani kell a médiához való hozzáférést, többek közt a marginalizált közösségekben élő nők és lányok lehetőségeinek javítása érdekében;

| 45. | felhívja a tagállamokat és egyéb regionális és helyi hatóságokat, hogy ösztönözzék az ERFA-nak a kkv-k és a szociális vállalkozások támogatására, a marginalizálódott közösségek bevonásával és javára történő felhasználását; rámutat arra, hogy támogatni kell a marginalizálódott közösségeket segítő tevékenységeket a mikrovállalkozásoknak szóló segítség nyújtása és a számukra szükséges feltételek megteremtése érdekében, őrizve ezáltal a vállalkozási formák sokféleségét; |
| --- | --- |

45.

felhívja a tagállamokat és egyéb regionális és helyi hatóságokat, hogy ösztönözzék az ERFA-nak a kkv-k és a szociális vállalkozások támogatására, a marginalizálódott közösségek bevonásával és javára történő felhasználását; rámutat arra, hogy támogatni kell a marginalizálódott közösségeket segítő tevékenységeket a mikrovállalkozásoknak szóló segítség nyújtása és a számukra szükséges feltételek megteremtése érdekében, őrizve ezáltal a vállalkozási formák sokféleségét;

| 46. | rámutat, hogy több ágazat jelentős átalakuláson fog átesni a közeljövőben, részben az online eszközök és megoldások szélesebb körű elterjedése miatt; rámutat, hogy emiatt az alacsony és közepes képzettségű munkavállalók nyomás alá kerülnek, amit elsősorban a marginalizálódott csoportok tagjai fognak megérezni, mivel jelenleg többnyire ők találnak ilyen jellegű munkát; kiemeli annak fontosságát, hogy mindenki hozzáférjen az új technológiák és ágazatok területén indított képzésekhez és szolgáltatásokhoz, különös tekintettel a digitális ágazat és a zöld gazdaság által különösen a legsebezhetőbb csoportok számára nyújtott lehetőségekre; megjegyzi, hogy a mikro- és kisvállalkozások fontos szerepet játszanak a vidéki területeken lévő munkahelyek fenntartásában, és ezért felszólít, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt ezen vállalkozások finanszírozáshoz jutásának biztosítására; |
| --- | --- |

46.

rámutat, hogy több ágazat jelentős átalakuláson fog átesni a közeljövőben, részben az online eszközök és megoldások szélesebb körű elterjedése miatt; rámutat, hogy emiatt az alacsony és közepes képzettségű munkavállalók nyomás alá kerülnek, amit elsősorban a marginalizálódott csoportok tagjai fognak megérezni, mivel jelenleg többnyire ők találnak ilyen jellegű munkát; kiemeli annak fontosságát, hogy mindenki hozzáférjen az új technológiák és ágazatok területén indított képzésekhez és szolgáltatásokhoz, különös tekintettel a digitális ágazat és a zöld gazdaság által különösen a legsebezhetőbb csoportok számára nyújtott lehetőségekre; megjegyzi, hogy a mikro- és kisvállalkozások fontos szerepet játszanak a vidéki területeken lévő munkahelyek fenntartásában, és ezért felszólít, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt ezen vállalkozások finanszírozáshoz jutásának biztosítására;

| 47. | rámutat annak jelentőségére, hogy a női vállalkozók és a marginalizált közösségekben tevékenykedő nők bátorításával növeljék az e közösségekben élő nők társadalmi szerepvállalását; |
| --- | --- |

47.

rámutat annak jelentőségére, hogy a női vállalkozók és a marginalizált közösségekben tevékenykedő nők bátorításával növeljék az e közösségekben élő nők társadalmi szerepvállalását;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások, a szövetkezetek, a biztosító egyesületek és az alternatív vállalkozások fontos szerepet játszhatnak a marginalizált közösségekben élő nők helyzetének erősítésében; javasolja, hogy a kohéziós alapok, és különösen az Európai Szociális Alap a nemi dimenzió erőteljes figyelembevétele mellett támogassa az e területen történő beruházásokat; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a szociális vállalkozások, a szövetkezetek, a biztosító egyesületek és az alternatív vállalkozások fontos szerepet játszhatnak a marginalizált közösségekben élő nők helyzetének erősítésében; javasolja, hogy a kohéziós alapok, és különösen az Európai Szociális Alap a nemi dimenzió erőteljes figyelembevétele mellett támogassa az e területen történő beruházásokat;

| 49. | felkéri a Bizottságot, hogy elemezze a kohéziós politikából a GDP alapján történő támogatás meghatározására vonatkozó elosztási kritériumok korlátait, és alkalmazza hatékonyabban a rendelkezésre álló mutatókat– mint pl. az Eurostat jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáját (EU-SILC) –, amelyek képesek feltárni az Unió területén lévő szegénység és társadalmi kiszolgáltatottság övezeteit annak érdekében, hogy az uniós támogatás megfelelőbben célozhassa meg a marginalizálódott közösségeket; |
| --- | --- |

49.

felkéri a Bizottságot, hogy elemezze a kohéziós politikából a GDP alapján történő támogatás meghatározására vonatkozó elosztási kritériumok korlátait, és alkalmazza hatékonyabban a rendelkezésre álló mutatókat– mint pl. az Eurostat jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáját (EU-SILC) –, amelyek képesek feltárni az Unió területén lévő szegénység és társadalmi kiszolgáltatottság övezeteit annak érdekében, hogy az uniós támogatás megfelelőbben célozhassa meg a marginalizálódott közösségeket;

| 50. | hangsúlyozza, hogy az európai politikai párbeszédben a marginalizálódott közösségek gyakran szándékosan politikai eszközzé válnak, és következésképpen részletesen kell elemezni a strukturális kirekesztést mind a partnerségi megállapodásokban, mind pedig az operatív programokban; felhívja a Bizottságot, hogy adjon koherens, következetes és egyértelmű iránymutatást az Unió által finanszírozott, a marginalizálódott közösségekkel kapcsolatos projektek kidolgozására, végrehajtására és irányítására vonatkozóan, többek között alapos elemzések, a bevált gyakorlatok példái és politikai ajánlások révén, annak biztosítása érdekében, hogy a marginalizált közösségek a következő programozási időszakban is részesüljenek az uniós forrásokból; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy az európai politikai párbeszédben a marginalizálódott közösségek gyakran szándékosan politikai eszközzé válnak, és következésképpen részletesen kell elemezni a strukturális kirekesztést mind a partnerségi megállapodásokban, mind pedig az operatív programokban; felhívja a Bizottságot, hogy adjon koherens, következetes és egyértelmű iránymutatást az Unió által finanszírozott, a marginalizálódott közösségekkel kapcsolatos projektek kidolgozására, végrehajtására és irányítására vonatkozóan, többek között alapos elemzések, a bevált gyakorlatok példái és politikai ajánlások révén, annak biztosítása érdekében, hogy a marginalizált közösségek a következő programozási időszakban is részesüljenek az uniós forrásokból;

| 51. | szorgalmazza, hogy az európai alapokból finanszírozott, az integrációt és a társadalmi befogadást célzó valamennyi kezdeményezésbe, programba, fellépésbe és finanszírozási megoldásba építsék be a nemi dimenziót és az interszekcionális elemzést, hogy válaszokat lehessen adni a marginalizált közösségekben élő nők sajátos igényeire, továbbá hogy jobb képet lehessen kapni a különböző társadalmi helyzetű és szerepű nők változatos véleményéről és kilátásairól; meggyőződése, hogy a nemi szempontú hatásvizsgálatok (gender impact assessments) és a nemek szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés (gender budgeting) hasznos a finanszírozási prioritások, a pénzügyi források elosztása és a finanszírozási programok részletei nőkre gyakorolt hatásának felmérésében; hangsúlyozza a nemek szerint bontott adatok szisztematikus gyűjtésének és rendszeres elemzésének szükségességét; |
| --- | --- |

51.

szorgalmazza, hogy az európai alapokból finanszírozott, az integrációt és a társadalmi befogadást célzó valamennyi kezdeményezésbe, programba, fellépésbe és finanszírozási megoldásba építsék be a nemi dimenziót és az interszekcionális elemzést, hogy válaszokat lehessen adni a marginalizált közösségekben élő nők sajátos igényeire, továbbá hogy jobb képet lehessen kapni a különböző társadalmi helyzetű és szerepű nők változatos véleményéről és kilátásairól; meggyőződése, hogy a nemi szempontú hatásvizsgálatok (gender impact assessments) és a nemek szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés (gender budgeting) hasznos a finanszírozási prioritások, a pénzügyi források elosztása és a finanszírozási programok részletei nőkre gyakorolt hatásának felmérésében; hangsúlyozza a nemek szerint bontott adatok szisztematikus gyűjtésének és rendszeres elemzésének szükségességét;

| 52. | felkéri a tagállamokat, hogy ajánljanak fel díjat a marginalizálódott közösségeknek az uniós finanszírozás végrehajtásával kapcsolatos integrációja és befogadása iránti példaadó elkötelezettségért; javasolja, hogy ezt a kiemelkedő munkáért járó díjat a tagállamok településeinek vagy régióinak lehetne adományozni; |
| --- | --- |

52.

felkéri a tagállamokat, hogy ajánljanak fel díjat a marginalizálódott közösségeknek az uniós finanszírozás végrehajtásával kapcsolatos integrációja és befogadása iránti példaadó elkötelezettségért; javasolja, hogy ezt a kiemelkedő munkáért járó díjat a tagállamok településeinek vagy régióinak lehetne adományozni;

| 53. | felkéri a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé és ösztönözzék a marginalizálódott csoportok integrációjával foglalkozó települések és városok számára a hálózatépítést; felveti, hogy a polgármesterek éghajlatváltozással foglalkozó szövetsége lehetne példa egy ilyen hálózatra; |
| --- | --- |

53.

felkéri a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé és ösztönözzék a marginalizálódott csoportok integrációjával foglalkozó települések és városok számára a hálózatépítést; felveti, hogy a polgármesterek éghajlatváltozással foglalkozó szövetsége lehetne példa egy ilyen hálózatra;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 132., 2010.5.29., 1. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(5)  HL L 354., 2013.12.28., 62. o.

(6)  HL L 72., 2014.3.12., 1. o.

(7)  HL L 74., 2014.3.14., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0132.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0594.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0246.

(11)  HL C 199. E, 2012.7.7., 112. o.

(12)  HL C 161. E, 2011.5.31., 120. o.

(13)  HL C 87. E, 2010.4.1., 60. o.

(14)  HL C 378., 2013.12.24., 1. o.

(15)  HL C 114., 2014.4.15., 73. o.

(16)

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/42

---

P8_TA(2015)0403

Az EU szerepe az ENSZ-ben

Az Európai Parlament 2015. november 24-i állásfoglalása az EU ENSZ-en belüli szerepéről – hogyan érhetők el jobban az EU külpolitikai céljai (2015/2104(INI))

(2017/C 366/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

| — | tekintettel az EU-ról és az ENSZ-ről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 69. ülésszakáról a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (1) és „Az EU mint globális szereplő: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepe” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ról és az ENSZ-ről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 69. ülésszakáról a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (1) és „Az EU mint globális szereplő: a multilaterális szervezetekben betöltött szerepe” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Tanács 2015. június 22-i, az Egyesült Nemzetek 70. Közgyűlésére vonatkozó, következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. június 22-i, az Egyesült Nemzetek 70. Közgyűlésére vonatkozó, következtetéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló határozatára (3), amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérdésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló határozatára (3), amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérdésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot,

| — | tekintettel a Biztonsági Tanács elnökének 2014. február 14-i nyilatkozatára (4), amely elsőként szólt az Uniónak a nemzetközi béke és biztonság fenntartásában betöltött szerepéről; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biztonsági Tanács elnökének 2014. február 14-i nyilatkozatára (4), amely elsőként szólt az Uniónak a nemzetközi béke és biztonság fenntartásában betöltött szerepéről;

| — | tekintettel a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia elleni 2001. évi durbani világkonferencia nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia elleni 2001. évi durbani világkonferencia nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament Uniós Külső Politikák Főigazgatósága által 2015 márciusában közzétett, „Az Egyesült Nemzetek megreformálása: A jelenlegi helyzet és az előremutató út” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Uniós Külső Politikák Főigazgatósága által 2015 márciusában közzétett, „Az Egyesült Nemzetek megreformálása: A jelenlegi helyzet és az előremutató út” című tanulmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0308/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0308/2015),

Az EU céljai és erősségei globális szinten

| A. | mivel az Európai Unió jövője összekapcsolódik a globális békével, biztonsággal, fejlődéssel és az emberi jogokkal; mivel az Unió előtt álló kihívások globális megoldásokat, a globális problémák pedig uniós fellépést igényelnek; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió jövője összekapcsolódik a globális békével, biztonsággal, fejlődéssel és az emberi jogokkal; mivel az Unió előtt álló kihívások globális megoldásokat, a globális problémák pedig uniós fellépést igényelnek;

| B. | mivel az Európai Unió külpolitikájának elveit és céljait az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke rögzíti, és e célok szorosan kapcsolódnak az ENSZ céljaihoz; mivel az EUSZ 21. cikke kifejezetten előírja az ENSZ Alapokmánya és a nemzetközi jog elveinek tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió külpolitikájának elveit és céljait az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke rögzíti, és e célok szorosan kapcsolódnak az ENSZ céljaihoz; mivel az EUSZ 21. cikke kifejezetten előírja az ENSZ Alapokmánya és a nemzetközi jog elveinek tiszteletben tartását;

| C. | mivel az Unió egyedülálló képessége, hogy a diplomáciai, biztonsági, védelmi, gazdasági, fejlesztési és humanitárius eszközök teljes skáláján képes erőforrásokat mozgósítani – az ENSZ Alapokmányában foglalt rendelkezések teljes betartásával; mivel ezeket az eszközöket átfogó megközelítés szerint használja, ami által egyedülálló rugalmassággal tud hatékonyan foglalkozni a legnagyobb biztonsági kihívást jelentő célokkal; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió egyedülálló képessége, hogy a diplomáciai, biztonsági, védelmi, gazdasági, fejlesztési és humanitárius eszközök teljes skáláján képes erőforrásokat mozgósítani – az ENSZ Alapokmányában foglalt rendelkezések teljes betartásával; mivel ezeket az eszközöket átfogó megközelítés szerint használja, ami által egyedülálló rugalmassággal tud hatékonyan foglalkozni a legnagyobb biztonsági kihívást jelentő célokkal;

| D. | mivel az Unió az ENSZ égisze alatt tevékenyen részt vesz a béke, a biztonság és a haladás előmozdításában közös kül- és biztonságpolitikája (KKBP) és közös biztonság- és védelempolitikája (KBVP) révén; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió az ENSZ égisze alatt tevékenyen részt vesz a béke, a biztonság és a haladás előmozdításában közös kül- és biztonságpolitikája (KKBP) és közös biztonság- és védelempolitikája (KBVP) révén;

| E. | mivel az Unió védi értékeit, alapvető érdekeit, biztonságát, függetlenségét és integritását, valamint a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság erősítése érdekében cselekszik, összhangban az ENSZ Alapokmányával és az 1975. évi Helsinki Záróokmánnyal, továbbá az 1990-ben elfogadott, az új Európáért létrejött párizsi charta céljaival; mivel az Unió része az ENSZ közös biztonsági rendszerének, a charta VIII. fejezetében szereplő regionális megállapodások egyikeként is; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió védi értékeit, alapvető érdekeit, biztonságát, függetlenségét és integritását, valamint a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság erősítése érdekében cselekszik, összhangban az ENSZ Alapokmányával és az 1975. évi Helsinki Záróokmánnyal, továbbá az 1990-ben elfogadott, az új Európáért létrejött párizsi charta céljaival; mivel az Unió része az ENSZ közös biztonsági rendszerének, a charta VIII. fejezetében szereplő regionális megállapodások egyikeként is;

| F. | mivel az Unió a szegénység felszámolásának, a hosszú távú béke és stabilitás előmozdításának és a társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelem elsődleges céljából támogatja a fejlődő országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését, valamint humanitárius segítséget nyújt a természeti vagy ember okozta bármely típusú válság sújtotta lakosságnak, országoknak és régióknak; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió a szegénység felszámolásának, a hosszú távú béke és stabilitás előmozdításának és a társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelem elsődleges céljából támogatja a fejlődő országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését, valamint humanitárius segítséget nyújt a természeti vagy ember okozta bármely típusú válság sújtotta lakosságnak, országoknak és régióknak;

| G. | mivel az Unió vezető szerepet tölt be különböző egymással összefüggő szakpolitikai területeken: kereskedelem, fejlesztés, humanitárius segítségnyújtás, környezet és emberi jogok; |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió vezető szerepet tölt be különböző egymással összefüggő szakpolitikai területeken: kereskedelem, fejlesztés, humanitárius segítségnyújtás, környezet és emberi jogok;

| H. | mivel az Unió a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén a környezeti fenntarthatóság megvalósításán munkálkodik; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unió a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén a környezeti fenntarthatóság megvalósításán munkálkodik;

| I. | mivel az Unió vezető szerepet játszik a környezeti szakpolitikák terén is, nevezetesen az éghajlatváltozás elleni küzdelemben nem csupán azzal, hogy élen jár az ambiciózus célok kitűzésében, hanem azzal is, hogy a világszintű tárgyalások alkalmával kötelességtudóan állást foglal és kötelezettséget vállal a megállapodások és konkrét, mérhető fellépések mellett; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió vezető szerepet játszik a környezeti szakpolitikák terén is, nevezetesen az éghajlatváltozás elleni küzdelemben nem csupán azzal, hogy élen jár az ambiciózus célok kitűzésében, hanem azzal is, hogy a világszintű tárgyalások alkalmával kötelességtudóan állást foglal és kötelezettséget vállal a megállapodások és konkrét, mérhető fellépések mellett;

| J. | mivel az Unió a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi jog elveinek megerősítése, támogatása és előmozdítása révén erősíti a társadalmi fenntarthatóság és a jó kormányzás alapjait; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi jog elveinek megerősítése, támogatása és előmozdítása révén erősíti a társadalmi fenntarthatóság és a jó kormányzás alapjait;

| K. | mivel a Szerződésekkel összhangban az Unió támogatja az erősebb többoldalú együttműködésen és jó globális kormányzáson alapuló nemzetközi rendszert, és elkötelezett a tényleges multilateralizmus mellett, amelynek középpontjában az ENSZ áll; mivel ez az elkötelezettség abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy ha sikeres választ akarunk adni a globális válságokra, kihívásokra és fenyegetésekre, akkor a nemzetközi közösségnek egyetemes jogokon és értékeken alapuló hatékony multilaterális rendszerre van szüksége; |
| --- | --- |

K.

mivel a Szerződésekkel összhangban az Unió támogatja az erősebb többoldalú együttműködésen és jó globális kormányzáson alapuló nemzetközi rendszert, és elkötelezett a tényleges multilateralizmus mellett, amelynek középpontjában az ENSZ áll; mivel ez az elkötelezettség abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy ha sikeres választ akarunk adni a globális válságokra, kihívásokra és fenyegetésekre, akkor a nemzetközi közösségnek egyetemes jogokon és értékeken alapuló hatékony multilaterális rendszerre van szüksége;

| L. | mivel az Unió külpolitikájában a kétoldalú kapcsolatok, valamint az egyes országokkal, országok csoportjaival és más regionális és nemzetközi szervezetekkel világszerte folytatott együttműködés és partnerség kap fő hangsúlyt; mivel az utóbbi évtizedekben különös figyelem irányult az Unió keleti és déli szomszédságával kapcsolatos geopolitikai célokra és problémákra; mivel az Uniónak különleges kapcsolatokat ápol az afrikai országokkal, és fellépéseiben különös figyelmet fordít a bennük felmerülő kihívásokra; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió külpolitikájában a kétoldalú kapcsolatok, valamint az egyes országokkal, országok csoportjaival és más regionális és nemzetközi szervezetekkel világszerte folytatott együttműködés és partnerség kap fő hangsúlyt; mivel az utóbbi évtizedekben különös figyelem irányult az Unió keleti és déli szomszédságával kapcsolatos geopolitikai célokra és problémákra; mivel az Uniónak különleges kapcsolatokat ápol az afrikai országokkal, és fellépéseiben különös figyelmet fordít a bennük felmerülő kihívásokra;

| M. | mivel az egyre erősebb globális egymásra utaltság összefüggésében az Uniónak a kétoldalú kapcsolatokban és többoldalú fórumokon egyaránt meg kell erősítenie szerepét; |
| --- | --- |

M.

mivel az egyre erősebb globális egymásra utaltság összefüggésében az Uniónak a kétoldalú kapcsolatokban és többoldalú fórumokon egyaránt meg kell erősítenie szerepét;

| N. | mivel az Unió részt vesz és fontos szerepet játszik a nemzetközi tárgyalásokban és közvetítésben, különösen az E3+3 és Irán közötti tárgyalásokban és a közel-keleti békefolyamatban; |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió részt vesz és fontos szerepet játszik a nemzetközi tárgyalásokban és közvetítésben, különösen az E3+3 és Irán közötti tárgyalásokban és a közel-keleti békefolyamatban;

| O. | mivel az Uniónak a világ legnagyobb kereskedelmi blokkjaként fontos szerepe van a két- és többoldalú kereskedelemi egyezmények terén, és aktív kereskedelempolitikai intézkedéseket alakított ki a gazdasági növekedés, a szegénység csökkentése, valamint a környezetvédelem és a természeti erőforrások előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

O.

mivel az Uniónak a világ legnagyobb kereskedelmi blokkjaként fontos szerepe van a két- és többoldalú kereskedelemi egyezmények terén, és aktív kereskedelempolitikai intézkedéseket alakított ki a gazdasági növekedés, a szegénység csökkentése, valamint a környezetvédelem és a természeti erőforrások előmozdítása érdekében;

| P. | mivel az Unió és tagállamai nyújtják a legjelentősebb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ általános költségvetéséhez, valamint a hivatalos fejlesztési támogatáshoz és a békefenntartó műveletekhez; mivel az uniós fejlesztéspolitika óriási jelentőségű, mivel ténylegesen előmozdítja a szegénység csökkentését és a gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóságot, így erősítve a békét és biztonságot; mivel az EU egyedüli nem állam szereplőként több mint 50 többoldalú ENSZ-megállapodás és -egyezmény részes fele; |
| --- | --- |

P.

mivel az Unió és tagállamai nyújtják a legjelentősebb pénzügyi hozzájárulást az ENSZ általános költségvetéséhez, valamint a hivatalos fejlesztési támogatáshoz és a békefenntartó műveletekhez; mivel az uniós fejlesztéspolitika óriási jelentőségű, mivel ténylegesen előmozdítja a szegénység csökkentését és a gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóságot, így erősítve a békét és biztonságot; mivel az EU egyedüli nem állam szereplőként több mint 50 többoldalú ENSZ-megállapodás és -egyezmény részes fele;

| Q. | mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója; mivel az ezen elvekre vonatkozó rendelkezések megjelennek az általa kötött valamennyi kétoldalú partnerségben és központi helyet foglalnak el többoldalú kapcsolatok szakpolitikájában; mivel az EU mindig nagyon erőteljesen támogatta a nemzetközi igazságszolgáltatást; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója; mivel az ezen elvekre vonatkozó rendelkezések megjelennek az általa kötött valamennyi kétoldalú partnerségben és központi helyet foglalnak el többoldalú kapcsolatok szakpolitikájában; mivel az EU mindig nagyon erőteljesen támogatta a nemzetközi igazságszolgáltatást;

| R. | mivel az Unió fontos szerepet játszik az ENSZ által a kölcsönös érdekű területeken végrehajtott műveletek támogatásában, különösen a fegyveres konfliktusokban érintett civilek, elsősorban nők és gyermekek védelme terén; |
| --- | --- |

R.

mivel az Unió fontos szerepet játszik az ENSZ által a kölcsönös érdekű területeken végrehajtott műveletek támogatásában, különösen a fegyveres konfliktusokban érintett civilek, elsősorban nők és gyermekek védelme terén;

| S. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Uniónak a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában elismert egyik alapvető értéke; mivel az Unió vállalta, hogy a nemek közötti egyenlőséget beépíti valamennyi tevékenységébe és szakpolitikai területébe, beleértve a külkapcsolati és fejlesztési együttműködési politikát is; |
| --- | --- |

S.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Uniónak a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában elismert egyik alapvető értéke; mivel az Unió vállalta, hogy a nemek közötti egyenlőséget beépíti valamennyi tevékenységébe és szakpolitikai területébe, beleértve a külkapcsolati és fejlesztési együttműködési politikát is;

| T. | mivel az emberiség közös értékekkel és érdekkel bír; mivel a közös problémák megoldásának és a közös célok és értékek előmozdításának terheit és hasznát méltányos módon kell megosztani; |
| --- | --- |

T.

mivel az emberiség közös értékekkel és érdekkel bír; mivel a közös problémák megoldásának és a közös célok és értékek előmozdításának terheit és hasznát méltányos módon kell megosztani;

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének rendszere

| U. | mivel az ENSZ rendszere a globális kormányzás javításának fő fóruma, és ekként a legjobb fórum az uniós értékek és érdekek előmozdítására; |
| --- | --- |

U.

mivel az ENSZ rendszere a globális kormányzás javításának fő fóruma, és ekként a legjobb fórum az uniós értékek és érdekek előmozdítására;

| V. | mivel a második világháborút követően a fő cél a béke és biztonság megőrzése volt; mivel a gazdasági és társadalmi fejlődés és az emberi jogok előmozdítása központi helyet foglal el a chartában; mivel a környezeti kérdések már az 1970-es évek elején felkerültek az ENSZ napirendjére; mivel 1987-ben a „Közös jövőnk” című Brundtland-jelentés a fenntartható fejlődés fogalmát olyan fejlődésként határozta meg, amely a jelen szükségleteit a jövő generáció szükségletei kielégítésére irányuló képességének veszélyeztetése nélkül elégíti ki; mivel az 1992. évi riói konferencia alkalmával a fejlesztési és környezeti szakpolitikákat egyesítették a szegénység hatékony csökkentésének és a fenntartható fejlődés előmozdításának világszintű megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

V.

mivel a második világháborút követően a fő cél a béke és biztonság megőrzése volt; mivel a gazdasági és társadalmi fejlődés és az emberi jogok előmozdítása központi helyet foglal el a chartában; mivel a környezeti kérdések már az 1970-es évek elején felkerültek az ENSZ napirendjére; mivel 1987-ben a „Közös jövőnk” című Brundtland-jelentés a fenntartható fejlődés fogalmát olyan fejlődésként határozta meg, amely a jelen szükségleteit a jövő generáció szükségletei kielégítésére irányuló képességének veszélyeztetése nélkül elégíti ki; mivel az 1992. évi riói konferencia alkalmával a fejlesztési és környezeti szakpolitikákat egyesítették a szegénység hatékony csökkentésének és a fenntartható fejlődés előmozdításának világszintű megvalósítása érdekében;

| W. | mivel az ENSZ-rendszer kiterjed az együttműködés összes területére a Biztonsági Tanáccsal együtt, amelynek elsődleges felelőssége a nemzetközi béke és biztonság fenntartása, és amelynek munkáját segédszervek és tanácsadó testületek segítik; |
| --- | --- |

W.

mivel az ENSZ-rendszer kiterjed az együttműködés összes területére a Biztonsági Tanáccsal együtt, amelynek elsődleges felelőssége a nemzetközi béke és biztonság fenntartása, és amelynek munkáját segédszervek és tanácsadó testületek segítik;

| X. | mivel az ENSZ-rendszernek 19 szakosított intézménye van, köztük a FAO, IFAD, ILO, IMF, UNESCO, UNIDO, WHO és a Világbank-csoport, valamint 11 alapja és programja, köztük az UNCTAD, UNDP, UNEP, UNFPA, UNHCR, UNICEF, UN Women és a WFP (5), továbbá 9 funkcionális bizottsága, 5 regionális bizottsága és számos hasonló testülete; mivel más szervezetek, például a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) szintén kapcsolódik az ENSZ-rendszerhez; |
| --- | --- |

X.

mivel az ENSZ-rendszernek 19 szakosított intézménye van, köztük a FAO, IFAD, ILO, IMF, UNESCO, UNIDO, WHO és a Világbank-csoport, valamint 11 alapja és programja, köztük az UNCTAD, UNDP, UNEP, UNFPA, UNHCR, UNICEF, UN Women és a WFP (5), továbbá 9 funkcionális bizottsága, 5 regionális bizottsága és számos hasonló testülete; mivel más szervezetek, például a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) szintén kapcsolódik az ENSZ-rendszerhez;

| Y. | mivel az említett intézmények, alapok, programok és bizottságok nagy része a Gazdasági és Szociális Tanács és az ENSZ-közgyűlés égisze alatt működik, közülük néhány pedig jelentést is tesz nekik; |
| --- | --- |

Y.

mivel az említett intézmények, alapok, programok és bizottságok nagy része a Gazdasági és Szociális Tanács és az ENSZ-közgyűlés égisze alatt működik, közülük néhány pedig jelentést is tesz nekik;

| Z. | mivel az Unió és tagállamai alapvető szerepet játszanak az ENSZ elveinek és céljainak előmozdításában és az emberiség közös problémáinak megoldásában; mivel egyrészt Európának globális partnerekre van szüksége saját problémáinak megoldásához olyan területeken, mint a biztonság, környezetvédelem, az emberi jogok, migráció, a menedékjog garantálása és pénzügyi instabilitás; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Unió és tagállamai alapvető szerepet játszanak az ENSZ elveinek és céljainak előmozdításában és az emberiség közös problémáinak megoldásában; mivel egyrészt Európának globális partnerekre van szüksége saját problémáinak megoldásához olyan területeken, mint a biztonság, környezetvédelem, az emberi jogok, migráció, a menedékjog garantálása és pénzügyi instabilitás;

| AA. | mivel a szomszédaival szemben az Unióra kiemelt felelősség hárul a béke fenntartása, a fejlesztés és az emberi jogok tekintetében; |
| --- | --- |

AA.

mivel a szomszédaival szemben az Unióra kiemelt felelősség hárul a béke fenntartása, a fejlesztés és az emberi jogok tekintetében;

| AB. | mivel döntő fontosságú, hogy az ENSZ keretében tett fellépések tiszteletben tartsák a nemzetközi jogot; mivel az ENSZ-megbízatás keretében elkövetett bűncselekmények rendkívül károsak a szervezet hitelességére, és nem maradhatnak büntetlenül; |
| --- | --- |

AB.

mivel döntő fontosságú, hogy az ENSZ keretében tett fellépések tiszteletben tartsák a nemzetközi jogot; mivel az ENSZ-megbízatás keretében elkövetett bűncselekmények rendkívül károsak a szervezet hitelességére, és nem maradhatnak büntetlenül;

| AC. | mivel az országok földrajzi térségekre oszlanak, ami gyakran ahhoz vezet, hogy csoportokban szavaznak; mivel olyan államok is rendszeresen megsértik az emberi jogokat, amelyek az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagjai, és ezzel aláássák az egész Emberi Jogi Tanács eredményességét és hitelességét; |
| --- | --- |

AC.

mivel az országok földrajzi térségekre oszlanak, ami gyakran ahhoz vezet, hogy csoportokban szavaznak; mivel olyan államok is rendszeresen megsértik az emberi jogokat, amelyek az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának tagjai, és ezzel aláássák az egész Emberi Jogi Tanács eredményességét és hitelességét;

| AD. | mivel Irakban és Szíriában az ISIS/Dáis arra használja fel a vallási és kulturális helyek kifosztását és a műkincsek csempészetét, hogy elősegítse az ISIS/Dáis terrorista tevékenységeinek finanszírozását; mivel az UNESCO-nak és a kulturális javak illegális importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló egyezményének központi szerepet kell játszania a szíriai és iraki kulturális örökség vészhelyzetbeli védelmének biztosításában; |
| --- | --- |

AD.

mivel Irakban és Szíriában az ISIS/Dáis arra használja fel a vallási és kulturális helyek kifosztását és a műkincsek csempészetét, hogy elősegítse az ISIS/Dáis terrorista tevékenységeinek finanszírozását; mivel az UNESCO-nak és a kulturális javak illegális importjának, exportjának és tulajdonjog-átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló egyezményének központi szerepet kell játszania a szíriai és iraki kulturális örökség vészhelyzetbeli védelmének biztosításában;

| AE. | mivel az EU és az ENSZ szorosan együttműködik a legkényesebb válsághelyzetekben, különösen a Közel-Keleten és Észak-Afrikában; mivel tovább kell fokozni erőfeszítéseiket e válságok békés politikai rendezése érdekében; |
| --- | --- |

AE.

mivel az EU és az ENSZ szorosan együttműködik a legkényesebb válsághelyzetekben, különösen a Közel-Keleten és Észak-Afrikában; mivel tovább kell fokozni erőfeszítéseiket e válságok békés politikai rendezése érdekében;

| AF. | mivel 2015-ben az ENSZ Közgyűlés napirendjén szerepel az Internetirányítási Fórum megbízatásának megújításáról folytatandó vitát és döntés; mivel a Parlament felhívta az ENSZ Közgyűlését, hogy újítsa meg az Internetirányítási Fórum megbízatását, és erősítse meg erőforrásait, valamint az internetirányítás több érdekelt felet összefogó modelljét; |
| --- | --- |

AF.

mivel 2015-ben az ENSZ Közgyűlés napirendjén szerepel az Internetirányítási Fórum megbízatásának megújításáról folytatandó vitát és döntés; mivel a Parlament felhívta az ENSZ Közgyűlését, hogy újítsa meg az Internetirányítási Fórum megbízatását, és erősítse meg erőforrásait, valamint az internetirányítás több érdekelt felet összefogó modelljét;

Az Unió az ENSZ rendszerén belül

| 1. | emlékeztet arra, hogy az Unió és tagállamai az EUSZ 21. cikkének (1) bekezdésében rögzítettek szerint magukénak vallják az ENSZ Alapokmányának értékeit és elveit, és az Unió külső fellépésén keresztül döntő szerepük van ezen elvek és az ENSZ céljainak előmozdításában; úgy véli, hogy az Uniónak globális partnerekre van szüksége külpolitikai céljainak sikeres eléréséhez, nevezetesen a béke és biztonság, a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a regionális konfliktusok, az államkudarcok és a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozása terén; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az Unió és tagállamai az EUSZ 21. cikkének (1) bekezdésében rögzítettek szerint magukénak vallják az ENSZ Alapokmányának értékeit és elveit, és az Unió külső fellépésén keresztül döntő szerepük van ezen elvek és az ENSZ céljainak előmozdításában; úgy véli, hogy az Uniónak globális partnerekre van szüksége külpolitikai céljainak sikeres eléréséhez, nevezetesen a béke és biztonság, a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a regionális konfliktusok, az államkudarcok és a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozása terén;

| 2. | úgy véli, hogy az Unió biztonsági környezete a nagyszámú elhúzódó vagy újonnan felmerülő biztonsági kihívás miatt egyre bizonytalanabbá és ingatagabbá válik; úgy véli, hogy a kelet-ukrajnai konfliktus, a szíriai és iraki konfliktusok, valamint ezzel egyidejűleg az ISIS terrorszervezet erősödése, a líbiai válság és az Afrikában (elsősorban a Száhel-övezetben, Líbiában és Északkelet-Afrikában) tapasztalható terrorizmus veszélye súlyos globális fenyegetések, amelyek globális válaszokat igényelnek; úgy véli, hogy az EU önmaga nem tudja kezelni ezeket a fenyegetéseket, és nemzetközi partnerek támogatására van szüksége; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az Unió biztonsági környezete a nagyszámú elhúzódó vagy újonnan felmerülő biztonsági kihívás miatt egyre bizonytalanabbá és ingatagabbá válik; úgy véli, hogy a kelet-ukrajnai konfliktus, a szíriai és iraki konfliktusok, valamint ezzel egyidejűleg az ISIS terrorszervezet erősödése, a líbiai válság és az Afrikában (elsősorban a Száhel-övezetben, Líbiában és Északkelet-Afrikában) tapasztalható terrorizmus veszélye súlyos globális fenyegetések, amelyek globális válaszokat igényelnek; úgy véli, hogy az EU önmaga nem tudja kezelni ezeket a fenyegetéseket, és nemzetközi partnerek támogatására van szüksége;

| 3. | üdvözli, hogy az Unió és tagállamai különböző módokon és formákban aktívan részt vállalnak az ENSZ-rendszer munkájában és közreműködnek benne, amit láthatóbbá kellene tenni; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy az Unió és tagállamai különböző módokon és formákban aktívan részt vállalnak az ENSZ-rendszer munkájában és közreműködnek benne, amit láthatóbbá kellene tenni;

| 4. | örömmel állapítja meg azt is, hogy az Unió szerte a világon jelentős mértékben hozzájárul a fejlesztési és humanitárius segélyekhez; emlékeztet arra, hogy az Unió és tagállamai együttesen a világ legnagyobb adományozói a fejlesztési és humanitárius segélyek terén; |
| --- | --- |

4.

örömmel állapítja meg azt is, hogy az Unió szerte a világon jelentős mértékben hozzájárul a fejlesztési és humanitárius segélyekhez; emlékeztet arra, hogy az Unió és tagállamai együttesen a világ legnagyobb adományozói a fejlesztési és humanitárius segélyek terén;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az Unió valódi nemzetközi szereplővé vált, és hogy ennek megfelelően kiemelt megfigyelői státusza van az ENSZ-ben, a fő csoportok képviselői között, az egyes államok előtt jogosult felszólalni az ENSZ Közgyűlésének ülésein tartott vitákban, és javaslatokat és módosításokat nyújthat be, továbbá jogosult válaszolni, napirendi pontokat javasolni, és dokumentumokat köröztetni; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az Unió valódi nemzetközi szereplővé vált, és hogy ennek megfelelően kiemelt megfigyelői státusza van az ENSZ-ben, a fő csoportok képviselői között, az egyes államok előtt jogosult felszólalni az ENSZ Közgyűlésének ülésein tartott vitákban, és javaslatokat és módosításokat nyújthat be, továbbá jogosult válaszolni, napirendi pontokat javasolni, és dokumentumokat köröztetni;

| 6. | emlékeztet arra is, hogy az ENSZ keretében az Uniót több szereplő képviseli: az Európai Tanács elnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, az Európai Bizottság és az uniós küldöttségek, valamint a 28 tagállam, amelyek közül kettő (Franciaország és az Egyesült Királyság) vétójoggal rendelkező állandó tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT); ragaszkodik ahhoz, hogy a Szerződés értelmében az uniós tagállamok kötelesek legyenek összehangolni fellépéseiket valamennyi nemzetközi fórumon; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra is, hogy az ENSZ keretében az Uniót több szereplő képviseli: az Európai Tanács elnöke, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, az Európai Bizottság és az uniós küldöttségek, valamint a 28 tagállam, amelyek közül kettő (Franciaország és az Egyesült Királyság) vétójoggal rendelkező állandó tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT); ragaszkodik ahhoz, hogy a Szerződés értelmében az uniós tagállamok kötelesek legyenek összehangolni fellépéseiket valamennyi nemzetközi fórumon;

Hogyan érhetők el jobban az uniós külpolitikai célok az ENSZ-en belül?

| 7. | meggyőződése, hogy a Szerződésbe foglalt külpolitikai célok jobb megvalósítása érdekében az Uniónak törekednie kell az ENSZ-rendszeren belüli globális kormányzás megerősítésére és saját és tagállamai befolyásának növelésére ugyanezen a rendszeren belül; emlékeztet az Unió azon kötelezettségvállalására, hogy tevőlegesen támogatja az ENSZ-rendszer átfogó reformját e rendszer legitimitásának, regionális képviseletének, átláthatóságának, elszámoltathatóságának és napjaink összetett, sokrétű kihívásaira való reagálási képességének erősítése érdekében; különösen hangsúlyozza a Közgyűlés munkája felélesztésének fontosságát; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy a Szerződésbe foglalt külpolitikai célok jobb megvalósítása érdekében az Uniónak törekednie kell az ENSZ-rendszeren belüli globális kormányzás megerősítésére és saját és tagállamai befolyásának növelésére ugyanezen a rendszeren belül; emlékeztet az Unió azon kötelezettségvállalására, hogy tevőlegesen támogatja az ENSZ-rendszer átfogó reformját e rendszer legitimitásának, regionális képviseletének, átláthatóságának, elszámoltathatóságának és napjaink összetett, sokrétű kihívásaira való reagálási képességének erősítése érdekében; különösen hangsúlyozza a Közgyűlés munkája felélesztésének fontosságát;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a Közgyűlésben az Uniónak nagyobb láthatóságot és politikai befolyást maga után vonó, megerősített szerepet kell játszania, lehetővé téve, hogy a Közgyűlés fent említett 2011. május 3-i határozatával összhangban jobban végrehajtsa nemzetközi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a Közgyűlésben az Uniónak nagyobb láthatóságot és politikai befolyást maga után vonó, megerősített szerepet kell játszania, lehetővé téve, hogy a Közgyűlés fent említett 2011. május 3-i határozatával összhangban jobban végrehajtsa nemzetközi kötelezettségeit;

| 9. | megismétli, hogy támogatja az ENSZ-rendszeren belül a parlamentek és regionális közgyűlések szerepét; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy támogatja az ENSZ-rendszeren belül a parlamentek és regionális közgyűlések szerepét;

| 10. | felhívja a Biztonsági Tanács tagjait, hogy a Közgyűléssel szoros együttműködésben vizsgálják felül az ENSZ-főtitkár kiválasztásának átláthatatlan eljárását, és biztosítsák, hogy nők és férfiak egyenlő eséllyel indulhassanak e tisztségért; felhívja az ENSZ szerveit, nevezetesen a Biztonsági Tanácsot, hogy fordítson kellő figyelmet a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére az ENSZ-ben, felhívja továbbá az uniós tagállamokat, hogy járjanak élen ebben az erőfeszítésben és támogassák a női jelölteket; kifejezi abbéli kívánságát, hogy nőt válasszanak az ENSZ következő főtitkárának; felhívja az EU-t, hogy támogassa a nemek közötti egyenlőségért és a nők társadalmi szerepvállalásának növeléséért létrehozott ENSZ-szervezetet (UN Women) abban, hogy figyelembe vegyék a nemi identitáson és nemi önkifejezésen alapuló megkülönböztetést; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Biztonsági Tanács tagjait, hogy a Közgyűléssel szoros együttműködésben vizsgálják felül az ENSZ-főtitkár kiválasztásának átláthatatlan eljárását, és biztosítsák, hogy nők és férfiak egyenlő eséllyel indulhassanak e tisztségért; felhívja az ENSZ szerveit, nevezetesen a Biztonsági Tanácsot, hogy fordítson kellő figyelmet a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére az ENSZ-ben, felhívja továbbá az uniós tagállamokat, hogy járjanak élen ebben az erőfeszítésben és támogassák a női jelölteket; kifejezi abbéli kívánságát, hogy nőt válasszanak az ENSZ következő főtitkárának; felhívja az EU-t, hogy támogassa a nemek közötti egyenlőségért és a nők társadalmi szerepvállalásának növeléséért létrehozott ENSZ-szervezetet (UN Women) abban, hogy figyelembe vegyék a nemi identitáson és nemi önkifejezésen alapuló megkülönböztetést;

| 11. | hangsúlyozza az ENSZ Közgyűlésének 70. ülésszakára kidolgozott jelenlegi uniós prioritásokat, melyek megismétlik az Unió hosszú ideje fennálló, arra irányuló követelését, hogy az ENSZ-nek egyszerűsítenie kellene rendszereit, költségvetését és munkamódszereit, és nem lenne szabad húzódoznia az olyan nehéz kérdésektől, mint amilyen a Biztonsági Tanács reformja; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza az ENSZ Közgyűlésének 70. ülésszakára kidolgozott jelenlegi uniós prioritásokat, melyek megismétlik az Unió hosszú ideje fennálló, arra irányuló követelését, hogy az ENSZ-nek egyszerűsítenie kellene rendszereit, költségvetését és munkamódszereit, és nem lenne szabad húzódoznia az olyan nehéz kérdésektől, mint amilyen a Biztonsági Tanács reformja;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az összes tagország kormányát képviselő Közgyűlésnek rendelkeznie kell azokkal a módokkal és eszközökkel, amelyekkel lehetséges az ENSZ-rendszer irányítása és összes tevékenységének koordinációja; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az összes tagország kormányát képviselő Közgyűlésnek rendelkeznie kell azokkal a módokkal és eszközökkel, amelyekkel lehetséges az ENSZ-rendszer irányítása és összes tevékenységének koordinációja;

| 13. | meggyőződése, hogy a Biztonsági Tanács reformokra szorul annak érdekében, hogy jobban tükrözze az új világhelyzetet, és hatékonyabban foglalkozhasson a jelen és a jövő biztonsági kihívásaival; arra ösztönzi az ENSZ Biztonsági Tanácsának vétójoggal rendelkező országait, hogy népirtás és emberiesség elleni bűncselekmények esetében ne éljenek vétójogukkal; |
| --- | --- |

13.

meggyőződése, hogy a Biztonsági Tanács reformokra szorul annak érdekében, hogy jobban tükrözze az új világhelyzetet, és hatékonyabban foglalkozhasson a jelen és a jövő biztonsági kihívásaival; arra ösztönzi az ENSZ Biztonsági Tanácsának vétójoggal rendelkező országait, hogy népirtás és emberiesség elleni bűncselekmények esetében ne éljenek vétójogukkal;

| 14. | emlékeztet – az Uniónak a világ béke- és biztonsági architektúrájához való hozzájárulása és a Lisszaboni Szerződésnek az európai külpolitika erősítésére irányuló célkitűzése alapján – az Unió azon hosszú távú céljára, hogy helyet kapjon a kibővített Biztonsági Tanácsban, és megismétli felhívását, hogy kezdeményezzenek európai szintű vitát a Biztonsági Tanács reformjáról; ismételten felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy törekedjen közös uniós álláspont kialakítására a Biztonsági Tanács hatáskörébe tartozó kérdésekben, és javítsa azokat a meglévő együttműködési mechanizmusokat, melyek célja, hogy a Biztonsági Tanácsban ülésező uniós tagállamok az Unió közös álláspontját védjék e fórumon; emlékeztet arra, hogy az EUSZ 34. cikke értelmében az ENSZ BT uniós tagállamainak tájékoztatniuk kell a többi tagállamot és a főképviselőt, és védelmezniük kell az Unió álláspontjait és érdekeit; emlékeztet arra is, hogy ha az Unió meghatározott állásponttal rendelkezik az ENSZ BT egyik napirendi pontját illetően, az említett tagállamoknak kérniük kell, hogy a főképviselőt az Unió álláspontjának ismertetése céljából hívják meg; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet – az Uniónak a világ béke- és biztonsági architektúrájához való hozzájárulása és a Lisszaboni Szerződésnek az európai külpolitika erősítésére irányuló célkitűzése alapján – az Unió azon hosszú távú céljára, hogy helyet kapjon a kibővített Biztonsági Tanácsban, és megismétli felhívását, hogy kezdeményezzenek európai szintű vitát a Biztonsági Tanács reformjáról; ismételten felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy törekedjen közös uniós álláspont kialakítására a Biztonsági Tanács hatáskörébe tartozó kérdésekben, és javítsa azokat a meglévő együttműködési mechanizmusokat, melyek célja, hogy a Biztonsági Tanácsban ülésező uniós tagállamok az Unió közös álláspontját védjék e fórumon; emlékeztet arra, hogy az EUSZ 34. cikke értelmében az ENSZ BT uniós tagállamainak tájékoztatniuk kell a többi tagállamot és a főképviselőt, és védelmezniük kell az Unió álláspontjait és érdekeit; emlékeztet arra is, hogy ha az Unió meghatározott állásponttal rendelkezik az ENSZ BT egyik napirendi pontját illetően, az említett tagállamoknak kérniük kell, hogy a főképviselőt az Unió álláspontjának ismertetése céljából hívják meg;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ Alapokmányának VIII. fejezete támogatja a regionális és szubregionális szervezetek szerepének növelését az ENSZ-en belül, és felhívja az Uniót és az EBESZ-t, hogy törekedjen saját szervezetei és más regionális szervezetek jobb bevonására a globális kormányzásba; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az ENSZ Alapokmányának VIII. fejezete támogatja a regionális és szubregionális szervezetek szerepének növelését az ENSZ-en belül, és felhívja az Uniót és az EBESZ-t, hogy törekedjen saját szervezetei és más regionális szervezetek jobb bevonására a globális kormányzásba;

| 16. | úgy véli, hogy az ENSZ-szel folytatott további együttműködés révén az Uniónak több hasznot kellene húznia az ENSZ szakosított intézményeivel, alapjaival és bizottságaival folytatott partnerségekből; felhív az uniós koordináció megerősítésére e szervek vezető testületeiben annak biztosítása érdekében, hogy az Unió egységes álláspontot képviseljen; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az ENSZ-szel folytatott további együttműködés révén az Uniónak több hasznot kellene húznia az ENSZ szakosított intézményeivel, alapjaival és bizottságaival folytatott partnerségekből; felhív az uniós koordináció megerősítésére e szervek vezető testületeiben annak biztosítása érdekében, hogy az Unió egységes álláspontot képviseljen;

| 17. | hangsúlyozza, hogy ezek mellett az ENSZ-en belül végrehajtandó reformok mellett az uniós külpolitikai célok, köztük az alapvető értékek előmozdítása jobb megvalósításának előfeltétele a két- és többoldalú külső szakpolitika különböző dimenzióinak hatékonyabb összehangolása; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az uniós fellépésnek és a többoldalú fórumokon és a helyszínen nyújtott uniós támogatásnak nagyobb láthatóságot kell szerezni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy ezek mellett az ENSZ-en belül végrehajtandó reformok mellett az uniós külpolitikai célok, köztük az alapvető értékek előmozdítása jobb megvalósításának előfeltétele a két- és többoldalú külső szakpolitika különböző dimenzióinak hatékonyabb összehangolása; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az uniós fellépésnek és a többoldalú fórumokon és a helyszínen nyújtott uniós támogatásnak nagyobb láthatóságot kell szerezni;

| 18. | felhívja az EU-t, hogy hatékonyabban hangolja össze a humanitárius segélyek terén, például az ECHO-n keresztül végzett munkáját az ENSZ megfelelő ügynökségeivel, hogy korlátozott erőforrások mellett optimális hatékonyságot érjen el, és elkerülje a szükségtelen átfedéseket; |
| --- | --- |

18.

felhívja az EU-t, hogy hatékonyabban hangolja össze a humanitárius segélyek terén, például az ECHO-n keresztül végzett munkáját az ENSZ megfelelő ügynökségeivel, hogy korlátozott erőforrások mellett optimális hatékonyságot érjen el, és elkerülje a szükségtelen átfedéseket;

| 19. | felhívja az érintett uniós és ENSZ-intézményeket, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben és hajtsák végre a finanszírozási és igazgatási keretegyezményt (FAFA); felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek a finanszírozási és igazgatási keretegyezmény végrehajtásáról és a kapcsolódó iránymutatásokról, valamint azonosítsa a javítandó területeket, illetve tegyen javaslatokat e tekintetben; |
| --- | --- |

19.

felhívja az érintett uniós és ENSZ-intézményeket, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben és hajtsák végre a finanszírozási és igazgatási keretegyezményt (FAFA); felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek a finanszírozási és igazgatási keretegyezmény végrehajtásáról és a kapcsolódó iránymutatásokról, valamint azonosítsa a javítandó területeket, illetve tegyen javaslatokat e tekintetben;

| 20. | hangsúlyozza az Unió ás az UNDP közötti, segélyhatékonysággal kapcsolatos együttműködést; hangsúlyozza a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerség melletti elkötelezettséget, valamint minden államot és magánszektorbeli szereplőt arra ösztönöz, hogy kötelezzék el magukat e partnerség mellett; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az Unió ás az UNDP közötti, segélyhatékonysággal kapcsolatos együttműködést; hangsúlyozza a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló globális partnerség melletti elkötelezettséget, valamint minden államot és magánszektorbeli szereplőt arra ösztönöz, hogy kötelezzék el magukat e partnerség mellett;

| 21. | úgy véli, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága nagyon sikeresen járult hozzá ahhoz a fejlődéséhez, amit Európa az emberi jogok tiszteletben tartása terén ért el, és ez példaként szolgálhat más régiók számára; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága nagyon sikeresen járult hozzá ahhoz a fejlődéséhez, amit Európa az emberi jogok tiszteletben tartása terén ért el, és ez példaként szolgálhat más régiók számára;

| 22. | felhív a megelőző és korai figyelmeztető eszközök fejlesztésére és az ENSZ közvetítési képességeinek további javítására, a béketeremtő és békefenntartó műveletekre vonatkozó koherens és megvalósítható megbízatásokkal, amelyek emberi jogi elemet és egyértelmű kivonulási stratégiákat is tartalmaznak; arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy nyújtsanak jelentősebb támogatást a béketeremtő és békefenntartó műveletekhez, és felhívja az EU-t, hogy fokozza közvetítési erőfeszítéseit a konfliktusrendezésben; tekintettel a néhány szélsőséges és terrorista csoport által a közelmúltban elkövetett atrocitásokra és az emberi jogok megsértésére, valamint a folytatódó szexuális erőszakra a konfliktusokban, beleértve a nemi erőszak háborús fegyverként való bevetését is; arra ösztönzi a Biztonsági Tanácsot, hogy – a védelmi felelősség elvével összhangban – határozzon meg ambiciózus eszközöket az efféle atrocitások hatékony megelőzése és a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog támogatása érdekében, és ösztönözze az ENSZ tagországait az emberkereskedelem elleni küzdelemre, valamint a terrorista csoportok toborzása és finanszírozása elleni szigorú fellépésre azzal, hogy megakadályozzák és megtiltják a terrorista harcosok toborzását, szervezését, szállítását és felfegyverzését, valamint utazásuk és tevékenységeik finanszírozását; |
| --- | --- |

22.

felhív a megelőző és korai figyelmeztető eszközök fejlesztésére és az ENSZ közvetítési képességeinek további javítására, a béketeremtő és békefenntartó műveletekre vonatkozó koherens és megvalósítható megbízatásokkal, amelyek emberi jogi elemet és egyértelmű kivonulási stratégiákat is tartalmaznak; arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy nyújtsanak jelentősebb támogatást a béketeremtő és békefenntartó műveletekhez, és felhívja az EU-t, hogy fokozza közvetítési erőfeszítéseit a konfliktusrendezésben; tekintettel a néhány szélsőséges és terrorista csoport által a közelmúltban elkövetett atrocitásokra és az emberi jogok megsértésére, valamint a folytatódó szexuális erőszakra a konfliktusokban, beleértve a nemi erőszak háborús fegyverként való bevetését is; arra ösztönzi a Biztonsági Tanácsot, hogy – a védelmi felelősség elvével összhangban – határozzon meg ambiciózus eszközöket az efféle atrocitások hatékony megelőzése és a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog támogatása érdekében, és ösztönözze az ENSZ tagországait az emberkereskedelem elleni küzdelemre, valamint a terrorista csoportok toborzása és finanszírozása elleni szigorú fellépésre azzal, hogy megakadályozzák és megtiltják a terrorista harcosok toborzását, szervezését, szállítását és felfegyverzését, valamint utazásuk és tevékenységeik finanszírozását;

| 23. | felszólítja az Uniót, hogy támogassa a békeműveletek felülvizsgálata, az ENSZ békeépítési struktúrája és az ENSZ BT nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. számú határozata közötti koherencia, szinergiák és kiegészítő jelleg megerősítését; hangsúlyozza a nők mint aktív szereplők egyenlő és teljes körű részvételének jelentőségét a konfliktusok megelőzésében és rendezésében, a béketárgyalásokon, a békeépítésben, a békefenntartásban, a humanitárius reagálásban és a konfliktust követő újjáépítés során; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Bizottság felülvizsgálta humanitárius segélyezési politikáját, amely immár rögzíti, hogy a nemzetközi humanitárius jog és/vagy a nemzetközi emberi jogi normák szerint indokolt lehet a biztonságos abortusz lehetőségének biztosítása a háborúban elkövetett nemi erőszak áldozatai számára; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az Uniót, hogy támogassa a békeműveletek felülvizsgálata, az ENSZ békeépítési struktúrája és az ENSZ BT nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. számú határozata közötti koherencia, szinergiák és kiegészítő jelleg megerősítését; hangsúlyozza a nők mint aktív szereplők egyenlő és teljes körű részvételének jelentőségét a konfliktusok megelőzésében és rendezésében, a béketárgyalásokon, a békeépítésben, a békefenntartásban, a humanitárius reagálásban és a konfliktust követő újjáépítés során; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Bizottság felülvizsgálta humanitárius segélyezési politikáját, amely immár rögzíti, hogy a nemzetközi humanitárius jog és/vagy a nemzetközi emberi jogi normák szerint indokolt lehet a biztonságos abortusz lehetőségének biztosítása a háborúban elkövetett nemi erőszak áldozatai számára;

| 24. | ösztönzi az Uniót, hogy mozdítsa elő a humánbiztonság koncepciójának tágabb meghatározását, szorosabban összekapcsolva azt az emberi jogokkal, a nemek közötti egyenlőséggel és a humán fejlődéssel; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi az Uniót, hogy mozdítsa elő a humánbiztonság koncepciójának tágabb meghatározását, szorosabban összekapcsolva azt az emberi jogokkal, a nemek közötti egyenlőséggel és a humán fejlődéssel;

| 25. | meggyőződése, hogy az Uniónak határozottan és elkötelezetten támogatnia kell a Nemzetközi Büntetőbíróságot, különösen az ENSZ-szel és a Biztonsági Tanáccsal való kapcsolatok erősítése és kiterjesztése révén, és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának kampalai módosításainak gyors ratifikációja révén, amely módosítások meghatározzák az agresszió bűntettét; emlékeztet arra, hogy az elkövetők bíróság elé állítása maguknak az államoknak az elsődleges felelőssége, és támogatja az NBB joghatóságát, amennyiben a tagállamok nem képesek vagy nem hajlandók valóban kivizsgálni a nemzetközi közösség számára legsúlyosabb bűncselekményeket; |
| --- | --- |

25.

meggyőződése, hogy az Uniónak határozottan és elkötelezetten támogatnia kell a Nemzetközi Büntetőbíróságot, különösen az ENSZ-szel és a Biztonsági Tanáccsal való kapcsolatok erősítése és kiterjesztése révén, és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának kampalai módosításainak gyors ratifikációja révén, amely módosítások meghatározzák az agresszió bűntettét; emlékeztet arra, hogy az elkövetők bíróság elé állítása maguknak az államoknak az elsődleges felelőssége, és támogatja az NBB joghatóságát, amennyiben a tagállamok nem képesek vagy nem hajlandók valóban kivizsgálni a nemzetközi közösség számára legsúlyosabb bűncselekményeket;

| 26. | támogatja az Unió és az ENSZ közötti operatív együttműködést a válságkezelés terén, ami azt is magában foglalja, hogy az Unió együtt dolgozik az ENSZ-szel mind az elemzések megosztásán (hogy közös elemzést készítsenek), mind pedig a béke- és biztonsági műveletek tervezésén (az operatív szempontok elősegítése érdekében); |
| --- | --- |

26.

támogatja az Unió és az ENSZ közötti operatív együttműködést a válságkezelés terén, ami azt is magában foglalja, hogy az Unió együtt dolgozik az ENSZ-szel mind az elemzések megosztásán (hogy közös elemzést készítsenek), mind pedig a béke- és biztonsági műveletek tervezésén (az operatív szempontok elősegítése érdekében);

| 27. | úgy véli, hogy többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az ENSZ tagállamai eleget tegyenek a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos ígéreteiknek, mégpedig azzal, hogy rendszeresen áttekintést tesznek közzé kötelezettségeik betartásáról; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy többet kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az ENSZ tagállamai eleget tegyenek a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos ígéreteiknek, mégpedig azzal, hogy rendszeresen áttekintést tesznek közzé kötelezettségeik betartásáról;

| 28. | üdvözli, hogy az Unió elkötelezett a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos nagyobb felelősségvállalás és átláthatóság mellett, és támogatja a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének és teljes körű végrehajtásának előmozdítását, valamint a részes államok első konferenciája eredményeinek végrehajtását; felkéri az Uniót, hogy továbbra is mozdítsa elő az atomsorompó-szerződést mint a globális atomsorompó-rendszer sarokkövét, amely az atomsorompó-szerződés VI. cikkével összhangban a nukleáris fegyverek leszerelésének alapja; kéri továbbá az EU-t, hogy tegyen lépéseket a globális leszerelés felé; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy az Unió elkötelezett a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos nagyobb felelősségvállalás és átláthatóság mellett, és támogatja a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének és teljes körű végrehajtásának előmozdítását, valamint a részes államok első konferenciája eredményeinek végrehajtását; felkéri az Uniót, hogy továbbra is mozdítsa elő az atomsorompó-szerződést mint a globális atomsorompó-rendszer sarokkövét, amely az atomsorompó-szerződés VI. cikkével összhangban a nukleáris fegyverek leszerelésének alapja; kéri továbbá az EU-t, hogy tegyen lépéseket a globális leszerelés felé;

| 29. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió továbbra is aktívan előmozdítsa az egyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának az LMBTI-jogokról tartott első ülését, amelyre 2015. augusztus 24-én került sor, és amely elítélte LMBTI-személyek ellen a Közel-Keleten az ISIS által elkövetett támadásokat és gyilkosságokat; ösztönzi a Biztonsági Tanácsot, hogy továbbra is vegye számba az LMBTI-jogok megsértését; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió továbbra is aktívan előmozdítsa az egyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet; üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának az LMBTI-jogokról tartott első ülését, amelyre 2015. augusztus 24-én került sor, és amely elítélte LMBTI-személyek ellen a Közel-Keleten az ISIS által elkövetett támadásokat és gyilkosságokat; ösztönzi a Biztonsági Tanácsot, hogy továbbra is vegye számba az LMBTI-jogok megsértését;

| 30. | emlékeztet arra, hogy az Unió álláspontja a halálbüntetéssel szembeni zéró tolerancia; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU továbbra is támogassa a halálbüntetéssel kapcsolatos moratóriumot; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy az Unió álláspontja a halálbüntetéssel szembeni zéró tolerancia; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU továbbra is támogassa a halálbüntetéssel kapcsolatos moratóriumot;

| 31. | meggyőződése, hogy az ENSZ-rendszer gazdasági és társadalmi dimenzióját határozottan meg kell erősíteni annak biztosításával, hogy az ENSZ-szervek megerősítsék politikai irányultságukat és az egymás között folytatott együttműködést, valamint a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználásával; meggyőződése, hogy ezt az ENSZ Alapokmánya szerint e területen illetékes fő szerv, a Gazdasági és Szociális Tanács strukturális és funkcionális reformja révén kell megvalósítani; felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra szerepük megerősítését a Gazdasági és Szociális Tanácsban úgy, hogy ez utóbbit fenntartható fejlődési tanáccsá alakítják át; |
| --- | --- |

31.

meggyőződése, hogy az ENSZ-rendszer gazdasági és társadalmi dimenzióját határozottan meg kell erősíteni annak biztosításával, hogy az ENSZ-szervek megerősítsék politikai irányultságukat és az egymás között folytatott együttműködést, valamint a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználásával; meggyőződése, hogy ezt az ENSZ Alapokmánya szerint e területen illetékes fő szerv, a Gazdasági és Szociális Tanács strukturális és funkcionális reformja révén kell megvalósítani; felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra szerepük megerősítését a Gazdasági és Szociális Tanácsban úgy, hogy ez utóbbit fenntartható fejlődési tanáccsá alakítják át;

| 32. | üdvözli a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum (HLPF) létrehozását, amelynek az a szerepe, hogy politikai vezetést, iránymutatást és ajánlásokat adjon a fenntartható fejlődés három (társadalmi, gazdasági és környezeti) pilléréről; meggyőződése, hogy a HLPF-nek fő döntéshozó szervvé kell válnia minden fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikában, biztosítva a szükségletek összehangolt és hatékony értékelését, valamint a 2015 utáni fenntartható fejlesztési keretre vonatkozó szükséges ütemtervek, határozatok és kötelező intézkedések elfogadását; ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van a 2015. szeptemberi ENSZ-csúcsértekezlet által elfogadott fenntartható fejlesztési célok eredményes végrehajtására; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum (HLPF) létrehozását, amelynek az a szerepe, hogy politikai vezetést, iránymutatást és ajánlásokat adjon a fenntartható fejlődés három (társadalmi, gazdasági és környezeti) pilléréről; meggyőződése, hogy a HLPF-nek fő döntéshozó szervvé kell válnia minden fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikában, biztosítva a szükségletek összehangolt és hatékony értékelését, valamint a 2015 utáni fenntartható fejlesztési keretre vonatkozó szükséges ütemtervek, határozatok és kötelező intézkedések elfogadását; ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van a 2015. szeptemberi ENSZ-csúcsértekezlet által elfogadott fenntartható fejlesztési célok eredményes végrehajtására;

| 33. | meggyőződése – a menekültekkel és migránsokkal kapcsolatos, rengeteg emberi szenvedést okozó humanitárius válság tükrében, és tekintetbe véve, hogy a származási országok fenntartható fejlesztése nyújtana végső megoldást a humanitárius válságra –, hogy az e problémában érintett összes ügynökség munkáját koordinálni kellene; |
| --- | --- |

33.

meggyőződése – a menekültekkel és migránsokkal kapcsolatos, rengeteg emberi szenvedést okozó humanitárius válság tükrében, és tekintetbe véve, hogy a származási országok fenntartható fejlesztése nyújtana végső megoldást a humanitárius válságra –, hogy az e problémában érintett összes ügynökség munkáját koordinálni kellene;

| 34. | úgy véli, hogy a menekültekhez kapcsolódó humanitárius válság által támasztott kihívások olyan kérdések, amelyeket átfogó módon, az EU-n belüli szolidaritás szellemében, az ENSZ-szel és annak ügynökségeivel szorosan együttműködve kell kezelni; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a menekültekhez kapcsolódó humanitárius válság által támasztott kihívások olyan kérdések, amelyeket átfogó módon, az EU-n belüli szolidaritás szellemében, az ENSZ-szel és annak ügynökségeivel szorosan együttműködve kell kezelni;

| 35. | felhívja az Uniót és az ENSZ-t, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy ambiciózus és jogilag kötelező erejű megállapodás szülessen az ENSZ 2015. évi párizsi Éghajlat-változási Konferenciáján, és biztosítsák a COP21 gyors végrehajtását; |
| --- | --- |

35.

felhívja az Uniót és az ENSZ-t, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy ambiciózus és jogilag kötelező erejű megállapodás szülessen az ENSZ 2015. évi párizsi Éghajlat-változási Konferenciáján, és biztosítsák a COP21 gyors végrehajtását;

| 36. | véleménye szerint a Világbank-csoport, a Nemzetközi Valutaalap és a Kereskedelmi Világszervezet munkáját is az ENSZ-rendszer részeként kellene koordinálni, jelenlegi döntéshozatali struktúrájuk megtartása mellett, annak biztosítása érdekében, hogy az egyes döntéseket meghozzák, és az intézkedéseket elszámoltatható, eredményes és koherens módon hajtsák végre; |
| --- | --- |

36.

véleménye szerint a Világbank-csoport, a Nemzetközi Valutaalap és a Kereskedelmi Világszervezet munkáját is az ENSZ-rendszer részeként kellene koordinálni, jelenlegi döntéshozatali struktúrájuk megtartása mellett, annak biztosítása érdekében, hogy az egyes döntéseket meghozzák, és az intézkedéseket elszámoltatható, eredményes és koherens módon hajtsák végre;

| 37. | támogatja az arra irányuló célt, hogy többoldalú szinten egy új beruházásvédelmi rendszert hozzanak létre, amelyen belül tiszteletben tartják a nemzeti bíróságok joghatóságát, és arra kéri a Bizottságot, hogy a beruházási megállapodások szövegének kidolgozásához ezt a célt építse be tárgyalási menetrendjébe; úgy véli, hogy amennyiben létre kell hozni egy befektetési vitákat rendező állandó nemzetközi bíróságot, annak az ENSZ rendszerében kell helyet kapnia, és a bíróság hatálya alá tartozók jogain és kötelezettségein kell alapulnia, hangsúlyt helyezve a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokra és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre; úgy véli, hogy az ENSZ rendszere hasznos mintákkal szolgál egy ilyen rendszerhez, különösen a finanszírozással kapcsolatos kérdéseket illetően; |
| --- | --- |

37.

támogatja az arra irányuló célt, hogy többoldalú szinten egy új beruházásvédelmi rendszert hozzanak létre, amelyen belül tiszteletben tartják a nemzeti bíróságok joghatóságát, és arra kéri a Bizottságot, hogy a beruházási megállapodások szövegének kidolgozásához ezt a célt építse be tárgyalási menetrendjébe; úgy véli, hogy amennyiben létre kell hozni egy befektetési vitákat rendező állandó nemzetközi bíróságot, annak az ENSZ rendszerében kell helyet kapnia, és a bíróság hatálya alá tartozók jogain és kötelezettségein kell alapulnia, hangsúlyt helyezve a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatásokra és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre; úgy véli, hogy az ENSZ rendszere hasznos mintákkal szolgál egy ilyen rendszerhez, különösen a finanszírozással kapcsolatos kérdéseket illetően;

| 38. | úgy véli, hogy a dohai fejlesztési forduló következtetéseit meg kell valósítani, és meggyőződése, hogy az ENSZ élhet kivételes helyzetével annak biztosítására, hogy a fejlődő országok szempontjából sikerrel záruljanak ezek a tárgyalások; úgy véli, hogy e tekintetben az ENSZ-nek együttműködést kell folytatnia a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO), továbbá tanácsadást és iránymutatást kell nyújtania a fejlődő országok számára a kereskedelem és a beruházásokra vonatkozó, az Unió mint kulcsszereplő bevonásával megvalósuló stratégia előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a dohai fejlesztési forduló következtetéseit meg kell valósítani, és meggyőződése, hogy az ENSZ élhet kivételes helyzetével annak biztosítására, hogy a fejlődő országok szempontjából sikerrel záruljanak ezek a tárgyalások; úgy véli, hogy e tekintetben az ENSZ-nek együttműködést kell folytatnia a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO), továbbá tanácsadást és iránymutatást kell nyújtania a fejlődő országok számára a kereskedelem és a beruházásokra vonatkozó, az Unió mint kulcsszereplő bevonásával megvalósuló stratégia előmozdítása érdekében;

| 39. | tisztában van az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvei (UNGP-k) megerősítésének és végrehajtásának szükségességével; felszólítja az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá az emberi jogokkal és a transznacionális vállalatokkal foglalkozó kormányközi munkacsoport munkájának sikeréhez; |
| --- | --- |

39.

tisztában van az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvei (UNGP-k) megerősítésének és végrehajtásának szükségességével; felszólítja az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá az emberi jogokkal és a transznacionális vállalatokkal foglalkozó kormányközi munkacsoport munkájának sikeréhez;

| 40. | meggyőződése, hogy az ENSZ-nek fokoznia kell fellépését az emberek jólétével kapcsolatos ügyekben is; úgy véli, hogy ezek között szerepelhetne a kulturális fenntarthatóság és a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme és előmozdítása az oktatás, az idegenforgalom, a kulturális diplomácia, a kulturális örökség védelme, a kreatív ágazat és a tudományos kutatás szakpolitika-alkotásba történő bevonása révén; |
| --- | --- |

40.

meggyőződése, hogy az ENSZ-nek fokoznia kell fellépését az emberek jólétével kapcsolatos ügyekben is; úgy véli, hogy ezek között szerepelhetne a kulturális fenntarthatóság és a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme és előmozdítása az oktatás, az idegenforgalom, a kulturális diplomácia, a kulturális örökség védelme, a kreatív ágazat és a tudományos kutatás szakpolitika-alkotásba történő bevonása révén;

| 41. | azt ajánlja, hogy humanitárius válsághelyzetek, fegyveres konfliktusok és természeti katasztrófák esetén az Unió és az ENSZ között biztosítsák az együttműködést a vészhelyzetek idején történő oktatásra irányuló programok tekintetében azáltal, hogy továbbra is támogatják az olyan programokat, mint az UNICEF „Oktatás vészhelyzetben” és „Válság utáni átmenet” programja, az UNHCR menekülttáborokban bevezetett „Minőségi oktatás” programja és az UNRWA oktatással kapcsolatos munkája; |
| --- | --- |

41.

azt ajánlja, hogy humanitárius válsághelyzetek, fegyveres konfliktusok és természeti katasztrófák esetén az Unió és az ENSZ között biztosítsák az együttműködést a vészhelyzetek idején történő oktatásra irányuló programok tekintetében azáltal, hogy továbbra is támogatják az olyan programokat, mint az UNICEF „Oktatás vészhelyzetben” és „Válság utáni átmenet” programja, az UNHCR menekülttáborokban bevezetett „Minőségi oktatás” programja és az UNRWA oktatással kapcsolatos munkája;

| 42. | üdvözli e tekintetben, hogy a 2014-ben kinevezett Bizottság munkáját tematikus alapon szervezik, és a főképviselő/alelnök kapta az Unió külpolitikája koordinációjának megerősített feladatát, az egyéb uniós intézményekkel szoros együttműködésben; hangsúlyozza, hogy a globális dimenziót tartalmazó szakpolitikáknak e tematikus klaszter középpontjában kell állniuk; |
| --- | --- |

42.

üdvözli e tekintetben, hogy a 2014-ben kinevezett Bizottság munkáját tematikus alapon szervezik, és a főképviselő/alelnök kapta az Unió külpolitikája koordinációjának megerősített feladatát, az egyéb uniós intézményekkel szoros együttműködésben; hangsúlyozza, hogy a globális dimenziót tartalmazó szakpolitikáknak e tematikus klaszter középpontjában kell állniuk;

| 43. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy KKBP-ről szóló éves jelentésébe foglaljon bele egy átfogó részt az uniós globális külpolitikai célok előmozdításáról; |
| --- | --- |

43.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy KKBP-ről szóló éves jelentésébe foglaljon bele egy átfogó részt az uniós globális külpolitikai célok előmozdításáról;

| 44. | véleménye szerint az Európai Parlamentnek képesnek kell lennie arra, hogy a Bizottsághoz hasonlóan átfogó és mélyreható módon nézzen szembe a globális kihívásokkal, és ennek megfelelően szervezze munkáját; arra ösztönzi a Parlament valamennyi bizottságát, amelyek hatáskörébe külső vagy globális dimenziójú szakpolitika tartozik, hogy a főképviselő/alelnök jelentésének megfelelő részéről szóló véleményüket küldjék el az e jelentésért felelős Külügyi Bizottságnak; |
| --- | --- |

44.

véleménye szerint az Európai Parlamentnek képesnek kell lennie arra, hogy a Bizottsághoz hasonlóan átfogó és mélyreható módon nézzen szembe a globális kihívásokkal, és ennek megfelelően szervezze munkáját; arra ösztönzi a Parlament valamennyi bizottságát, amelyek hatáskörébe külső vagy globális dimenziójú szakpolitika tartozik, hogy a főképviselő/alelnök jelentésének megfelelő részéről szóló véleményüket küldjék el az e jelentésért felelős Külügyi Bizottságnak;

o

o o

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az ENSZ Közgyűlésének és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az ENSZ Közgyűlésének és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0259.

(2)  HL C 377. E, 2012.12.7., 66. o.

(3)  Az ENSZ Közgyűlésének 2011. május 3-i /RES/65/276. sz határozata az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről

(4)  S/PRST/2014/4, 2014. február 14. – a Biztonsági Tanács elnökének nyilatkozata az ENSZ és a regionális és szubregionális szervezetek közötti együttműködésről a nemzetközi béke és biztonság fenntartásában.

(5)  FAO: az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete; IFAD: Nemzetközi Mezőgazdaság-fejlesztési Alap; ILO: Nemzetközi Munkaügyi Szervezet; IMF: Nemzetközi Valutaalap; UNESCO: az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete; UNIDO: az ENSZ Iparfejlesztési Szervezete; WHO: Egészségügyi Világszervezet; UNCTAD: az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája; UNDP: ENSZ Fejlesztési Programja; UNEP: az ENSZ Környezetvédelmi Programja; UNFPA: az ENSZ Népesedési Alapja; UNHCR: ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala; UNICEF: ENSZ Gyermekalap; WFP: Élelmezési Világprogram.

---

2015. november 25., szerda

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/51

---

P8_TA(2015)0408

A feltételes adómegállapítások és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedések

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről (2015/2066(INI))

(2017/C 366/06)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., 108., 113., 115., 116., 175. és 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., 108., 113., 115., 116., 175. és 208. cikkére,

| — | tekintettel az egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról szóló, 2015. február 12-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról szóló, 2015. február 12-i határozatára (1),

| — | tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által a luxemburgi feltételes adómegállapításokról és más káros gyakorlatokról nyilvánosságra hozott tényekre, amelyek „LuxLeaks” néven váltak ismertté, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által a luxemburgi feltételes adómegállapításokról és más káros gyakorlatokról nyilvánosságra hozott tényekre, amelyek „LuxLeaks” néven váltak ismertté,

| — | tekintettel a G7-, G8- és G20-csoport nemzetközi adóügyi kérdésekkel foglalkozó csúcstalálkozóinak, különösen a 2015. június 7–8-i elmaui csúcstalálkozó, a 2014. november 15–16-i brisbane-i csúcstalálkozó, a 2013. szeptember 5–6-i szentpétervári csúcstalálkozó, a 2013. június 17–18-i Lough Erne-i csúcstalálkozó és a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozó eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-, G8- és G20-csoport nemzetközi adóügyi kérdésekkel foglalkozó csúcstalálkozóinak, különösen a 2015. június 7–8-i elmaui csúcstalálkozó, a 2014. november 15–16-i brisbane-i csúcstalálkozó, a 2013. szeptember 5–6-i szentpétervári csúcstalálkozó, a 2013. június 17–18-i Lough Erne-i csúcstalálkozó és a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozó eredményeire,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „A káros adóverseny: Egyre sürgetőbb globális probléma” című 1998-as jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „A káros adóverseny: Egyre sürgetőbb globális probléma” című 1998-as jelentésére,

| — | tekintettel az OECD „Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kezelése” (Addressing Base Erosion and Profit Shifting – BEPS) című 2013-as jelentésére, valamint az OECD BEPS cselekvési tervére és későbbi kiadványaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kezelése” (Addressing Base Erosion and Profit Shifting – BEPS) című 2013-as jelentésére, valamint az OECD BEPS cselekvési tervére és későbbi kiadványaira,

| — | tekintettel az Európai Tanács következő következtetéseire: a közös konszolidált társasági adóalapról szóló, 2013. március 14-i következtetésekre, az adóztatásról szóló, 2013. május 22-i következtetésekre, az automatikus információcseréről szóló, 2014. december 18-i következtetésekre, az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról (BEPS), a globális szintű automatikus információcseréről és a káros adózási gyakorlatokról szóló, 2014. december 18-i következtetésekre, valamint az adókijátszásról szóló, 2014. június 27-i következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács következő következtetéseire: a közös konszolidált társasági adóalapról szóló, 2013. március 14-i következtetésekre, az adóztatásról szóló, 2013. május 22-i következtetésekre, az automatikus információcseréről szóló, 2014. december 18-i következtetésekre, az adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról (BEPS), a globális szintű automatikus információcseréről és a káros adózási gyakorlatokról szóló, 2014. december 18-i következtetésekre, valamint az adókijátszásról szóló, 2014. június 27-i következtetésekre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács (ECOFIN Tanács) következtetéseire és az egyes adóügyi kérdésekről az Európai Tanácsnak készített, 2015. június 22-i ECOFIN-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Tanács (ECOFIN Tanács) következtetéseire és az egyes adóügyi kérdésekről az Európai Tanácsnak készített, 2015. június 22-i ECOFIN-jelentésre,

| — | tekintettel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak a magatartási kódexről (vállalkozások adóztatása) szóló, a Tanács részére hathavonta készített jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak a magatartási kódexről (vállalkozások adóztatása) szóló, a Tanács részére hathavonta készített jelentéseire,

| — | tekintettel a közigazgatási együttműködésről szóló irányelvre (2), a kamat- és jogdíjbevételekről szóló irányelvre (3), valamint a Bizottság ezek módosítására irányuló legújabb jogalkotási javaslataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közigazgatási együttműködésről szóló irányelvre (2), a kamat- és jogdíjbevételekről szóló irányelvre (3), valamint a Bizottság ezek módosítására irányuló legújabb jogalkotási javaslataira,

| — | tekintettel a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelvre (4) (az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv), amelyet legutóbb 2015-ben módosítottak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelvre (4) (az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv), amelyet legutóbb 2015-ben módosítottak,

| — | tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/56/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/56/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az EUMSZ 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel az EU közös transzferár-képzési fórumának a viták elkerülése és rendezése területén végzett munkájáról és az EU-n belüli előzetes árképzési megállapodásokkal kapcsolatos iránymutatásokról szóló, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, 2007. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2007)0071), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU közös transzferár-képzési fórumának a viták elkerülése és rendezése területén végzett munkájáról és az EU-n belüli előzetes árképzési megállapodásokkal kapcsolatos iránymutatásokról szóló, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, 2007. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2007)0071),

| — | tekintettel az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló, 1998. december 10-i bizottsági közleményre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló, 1998. december 10-i bizottsági közleményre (9),

| — | tekintettel a „Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület” című, 2015. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület” című, 2015. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2015)0302),

| — | tekintettel a Bizottságnak az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet szolgáló adózási átláthatóságról szóló 2015. március 18-i közleményére (COM(2015)0136), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet szolgáló adózási átláthatóságról szóló 2015. március 18-i közleményére (COM(2015)0136),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére” című, 2012. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére” című, 2012. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0722),

| — | tekintettel az agresszív adótervezésről szóló 2012. december 6-i bizottsági ajánlásra (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

tekintettel az agresszív adótervezésről szóló 2012. december 6-i bizottsági ajánlásra (C(2012)8806),

| — | tekintettel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről szóló 2012. december 6-i bizottsági ajánlásra (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről szóló 2012. december 6-i bizottsági ajánlásra (C(2012)8805),

| — | tekintettel az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítését célzó, többek között harmadik országok viszonylatában hozandó konkrét intézkedésekről szóló 2012. június 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítését célzó, többek között harmadik országok viszonylatában hozandó konkrét intézkedésekről szóló 2012. június 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0351),

| — | tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011-es bizottsági javaslatra (COM(2011)0121), és a Parlament arra vonatkozó, 2012. április 19-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló 2011-es bizottsági javaslatra (COM(2011)0121), és a Parlament arra vonatkozó, 2012. április 19-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0681),

| — | tekintettel a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódexről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 1997. december 1-jén elfogadott állásfoglalásra (11), valamint a magatartási kódexszel (vállalkozások adózása) foglalkozó csoport Tanácsnak készített rendszeres jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások adózásával kapcsolatos magatartási kódexről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 1997. december 1-jén elfogadott állásfoglalásra (11), valamint a magatartási kódexszel (vállalkozások adózása) foglalkozó csoport Tanácsnak készített rendszeres jelentéseire,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által elfogadott, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, 2014. április 30-i ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által elfogadott, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, 2014. április 30-i ajánlásra,

| — | tekintettel az 1999-es magatartási kódexszel foglalkozó csoport jelentésének, a Primarolo-jelentésnek (SN 4901/99) a 26. bekezdésében említett igazgatási gyakorlatokról szóló, a Simmons & Simmons által készített 1999-es jelentésre, és e jelentés 2009-es frissített változatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999-es magatartási kódexszel foglalkozó csoport jelentésének, a Primarolo-jelentésnek (SN 4901/99) a 26. bekezdésében említett igazgatási gyakorlatokról szóló, a Simmons & Simmons által készített 1999-es jelentésre, és e jelentés 2009-es frissített változatára,

| — | tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz a Parlament által 2015. július 8-án elfogadott módosításokra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése, valamint a 2013/34/EU irányelvnek a vállalatirányítási nyilatkozat egyes elemei tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz a Parlament által 2015. július 8-án elfogadott módosításokra (12),

| — | tekintettel az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az adózásról szóló éves jelentésről elfogadott, 2015. március 25-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adózásról szóló éves jelentésről elfogadott, 2015. március 25-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2013. évi éves jelentésről szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2013. évi éves jelentésről szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról szóló, 2013. október 23-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról szóló, 2013. október 23-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az adócsalás, az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló 2013. május 21-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adócsalás, az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló 2013. május 21-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem terén teendő konkrét lépésekre irányuló felhívásról szóló, 2012. április 19-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem terén teendő konkrét lépésekre irányuló felhívásról szóló, 2012. április 19-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jó kormányzás adóügyek terén történő előmozdításáról szóló, 2010. február 10-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel a nemzeti parlamentekben, különösen az Egyesült Királyság parlamentjének alsóházában (House of Commons), az Egyesült Államok szenátusában (Senate) és a francia nemzetgyűlésben (Assemblée nationale) ugyanebben a témában tartott különféle parlamenti meghallgatásokra és azt követő jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentekben, különösen az Egyesült Királyság parlamentjének alsóházában (House of Commons), az Egyesült Államok szenátusában (Senate) és a francia nemzetgyűlésben (Assemblée nationale) ugyanebben a témában tartott különféle parlamenti meghallgatásokra és azt követő jelentésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság jelentésére (A8-0317/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság jelentésére (A8-0317/2015),

LuxLeaks: tények és számok

| A. | mivel a 2014. november 5-én, az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciumának köszönhetően kitört Luxleaks-botrány – amelynek során mintegy 28 000 oldalnyi, a luxemburgi adóigazgatás és több mint 300 multinacionális vállalat között a 2002 és 2010 közötti időszakban létrejött, 500-nál több magánjellegű adómegállapodást rögzítő bizalmas dokumentum került nyilvánosságra – fényt derített a drasztikus mértékű adókedvezmények megszerzése céljából kialakított, bonyolult pénzügyi struktúrákkal jellemzett titkos egyezségek alkalmazásának elterjedtségére; mivel az üzletvitelük során sok százmillió eurót kezelő luxemburgi leányvállalatok sok esetben alig vannak jelen Luxemburgban, és ott elenyésző gazdasági tevékenységet folytatnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2014. november 5-én, az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciumának köszönhetően kitört Luxleaks-botrány – amelynek során mintegy 28 000 oldalnyi, a luxemburgi adóigazgatás és több mint 300 multinacionális vállalat között a 2002 és 2010 közötti időszakban létrejött, 500-nál több magánjellegű adómegállapodást rögzítő bizalmas dokumentum került nyilvánosságra – fényt derített a drasztikus mértékű adókedvezmények megszerzése céljából kialakított, bonyolult pénzügyi struktúrákkal jellemzett titkos egyezségek alkalmazásának elterjedtségére; mivel az üzletvitelük során sok százmillió eurót kezelő luxemburgi leányvállalatok sok esetben alig vannak jelen Luxemburgban, és ott elenyésző gazdasági tevékenységet folytatnak;

| B. | mivel már legalább évtizedek óta ismertek a társaságiadóalap-erózióval és az agresszív adótervezési gyakorlatokkal kapcsolatos problémák, és azóta tart e problémák nemzetközi szintű vizsgálata; mivel a LuxLeaks ráirányította a közvélemény és a média figyelmét e problémákra azáltal, hogy egy konkrét tagállamban számviteli cégek által elősegített, megkérdőjelezhető adózási gyakorlatokat tárt fel; mivel a Bizottság vizsgálataiból és a Parlament által a különbizottsága útján elvégzett munkából az derül ki, hogy nem elszigetelt esetről van szó, hanem egy Európában és azon túl is elterjedt gyakorlat, hogy egyes vállalatok teljes adókötelezettségének csökkentését eredményező adózási intézkedéseket hoznak, hogy mesterségesen kiszélesítsék a nemzeti adóalapot más országok kárára, amelyek közül néhányban megszorításokat vezettek be; |
| --- | --- |

B.

mivel már legalább évtizedek óta ismertek a társaságiadóalap-erózióval és az agresszív adótervezési gyakorlatokkal kapcsolatos problémák, és azóta tart e problémák nemzetközi szintű vizsgálata; mivel a LuxLeaks ráirányította a közvélemény és a média figyelmét e problémákra azáltal, hogy egy konkrét tagállamban számviteli cégek által elősegített, megkérdőjelezhető adózási gyakorlatokat tárt fel; mivel a Bizottság vizsgálataiból és a Parlament által a különbizottsága útján elvégzett munkából az derül ki, hogy nem elszigetelt esetről van szó, hanem egy Európában és azon túl is elterjedt gyakorlat, hogy egyes vállalatok teljes adókötelezettségének csökkentését eredményező adózási intézkedéseket hoznak, hogy mesterségesen kiszélesítsék a nemzeti adóalapot más országok kárára, amelyek közül néhányban megszorításokat vezettek be;

| C. | mivel ezek a magatartások, amelyeknek eredményeképpen gyakran elválik az értékteremtés helye és a nyereség megadóztatásának helye, nem korlátozódnak a feltételes adómegállapításokra, hanem az EU-n belüli és kívüli nemzeti adóigazgatások által végrehajtott káros adózási gyakorlatok széles körét ölelik fel; |
| --- | --- |

C.

mivel ezek a magatartások, amelyeknek eredményeképpen gyakran elválik az értékteremtés helye és a nyereség megadóztatásának helye, nem korlátozódnak a feltételes adómegállapításokra, hanem az EU-n belüli és kívüli nemzeti adóigazgatások által végrehajtott káros adózási gyakorlatok széles körét ölelik fel;

| D. | mivel e gyakorlatok nyilvános ellenőrzés alá vonása a demokratikus ellenőrzés része; mivel tekintettel e gyakorlatoknak a társadalom egészére gyakorolt negatív hatására, azok csak addig tarthatók fenn, amíg titokban maradnak, vagy amíg eltűrik őket; mivel az oknyomozó újságírásnak, a nem kormányzati szektornak és a tudományos közösségnek jelentős szerepe van az adókikerülés leleplezésében és a nyilvánosság ezzel kapcsolatos tájékoztatásában; mivel amíg ezeket nem lehet megakadályozni, azok feltárása nem függhet egyes visszaélést bejelentő személyek bátorságától és etikai érzékétől, hanem módszeresebb jelentéstételi és információcsere-mechanizmusok részét kell alkotnia; |
| --- | --- |

D.

mivel e gyakorlatok nyilvános ellenőrzés alá vonása a demokratikus ellenőrzés része; mivel tekintettel e gyakorlatoknak a társadalom egészére gyakorolt negatív hatására, azok csak addig tarthatók fenn, amíg titokban maradnak, vagy amíg eltűrik őket; mivel az oknyomozó újságírásnak, a nem kormányzati szektornak és a tudományos közösségnek jelentős szerepe van az adókikerülés leleplezésében és a nyilvánosság ezzel kapcsolatos tájékoztatásában; mivel amíg ezeket nem lehet megakadályozni, azok feltárása nem függhet egyes visszaélést bejelentő személyek bátorságától és etikai érzékétől, hanem módszeresebb jelentéstételi és információcsere-mechanizmusok részét kell alkotnia;

A társasági adózás tagállamok általi felfogása

| E. | mivel a társaságiadó-bevételek az Unió 28 tagállamában átlagosan a GDP 2,6 %-át tették ki 2012-ben (21); |
| --- | --- |

E.

mivel a társaságiadó-bevételek az Unió 28 tagállamában átlagosan a GDP 2,6 %-át tették ki 2012-ben (21);

| F. | mivel a Szerződésben foglaltak szerint a közvetlen adóztatás főként a tagállamok hatásköre; mivel amennyiben az EU hatáskörrel rendelkezik az adóztatás területén, e hatáskör gyakorlására a Tanácson belül többnyire az egyhangúság követelménye vonatkozik; mivel ennek következtében a társasági adózás területén nem született uniós szinten semmilyen jelentős határozat a belső piaccal és az uniós szerződések hatálya alá tartozó egyéb területekkel – így a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokkal, a közös valutával, a gazdasági és költségvetési irányítással, valamint a pénzmosás elleni elvekkel és jogszabályokkal – kapcsolatos uniós integráció közelmúltbeli fejleményei ellenére; mivel a tagállamoknak meg kell felelniük az európai versenyjognak, és biztosítaniuk kell, hogy adójogszabályaik összeegyeztethetők legyenek a belső piac elveivel, és ne torzítsák a versenyt; mivel a Tanácson belüli egyhangúság szabálya azzal, hogy valamennyi tagállamnak vétójogot ad, a fennálló helyzettől az együttműködőbb megoldások felé való elmozdulás ösztönzői ellen hat; mivel abban az esetben, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikkében megállapított eljárás nem kerül alkalmazásra, a közvetlen adóztatás területét érintő egyhangú döntésre vonatkozó követelmény megváltoztatása céljából a Szerződés módosítására lenne szükség; |
| --- | --- |

F.

mivel a Szerződésben foglaltak szerint a közvetlen adóztatás főként a tagállamok hatásköre; mivel amennyiben az EU hatáskörrel rendelkezik az adóztatás területén, e hatáskör gyakorlására a Tanácson belül többnyire az egyhangúság követelménye vonatkozik; mivel ennek következtében a társasági adózás területén nem született uniós szinten semmilyen jelentős határozat a belső piaccal és az uniós szerződések hatálya alá tartozó egyéb területekkel – így a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokkal, a közös valutával, a gazdasági és költségvetési irányítással, valamint a pénzmosás elleni elvekkel és jogszabályokkal – kapcsolatos uniós integráció közelmúltbeli fejleményei ellenére; mivel a tagállamoknak meg kell felelniük az európai versenyjognak, és biztosítaniuk kell, hogy adójogszabályaik összeegyeztethetők legyenek a belső piac elveivel, és ne torzítsák a versenyt; mivel a Tanácson belüli egyhangúság szabálya azzal, hogy valamennyi tagállamnak vétójogot ad, a fennálló helyzettől az együttműködőbb megoldások felé való elmozdulás ösztönzői ellen hat; mivel abban az esetben, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 116. cikkében megállapított eljárás nem kerül alkalmazásra, a közvetlen adóztatás területét érintő egyhangú döntésre vonatkozó követelmény megváltoztatása céljából a Szerződés módosítására lenne szükség;

| G. | mivel abból a jelenlegi helyzetből következően, hogy minden tagállam vétójoggal rendelkezik, valamennyi tagállamnak határozottan és az együttműködés szellemében kell fellépnie az adókijátszás és az adókikerülés páneurópai problémája elleni küzdelem során; |
| --- | --- |

G.

mivel abból a jelenlegi helyzetből következően, hogy minden tagállam vétójoggal rendelkezik, valamennyi tagállamnak határozottan és az együttműködés szellemében kell fellépnie az adókijátszás és az adókikerülés páneurópai problémája elleni küzdelem során;

| H. | mivel néhány dicséretes kivételtől eltekintve a nemzeti politikai képviselők eddig nem voltak kellően készek arra, hogy foglalkozzanak az adókikerülés, ezen belül a feltételes adómegállapítások problémájával; |
| --- | --- |

H.

mivel néhány dicséretes kivételtől eltekintve a nemzeti politikai képviselők eddig nem voltak kellően készek arra, hogy foglalkozzanak az adókikerülés, ezen belül a feltételes adómegállapítások problémájával;

| I. | mivel az európai belső piacon a tőke szabadon áramlik, és a nagyvállalatok a vállalatcsoport szintjén számolnak be tevékenységeikről, de az adót nemzeti szinten szedik be az adóhatóságok, akik nagyon kevés információt cserélnek ki egymás között; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai belső piacon a tőke szabadon áramlik, és a nagyvállalatok a vállalatcsoport szintjén számolnak be tevékenységeikről, de az adót nemzeti szinten szedik be az adóhatóságok, akik nagyon kevés információt cserélnek ki egymás között;

| J. | mivel a kiteljesített belső piacon semmilyen mesterséges torzulás nem befolyásolhatja a befektetési döntéseket és a vállalkozások helyének megválasztását; mivel azonban a globalizáció, a digitalizáció és a tőke szabad mozgása megteremti a tagállamok közötti, illetve harmadik országokkal való, a befektetések és a vállalkozások elcsábítása érdekében folytatott, intenzívebb adóverseny feltételeit; mivel fontos, hogy a vállalkozások Európában maradjanak és Európába vonzzák őket, ugyanakkor mindez nem valósulhat meg olyan potenciálisan káros adózási rendszerek révén, amelyek célja elsősorban a beruházások ösztönzése és a további gazdasági tevékenységek odavonzása, a szomszédos országokban elindított hasonló intézkedésekre reagálva, vagy a tagállamok által már előzetesen fennállóként értékelt – a viszonylagos jólét, a méret vagy a peremhelyzet tekintetében mutatkozó – egyensúlyhiányok korrigálása; mivel egyes jogrendszerekben történetesen korreláció mutatkozik a vonzó társaságiadó-rendszerek és a nemzeti jólét magas szintje között; mivel az adórendszerek optimális kialakítása számos tényezőtől függ, és ezért országonként eltérő; mivel a tagállamok közötti káros adóverseny korlátozza az egységes piacban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

J.

mivel a kiteljesített belső piacon semmilyen mesterséges torzulás nem befolyásolhatja a befektetési döntéseket és a vállalkozások helyének megválasztását; mivel azonban a globalizáció, a digitalizáció és a tőke szabad mozgása megteremti a tagállamok közötti, illetve harmadik országokkal való, a befektetések és a vállalkozások elcsábítása érdekében folytatott, intenzívebb adóverseny feltételeit; mivel fontos, hogy a vállalkozások Európában maradjanak és Európába vonzzák őket, ugyanakkor mindez nem valósulhat meg olyan potenciálisan káros adózási rendszerek révén, amelyek célja elsősorban a beruházások ösztönzése és a további gazdasági tevékenységek odavonzása, a szomszédos országokban elindított hasonló intézkedésekre reagálva, vagy a tagállamok által már előzetesen fennállóként értékelt – a viszonylagos jólét, a méret vagy a peremhelyzet tekintetében mutatkozó – egyensúlyhiányok korrigálása; mivel egyes jogrendszerekben történetesen korreláció mutatkozik a vonzó társaságiadó-rendszerek és a nemzeti jólét magas szintje között; mivel az adórendszerek optimális kialakítása számos tényezőtől függ, és ezért országonként eltérő; mivel a tagállamok közötti káros adóverseny korlátozza az egységes piacban rejlő lehetőségeket;

| K. | mivel ahelyett, hogy a vonzó üzleti környezet előmozdítására összpontosítanának például a jó infrastruktúra és a kiváló minőségű munkaerő révén, többek között a termelékenységgel kapcsolatos kiadások fokozásával, és ahelyett, hogy biztosítanák az adórendszer stabilitását és kiszámíthatóságát, az országok az adóversenyben részt vevő szereplőkként az adózási egyezmények hálózata mellett nemzeti jogszabályaikat felhasználva olyan országként népszerűsítik magukat, ahol érdemes befektetni, olyan központként, amelyen keresztül becsatornázhatók a pénzmozgások, vagy amelyben érdemes a nyereségeket elkönyvelni, és ezáltal a partnerországok kárára csábítanak el vállalkozásokat vagy postafiókcégeket, valamint hoznak létre tisztességtelen gyakorlatokat közöttük; mivel elszigetelten tekintve az egyes országoknak egyértelműen az az érdekük, hogy „potyautasként” viselkedjenek, vagyis elsőként alakítsanak ki és hajtsanak végre meghatározott adórendszereket és rendelkezéseket az adóalap odavonzása érdekében, és utolsóként vegyenek részt az adókikerülés kezelésére irányuló, együttműködésen és összehangoláson alapuló bármilyen intézkedésben; |
| --- | --- |

K.

mivel ahelyett, hogy a vonzó üzleti környezet előmozdítására összpontosítanának például a jó infrastruktúra és a kiváló minőségű munkaerő révén, többek között a termelékenységgel kapcsolatos kiadások fokozásával, és ahelyett, hogy biztosítanák az adórendszer stabilitását és kiszámíthatóságát, az országok az adóversenyben részt vevő szereplőkként az adózási egyezmények hálózata mellett nemzeti jogszabályaikat felhasználva olyan országként népszerűsítik magukat, ahol érdemes befektetni, olyan központként, amelyen keresztül becsatornázhatók a pénzmozgások, vagy amelyben érdemes a nyereségeket elkönyvelni, és ezáltal a partnerországok kárára csábítanak el vállalkozásokat vagy postafiókcégeket, valamint hoznak létre tisztességtelen gyakorlatokat közöttük; mivel elszigetelten tekintve az egyes országoknak egyértelműen az az érdekük, hogy „potyautasként” viselkedjenek, vagyis elsőként alakítsanak ki és hajtsanak végre meghatározott adórendszereket és rendelkezéseket az adóalap odavonzása érdekében, és utolsóként vegyenek részt az adókikerülés kezelésére irányuló, együttműködésen és összehangoláson alapuló bármilyen intézkedésben;

| L. | mivel a tagállamok között adóverseny zajlik; mivel a tagállamok közötti lojális együttműködés elvét az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke rögzíti; mivel a tagállamoknak az adóversennyel kapcsolatos ügyekben maradéktalanul alkalmazniuk kell a lojális együttműködés elvét; |
| --- | --- |

L.

mivel a tagállamok között adóverseny zajlik; mivel a tagállamok közötti lojális együttműködés elvét az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke rögzíti; mivel a tagállamoknak az adóversennyel kapcsolatos ügyekben maradéktalanul alkalmazniuk kell a lojális együttműködés elvét;

| M. | mivel egyes tagállamok ambivalens álláspontot képviselnek az adókikerülés tekintetében, és egyfelől nemzeti adóalapjuk eróziójára panaszkodnak, másrészt ugyanakkor felelősek a nemzeti és nemzetközi adórendszerek jelenlegi formájáért, amely az eróziót lehetővé tette, és mégis gátolják adórendszereiknek az összehangoltabb megoldás irányába történő bármilyen továbbfejlesztését; mivel a tőke mozgásának az EU-n belüli teljes szabadsága értelmében, és minthogy a Bizottság kinyilvánított célja a tőkepiaci unió bevezetése, teljes mértékben figyelembe kell venni a nemzeti adórendszerek és adóbevételek egymástól való kölcsönös függését és kölcsönös egymásra hatását, szem előtt tartva az egyes tagállamok adóügyi döntéseinek a határokon átnyúló, széles körű pozitív és negatív tovagyűrűző hatásait, mivel ami az egyik országban adókedvezmény, az a másik országban erodálja az adóalapot; |
| --- | --- |

M.

mivel egyes tagállamok ambivalens álláspontot képviselnek az adókikerülés tekintetében, és egyfelől nemzeti adóalapjuk eróziójára panaszkodnak, másrészt ugyanakkor felelősek a nemzeti és nemzetközi adórendszerek jelenlegi formájáért, amely az eróziót lehetővé tette, és mégis gátolják adórendszereiknek az összehangoltabb megoldás irányába történő bármilyen továbbfejlesztését; mivel a tőke mozgásának az EU-n belüli teljes szabadsága értelmében, és minthogy a Bizottság kinyilvánított célja a tőkepiaci unió bevezetése, teljes mértékben figyelembe kell venni a nemzeti adórendszerek és adóbevételek egymástól való kölcsönös függését és kölcsönös egymásra hatását, szem előtt tartva az egyes tagállamok adóügyi döntéseinek a határokon átnyúló, széles körű pozitív és negatív tovagyűrűző hatásait, mivel ami az egyik országban adókedvezmény, az a másik országban erodálja az adóalapot;

| N. | mivel paradoxonnal állunk szemben, minthogy az adóztatás területén a tagállamok között folyó szabad verseny versenyellenes magatartásokhoz és versenytorzulásokhoz vezetett; |
| --- | --- |

N.

mivel paradoxonnal állunk szemben, minthogy az adóztatás területén a tagállamok között folyó szabad verseny versenyellenes magatartásokhoz és versenytorzulásokhoz vezetett;

| O. | mivel az egységes európai piac megvalósítása nagymértékben előnyösnek bizonyult a nemzetgazdaságok számára, mivel versenyképesebbé és vonzóbbá tette őket a globalizált gazdaságban, és mivel a tagállamok közötti adóügyi konvergencia idővel ugyanilyen hatással járna; |
| --- | --- |

O.

mivel az egységes európai piac megvalósítása nagymértékben előnyösnek bizonyult a nemzetgazdaságok számára, mivel versenyképesebbé és vonzóbbá tette őket a globalizált gazdaságban, és mivel a tagállamok közötti adóügyi konvergencia idővel ugyanilyen hatással járna;

| P. | mivel a jogalkotó és a gyakran elégtelenül finanszírozott adóigazgatások nem tudják előre megjósolni az egyes –különösen a nagyon nagy könyvvizsgáló cégeknél dolgozó – adótanácsadók, jogászok és közvetítő társaságok által kialakított és népszerűsített, innovatív adókikerülési rendszereket, hanem azokra csak reagálni tudnak, időnként nagy késedelemmel; mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy azok az uniós szervek (így a tagállamok által 1998-ban létrehozott, magatartási kódexszel foglalkozó csoport vagy a Szerződések őreként a Bizottság), amelyeknek az lenne a feladatuk, hogy megakadályozzák az újabb káros adóintézkedések bevezetését, néha nem reagálva hatékonyan vagy nem rendelkezve elég felhatalmazással, alkalmatlannak bizonyultak arra, hogy fellépjenek e nemkívánatos fejleményekkel szemben, továbbá hogy az EU-ban sok új és gyakran agresszív adókikerülési intézkedés vagy megállapodás, például szabadalmi adókedvezmények bevezetésére került sor; mivel a multinacionális vállalatok az EU-ban és világszerte egy jól szervezett és képzett adótanácsadói, valamint banki és egyéb pénzügyi szolgáltatói szektor szakértelmére támaszkodva alakítják ki adókikerülési rendszereiket; mivel ez a szektor egyúttal a kormányok és a közintézmények számára adóügyekben tanácsadást nyújtó szervekben, így például a jó adóügyi kormányzás uniós platformjában is képviselteti magát; mivel aggályok merültek fel azokkal az összeférhetetlenségekkel kapcsolatban, amelyek abból eredhetnek, hogy ugyanazok a cégek a hatóságoknak és a magán multinacionális vállalatoknak is tanácsot adnak; |
| --- | --- |

P.

mivel a jogalkotó és a gyakran elégtelenül finanszírozott adóigazgatások nem tudják előre megjósolni az egyes –különösen a nagyon nagy könyvvizsgáló cégeknél dolgozó – adótanácsadók, jogászok és közvetítő társaságok által kialakított és népszerűsített, innovatív adókikerülési rendszereket, hanem azokra csak reagálni tudnak, időnként nagy késedelemmel; mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy azok az uniós szervek (így a tagállamok által 1998-ban létrehozott, magatartási kódexszel foglalkozó csoport vagy a Szerződések őreként a Bizottság), amelyeknek az lenne a feladatuk, hogy megakadályozzák az újabb káros adóintézkedések bevezetését, néha nem reagálva hatékonyan vagy nem rendelkezve elég felhatalmazással, alkalmatlannak bizonyultak arra, hogy fellépjenek e nemkívánatos fejleményekkel szemben, továbbá hogy az EU-ban sok új és gyakran agresszív adókikerülési intézkedés vagy megállapodás, például szabadalmi adókedvezmények bevezetésére került sor; mivel a multinacionális vállalatok az EU-ban és világszerte egy jól szervezett és képzett adótanácsadói, valamint banki és egyéb pénzügyi szolgáltatói szektor szakértelmére támaszkodva alakítják ki adókikerülési rendszereiket; mivel ez a szektor egyúttal a kormányok és a közintézmények számára adóügyekben tanácsadást nyújtó szervekben, így például a jó adóügyi kormányzás uniós platformjában is képviselteti magát; mivel aggályok merültek fel azokkal az összeférhetetlenségekkel kapcsolatban, amelyek abból eredhetnek, hogy ugyanazok a cégek a hatóságoknak és a magán multinacionális vállalatoknak is tanácsot adnak;

| Q. | mivel mindenfajta adótervezésnek a jog és az alkalmazandó szerződések határain belül kell megvalósulnia; mivel az agresszív adótervezésre adható legcélravezetőbb válasz a jó jogalkotás és a kívánt eredményekkel kapcsolatos nemzetközi koordináció; |
| --- | --- |

Q.

mivel mindenfajta adótervezésnek a jog és az alkalmazandó szerződések határain belül kell megvalósulnia; mivel az agresszív adótervezésre adható legcélravezetőbb válasz a jó jogalkotás és a kívánt eredményekkel kapcsolatos nemzetközi koordináció;

| R. | mivel a jogszabályok végrehajtása döntő a kívánt célkitűzések elérése szempontjából; mivel ez a végrehajtás a nemzeti igazgatások ügye, amelyeket gyakran kevés ösztönző sarkall arra, hogy egymással európai szinten együttműködjenek; mivel ez a helyzet súlyosbítja a jogszabályok különbségeiből adódóan már Unió-szerte fennálló eltéréseket; |
| --- | --- |

R.

mivel a jogszabályok végrehajtása döntő a kívánt célkitűzések elérése szempontjából; mivel ez a végrehajtás a nemzeti igazgatások ügye, amelyeket gyakran kevés ösztönző sarkall arra, hogy egymással európai szinten együttműködjenek; mivel ez a helyzet súlyosbítja a jogszabályok különbségeiből adódóan már Unió-szerte fennálló eltéréseket;

| S. | mivel a tagállamokban, például Portugáliában és Görögországban a pénzügyi és költségvetési kiigazítási programokat felügyelő intézmények trojkája (az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és a Nemzetközi Valutaalap) nem tett kísérletet azoknak az adóamnesztiáknak, feltételes adómegállapításoknak, adókedvezményeknek és adómentességi programoknak a megakadályozására, amelyek tisztességtelenül diszkriminatív módon kedveztek és kedveznek az adók alól kibújó vállalatoknak és személyeknek, ami miatt nagy összegű állami bevételek esnek ki, és nő a már egyébként is túladóztatott kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a polgárok adóterhe; |
| --- | --- |

S.

mivel a tagállamokban, például Portugáliában és Görögországban a pénzügyi és költségvetési kiigazítási programokat felügyelő intézmények trojkája (az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és a Nemzetközi Valutaalap) nem tett kísérletet azoknak az adóamnesztiáknak, feltételes adómegállapításoknak, adókedvezményeknek és adómentességi programoknak a megakadályozására, amelyek tisztességtelenül diszkriminatív módon kedveztek és kedveznek az adók alól kibújó vállalatoknak és személyeknek, ami miatt nagy összegű állami bevételek esnek ki, és nő a már egyébként is túladóztatott kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a polgárok adóterhe;

| T. | mivel a gyakran több joghatóságban lebonyolított pénzügyi műveletekkel járó és több joghatóságban működő jogi személyek részvételével zajló adóbűncselekmények és pénzmosás kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása rendkívül nagy kihívást jelent; mivel a tagállamok adóbűncselekmények és más pénzügyi bűncselekmények kivizsgálásáért és az azok elkövetőivel szembeni büntetőeljárások lebonyolításáért felelős munkatársai gyakran alulképzettek, és nincsenek ellátva a megfelelő eszközökkel; |
| --- | --- |

T.

mivel a gyakran több joghatóságban lebonyolított pénzügyi műveletekkel járó és több joghatóságban működő jogi személyek részvételével zajló adóbűncselekmények és pénzmosás kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása rendkívül nagy kihívást jelent; mivel a tagállamok adóbűncselekmények és más pénzügyi bűncselekmények kivizsgálásáért és az azok elkövetőivel szembeni büntetőeljárások lebonyolításáért felelős munkatársai gyakran alulképzettek, és nincsenek ellátva a megfelelő eszközökkel;

| U. | mivel az elmúlt néhány évben a megszorítási politikák és a költségvetési korlátozások jelentősen csökkentették az adóigazgatások képességét arra, hogy kivizsgálják az adóbűncselekményeket és a káros adózási gyakorlatokat; mivel ezek a megszorítások különösen károsak voltak a trojka által vezetett pénzügyi segítségnyújtási programokban részt vevő országokban, amelyekben az állami bevételek növelését a túladóztatott kkv-k és polgárok rovására érték el, miközben a nagyvállalatok és az adók alól kibújó tehetős személyek gyakran adóamnesztiához, feltételes adómegállapításokhoz és más adómentességekhez és kedvezményekhez jutottak, mint ahogyan Portugáliában és Görögországban történt; |
| --- | --- |

U.

mivel az elmúlt néhány évben a megszorítási politikák és a költségvetési korlátozások jelentősen csökkentették az adóigazgatások képességét arra, hogy kivizsgálják az adóbűncselekményeket és a káros adózási gyakorlatokat; mivel ezek a megszorítások különösen károsak voltak a trojka által vezetett pénzügyi segítségnyújtási programokban részt vevő országokban, amelyekben az állami bevételek növelését a túladóztatott kkv-k és polgárok rovására érték el, miközben a nagyvállalatok és az adók alól kibújó tehetős személyek gyakran adóamnesztiához, feltételes adómegállapításokhoz és más adómentességekhez és kedvezményekhez jutottak, mint ahogyan Portugáliában és Görögországban történt;

Feltételes adómegállapítások és káros adózási gyakorlatok

| V. | mivel a feltételes adómegállapítások a lehetséges hatókört és a lefedett témákat, a kötelező jelleget, az alkalmazás gyakoriságát, a nyilvánosságot, az időtartamot és a díjak fizetését tekintve a tagállamokban a gyakorlatok széles körét ölelik fel, amelyek az eseti jellegű politikától a jog világos keretek között történő alkalmazásáig terjednek; mivel a feltételes adómegállapításnak nincs általánosan elfogadott nemzetközi fogalommeghatározása, azzal a kivétellel, hogy a Bizottság úgy említi, mint „a tagállam részéről vagy nevében az adójogszabályok értelmezése vagy alkalmazása tekintetében kiadott bármilyen közlemény vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés”; |
| --- | --- |

V.

mivel a feltételes adómegállapítások a lehetséges hatókört és a lefedett témákat, a kötelező jelleget, az alkalmazás gyakoriságát, a nyilvánosságot, az időtartamot és a díjak fizetését tekintve a tagállamokban a gyakorlatok széles körét ölelik fel, amelyek az eseti jellegű politikától a jog világos keretek között történő alkalmazásáig terjednek; mivel a feltételes adómegállapításnak nincs általánosan elfogadott nemzetközi fogalommeghatározása, azzal a kivétellel, hogy a Bizottság úgy említi, mint „a tagállam részéről vagy nevében az adójogszabályok értelmezése vagy alkalmazása tekintetében kiadott bármilyen közlemény vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés”;

| W. | mivel a feltételes adómegállapítások önmagukban nem problémásak, mivel – eredeti céljuknak megfelelően – jogbiztonságot nyújthatnak az adófizetőnek és csökkenthetik a becsületes cégek pénzügyi kockázatát azokban az esetekben, amikor az adójogszabályok vagy bizonyos körülmények közötti konkrét alkalmazásuk nem világos vagy eltérő módokon értelmezhető, különösen összetett tranzakciók kapcsán, és ezáltal elkerülhetővé teszik az adófizető és az adóhatóság közötti későbbi vitákat; |
| --- | --- |

W.

mivel a feltételes adómegállapítások önmagukban nem problémásak, mivel – eredeti céljuknak megfelelően – jogbiztonságot nyújthatnak az adófizetőnek és csökkenthetik a becsületes cégek pénzügyi kockázatát azokban az esetekben, amikor az adójogszabályok vagy bizonyos körülmények közötti konkrét alkalmazásuk nem világos vagy eltérő módokon értelmezhető, különösen összetett tranzakciók kapcsán, és ezáltal elkerülhetővé teszik az adófizető és az adóhatóság közötti későbbi vitákat;

| X. | mivel a feltételes adómegállapítások gyakorlata az adóigazgatások és az adófizetők közötti szorosabb és együttműködőbb kapcsolat keretében fejlődött ki arra szolgáló eszközként, hogy megbirkózzanak az egyre bonyolultabb, globális és digitalizált gazdaságban bizonyos ügyletek adójogi megítélésének fokozódó összetettségével; mivel – annak ellenére, hogy a tagállamok bár titokban tartják a feltételes adómegállapításokat, azt állítják, hogy nem mérlegelésen alapulnak, hanem csupán egyértelművé teszik a hatályos adójogi szabályozást – a különbizottsága által végzett munka megerősítette, hogy a feltételes adómegállapítások kiadhatók bármiféle jogi keret nélkül olyan informális vagy mérlegelésen alapuló megállapodások útján, amelyek a jellemzően a multinacionális vállalatok által adó-hozzájárulásuk csökkentése érdekében használt adótervezési eszközökre támaszkodó, adózási megfontolásokból kialakított struktúrákat támogatják; mivel úgy tűnik, hogy ez a probléma különösen – noha nem kizárólag – a vállalaton belüli transzferárazással kapcsolatos feltételes adómegállapítások (az úgynevezett előzetes ármegállapodások) esetében áll fenn; mivel azáltal, hogy csak néhány kiválasztott szereplő számára biztosítanak jogbiztonságot, egyenlőtlenséget teremthetnek azon vállalatok között, amelyeknek ilyen feltételes adómegállapítást adtak ki, illetve az azonos ágazatba tartozó olyan vállalatok között, amelyeknek nem adtak ki feltételes adómegállapítást; |
| --- | --- |

X.

mivel a feltételes adómegállapítások gyakorlata az adóigazgatások és az adófizetők közötti szorosabb és együttműködőbb kapcsolat keretében fejlődött ki arra szolgáló eszközként, hogy megbirkózzanak az egyre bonyolultabb, globális és digitalizált gazdaságban bizonyos ügyletek adójogi megítélésének fokozódó összetettségével; mivel – annak ellenére, hogy a tagállamok bár titokban tartják a feltételes adómegállapításokat, azt állítják, hogy nem mérlegelésen alapulnak, hanem csupán egyértelművé teszik a hatályos adójogi szabályozást – a különbizottsága által végzett munka megerősítette, hogy a feltételes adómegállapítások kiadhatók bármiféle jogi keret nélkül olyan informális vagy mérlegelésen alapuló megállapodások útján, amelyek a jellemzően a multinacionális vállalatok által adó-hozzájárulásuk csökkentése érdekében használt adótervezési eszközökre támaszkodó, adózási megfontolásokból kialakított struktúrákat támogatják; mivel úgy tűnik, hogy ez a probléma különösen – noha nem kizárólag – a vállalaton belüli transzferárazással kapcsolatos feltételes adómegállapítások (az úgynevezett előzetes ármegállapodások) esetében áll fenn; mivel azáltal, hogy csak néhány kiválasztott szereplő számára biztosítanak jogbiztonságot, egyenlőtlenséget teremthetnek azon vállalatok között, amelyeknek ilyen feltételes adómegállapítást adtak ki, illetve az azonos ágazatba tartozó olyan vállalatok között, amelyeknek nem adtak ki feltételes adómegállapítást;

| Y. | mivel sem az OECD, sem az Európai Bizottság nem szorgalmazta a feltételes adómegállapítás gyakorlatának beszüntetését; |
| --- | --- |

Y.

mivel sem az OECD, sem az Európai Bizottság nem szorgalmazta a feltételes adómegállapítás gyakorlatának beszüntetését;

| Z. | mivel az előzetes feltételes adómegállapításoknak nem lehet céljuk, hogy bármilyen módon befolyásolják az ügyletek adójogi megítélését, ahogy az sem, hogy valamely adófizetőt előnyben részesítsenek egy másikkal szemben, hanem – minden más feltétel azonossága esetén – ugyanolyan hatással kell járniuk, mint a mögöttes adórendelkezések utólagos alkalmazásának; mivel ennek megfelelően e jelentés nem korlátozódik szigorúan a feltételes adómegállapításokra, hanem – a TAXE különbizottságnak adott megbízással összhangban – a „káros adózási gyakorlatok” általános fogalmán belül kiterjed a jellegükben vagy hatásukban hasonló bármilyen adóintézkedésekre, vagyis a külföldi illetőségű cégek vagy ügyletek azon más adójogi rendszerek kárára történő elcsábítását célzó intézkedésekre, amelyekben ezen ügyleteket rendes esetben adóztatnák és/vagy a versenyt torzító, csak egyes vállalatok előnyben részesítését célzó intézkedésekre; |
| --- | --- |

Z.

mivel az előzetes feltételes adómegállapításoknak nem lehet céljuk, hogy bármilyen módon befolyásolják az ügyletek adójogi megítélését, ahogy az sem, hogy valamely adófizetőt előnyben részesítsenek egy másikkal szemben, hanem – minden más feltétel azonossága esetén – ugyanolyan hatással kell járniuk, mint a mögöttes adórendelkezések utólagos alkalmazásának; mivel ennek megfelelően e jelentés nem korlátozódik szigorúan a feltételes adómegállapításokra, hanem – a TAXE különbizottságnak adott megbízással összhangban – a „káros adózási gyakorlatok” általános fogalmán belül kiterjed a jellegükben vagy hatásukban hasonló bármilyen adóintézkedésekre, vagyis a külföldi illetőségű cégek vagy ügyletek azon más adójogi rendszerek kárára történő elcsábítását célzó intézkedésekre, amelyekben ezen ügyleteket rendes esetben adóztatnák és/vagy a versenyt torzító, csak egyes vállalatok előnyben részesítését célzó intézkedésekre;

| AA. | mivel a káros adózási gyakorlatokhoz a következő nemkívánatos hatások közül bizonyos mértékig egy vagy több is kapcsolódhat: az átláthatóság hiánya, önkényes megkülönböztetés, versenytorzulások és egyenlőtlen versenyfeltételek a belső piacon belül és kívül, az egységes piac integritásának és az adórendszer tisztességességének, stabilitásának és legitimitásának sérülése, a kevésbé mobil gazdasági tényezők nagyobb mértékű adóztatása, fokozott gazdasági egyenlőtlenségek, az államok közötti tisztességtelen verseny, adóalap-erózió, társadalmi elégedetlenség, bizalmatlanság és demokratikus deficit; |
| --- | --- |

AA.

mivel a káros adózási gyakorlatokhoz a következő nemkívánatos hatások közül bizonyos mértékig egy vagy több is kapcsolódhat: az átláthatóság hiánya, önkényes megkülönböztetés, versenytorzulások és egyenlőtlen versenyfeltételek a belső piacon belül és kívül, az egységes piac integritásának és az adórendszer tisztességességének, stabilitásának és legitimitásának sérülése, a kevésbé mobil gazdasági tényezők nagyobb mértékű adóztatása, fokozott gazdasági egyenlőtlenségek, az államok közötti tisztességtelen verseny, adóalap-erózió, társadalmi elégedetlenség, bizalmatlanság és demokratikus deficit;

| AB. | mivel el kell ismerni, hogy miközben Európában továbbra is a kkv-k a gazdaság és a foglalkoztatás motorjai, a multinacionális vállalatok is kulcsfontosságú szerepet játszanak a beruházások, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításában; mivel e vállalatok az adóterhek méltányosan rájuk eső részének befizetésével azokban az országokban, ahol megvalósul a tényleges gazdasági tevékenység és értékteremtés, továbbra is jelentős mértékben hozzájárulnak az európai társadalmak jólétéhez és fenntarthatóságához; |
| --- | --- |

AB.

mivel el kell ismerni, hogy miközben Európában továbbra is a kkv-k a gazdaság és a foglalkoztatás motorjai, a multinacionális vállalatok is kulcsfontosságú szerepet játszanak a beruházások, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításában; mivel e vállalatok az adóterhek méltányosan rájuk eső részének befizetésével azokban az országokban, ahol megvalósul a tényleges gazdasági tevékenység és értékteremtés, továbbra is jelentős mértékben hozzájárulnak az európai társadalmak jólétéhez és fenntarthatóságához;

A különbizottság munkája

| AC. | mivel a 2015. február 26-án létrehozott illetékes különbizottsága 14 ülést tartott, amelyek során meghallgatta Jean-Claude Junckert, a Bizottság elnökét, Margrethe Vestager versenypolitikáért felelős biztost és Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyekért, valamint az adó- és vámügyért felelős biztost, Pierre Gramegnát, a Tanács hivatalban lévő elnökét, Michel Sapint, Franciaország pénzügyminiszterét, Wolfgang Schäublét, Németország pénzügyminiszterét, Pier Carlo Padoant, Olaszország pénzügyminiszterét és Luis de Guindost, Spanyolország pénzügyminiszterét, az OECD képviselőit, valamint visszaélést bejelentő személyeket, oknyomozó újságírókat, szakértőket, a tudomány képviselőit, multinacionális vállalatok, szakmai szervezetek, szakszervezetek, nem kormányzati szervezetek képviselőit és uniós nemzeti parlamenti képviselőket (lásd az 1. mellékletet); mivel a TAXE bizottság küldöttségei látogatást tettek Svájcban, hogy megvizsgálják a különbizottság mandátumának harmadik országokkal kapcsolatos bizonyos aspektusait, valamint tényfeltáró misszió céljából felkeresték a következő tagállamokat: Belgium, Luxemburg, Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság; mivel Gibraltár és Bermuda kormányzati képviselőivel is találkozót szerveztek; mivel mindezen tevékenységek, bár változatos és értékes betekintést tettek lehetővé az EU adórendszereibe és adózási gyakorlataiba, nem tisztázták az összes kapcsolódó kérdést, többek között a fennmaradó következetlenségeket a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által a Krecké-jelentés hosszú ideje titkos oldalára vonatkozóan tett nyilatkozatok között; |
| --- | --- |

AC.

mivel a 2015. február 26-án létrehozott illetékes különbizottsága 14 ülést tartott, amelyek során meghallgatta Jean-Claude Junckert, a Bizottság elnökét, Margrethe Vestager versenypolitikáért felelős biztost és Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyekért, valamint az adó- és vámügyért felelős biztost, Pierre Gramegnát, a Tanács hivatalban lévő elnökét, Michel Sapint, Franciaország pénzügyminiszterét, Wolfgang Schäublét, Németország pénzügyminiszterét, Pier Carlo Padoant, Olaszország pénzügyminiszterét és Luis de Guindost, Spanyolország pénzügyminiszterét, az OECD képviselőit, valamint visszaélést bejelentő személyeket, oknyomozó újságírókat, szakértőket, a tudomány képviselőit, multinacionális vállalatok, szakmai szervezetek, szakszervezetek, nem kormányzati szervezetek képviselőit és uniós nemzeti parlamenti képviselőket (lásd az 1. mellékletet); mivel a TAXE bizottság küldöttségei látogatást tettek Svájcban, hogy megvizsgálják a különbizottság mandátumának harmadik országokkal kapcsolatos bizonyos aspektusait, valamint tényfeltáró misszió céljából felkeresték a következő tagállamokat: Belgium, Luxemburg, Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság; mivel Gibraltár és Bermuda kormányzati képviselőivel is találkozót szerveztek; mivel mindezen tevékenységek, bár változatos és értékes betekintést tettek lehetővé az EU adórendszereibe és adózási gyakorlataiba, nem tisztázták az összes kapcsolódó kérdést, többek között a fennmaradó következetlenségeket a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által a Krecké-jelentés hosszú ideje titkos oldalára vonatkozóan tett nyilatkozatok között;

| AD. | mivel a bizottság munkáját részben hátráltatta, hogy a tagállamok egy része és a Tanács nem válaszolt kellő időben (lásd a 2. mellékletet), és végül nem is továbbította az összes kért dokumentumot, vagy csak udvarias választ adott, amely alig érintette a hozzájuk intézett kérés lényegét; mivel a felkért 17 multinacionális vállalatból csupán négy jelent meg az első meghívásra a bizottság előtt 2015 júniusában és júliusában; mivel további 11 multinacionális vállalat csak többszöri meghívás után, és azt követően vállalta a megjelenést, hogy a TAXE bizottságban megszavazták a jelentést, és ezért újabb rendkívüli ülést kellett összehívni röviddel a plenáris ülésen való szavazás előtt (lásd a 3. mellékletet); mivel a Bizottság sem működött együtt teljes mértékben, és nem küldte el a magatartási kódexről tartott üléseken készült összes dokumentumot és az informális ülések feljegyzéseit, továbbá néhány tagállam hajthatatlansága miatt csak korlátozott konzultációs eljárást biztosított; mivel emiatt meg kellett hosszabbítani a bizottság hivatali idejét; |
| --- | --- |

AD.

mivel a bizottság munkáját részben hátráltatta, hogy a tagállamok egy része és a Tanács nem válaszolt kellő időben (lásd a 2. mellékletet), és végül nem is továbbította az összes kért dokumentumot, vagy csak udvarias választ adott, amely alig érintette a hozzájuk intézett kérés lényegét; mivel a felkért 17 multinacionális vállalatból csupán négy jelent meg az első meghívásra a bizottság előtt 2015 júniusában és júliusában; mivel további 11 multinacionális vállalat csak többszöri meghívás után, és azt követően vállalta a megjelenést, hogy a TAXE bizottságban megszavazták a jelentést, és ezért újabb rendkívüli ülést kellett összehívni röviddel a plenáris ülésen való szavazás előtt (lásd a 3. mellékletet); mivel a Bizottság sem működött együtt teljes mértékben, és nem küldte el a magatartási kódexről tartott üléseken készült összes dokumentumot és az informális ülések feljegyzéseit, továbbá néhány tagállam hajthatatlansága miatt csak korlátozott konzultációs eljárást biztosított; mivel emiatt meg kellett hosszabbítani a bizottság hivatali idejét;

| AE. | mivel e jelentés elfogadásának időpontjában még mindig folyamatban volt több, a Bizottság által indított állami támogatásra vonatkozó vizsgálat az egyes multinacionális vállalatok leányvállalataihoz hozzárendelt adóköteles nyereséget érintő, feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel jóváhagyott transzferárképzési megállapodásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

AE.

mivel e jelentés elfogadásának időpontjában még mindig folyamatban volt több, a Bizottság által indított állami támogatásra vonatkozó vizsgálat az egyes multinacionális vállalatok leányvállalataihoz hozzárendelt adóköteles nyereséget érintő, feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel jóváhagyott transzferárképzési megállapodásokkal kapcsolatban;

A tagállami társasági adóztatási gyakorlatok áttekintése

| 1. | emlékeztet arra, hogy a társasági adóztatás iparosodott országokban létező modelljeit a 20. század első felében alakították ki, egy olyan időszakban, amikor a határokon átnyúló tevékenység korlátozott volt; megállapítja, hogy a globalizáció és a gazdaság digitalizálódása gyökeresen megváltoztatta a globális értékláncot és a piacok működésének módját, valamint hogy a nagyvállalatok többsége ma olyan transznacionális szerkezettel rendelkezik, amely szükségessé teszi a nemzeti adószabályokon való túllépést; hangsúlyozza, hogy az adóztatás területén a nemzeti és a nemzetközi szabályok nem tartottak lépést az üzleti környezet változásával; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a társasági adóztatás iparosodott országokban létező modelljeit a 20. század első felében alakították ki, egy olyan időszakban, amikor a határokon átnyúló tevékenység korlátozott volt; megállapítja, hogy a globalizáció és a gazdaság digitalizálódása gyökeresen megváltoztatta a globális értékláncot és a piacok működésének módját, valamint hogy a nagyvállalatok többsége ma olyan transznacionális szerkezettel rendelkezik, amely szükségessé teszi a nemzeti adószabályokon való túllépést; hangsúlyozza, hogy az adóztatás területén a nemzeti és a nemzetközi szabályok nem tartottak lépést az üzleti környezet változásával;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok strukturális reformjainak szerves részeként kiegyensúlyozott és méltányos adópolitikát kell kidolgozni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok strukturális reformjainak szerves részeként kiegyensúlyozott és méltányos adópolitikát kell kidolgozni;

| 3. | megállapítja, hogy jóllehet a határokon átnyúló tevékenységet folytató cégek számára egyre bonyolultabbá válik a különféle adórendszereknek való megfelelés, a globalizáció és a digitalizáció megkönnyíti számukra, hogy tevékenységeiket off-shore pénzügyi központokon keresztül szervezzék, és globális adó-hozzájárulásaik csökkentése érdekében kifinomult struktúrákat hozzanak létre; aggodalmának ad hangot, hogy a gazdasági és adósságválság, valamint a költségvetési konszolidáció következtében, a legtöbb tagállam jelentősen csökkentette az adóigazgatási személyzetet; hangsúlyozza, hogy a nemzeti adóhatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges erőforrásokkal, többek között emberi erőforrásokkal annak érdekében, hogy hatékonyan megelőzzék és felderítsék az adóalapjukat jelentős mértékben csökkentő agresszív adótervezést, adókijátszást és adókikerülést, és hogy eredményesen küzdjenek mindez ellen, valamint hogy biztosítsák a jobb és igazságosabb adóbeszedést és az adórendszer hitelességét; megállapítja, hogy a kutatások szerint a képzett adóigazgatási személyzet a vele kapcsolatos kiadásoknál lényegesen nagyobb bevételt termel az államnak, mivel az adóigazgatás hatékonysága közvetlenül kedvezően befolyásolja az adóbevételeket; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy jóllehet a határokon átnyúló tevékenységet folytató cégek számára egyre bonyolultabbá válik a különféle adórendszereknek való megfelelés, a globalizáció és a digitalizáció megkönnyíti számukra, hogy tevékenységeiket off-shore pénzügyi központokon keresztül szervezzék, és globális adó-hozzájárulásaik csökkentése érdekében kifinomult struktúrákat hozzanak létre; aggodalmának ad hangot, hogy a gazdasági és adósságválság, valamint a költségvetési konszolidáció következtében, a legtöbb tagállam jelentősen csökkentette az adóigazgatási személyzetet; hangsúlyozza, hogy a nemzeti adóhatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges erőforrásokkal, többek között emberi erőforrásokkal annak érdekében, hogy hatékonyan megelőzzék és felderítsék az adóalapjukat jelentős mértékben csökkentő agresszív adótervezést, adókijátszást és adókikerülést, és hogy eredményesen küzdjenek mindez ellen, valamint hogy biztosítsák a jobb és igazságosabb adóbeszedést és az adórendszer hitelességét; megállapítja, hogy a kutatások szerint a képzett adóigazgatási személyzet a vele kapcsolatos kiadásoknál lényegesen nagyobb bevételt termel az államnak, mivel az adóigazgatás hatékonysága közvetlenül kedvezően befolyásolja az adóbevételeket;

| 4. | hangsúlyozza, hogy különbség van egyrészt bizonyos adó- és nemzeti hatóságok multinacionális vállalatok nyereségének – a nyereség megszerzésének helye szerinti országokban történő adózás elkerülését célzó – áthelyezését lehetővé tevő káros gyakorlatai, másrészről pedig aközött, hogy a kormányok az uniós jogszabályokkal teljes összhangban versengenek a közvetlen külföldi befektetések országukba vonzásában, illetve a gazdasági tevékenységek országukban tartásában; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy különbség van egyrészt bizonyos adó- és nemzeti hatóságok multinacionális vállalatok nyereségének – a nyereség megszerzésének helye szerinti országokban történő adózás elkerülését célzó – áthelyezését lehetővé tevő káros gyakorlatai, másrészről pedig aközött, hogy a kormányok az uniós jogszabályokkal teljes összhangban versengenek a közvetlen külföldi befektetések országukba vonzásában, illetve a gazdasági tevékenységek országukban tartásában;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a Szerződés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy maguk határozzák meg saját társaságiadó-kulcsaikat és adóalapjukat, amíg a Szerződéssel összhangban nem fogadnak el az adóügyi konvergenciára vonatkozó szigorúbb intézkedéseket; hangsúlyozza azonban azt is, hogy a nemzeti adórendszerek túlságosan összetett szabályai az e rendszerek közötti különbségekkel társulva kiskapukat hoznak létre, amelyeket a multinacionális vállalatok agresszív adótervezési célokra kihasználnak, és amelyek így adóalap-erózióhoz, nyereségátcsoportosításhoz, az adókulcsok csökkenésének irányába ható versenyhez és végezetül az optimálistól elmaradó gazdasági eredményhez vezetnek; hangsúlyozza, hogy az ilyenfajta adókikerülés valamennyi nemzeti költségvetést összesítve vizsgálva is kedvezőtlen hatású, mivel a káros adózási gyakorlatokból eredően (az eltéréseknek, külön kedvezményeknek vagy kiskapuknak köszönhetően) az egyik tagállamban keletkező bevételek nem ellensúlyozzák az adóbevételek más tagállamokban jelentkező csökkenését; rámutat arra, hogy a további adóalap-eróziót, a káros adóversenyt és az adókulcsok csökkentésére irányuló versenyt csak a tagállamok összehangoltabb, közös megközelítése akadályozhatja meg, amelynek egy olyan közös kerethez kell elvezetnie, amelyen belül szabhatják meg a tagállamok adókulcsaikat; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a Szerződés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy maguk határozzák meg saját társaságiadó-kulcsaikat és adóalapjukat, amíg a Szerződéssel összhangban nem fogadnak el az adóügyi konvergenciára vonatkozó szigorúbb intézkedéseket; hangsúlyozza azonban azt is, hogy a nemzeti adórendszerek túlságosan összetett szabályai az e rendszerek közötti különbségekkel társulva kiskapukat hoznak létre, amelyeket a multinacionális vállalatok agresszív adótervezési célokra kihasználnak, és amelyek így adóalap-erózióhoz, nyereségátcsoportosításhoz, az adókulcsok csökkenésének irányába ható versenyhez és végezetül az optimálistól elmaradó gazdasági eredményhez vezetnek; hangsúlyozza, hogy az ilyenfajta adókikerülés valamennyi nemzeti költségvetést összesítve vizsgálva is kedvezőtlen hatású, mivel a káros adózási gyakorlatokból eredően (az eltéréseknek, külön kedvezményeknek vagy kiskapuknak köszönhetően) az egyik tagállamban keletkező bevételek nem ellensúlyozzák az adóbevételek más tagállamokban jelentkező csökkenését; rámutat arra, hogy a további adóalap-eróziót, a káros adóversenyt és az adókulcsok csökkentésére irányuló versenyt csak a tagállamok összehangoltabb, közös megközelítése akadályozhatja meg, amelynek egy olyan közös kerethez kell elvezetnie, amelyen belül szabhatják meg a tagállamok adókulcsaikat;

| 6. | emlékeztet arra, hogy néhány tagállamban másoknál formálisan magasabb a társasági adó, a valóságban azonban a belföldi üzlet érdekét szolgáló csökkentések és kiskapuk miatt lényegesen alacsonyabb az adómérték, és így a tényleges adókulcs alacsonyabb, mint a formálisan alacsony kulcsot alkalmazó tagállamokban; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy néhány tagállamban másoknál formálisan magasabb a társasági adó, a valóságban azonban a belföldi üzlet érdekét szolgáló csökkentések és kiskapuk miatt lényegesen alacsonyabb az adómérték, és így a tényleges adókulcs alacsonyabb, mint a formálisan alacsony kulcsot alkalmazó tagállamokban;

| 7. | rámutat arra, hogy a néhány tagállamban alkalmazott alacsonyabb társasági adó viszonylagosan magasabb adóbevételt biztosíthat, mint a magasabb adókulcsok; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy a néhány tagállamban alkalmazott alacsonyabb társasági adó viszonylagosan magasabb adóbevételt biztosíthat, mint a magasabb adókulcsok;

| 8. | megállapítja, hogy a Bizottság szerint (22) 1995 és 2014 között a törvényben előírt társaságiadó-kulcsok 12 százalékponttal, azaz 35 %-ról 23 %-ra estek vissza az EU-ban; hangsúlyozza, hogy az adókulcsok e csökkenésével párhuzamosan a bevételkiesés csökkentésére az adóalap bővül, és a társaságok adóztatásából származó bevételek ugyanezen időszakbeli viszonylagos stabilitása a jelentős társaságalapítási tendenciával is magyarázható, vagyis azzal, hogy bizonyos vállalkozási jogi formákról, például az (egyéni) magánvállalkozásról áthelyeződik a hangsúly a társasági jogállásra, ami a személyi jövedelemadó alapjából a társaságiadó-alapra történő hasonló áthelyeződést eredményez; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a Bizottság szerint (22) 1995 és 2014 között a törvényben előírt társaságiadó-kulcsok 12 százalékponttal, azaz 35 %-ról 23 %-ra estek vissza az EU-ban; hangsúlyozza, hogy az adókulcsok e csökkenésével párhuzamosan a bevételkiesés csökkentésére az adóalap bővül, és a társaságok adóztatásából származó bevételek ugyanezen időszakbeli viszonylagos stabilitása a jelentős társaságalapítási tendenciával is magyarázható, vagyis azzal, hogy bizonyos vállalkozási jogi formákról, például az (egyéni) magánvállalkozásról áthelyeződik a hangsúly a társasági jogállásra, ami a személyi jövedelemadó alapjából a társaságiadó-alapra történő hasonló áthelyeződést eredményez;

| 9. | megjegyzi, hogy a tagállamok többsége nagy összegeket költ olyan adózási ösztönzőkre, amelyek a kkv-kat hivatottak versenyelőnyhöz juttatni, azonban a Bizottság szerint (23) ezeket a próbálkozásokat a legutóbbi tanulmányban vizsgált négy tagállamból háromban aláássák a nemzetközi adótervezés hatásai; megjegyzi, hogy ezek a hatások a kkv-k támogatására szolgáló adókiadásokhoz kapcsolódó nagy költségek ellenére versenyhátrányba hozzák a kkv-kat, és ez aláássa a nemzeti politikai döntéshozók szándékát; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a tagállamok többsége nagy összegeket költ olyan adózási ösztönzőkre, amelyek a kkv-kat hivatottak versenyelőnyhöz juttatni, azonban a Bizottság szerint (23) ezeket a próbálkozásokat a legutóbbi tanulmányban vizsgált négy tagállamból háromban aláássák a nemzetközi adótervezés hatásai; megjegyzi, hogy ezek a hatások a kkv-k támogatására szolgáló adókiadásokhoz kapcsolódó nagy költségek ellenére versenyhátrányba hozzák a kkv-kat, és ez aláássa a nemzeti politikai döntéshozók szándékát;

| 10. | felhívja a figyelmet a törvényben előírt és a tényleges adókulcsok közötti növekvő résre különösen a globális szinten működő cégek esetében, amely legalább részben az általános adórendszertől való különböző eltéréseket és mentességeket tükrözi, amelyek szolgálhatják a jogalkotó szándéka szerint konkrét célkitűzések elérését, vagy eredhetnek agresszív adótervezésből, vagyis abból, hogy kizárólag adózási célból tisztán mesterséges megállapodásokat hoznak létre; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet a törvényben előírt és a tényleges adókulcsok közötti növekvő résre különösen a globális szinten működő cégek esetében, amely legalább részben az általános adórendszertől való különböző eltéréseket és mentességeket tükrözi, amelyek szolgálhatják a jogalkotó szándéka szerint konkrét célkitűzések elérését, vagy eredhetnek agresszív adótervezésből, vagyis abból, hogy kizárólag adózási célból tisztán mesterséges megállapodásokat hoznak létre;

| 11. | hangsúlyozza, hogy globális szinten az adórendszerek közötti eltérések jelentős mértékben hozzájárulnak az adóalap-erózióhoz és az adókijátszáshoz, azonban önmagában az uniós fellépés nem fogja kezelni ezeket a kérdéseket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy globális szinten az adórendszerek közötti eltérések jelentős mértékben hozzájárulnak az adóalap-erózióhoz és az adókijátszáshoz, azonban önmagában az uniós fellépés nem fogja kezelni ezeket a kérdéseket;

| 12. | tudomásul veszi, hogy az EU-ban 28 – mind az adóalap, mind pedig az adókulcs meghatározása szempontjából nagyon eltérő – adórendszer működik, és hogy ez a sokféleség még nagyobb, ha figyelembe vesszük az uniós tagállamokhoz kapcsolódó, önálló adórendszerrel rendelkező különleges jogrendszereket (tengerentúli területek és koronafüggőségek); sajnálja, hogy az EU-ban jelenleg nem tartoznak közös fogalommeghatározás vagy iránymutatások hatálya alá olyan alapvető fogalmak és elemek, mint a forrásadóztatás és a lakóhely szerinti adóztatás közötti egyensúly, az állandó telephely és az adóköteles jogalanyok, a gazdasági tartalomra vonatkozó és a visszaélések elleni szabályok, a kamatok és jogdíjak fogalommeghatározása, az immateriális javak kezelése, az adósság és a saját tőke kezelése, nem beszélve arról, hogy mi vonható le vagy nem vonható le az adóalapból, és emiatt a tagállamok adórendszerei összehangolatlanok; hangsúlyozza, hogy össze kell hangolni ezeket a fogalommeghatározásokat; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy az EU-ban 28 – mind az adóalap, mind pedig az adókulcs meghatározása szempontjából nagyon eltérő – adórendszer működik, és hogy ez a sokféleség még nagyobb, ha figyelembe vesszük az uniós tagállamokhoz kapcsolódó, önálló adórendszerrel rendelkező különleges jogrendszereket (tengerentúli területek és koronafüggőségek); sajnálja, hogy az EU-ban jelenleg nem tartoznak közös fogalommeghatározás vagy iránymutatások hatálya alá olyan alapvető fogalmak és elemek, mint a forrásadóztatás és a lakóhely szerinti adóztatás közötti egyensúly, az állandó telephely és az adóköteles jogalanyok, a gazdasági tartalomra vonatkozó és a visszaélések elleni szabályok, a kamatok és jogdíjak fogalommeghatározása, az immateriális javak kezelése, az adósság és a saját tőke kezelése, nem beszélve arról, hogy mi vonható le vagy nem vonható le az adóalapból, és emiatt a tagállamok adórendszerei összehangolatlanok; hangsúlyozza, hogy össze kell hangolni ezeket a fogalommeghatározásokat;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az egységes piacon belül a nemzeti kedvezményes rendszerek és a különböző adórendszerek közötti eltérések lehetőségeket teremtenek az adókikerülésre; megállapítja, hogy ezeket a nemkívánatos hatásokat tovább súlyosbítja a tagállamok és harmadik országok közötti, nagyszámú kétoldalú adóegyezménnyel való interakció, és az ezekben található, elégtelen visszaélés elleni rendelkezések; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az egységes piacon belül a nemzeti kedvezményes rendszerek és a különböző adórendszerek közötti eltérések lehetőségeket teremtenek az adókikerülésre; megállapítja, hogy ezeket a nemkívánatos hatásokat tovább súlyosbítja a tagállamok és harmadik országok közötti, nagyszámú kétoldalú adóegyezménnyel való interakció, és az ezekben található, elégtelen visszaélés elleni rendelkezések;

| 14. | megállapítja, hogy ezt az EU-n belüli összehangolatlan adókeretet a tagállamok közötti együttműködés kirívó hiánya is sújtja; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a tagállamok nem veszik szükségszerűen figyelembe adóintézkedéseik más tagállamokra gyakorolt hatását, nemcsak adóintézkedéseik megtervezésekor, hanem akkor sem, amikor információkat osztanak meg ezen intézkedések végrehajtásáról, ami az adóügyekben olyan politikák kialakításához vezet, amelyek révén az adott tagállam mások kárán jutna előnyhöz, ami ellentétes az európai projekt alapjaival; rámutat arra, hogy a tagállamok közötti automatikus, módszeres és hatékony információcsere lehetővé tenné, hogy figyelembe vegyék meghatározott jövedelemáramlások vagy ügyletek más tagállambeli adójogi megítélését; hangsúlyozza, hogy ez részben oka egy elfogadhatatlan helyzet kialakulásának is, amelyben a multinacionális vállalatok által valamely tagállamban megtermelt nyereséget az EU-ban gyakran nagyon alacsony kulcs mellett vagy egyáltalán nem adózzák le; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy ezt az EU-n belüli összehangolatlan adókeretet a tagállamok közötti együttműködés kirívó hiánya is sújtja; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a tagállamok nem veszik szükségszerűen figyelembe adóintézkedéseik más tagállamokra gyakorolt hatását, nemcsak adóintézkedéseik megtervezésekor, hanem akkor sem, amikor információkat osztanak meg ezen intézkedések végrehajtásáról, ami az adóügyekben olyan politikák kialakításához vezet, amelyek révén az adott tagállam mások kárán jutna előnyhöz, ami ellentétes az európai projekt alapjaival; rámutat arra, hogy a tagállamok közötti automatikus, módszeres és hatékony információcsere lehetővé tenné, hogy figyelembe vegyék meghatározott jövedelemáramlások vagy ügyletek más tagállambeli adójogi megítélését; hangsúlyozza, hogy ez részben oka egy elfogadhatatlan helyzet kialakulásának is, amelyben a multinacionális vállalatok által valamely tagállamban megtermelt nyereséget az EU-ban gyakran nagyon alacsony kulcs mellett vagy egyáltalán nem adózzák le;

| 15. | meggyőződése, hogy az adópolitikát és a versenypolitikát egyazon érme két oldalának kell tekinteni a belső piacon, valamint felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és erősítse meg a versenypolitika és az állami támogatás eszközeit és forrásait; |
| --- | --- |

15.

meggyőződése, hogy az adópolitikát és a versenypolitikát egyazon érme két oldalának kell tekinteni a belső piacon, valamint felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és erősítse meg a versenypolitika és az állami támogatás eszközeit és forrásait;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban a nemzeti adórendszerek igen korlátozott mértékben közelednek egymáshoz, az uniós integrációs folyamatnak az elmúlt 30 évben – különösen az egységes piaccal és a gazdasági és monetáris unióval kapcsolatban – tapasztalt példátlan elmélyülése ellenére; sajnálja, hogy ezen adórendszerek összehangolása messze le van maradva, különösen az európai szemeszter keretében más területeken tett uniós szintű koordinációs erőfeszítésekkel összehasonlítva, jóllehet eltekintve a kiadási oldalon bevezetett intézkedések relevanciájától a költségvetési konszolidáció biztosítását célzó politikai intézkedéscsomag jelentős része a bevételi oldalt érinti; az az álláspontja, hogy ezt a szempontot meg kellett volna említeni az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása” című, 2015. júniusi jelentésében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EU-ban a nemzeti adórendszerek igen korlátozott mértékben közelednek egymáshoz, az uniós integrációs folyamatnak az elmúlt 30 évben – különösen az egységes piaccal és a gazdasági és monetáris unióval kapcsolatban – tapasztalt példátlan elmélyülése ellenére; sajnálja, hogy ezen adórendszerek összehangolása messze le van maradva, különösen az európai szemeszter keretében más területeken tett uniós szintű koordinációs erőfeszítésekkel összehasonlítva, jóllehet eltekintve a kiadási oldalon bevezetett intézkedések relevanciájától a költségvetési konszolidáció biztosítását célzó politikai intézkedéscsomag jelentős része a bevételi oldalt érinti; az az álláspontja, hogy ezt a szempontot meg kellett volna említeni az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása” című, 2015. júniusi jelentésében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti költségvetési politikák közelítésére irányuló politikai akarat hiánya miatt a tagállamok a kétoldalú megközelítésmódot választják, miközben a közös megközelítés hatékonyabb lenne; emlékeztet arra, hogy a költségvetési konvergencián a megerősített együttműködés alkalmazásával is lehet munkálkodni; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy egyes tagállamok pénzügyi tranzakciós adót kívánnak bevezetni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti költségvetési politikák közelítésére irányuló politikai akarat hiánya miatt a tagállamok a kétoldalú megközelítésmódot választják, miközben a közös megközelítés hatékonyabb lenne; emlékeztet arra, hogy a költségvetési konvergencián a megerősített együttműködés alkalmazásával is lehet munkálkodni; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy egyes tagállamok pénzügyi tranzakciós adót kívánnak bevezetni;

Agresszív adótervezési eszközök és hatásaik

| 18. | hangsúlyozza, hogy az egyes multinacionális vállalatok általi adókikerülés nullához közeli tényleges adókulcsot eredményezhet az európai országokban megtermelt nyereség után, kiemelve, hogy ezek a multinacionális vállalatok – miközben a működésük helyén élvezik a különféle közjavak és közszolgáltatások előnyeit –nem fizetik meg tisztességesen az abból rájuk eső részt, és ezáltal hozzájárulnak a nemzeti adóalap eróziójához és az egyenlőtlenségek növekedéséhez; hangsúlyozza azt is, hogy a nyereségátcsoportosítás lehetősége csak a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok számára érhető el, ami bünteti a csak egy országban működő versenytársakat; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az egyes multinacionális vállalatok általi adókikerülés nullához közeli tényleges adókulcsot eredményezhet az európai országokban megtermelt nyereség után, kiemelve, hogy ezek a multinacionális vállalatok – miközben a működésük helyén élvezik a különféle közjavak és közszolgáltatások előnyeit –nem fizetik meg tisztességesen az abból rájuk eső részt, és ezáltal hozzájárulnak a nemzeti adóalap eróziójához és az egyenlőtlenségek növekedéséhez; hangsúlyozza azt is, hogy a nyereségátcsoportosítás lehetősége csak a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok számára érhető el, ami bünteti a csak egy országban működő versenytársakat;

| 19. | nagy aggodalommal állapítja meg, hogy a társasági adó kikerülése közvetlen hatást gyakorolt a nemzeti költségvetésekre és az adófizetési erőfeszítés különféle adófizetői kategóriák, illetve gazdasági tényezők közötti megoszlására (a legmobilisabb tényezők, például a közvetlen külföldi befektetés (kkb) formáját öltő tőke előnyére); sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez, a verseny torzulásain és az egyenlőtlen versenyfeltételek kialakulásán túl, rendkívül aggasztó helyzetet eredményez, amelyben a nagyfokú költségvetési konszolidációra és a szerkezeti reformra irányuló erőfeszítések összefüggésében a legmagasabb fizetési képességgel rendelkező egyes adózók jelentősen kisebb mértékű hozzájárulást tesznek, mint a gazdasági, pénzügyi és adósságválságtól leginkább sújtott adófizetők, mint például az agresszív adótervezést nem használó hétköznapi polgárok és vállalkozások, amelyek gyakran a kis- és középvállalkozás kategóriájába tartoznak és e viszonylagos adóhátrány miatt gyakran képtelenek versenyre kelni a multinacionális vállalatokkal; hangsúlyozza, hogy fennáll annak a veszélye, hogy ez a helyzet a demokrácia iránti bizalmatlanságot táplálja és az adókötelezettségek általános betartását is befolyásolja, különösen a kiigazítási programokat végrehajtó országokban; sajnálattal állapítja meg, hogy a visszaéléseket bejelentő személyek – akik közérdekből kritikus jelentőségű információkkal látják el a nemzeti hatóságokat a kötelességszegésekről, törvénysértésekről, csalásról vagy jogellenes tevékenységekről vagy gyakorlatokról – büntetőeljárás alá vonhatók, valamint személyes és gazdasági következményekkel kell szembenézniük; nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy néha még az ilyen illegális vagy jogellenes gyakorlatokat feltáró újságírók is ilyen következményekkel szembesülnek; |
| --- | --- |

19.

nagy aggodalommal állapítja meg, hogy a társasági adó kikerülése közvetlen hatást gyakorolt a nemzeti költségvetésekre és az adófizetési erőfeszítés különféle adófizetői kategóriák, illetve gazdasági tényezők közötti megoszlására (a legmobilisabb tényezők, például a közvetlen külföldi befektetés (kkb) formáját öltő tőke előnyére); sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez, a verseny torzulásain és az egyenlőtlen versenyfeltételek kialakulásán túl, rendkívül aggasztó helyzetet eredményez, amelyben a nagyfokú költségvetési konszolidációra és a szerkezeti reformra irányuló erőfeszítések összefüggésében a legmagasabb fizetési képességgel rendelkező egyes adózók jelentősen kisebb mértékű hozzájárulást tesznek, mint a gazdasági, pénzügyi és adósságválságtól leginkább sújtott adófizetők, mint például az agresszív adótervezést nem használó hétköznapi polgárok és vállalkozások, amelyek gyakran a kis- és középvállalkozás kategóriájába tartoznak és e viszonylagos adóhátrány miatt gyakran képtelenek versenyre kelni a multinacionális vállalatokkal; hangsúlyozza, hogy fennáll annak a veszélye, hogy ez a helyzet a demokrácia iránti bizalmatlanságot táplálja és az adókötelezettségek általános betartását is befolyásolja, különösen a kiigazítási programokat végrehajtó országokban; sajnálattal állapítja meg, hogy a visszaéléseket bejelentő személyek – akik közérdekből kritikus jelentőségű információkkal látják el a nemzeti hatóságokat a kötelességszegésekről, törvénysértésekről, csalásról vagy jogellenes tevékenységekről vagy gyakorlatokról – büntetőeljárás alá vonhatók, valamint személyes és gazdasági következményekkel kell szembenézniük; nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy néha még az ilyen illegális vagy jogellenes gyakorlatokat feltáró újságírók is ilyen következményekkel szembesülnek;

| 20. | megjegyzi, hogy az IMF által végzett, 51 országra kiterjedő kutatás (24) megállapítja, hogy az adóügyi joghatóságok közötti nyereségátcsoportosítás az aktuális társaságiadó-bevételek átlagosan mintegy 5 %-ának kieséséhez vezet – a nem-OECD-országokban azonban ez a bevételkiesés csaknem 13 %; azt is megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az ökonometriai adatokból az derül ki, hogy a közvetlen külföldi befektetés idővel egyre érzékenyebbé válik a társasági adóztatásra; hangsúlyozza, hogy egy vizsgálat szerint mintegy 1 billió euró potenciális adóbevétel vész el minden évben az adócsalás, az adókijátszás – így az árnyékgazdaság –, valamint az adókikerülés együttes hatása révén az EU-ban (25), és hogy a becslések azt mutatják, hogy a nemzeti költségvetések adókikerülés miatt kieső éves vesztesége mintegy 50 – 70 billió EUR, de valójában az egész EU-ban e bevételkiesések összege elérheti a 160 – 190 billió eurót, ha figyelembe vennénk a különleges adózási szabályokat, a behajtás hiányosságait és más hasonló tevékenységeket (26); mivel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságának számítása szerint a fejlődő országokban mintegy évi 100 milliárd USD bevétel esik ki a multinacionális vállalatok általi adókikerülés miatt; hangsúlyozza, hogy ezeket a számadatokat óvatosan kell kezelni, és hogy alulbecsülhetik a nemzeti költségvetések tényleges veszteségeit, tekintve a korlátozott átláthatóságot és a világszerte eltérő számviteli és koncepcionális kereteket, amelyek kihatnak az összehasonlítható és érdemi adatok elérhetőségére és bármiféle becslés megbízhatóságára; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy az IMF által végzett, 51 országra kiterjedő kutatás (24) megállapítja, hogy az adóügyi joghatóságok közötti nyereségátcsoportosítás az aktuális társaságiadó-bevételek átlagosan mintegy 5 %-ának kieséséhez vezet – a nem-OECD-országokban azonban ez a bevételkiesés csaknem 13 %; azt is megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az ökonometriai adatokból az derül ki, hogy a közvetlen külföldi befektetés idővel egyre érzékenyebbé válik a társasági adóztatásra; hangsúlyozza, hogy egy vizsgálat szerint mintegy 1 billió euró potenciális adóbevétel vész el minden évben az adócsalás, az adókijátszás – így az árnyékgazdaság –, valamint az adókikerülés együttes hatása révén az EU-ban (25), és hogy a becslések azt mutatják, hogy a nemzeti költségvetések adókikerülés miatt kieső éves vesztesége mintegy 50 – 70 billió EUR, de valójában az egész EU-ban e bevételkiesések összege elérheti a 160 – 190 billió eurót, ha figyelembe vennénk a különleges adózási szabályokat, a behajtás hiányosságait és más hasonló tevékenységeket (26); mivel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságának számítása szerint a fejlődő országokban mintegy évi 100 milliárd USD bevétel esik ki a multinacionális vállalatok általi adókikerülés miatt; hangsúlyozza, hogy ezeket a számadatokat óvatosan kell kezelni, és hogy alulbecsülhetik a nemzeti költségvetések tényleges veszteségeit, tekintve a korlátozott átláthatóságot és a világszerte eltérő számviteli és koncepcionális kereteket, amelyek kihatnak az összehasonlítható és érdemi adatok elérhetőségére és bármiféle becslés megbízhatóságára;

| 21. | megállapítja, hogy az adótervezési stratégiák alapulhatnak a társaságok felépítésén, fióktelepeik finanszírozási megállapodásain vagy a valós gazdasági tevékenységgel kapcsolatban nem álló transzferárképzésen, amely lehetővé teszi a nyereségek joghatóságok közötti mesterséges átcsoportosítását, a társaság globális adóhozzájárulásának csökkentése céljából; aggodalommal jegyzi meg, hogy egyre több a postafiókcégek alkalmaznak az EU-n belül, de ezek csak névleg vállalatok és kizárólag az adóelkerülés célját szolgálják; megemlíti a McDonalds konkrét példáját, amelynek adózási gyakorlatai a szakszervezetek egyik szövetsége által készített jelentés szerint a kieső adóbevétel formájában több mint 1 milliárd euró adóveszteséget okoztak az európai országoknak 2009 és 2013 között (27); |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy az adótervezési stratégiák alapulhatnak a társaságok felépítésén, fióktelepeik finanszírozási megállapodásain vagy a valós gazdasági tevékenységgel kapcsolatban nem álló transzferárképzésen, amely lehetővé teszi a nyereségek joghatóságok közötti mesterséges átcsoportosítását, a társaság globális adóhozzájárulásának csökkentése céljából; aggodalommal jegyzi meg, hogy egyre több a postafiókcégek alkalmaznak az EU-n belül, de ezek csak névleg vállalatok és kizárólag az adóelkerülés célját szolgálják; megemlíti a McDonalds konkrét példáját, amelynek adózási gyakorlatai a szakszervezetek egyik szövetsége által készített jelentés szerint a kieső adóbevétel formájában több mint 1 milliárd euró adóveszteséget okoztak az európai országoknak 2009 és 2013 között (27);

| 22. | az az álláspontja, hogy a nemzeti preferenciális rendszerek és a tagállami adórendszerek közötti összehangolás vagy közelítés alacsony szintje – a belső piacon belüli tényleges gazdasági kapcsolatok és egymásra hatás ellenére – számos eltérést eredményez, amely lehetővé teszi az agresszív adótervezést, a kettős levonást és az adóztatás kettős elmaradását, például a következő gyakorlatok egyike vagy azok valamilyen kombinációja révén: visszaélésszerű transzferárképzés, a levonások nagy adót kivető joghatóságokban való elhelyezése, kölcsönökből szerzett pénzek közvetítő cégeken keresztül továbbadása, a kockázatok átruházása, hibrid pénzügyi termékek, az eltérések kihasználása, adóarbitrázs, jogdíj megállapodások, a kedvezőbb feltételeket biztosító adózási egyezmény kihasználása és az eszközértékesítések alacsony adót kivető országokban való elhelyezése; |
| --- | --- |

22.

az az álláspontja, hogy a nemzeti preferenciális rendszerek és a tagállami adórendszerek közötti összehangolás vagy közelítés alacsony szintje – a belső piacon belüli tényleges gazdasági kapcsolatok és egymásra hatás ellenére – számos eltérést eredményez, amely lehetővé teszi az agresszív adótervezést, a kettős levonást és az adóztatás kettős elmaradását, például a következő gyakorlatok egyike vagy azok valamilyen kombinációja révén: visszaélésszerű transzferárképzés, a levonások nagy adót kivető joghatóságokban való elhelyezése, kölcsönökből szerzett pénzek közvetítő cégeken keresztül továbbadása, a kockázatok átruházása, hibrid pénzügyi termékek, az eltérések kihasználása, adóarbitrázs, jogdíj megállapodások, a kedvezőbb feltételeket biztosító adózási egyezmény kihasználása és az eszközértékesítések alacsony adót kivető országokban való elhelyezése;

| 23. | hangsúlyozza, hogy különbizottsága az öt tagállamban és Svájcban lebonyolított tényfeltáró missziói alatt megállapította, hogy számos nemzeti adóintézkedésben benne rejlik annak a lehetősége, hogy káros adózási gyakorlatnak minősüljön, amelyeket kombinálva gyakran használnak ki a multinacionális vállalatok, ideértve különösen a következőket (e felsorolás nem tekinthető tételesnek):






  — | visszaélésszerű feltételes adómegállapítások vagy vitarendezési megállapodások, amelyek túlmutatnak az érvényes jogszabályok egyszerű tisztázásán és kedvezményes adóügyi elbánást érnek el; |
| --- | --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy különbizottsága az öt tagállamban és Svájcban lebonyolított tényfeltáró missziói alatt megállapította, hogy számos nemzeti adóintézkedésben benne rejlik annak a lehetősége, hogy káros adózási gyakorlatnak minősüljön, amelyeket kombinálva gyakran használnak ki a multinacionális vállalatok, ideértve különösen a következőket (e felsorolás nem tekinthető tételesnek):

—

visszaélésszerű feltételes adómegállapítások vagy vitarendezési megállapodások, amelyek túlmutatnak az érvényes jogszabályok egyszerű tisztázásán és kedvezményes adóügyi elbánást érnek el;

| — | az állandó telephely és az adóügyi illetőség fogalmának eltérő meghatározásai, |
| --- | --- |

—

az állandó telephely és az adóügyi illetőség fogalmának eltérő meghatározásai,

| — | a gazdasági tartalom csekély körű mérlegelése vagy figyelmen kívül hagyása, amely lehetővé teszi a céltársaságok (pl. postafiókcégek, fedőcégek stb.) létrehozását, amelyek kedvezőbb adójogi elbánásban részesülnek, |
| --- | --- |

—

a gazdasági tartalom csekély körű mérlegelése vagy figyelmen kívül hagyása, amely lehetővé teszi a céltársaságok (pl. postafiókcégek, fedőcégek stb.) létrehozását, amelyek kedvezőbb adójogi elbánásban részesülnek,

| — | fiktív kamatok levonása (lehetővé téve a vállalatok számára, hogy adóköteles jövedelmükből a részvénytőke alapján számított fiktív kamatot vonjanak le), |
| --- | --- |

—

fiktív kamatok levonása (lehetővé téve a vállalatok számára, hogy adóköteles jövedelmükből a részvénytőke alapján számított fiktív kamatot vonjanak le),

| — | többletnyereségadó-megállapítási gyakorlatok (amelyek révén a társaság írásbeli megerősítést kaphat az adóigazgatástól arról, hogy adóköteles jövedelmének nem képezi részét az a nyereség, amelyet csoporton kívüli, önálló működés esetén nem realizált volna), |
| --- | --- |

—

többletnyereségadó-megállapítási gyakorlatok (amelyek révén a társaság írásbeli megerősítést kaphat az adóigazgatástól arról, hogy adóköteles jövedelmének nem képezi részét az a nyereség, amelyet csoporton kívüli, önálló működés esetén nem realizált volna),

| — | nem egyértelmű vagy összehangolatlan transzferárképzési rendelkezések, |
| --- | --- |

—

nem egyértelmű vagy összehangolatlan transzferárképzési rendelkezések,

| — | számos kedvezményrendszer, különösen az immateriális javakkal kapcsolatban (szabadalmi, tudásbázissal vagy szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos adókedvezmények), |
| --- | --- |

—

számos kedvezményrendszer, különösen az immateriális javakkal kapcsolatban (szabadalmi, tudásbázissal vagy szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos adókedvezmények),

| — | a kamatok, osztalékok és jogdíjak forrásadó alóli mentessége vagy a forrásadó visszatérítése kétoldalú adóegyezmények és/vagy nemzeti jogszabályban rögzítettek alapján, |
| --- | --- |

—

a kamatok, osztalékok és jogdíjak forrásadó alóli mentessége vagy a forrásadó visszatérítése kétoldalú adóegyezmények és/vagy nemzeti jogszabályban rögzítettek alapján,

| — | a jogi megnevezések közötti különbségek a tagállamokban (hibrid jogalanyok vagy hibrid kölcsönök, ahol a kamatköltségeket mentesített osztalékra változtatják), |
| --- | --- |

—

a jogi megnevezések közötti különbségek a tagállamokban (hibrid jogalanyok vagy hibrid kölcsönök, ahol a kamatköltségeket mentesített osztalékra változtatják),

| — | Svájc esetében különleges adórendszerek a kantonok szintjén a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatok számára, amelyeket a nemzeti ellenőrzés alatt álló vállalatoknak nem biztosítanak (az úgynevezett elkülönített rendszerek); |
| --- | --- |

—

Svájc esetében különleges adórendszerek a kantonok szintjén a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatok számára, amelyeket a nemzeti ellenőrzés alatt álló vállalatoknak nem biztosítanak (az úgynevezett elkülönített rendszerek);

| — | a visszaélések elleni hatékony általános vagy különleges szabályok hiánya vagy e szabályok gyenge végrehajtása vagy értelmezése, |
| --- | --- |

—

a visszaélések elleni hatékony általános vagy különleges szabályok hiánya vagy e szabályok gyenge végrehajtása vagy értelmezése,

| — | valamint olyan struktúrák, amelyek elfedhetik a vagyon tényleges haszonhúzóját, és fennáll annak a lehetősége, hogy nem tartoznak információcsere-rendszerek hatálya alá, mint például a vagyonkezelői alapok és az úgynevezett szabad övezetek; |
| --- | --- |

—

valamint olyan struktúrák, amelyek elfedhetik a vagyon tényleges haszonhúzóját, és fennáll annak a lehetősége, hogy nem tartoznak információcsere-rendszerek hatálya alá, mint például a vagyonkezelői alapok és az úgynevezett szabad övezetek;

| 24. | megállapítja, hogy a Bizottság szerint (28), az EU-ban a nyereségátcsoportosítás 72 %-ára a transzferárképzés és szellemi tulajdon elhelyezése révén kerül sor; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a Bizottság szerint (28), az EU-ban a nyereségátcsoportosítás 72 %-ára a transzferárképzés és szellemi tulajdon elhelyezése révén kerül sor;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt években számos tagállam külön társaságiadó-csökkentési rendszereket alakított ki, hogy vonzóvá váljon a vállalatok mobil immateriális eszközei, így a szellemi tulajdonból származó jövedelem számára; felhívja a figyelmet az adócsökkentések és adóengedmények, valamint a javasolt rendszerek hatókörének változatosságára (innovációs adókedvezmények, szellemi tulajdonra vonatkozó adókedvezmények, ismeretekre vonatkozó adókedvezmények, szabadalmi adókedvezmények stb.); hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban ahhoz, hogy az adófizetők az adókedvezményekhez hozzáférhessenek, nem szükséges magának a szellemi tulajdonnak az előállítása, és/vagy hogy szellemi tulajdont az országon belül állítsanak elő, elegendő pusztán az, hogy azt az országban letelepedett társaságon keresztül szerezzék be; hangsúlyozza ezért, hogy a K+F-re nyújtott minden fiskális kedvezménynek az adott joghatóságban felmerülő valós kiadásokhoz kell kapcsolódnia; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt években számos tagállam külön társaságiadó-csökkentési rendszereket alakított ki, hogy vonzóvá váljon a vállalatok mobil immateriális eszközei, így a szellemi tulajdonból származó jövedelem számára; felhívja a figyelmet az adócsökkentések és adóengedmények, valamint a javasolt rendszerek hatókörének változatosságára (innovációs adókedvezmények, szellemi tulajdonra vonatkozó adókedvezmények, ismeretekre vonatkozó adókedvezmények, szabadalmi adókedvezmények stb.); hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban ahhoz, hogy az adófizetők az adókedvezményekhez hozzáférhessenek, nem szükséges magának a szellemi tulajdonnak az előállítása, és/vagy hogy szellemi tulajdont az országon belül állítsanak elő, elegendő pusztán az, hogy azt az országban letelepedett társaságon keresztül szerezzék be; hangsúlyozza ezért, hogy a K+F-re nyújtott minden fiskális kedvezménynek az adott joghatóságban felmerülő valós kiadásokhoz kell kapcsolódnia;

| 26. | hangsúlyozza továbbá, hogy a nemzeti adórendszerekben a kutatás és fejlesztés költségei adózásilag szabadalmi adókedvezmények nélkül is elszámolhatók, és a szabadalmi adókedvezmények ezért a rendszernek ellentmondó módon hozzájárulnak az adókikerüléshez; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza továbbá, hogy a nemzeti adórendszerekben a kutatás és fejlesztés költségei adózásilag szabadalmi adókedvezmények nélkül is elszámolhatók, és a szabadalmi adókedvezmények ezért a rendszernek ellentmondó módon hozzájárulnak az adókikerüléshez;

| 27. | az ilyen rendszereket az államok közötti káros adóverseny példáinak tartja, mert miközben a reálgazdasághoz fűződő kapcsolatuk és az arra gyakorolt hatásuk a legtöbb esetben nem létező, azzal a hatással járnak, hogy csökkentik más országok, köztük tagállamok adóbevételeit; megjegyzi, hogy a K+F-re vonatkozó adókedvezmények felülvizsgálatában a Bizottság (29) megállapítja, hogy „A szabadalmi adókedvezmények inkább a társasági jövedelem átcsoportosítására szolgálnak, mint az innováció ösztönzésére”; |
| --- | --- |

27.

az ilyen rendszereket az államok közötti káros adóverseny példáinak tartja, mert miközben a reálgazdasághoz fűződő kapcsolatuk és az arra gyakorolt hatásuk a legtöbb esetben nem létező, azzal a hatással járnak, hogy csökkentik más országok, köztük tagállamok adóbevételeit; megjegyzi, hogy a K+F-re vonatkozó adókedvezmények felülvizsgálatában a Bizottság (29) megállapítja, hogy „A szabadalmi adókedvezmények inkább a társasági jövedelem átcsoportosítására szolgálnak, mint az innováció ösztönzésére”;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az immateriális javak hangsúlyosabbá válása által jellemzett gazdasági környezetben a transzferárképzést gyakran hátrányosan érinti az összehasonlítható ügyletek és teljesítménymutatók hiánya, ami nagy próbatétellé teszi a szokásos piaci ár elvének megalapozott alkalmazását, amely elv szerint az azonos vállalatcsoporthoz tartozó jogalanyok közötti ügyletek árképzésének ugyanolyan értékeken kell alapulnia, mintha az ügyletek független jogalanyok között jöttek volna létre; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az immateriális javak hangsúlyosabbá válása által jellemzett gazdasági környezetben a transzferárképzést gyakran hátrányosan érinti az összehasonlítható ügyletek és teljesítménymutatók hiánya, ami nagy próbatétellé teszi a szokásos piaci ár elvének megalapozott alkalmazását, amely elv szerint az azonos vállalatcsoporthoz tartozó jogalanyok közötti ügyletek árképzésének ugyanolyan értékeken kell alapulnia, mintha az ügyletek független jogalanyok között jöttek volna létre;

| 29. | megállapítja, hogy az érvényes transzferárképzési iránymutatások jelentős mérlegelési lehetőséget hagynak a multinacionális vállalatok számára az értékelési módszerek kiválasztása és végrehajtása során; hangsúlyozza, hogy a transzferárképzésre vonatkozó tényleges közös standardok hiányát és a különféle eltéréseket, kivételeket és alternatív lehetőségeket a multinacionális vállalatok a szóban forgó iránymutatások szellemiségével ellentétesen arra használják ki, hogy adóköteles nyereségüket országonként beállítsák, és teljes adókötelezettségüket például a „költség plusz” módszerrel való visszaélés, a haszonkulcsok önkényes meghatározása vagy bizonyos kiadásoknak a számításból való megkérdőjelezhető kizárása révén csökkentsék; hangsúlyozza, hogy a transzferárképzés kérdésének uniós szintű kezelésére a legjobb módszer a közös adóalap konszolidálása, ami szükségtelenné teszi az ilyen árképzést; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy az érvényes transzferárképzési iránymutatások jelentős mérlegelési lehetőséget hagynak a multinacionális vállalatok számára az értékelési módszerek kiválasztása és végrehajtása során; hangsúlyozza, hogy a transzferárképzésre vonatkozó tényleges közös standardok hiányát és a különféle eltéréseket, kivételeket és alternatív lehetőségeket a multinacionális vállalatok a szóban forgó iránymutatások szellemiségével ellentétesen arra használják ki, hogy adóköteles nyereségüket országonként beállítsák, és teljes adókötelezettségüket például a „költség plusz” módszerrel való visszaélés, a haszonkulcsok önkényes meghatározása vagy bizonyos kiadásoknak a számításból való megkérdőjelezhető kizárása révén csökkentsék; hangsúlyozza, hogy a transzferárképzés kérdésének uniós szintű kezelésére a legjobb módszer a közös adóalap konszolidálása, ami szükségtelenné teszi az ilyen árképzést;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az adóigazgatások a multinacionális vállalatok és képviselőik által benyújtott transzferárképzési aktákat nem tudják megfelelően nyomon követni, mivel gyakran nem rendelkeznek elegendő felszereléssel és személyzettel ahhoz, hogy kritikusan és alaposan meg tudják vizsgálni ezeket az elemzéseket és eredményüket vagy hatásukat; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az adóigazgatások a multinacionális vállalatok és képviselőik által benyújtott transzferárképzési aktákat nem tudják megfelelően nyomon követni, mivel gyakran nem rendelkeznek elegendő felszereléssel és személyzettel ahhoz, hogy kritikusan és alaposan meg tudják vizsgálni ezeket az elemzéseket és eredményüket vagy hatásukat;

| 31. | sajnálatosnak tartja, hogy egy olyan gazdasági környezetben, ahol a világkereskedelem 60 %-a csoporton belül megy végbe (30), az e tisztán gazdasági fogalom alkalmazására vonatkozó iránymutatások nemzeti szinten felaprózottak, és ezért a tagállamok közötti következetlenségekhez és jogvitákhoz vezetnek; |
| --- | --- |

31.

sajnálatosnak tartja, hogy egy olyan gazdasági környezetben, ahol a világkereskedelem 60 %-a csoporton belül megy végbe (30), az e tisztán gazdasági fogalom alkalmazására vonatkozó iránymutatások nemzeti szinten felaprózottak, és ezért a tagállamok közötti következetlenségekhez és jogvitákhoz vezetnek;

| 32. | hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-ban az ugyanazon transzferárképzési elvek eltérő értelmezéseiből adódóan felmerülő jogviták jelentős száma ellenére európai szinten nem áll rendelkezésre hatékony vitarendezési mechanizmus; megállapítja, hogy a transzferárképzésről szóló uniós választottbírósági egyezmény keretében előterjesztett ügyek rendezése akár nyolc évet is igénybe vehet, ami hozzájárul a vállalatok és az adóigazgatóságok számára a jogbiztonság hiányához; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-ban az ugyanazon transzferárképzési elvek eltérő értelmezéseiből adódóan felmerülő jogviták jelentős száma ellenére európai szinten nem áll rendelkezésre hatékony vitarendezési mechanizmus; megállapítja, hogy a transzferárképzésről szóló uniós választottbírósági egyezmény keretében előterjesztett ügyek rendezése akár nyolc évet is igénybe vehet, ami hozzájárul a vállalatok és az adóigazgatóságok számára a jogbiztonság hiányához;

| 33. | hangsúlyozza a nagy könyvvizsgáló cégek – köztük „a négy nagy” – a nemzeti jogszabályok közötti eltéréseket kihasználó feltételes adómegállapítások és adókikerülési rendszerek kialakításában és forgalmazásában betöltött kritikus szerepét; hangsúlyozza, hogy ezek a cégek, amelyek láthatóan bevételük jelentős részét adóügyi szolgáltatásokból szerzik meg, a legtöbb tagállam könyvvizsgálati piacát uralják és a globális adótanácsadási szolgáltatások terén is erőfölényben vannak, szűk oligopóliumot alkotva; úgy véli, hogy egy ilyen helyzet nem maradhat fenn anélkül, hogy ártalmas ne lenne az egységes piac működésére nézve „a négy nagy” működési területén; felhívja a figyelmet az azonos cégen belül egyrészt az adóigazgatásoknak, másrészt a multinacionális vállalatok nemzeti adójogszabályok hiányosságait kihasználó adótervezési szolgáltatásaihoz nyújtott adótanácsadási és tanácsadási tevékenységek párhuzamos végzéséből eredő összeférhetetlenségre; úgy véli, hogy az ezzel kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazását elő kell segíteni, és a meglévő magatartási kódexeket szükség esetén erősíteni kell; mindazonáltal megkérdőjelezi a vállalati magatartási kódexek és a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó politikák hatékonyságát e kérdés kezelése vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a feltételes adómegállapítások az EU-ban és világszerte általános üzleti gyakorlattá váltak, nemcsak a jogbiztonság vagy előnyös adómegállapodások megszerzése érdekében, hanem olyan esetekben is, amikor a jogszabályi rendelkezések semmilyen teret nem engednek az értelmezésnek; aggasztják azok az adótanácsadási ágazattól érkező becslések, hogy a jogszerűségnek mindössze 50 %-os esélye is elegendő ahhoz, hogy egy adótervezési rendszer bevezetését javasolják az ügyfeleknek (31); |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza a nagy könyvvizsgáló cégek – köztük „a négy nagy” – a nemzeti jogszabályok közötti eltéréseket kihasználó feltételes adómegállapítások és adókikerülési rendszerek kialakításában és forgalmazásában betöltött kritikus szerepét; hangsúlyozza, hogy ezek a cégek, amelyek láthatóan bevételük jelentős részét adóügyi szolgáltatásokból szerzik meg, a legtöbb tagállam könyvvizsgálati piacát uralják és a globális adótanácsadási szolgáltatások terén is erőfölényben vannak, szűk oligopóliumot alkotva; úgy véli, hogy egy ilyen helyzet nem maradhat fenn anélkül, hogy ártalmas ne lenne az egységes piac működésére nézve „a négy nagy” működési területén; felhívja a figyelmet az azonos cégen belül egyrészt az adóigazgatásoknak, másrészt a multinacionális vállalatok nemzeti adójogszabályok hiányosságait kihasználó adótervezési szolgáltatásaihoz nyújtott adótanácsadási és tanácsadási tevékenységek párhuzamos végzéséből eredő összeférhetetlenségre; úgy véli, hogy az ezzel kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazását elő kell segíteni, és a meglévő magatartási kódexeket szükség esetén erősíteni kell; mindazonáltal megkérdőjelezi a vállalati magatartási kódexek és a vállalatok társadalmi felelősségvállalására vonatkozó politikák hatékonyságát e kérdés kezelése vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a feltételes adómegállapítások az EU-ban és világszerte általános üzleti gyakorlattá váltak, nemcsak a jogbiztonság vagy előnyös adómegállapodások megszerzése érdekében, hanem olyan esetekben is, amikor a jogszabályi rendelkezések semmilyen teret nem engednek az értelmezésnek; aggasztják azok az adótanácsadási ágazattól érkező becslések, hogy a jogszerűségnek mindössze 50 %-os esélye is elegendő ahhoz, hogy egy adótervezési rendszer bevezetését javasolják az ügyfeleknek (31);

| 34. | felhívja az adóhatóságokat, hogy javítsák és diverzifikálják a know-how forrásaikat, és az új adóintézkedések nem várt következményeivel kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében jelentősen javítsák a hatásvizsgálatok folyamatát; emlékezteti a tagállamokat, hogy nem csak az adórendszerek közötti eltérések, hanem a nemzeti adórendszerek túlságosan bonyolult volta és a gyakori változtatások miatti gyenge stabilitása is jelentős mértékben hozzájárul az adózási joghézagok kialakulásához, az adórendszerek igazságtalanságához és az adópolitika gyenge hitelességéhez; e tekintetben rámutat, hogy az adózás széttagoltsága akadályozza az európai tőkepiaci unió létrehozását; |
| --- | --- |

34.

felhívja az adóhatóságokat, hogy javítsák és diverzifikálják a know-how forrásaikat, és az új adóintézkedések nem várt következményeivel kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében jelentősen javítsák a hatásvizsgálatok folyamatát; emlékezteti a tagállamokat, hogy nem csak az adórendszerek közötti eltérések, hanem a nemzeti adórendszerek túlságosan bonyolult volta és a gyakori változtatások miatti gyenge stabilitása is jelentős mértékben hozzájárul az adózási joghézagok kialakulásához, az adórendszerek igazságtalanságához és az adópolitika gyenge hitelességéhez; e tekintetben rámutat, hogy az adózás széttagoltsága akadályozza az európai tőkepiaci unió létrehozását;

Az uniós, nemzetközi és nemzeti intézkedések aktuális állása és annak értékelése

| 35. | elismeri, hogy a gazdasági válságot és ezen túlmenően a LuxLeaks botrányt követően a multinacionális vállalatok általi agresszív adótervezés kezelése kiemelt helyen szerepel a tagállamok, az EU, az OECD és a G20 politikai napirendjén, de sajnálja, hogy – az OECD G20 által támogatott BEPS-projekt kivételével, amelyet épp most fejeztek be, és amelyet az országok nem vezettek be – gyakorlati szempontból egyelőre semmilyen jelentős előrelépés nem történt; |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy a gazdasági válságot és ezen túlmenően a LuxLeaks botrányt követően a multinacionális vállalatok általi agresszív adótervezés kezelése kiemelt helyen szerepel a tagállamok, az EU, az OECD és a G20 politikai napirendjén, de sajnálja, hogy – az OECD G20 által támogatott BEPS-projekt kivételével, amelyet épp most fejeztek be, és amelyet az országok nem vezettek be – gyakorlati szempontból egyelőre semmilyen jelentős előrelépés nem történt;

| 36. | ennek tükrében megállapítja, hogy sok tagállam intézkedéseket vezetett be vagy kíván bevezetni az adókikerülés kezelésére, különösen a kamatok levonhatóságának korlátozásával, a visszaélés elleni szabályokkal, az állandó telephely jobb fogalommeghatározásával (ideértve a cégek adóköteles jelenlétének eredményesebb megállapítását célzó gazdasági tartalomra vonatkozó tesztek kidolgozását), a helytelen magatartást folytató cégek közbeszerzésekből való lehetséges kizárásával vagy az adótervezési rendszerek közzétételével kapcsolatban, amely eszközként szolgálhat az adórendszerek hitelességének visszanyerésére, valamint meghatározott rendszerek létrehozása és a – többek között jogalkotási szintű – korrekciós intézkedések elfogadása közötti időbeli eltérés csökkentésére; |
| --- | --- |

36.

ennek tükrében megállapítja, hogy sok tagállam intézkedéseket vezetett be vagy kíván bevezetni az adókikerülés kezelésére, különösen a kamatok levonhatóságának korlátozásával, a visszaélés elleni szabályokkal, az állandó telephely jobb fogalommeghatározásával (ideértve a cégek adóköteles jelenlétének eredményesebb megállapítását célzó gazdasági tartalomra vonatkozó tesztek kidolgozását), a helytelen magatartást folytató cégek közbeszerzésekből való lehetséges kizárásával vagy az adótervezési rendszerek közzétételével kapcsolatban, amely eszközként szolgálhat az adórendszerek hitelességének visszanyerésére, valamint meghatározott rendszerek létrehozása és a – többek között jogalkotási szintű – korrekciós intézkedések elfogadása közötti időbeli eltérés csökkentésére;

| 37. | aggódik mindazonáltal amiatt, hogy az együttműködést középpontba állító megközelítés hiányában a tagállamok által az adóalap-erózió ellen hozott egyoldalú intézkedések hozzájárulhatnak a komplexitás fokozódásához, új eltérések létrehozásához és ennek következtében több lehetőséget teremthetnek a belső piaci adókikerülésre; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi vagy uniós iránymutatások tagállamok általi eltérő végrehajtása ugyanilyen hatással járhat; |
| --- | --- |

37.

aggódik mindazonáltal amiatt, hogy az együttműködést középpontba állító megközelítés hiányában a tagállamok által az adóalap-erózió ellen hozott egyoldalú intézkedések hozzájárulhatnak a komplexitás fokozódásához, új eltérések létrehozásához és ennek következtében több lehetőséget teremthetnek a belső piaci adókikerülésre; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi vagy uniós iránymutatások tagállamok általi eltérő végrehajtása ugyanilyen hatással járhat;

| 38. | üdvözli a Bizottság elmúlt 20 év során előterjesztett különféle kezdeményezéseit és jogalkotási javaslatait, köztük a legújabbakat, amelyek célja a tagállamok társaságiadó-rendszerei közötti szorosabb koordináció felé való elmozdulás a belső piac megerősítése, a kettős adóztatással és az adóztatás kettős elmaradásával kapcsolatos problémák kezelése, illetve a tagállamok tényleges adóztatáshoz való jogának megőrzése érdekében; sajnálja mindazonáltal, hogy a Tanács e kezdeményezések és javaslatok közül eddig csak keveset fogadott el az egyhangúsági követelmény, valamint amiatt, hogy bizonyos tagállamok továbbra is meg vannak győződve arról, hogy egyénileg több hasznuk származhat egy koordinálatlan adórendszer kiskapuiból, mint amit együtt egy koordinált adórendszerben elérnének; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a Bizottság elmúlt 20 év során előterjesztett különféle kezdeményezéseit és jogalkotási javaslatait, köztük a legújabbakat, amelyek célja a tagállamok társaságiadó-rendszerei közötti szorosabb koordináció felé való elmozdulás a belső piac megerősítése, a kettős adóztatással és az adóztatás kettős elmaradásával kapcsolatos problémák kezelése, illetve a tagállamok tényleges adóztatáshoz való jogának megőrzése érdekében; sajnálja mindazonáltal, hogy a Tanács e kezdeményezések és javaslatok közül eddig csak keveset fogadott el az egyhangúsági követelmény, valamint amiatt, hogy bizonyos tagállamok továbbra is meg vannak győződve arról, hogy egyénileg több hasznuk származhat egy koordinálatlan adórendszer kiskapuiból, mint amit együtt egy koordinált adórendszerben elérnének;

| 39. | üdvözli az új adópolitikai csomag közzétételét, és kéri a Bizottságot, hogy törekedjen egy méltányos adórendszer biztosítására, amely azon az elven alapul, hogy az adókat abban a tagállamban kell befizetni, ahol a nyereség termelődik, elkerülve ezáltal a belső piac torzulását és a tisztességtelen versenyt; |
| --- | --- |

39.

üdvözli az új adópolitikai csomag közzétételét, és kéri a Bizottságot, hogy törekedjen egy méltányos adórendszer biztosítására, amely azon az elven alapul, hogy az adókat abban a tagállamban kell befizetni, ahol a nyereség termelődik, elkerülve ezáltal a belső piac torzulását és a tisztességtelen versenyt;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok által 1998-ban létrehozott magatartási kódexszel foglalkozó csoport (a „csoport”) az 1990-es évek végén és a 2000-es évek elején a káros adóversenyt képező akkor fennálló adózási intézkedések visszavonását és a jövőben az ilyen intézkedések bevezetésétől való tartózkodást (fennálló helyzet fenntartása) magában foglaló kétpályás, „puha” jogi megközelítés révén lehetővé tette a legkárosabb egyedi adózási gyakorlatok megszüntetését; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok által 1998-ban létrehozott magatartási kódexszel foglalkozó csoport (a „csoport”) az 1990-es évek végén és a 2000-es évek elején a káros adóversenyt képező akkor fennálló adózási intézkedések visszavonását és a jövőben az ilyen intézkedések bevezetésétől való tartózkodást (fennálló helyzet fenntartása) magában foglaló kétpályás, „puha” jogi megközelítés révén lehetővé tette a legkárosabb egyedi adózási gyakorlatok megszüntetését;

| 41. | sajnálja, hogy a csoport munkájának lendülete láthatóan alábbhagyott; megállapítja, hogy a csoport tevékenységének eredményeként visszavont több mint 100 intézkedés egy részét a tagállamokban olyan adóintézkedésekkel pótolták, amelyek hasonló káros hatásokkal járnak; megállapítja, hogy az adóhatóságok úgy léptek fel a csoport ajánlásaival szemben, hogy a csoport által visszavont intézkedések káros hatásaival azonos hatásookkal járó, új struktúrákat hoztak létre; sajnálja, hogy a káros adózási gyakorlatoknak a jelenlegi gazdasági környezetben megjelenő új formái elleni küzdelem céljából a csoport irányításának és megbízásának megerősítésére, valamint a munkamódszerek és a kódexben meghatározott kritériumok kiigazítására és bővítésére tett múltbeli kísérletek nem jártak sikerrel; támogatja a Bizottság által a méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozó, 2015. június 17-i cselekvési tervben e témában előterjesztett legújabb javaslatokat; |
| --- | --- |

41.

sajnálja, hogy a csoport munkájának lendülete láthatóan alábbhagyott; megállapítja, hogy a csoport tevékenységének eredményeként visszavont több mint 100 intézkedés egy részét a tagállamokban olyan adóintézkedésekkel pótolták, amelyek hasonló káros hatásokkal járnak; megállapítja, hogy az adóhatóságok úgy léptek fel a csoport ajánlásaival szemben, hogy a csoport által visszavont intézkedések káros hatásaival azonos hatásookkal járó, új struktúrákat hoztak létre; sajnálja, hogy a káros adózási gyakorlatoknak a jelenlegi gazdasági környezetben megjelenő új formái elleni küzdelem céljából a csoport irányításának és megbízásának megerősítésére, valamint a munkamódszerek és a kódexben meghatározott kritériumok kiigazítására és bővítésére tett múltbeli kísérletek nem jártak sikerrel; támogatja a Bizottság által a méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozó, 2015. június 17-i cselekvési tervben e témában előterjesztett legújabb javaslatokat;

| 42. | sajnálja, hogy az 1997-ben kitűzött ambiciózus célok ellenére az adóverseny továbbra is fennáll a tagállamok között, ami nem annyira az adókulcsok különbözőségére vezethető vissza, mint inkább az adóköteles nyereség kiszámítására vonatkozó nemzeti szabályok különbözőségére, amit évtizedek óta jól mutat a névleges adók és a tagállamok által alkalmazott tényleges társaságiadó-kulcsok közötti szakadék; |
| --- | --- |

42.

sajnálja, hogy az 1997-ben kitűzött ambiciózus célok ellenére az adóverseny továbbra is fennáll a tagállamok között, ami nem annyira az adókulcsok különbözőségére vezethető vissza, mint inkább az adóköteles nyereség kiszámítására vonatkozó nemzeti szabályok különbözőségére, amit évtizedek óta jól mutat a névleges adók és a tagállamok által alkalmazott tényleges társaságiadó-kulcsok közötti szakadék;

| 43. | azt is sajnálja, hogy a csoport eredeti jogállása és irányítási szabályai túlságosan tág teret engedtek a politikai tárgyalásoknak és kompromisszumoknak a káros gyakorlatok értékelését illetően a „széles körű egyetértés” elérésére való törekvés során (vagyis ténylegesen csaknem egyhangúságra volt szükség, azzal a lehetőséggel, hogy az egyet nem értést lábjegyzetben nyilvánítsák ki), ami kihatott a csoport munkájának megbízhatóságára és teljességére, néha pedig ahhoz vezetett, hogy szándékosan nem tették közzé, illetve nem követték nyomon a jelentéseket, mint például a Simmons & Simmons adminisztratív gyakorlatokról szóló 1999-es jelentése; sajnálatosnak tartja, hogy a meglévő intézkedések visszavonása politikai késedelmet szenvedett, és egyes esetekben új kedvezményezettek bevonását tette lehetővé a határidő után, ami a csoport igen gyenge elszámoltathatósági és nyomon követési mechanizmusaival is összefügg; |
| --- | --- |

43.

azt is sajnálja, hogy a csoport eredeti jogállása és irányítási szabályai túlságosan tág teret engedtek a politikai tárgyalásoknak és kompromisszumoknak a káros gyakorlatok értékelését illetően a „széles körű egyetértés” elérésére való törekvés során (vagyis ténylegesen csaknem egyhangúságra volt szükség, azzal a lehetőséggel, hogy az egyet nem értést lábjegyzetben nyilvánítsák ki), ami kihatott a csoport munkájának megbízhatóságára és teljességére, néha pedig ahhoz vezetett, hogy szándékosan nem tették közzé, illetve nem követték nyomon a jelentéseket, mint például a Simmons & Simmons adminisztratív gyakorlatokról szóló 1999-es jelentése; sajnálatosnak tartja, hogy a meglévő intézkedések visszavonása politikai késedelmet szenvedett, és egyes esetekben új kedvezményezettek bevonását tette lehetővé a határidő után, ami a csoport igen gyenge elszámoltathatósági és nyomon követési mechanizmusaival is összefügg;

| 44. | alapvetőbben hangsúlyozza, hogy a kódex eseti alapú megközelítése –jóllehet azt eredményezte, hogy a tagállamok immár általánosabb intézkedésekkel versenyeznek – nem nyújt megoldást az EU felaprózott, alaposabb megújítást igénylő társasági adózási keretének rendszerszintű gyengeségeire; |
| --- | --- |

44.

alapvetőbben hangsúlyozza, hogy a kódex eseti alapú megközelítése –jóllehet azt eredményezte, hogy a tagállamok immár általánosabb intézkedésekkel versenyeznek – nem nyújt megoldást az EU felaprózott, alaposabb megújítást igénylő társasági adózási keretének rendszerszintű gyengeségeire;

| 45. | tudomásul veszi a jó adóügyi kormányzás platformjának létrehozása révén tett erőfeszítéseket is, amely különféle érdekelt feleket ültet egy asztalhoz azzal a céllal, hogy konszenzus jöjjön létre az adókikerülés kérdésével kapcsolatban, különösen nemzetközi összefüggésben, továbbá a közös transzferárképzési fórum létrehozása révén tett erőfeszítéseket, amely számos iránymutatást ad ki a transzferárképzéssel kapcsolatos technikai kérdésekről; hangsúlyozza, hogy ezek a szervek mindezidáig a társaságiadó-keret korlátozott korrekcióinak elvégzésében vettek részt; sajnálja, hogy a közös transzferárképzési fórum által kiadott iránymutatások eddig nem kezelték kellően az adókikerülés kérdését; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közös transzferárképzési fórum öszzzetétele tagságának közelmúltbeli frissítése ellenére még mindig kiegyensúlyozatlan; kifogásolja továbbá, hogy adózási szakértők segítik a transzferárképzésre vonatkozó iránymutatásokkal kapcsolatos munkát, ugyanakkor előfordulhat, hogy ezzel egyidőben ügyfeleiket tanácsokkal látják a transzferárképzésen alapuló agresszív adótervezési stratégiákról, és így összeférhetetlenségi helyzet állhat elő; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi a jó adóügyi kormányzás platformjának létrehozása révén tett erőfeszítéseket is, amely különféle érdekelt feleket ültet egy asztalhoz azzal a céllal, hogy konszenzus jöjjön létre az adókikerülés kérdésével kapcsolatban, különösen nemzetközi összefüggésben, továbbá a közös transzferárképzési fórum létrehozása révén tett erőfeszítéseket, amely számos iránymutatást ad ki a transzferárképzéssel kapcsolatos technikai kérdésekről; hangsúlyozza, hogy ezek a szervek mindezidáig a társaságiadó-keret korlátozott korrekcióinak elvégzésében vettek részt; sajnálja, hogy a közös transzferárképzési fórum által kiadott iránymutatások eddig nem kezelték kellően az adókikerülés kérdését; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közös transzferárképzési fórum öszzzetétele tagságának közelmúltbeli frissítése ellenére még mindig kiegyensúlyozatlan; kifogásolja továbbá, hogy adózási szakértők segítik a transzferárképzésre vonatkozó iránymutatásokkal kapcsolatos munkát, ugyanakkor előfordulhat, hogy ezzel egyidőben ügyfeleiket tanácsokkal látják a transzferárképzésen alapuló agresszív adótervezési stratégiákról, és így összeférhetetlenségi helyzet állhat elő;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok (az anya- és leányvállalatokról, a kamatokról és jogdíjakról, a fúziókról és a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv) a társasági adózáshoz kapcsolódó korlátozott szempontok lefedésével képesek voltak kezelni bizonyos kérdéseket, amelyekkel a tagállamok és a több országban működő cégek szembesültek; kiemeli, hogy ezek az intézkedések, amelyek eredeti célja a kettős adózás elkerülése volt, bizonyos nem kívánt kontraproduktív hatásokkal járnak az adókikerülésre nézve, és néha az adóztatás kettős elmaradásához vezetnek; üdvözli, hogy a Tanács nemrégiben módosításokat fogadott el a leány- és anyavállalatokról szóló irányelvhez, amelyek célja egy általános visszaélés elleni záradék bevezetése és a hibridkölcsönökkel kapcsolatos eltérések kezelése volt, és amelyek 2015 végén lépnek majd hatályba, és amitől azt várják, hogy segíteni fog az EU-ban egyes adókikerülési lehetőségek felszámolásában; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok (az anya- és leányvállalatokról, a kamatokról és jogdíjakról, a fúziókról és a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv) a társasági adózáshoz kapcsolódó korlátozott szempontok lefedésével képesek voltak kezelni bizonyos kérdéseket, amelyekkel a tagállamok és a több országban működő cégek szembesültek; kiemeli, hogy ezek az intézkedések, amelyek eredeti célja a kettős adózás elkerülése volt, bizonyos nem kívánt kontraproduktív hatásokkal járnak az adókikerülésre nézve, és néha az adóztatás kettős elmaradásához vezetnek; üdvözli, hogy a Tanács nemrégiben módosításokat fogadott el a leány- és anyavállalatokról szóló irányelvhez, amelyek célja egy általános visszaélés elleni záradék bevezetése és a hibridkölcsönökkel kapcsolatos eltérések kezelése volt, és amelyek 2015 végén lépnek majd hatályba, és amitől azt várják, hogy segíteni fog az EU-ban egyes adókikerülési lehetőségek felszámolásában;

| 47. | emlékeztet a közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv rendelkezéseire, amelyek célja valamennyi lényeges adóinformáció cseréjének végrehajtása; az az álláspontja, hogy az adóinformációk automatikus, azonnali és teljes körű cseréje és hatékony feldolgozása erőteljes visszatartó hatást fejtene ki az adókijátszás és a káros adózási gyakorlatok bevezetésével szemben, és lehetővé tenné a tagállamok és a Bizottság számára, hogy valamennyi lényeges információ a rendelkezésükre álljon annak érdekében, hogy azokra reagálni tudjanak; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet a közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv rendelkezéseire, amelyek célja valamennyi lényeges adóinformáció cseréjének végrehajtása; az az álláspontja, hogy az adóinformációk automatikus, azonnali és teljes körű cseréje és hatékony feldolgozása erőteljes visszatartó hatást fejtene ki az adókijátszás és a káros adózási gyakorlatok bevezetésével szemben, és lehetővé tenné a tagállamok és a Bizottság számára, hogy valamennyi lényeges információ a rendelkezésükre álljon annak érdekében, hogy azokra reagálni tudjanak;

| 48. | sajnálja, hogy az adóintézkedésekre vonatkozó információcsere jelenlegi jogalkotási és felügyeleti kerete nem hatásos, tekintve, hogy a bizonyítékok azt igazolják, hogy a spontán vagy kérésre történő információcserére vonatkozó fennálló követelményeket sem tartják be; sajnálja, hogy gyakorlatilag egyetlen tagállam sem cserél ki olyan információkat, amelyek kihatással lehetnek az EU partnerországaira; sajnálja a Bizottság és a tagállamok illetékes hatóságai közötti koordináció hiányát; |
| --- | --- |

48.

sajnálja, hogy az adóintézkedésekre vonatkozó információcsere jelenlegi jogalkotási és felügyeleti kerete nem hatásos, tekintve, hogy a bizonyítékok azt igazolják, hogy a spontán vagy kérésre történő információcserére vonatkozó fennálló követelményeket sem tartják be; sajnálja, hogy gyakorlatilag egyetlen tagállam sem cserél ki olyan információkat, amelyek kihatással lehetnek az EU partnerországaira; sajnálja a Bizottság és a tagállamok illetékes hatóságai közötti koordináció hiányát;

| 49. | sajnálja, hogy a tagállamok spontán módon szinte soha nem cserélik ki egymás között az adóügyi információkat; üdvözli az automatikus információcserét, amely már nem a viszonosságon alapul; felhívja a figyelmet az annak mérlegelésén alapuló rendszer strukturális kialakítási problémáira, hogy mit közöljenek és mit ne, valamint az ehhez társuló gyenge felügyeleti rendszerekre, amelyek erősen megnehezítik az információcserére vonatkozó követelmény megsértésének azonosítását; |
| --- | --- |

49.

sajnálja, hogy a tagállamok spontán módon szinte soha nem cserélik ki egymás között az adóügyi információkat; üdvözli az automatikus információcserét, amely már nem a viszonosságon alapul; felhívja a figyelmet az annak mérlegelésén alapuló rendszer strukturális kialakítási problémáira, hogy mit közöljenek és mit ne, valamint az ehhez társuló gyenge felügyeleti rendszerekre, amelyek erősen megnehezítik az információcserére vonatkozó követelmény megsértésének azonosítását;

| 50. | üdvözli a Bizottság adóinformációk automatikus cseréjének az átláthatóság jövőbeni európai és nemzetközi normájaként történő előmozdítása melletti elkötelezettségét; sürgeti a Bizottságot, hogy első lépésként tegyen eleget kötelességének a Szerződések őreként, és tegye meg az összes szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy betartsák a hatályos uniós jogot és a tagállamok közötti lojális együttműködés Szerződésekben megállapított elvét; üdvözli a pénzügyi számlainformációk automatikus cseréjével foglalkozó szakértői csoport javaslatát, hogy áttekinti annak lehetőségeit, hogy nem viszonos adatcsere-megállapodások megadása révén automatikus információcserével támogassa a fejlődő országokat; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a Bizottság adóinformációk automatikus cseréjének az átláthatóság jövőbeni európai és nemzetközi normájaként történő előmozdítása melletti elkötelezettségét; sürgeti a Bizottságot, hogy első lépésként tegyen eleget kötelességének a Szerződések őreként, és tegye meg az összes szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy betartsák a hatályos uniós jogot és a tagállamok közötti lojális együttműködés Szerződésekben megállapított elvét; üdvözli a pénzügyi számlainformációk automatikus cseréjével foglalkozó szakértői csoport javaslatát, hogy áttekinti annak lehetőségeit, hogy nem viszonos adatcsere-megállapodások megadása révén automatikus információcserével támogassa a fejlődő országokat;

| 51. | megállapítja, hogy a leginkább visszaélésszerű és torzító hatású káros adózási gyakorlatok kezelésének eszközeként hasznosak az állami támogatási szabályok és szankciók, amelyek jelentős visszatartó erővel bírhatnak; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy a leginkább visszaélésszerű és torzító hatású káros adózási gyakorlatok kezelésének eszközeként hasznosak az állami támogatási szabályok és szankciók, amelyek jelentős visszatartó erővel bírhatnak;

| 52. | üdvözli a Bizottság adózási átláthatóságról szóló, 2015. márciusi csomagját, amely a feltételes adómegállapításokra vonatkozó, tagállamok közötti automatikus információcserével foglalkozik, és a méltányos és hatékony uniós társaságiadó-rendszerre vonatkozó 2015. júniusi cselekvési tervet; hangsúlyozza azonban, hogy ezek a szövegek csak a helyes irányba tett első lépésnek tekinthetők, és hogy sürgős szükség van a jogszabályi rendelkezések következetes keretére és a közigazgatási koordinációra, a kkv-k és azon multinacionális vállalatok érdekében is, amelyek a belső piacon belül hozzájárulnak a tényleges gazdasági növekedés megteremtéséhez, és megfizetik az adók rájuk eső méltányos részét; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a Bizottság adózási átláthatóságról szóló, 2015. márciusi csomagját, amely a feltételes adómegállapításokra vonatkozó, tagállamok közötti automatikus információcserével foglalkozik, és a méltányos és hatékony uniós társaságiadó-rendszerre vonatkozó 2015. júniusi cselekvési tervet; hangsúlyozza azonban, hogy ezek a szövegek csak a helyes irányba tett első lépésnek tekinthetők, és hogy sürgős szükség van a jogszabályi rendelkezések következetes keretére és a közigazgatási koordinációra, a kkv-k és azon multinacionális vállalatok érdekében is, amelyek a belső piacon belül hozzájárulnak a tényleges gazdasági növekedés megteremtéséhez, és megfizetik az adók rájuk eső méltányos részét;

| 53. | üdvözli az OECD BEPS cselekvési tervről szóló, közelmúltbeli megállapodást, amely a G7- és a G20-csoport csúcstalálkozóin elhangzott többszöri felhívásokat követően megpróbálja kezelni a nemzetközi társaságiadó-rendszer működését érintő egyedi problémákat azáltal, hogy globális és módszeres fellépést terjeszt be azok kezelésére; sajnálja, hogy a fejlődő országokat késve és még mindig nem egyenlően vonták be az OECD BEPS-folyamatába, amelyben méltányos módon részt kellett volna venniük; sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy a BEPS cselekvési tervének néhány eredménye nem megy messzebb az olyan területeken, mint a káros adórendszerek, a digitális gazdaság és az átláthatóság; |
| --- | --- |

53.

üdvözli az OECD BEPS cselekvési tervről szóló, közelmúltbeli megállapodást, amely a G7- és a G20-csoport csúcstalálkozóin elhangzott többszöri felhívásokat követően megpróbálja kezelni a nemzetközi társaságiadó-rendszer működését érintő egyedi problémákat azáltal, hogy globális és módszeres fellépést terjeszt be azok kezelésére; sajnálja, hogy a fejlődő országokat késve és még mindig nem egyenlően vonták be az OECD BEPS-folyamatába, amelyben méltányos módon részt kellett volna venniük; sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy a BEPS cselekvési tervének néhány eredménye nem megy messzebb az olyan területeken, mint a káros adórendszerek, a digitális gazdaság és az átláthatóság;

| 54. | megállapítja, hogy a nemzetközi adórendszer problémás pontjainak módszeres elemzését követően a BEPS cselekvési tervet 15 cselekvési pontra bontották fel, amelyek közül a G20-csoport 2014. novemberben hetet megerősített, a többi pontot pedig 2015 októberében teljesítették; hangsúlyozza, hogy a változó üzleti környezetre tekintettel ezek az intézkedések pl. az országonkénti adatszolgáltatásra vonatkozó iránymutatások kiadásával igyekeznek kezelni az átláthatósági problémákat, bizonyos adókikerülési mechanizmusok tartalmának hiányát, valamint elérni a nemzetközi szabályok következetességének javítását; |
| --- | --- |

54.

megállapítja, hogy a nemzetközi adórendszer problémás pontjainak módszeres elemzését követően a BEPS cselekvési tervet 15 cselekvési pontra bontották fel, amelyek közül a G20-csoport 2014. novemberben hetet megerősített, a többi pontot pedig 2015 októberében teljesítették; hangsúlyozza, hogy a változó üzleti környezetre tekintettel ezek az intézkedések pl. az országonkénti adatszolgáltatásra vonatkozó iránymutatások kiadásával igyekeznek kezelni az átláthatósági problémákat, bizonyos adókikerülési mechanizmusok tartalmának hiányát, valamint elérni a nemzetközi szabályok következetességének javítását;

| 55. | óva int mindazonáltal az olyan kompromisszumoktól, amelyek elmaradhatnak az eredeti ambícióktól vagy nemzeti szinten eltérő értelmezésekhez vezethetnek; hangsúlyozza ezenfelül, hogy eleddig alig monitorozták ténylegesen az OECD-iránymutatások végrehajtását azokban az országokban, amelyek elfogadták azokat, és még a legjobban kialakított megoldások sem lehetnek eredményesek, ha hiányzik azok megfelelő nyomon követése és végrehajtása; |
| --- | --- |

55.

óva int mindazonáltal az olyan kompromisszumoktól, amelyek elmaradhatnak az eredeti ambícióktól vagy nemzeti szinten eltérő értelmezésekhez vezethetnek; hangsúlyozza ezenfelül, hogy eleddig alig monitorozták ténylegesen az OECD-iránymutatások végrehajtását azokban az országokban, amelyek elfogadták azokat, és még a legjobban kialakított megoldások sem lehetnek eredményesek, ha hiányzik azok megfelelő nyomon követése és végrehajtása;

| 56. | hangsúlyozza az EU és az OECD által e területen folytatott tevékenységek egymást kiegészítő jellegét; az az álláspontja, hogy az EU-nak – tekintettel integrációjának fokára – a belső piacon a káros adózási gyakorlatok mindenfajta formájának elkerülését célzó koordináció és a konvergencia szempontjából túl kell lépnie a BEPS-javaslatokon; meggyőződése, hogy annak biztosítása mellett, hogy versenyképessége ne sérüljön, az EU eredményesebb eszközöket is bevezethetne a tisztességes adóverseny és a tagállamok a területükön kitermelt nyereség eredményes adóztatásához fűződő jogának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza az EU és az OECD által e területen folytatott tevékenységek egymást kiegészítő jellegét; az az álláspontja, hogy az EU-nak – tekintettel integrációjának fokára – a belső piacon a káros adózási gyakorlatok mindenfajta formájának elkerülését célzó koordináció és a konvergencia szempontjából túl kell lépnie a BEPS-javaslatokon; meggyőződése, hogy annak biztosítása mellett, hogy versenyképessége ne sérüljön, az EU eredményesebb eszközöket is bevezethetne a tisztességes adóverseny és a tagállamok a területükön kitermelt nyereség eredményes adóztatásához fűződő jogának biztosítása érdekében;

A Bizottság állami támogatással kapcsolatos vizsgálatai: áttekintés és eredmények

| 57. | hangsúlyozza, hogy a belső piacon belül az agresszív adózási gyakorlatot nem folytató új belépőket és vállalkozásokat, köztük a kkv-kat, büntetik a multinacionális vállalatokhoz képest, amelyek viszont átcsoportosíthatják a nyereséget vagy különféle, csupán méretüknél és a határokon átnyúló üzleti műveletek végrehajtására való képességüknél fogva számukra elérhető döntések és eszközök révén az agresszív adótervezés más formáit valósíthatják meg; aggodalommal állapítja meg, hogy minden más feltétel egyenlősége esetén az eredményül kapott alacsonyabb adókötelezettségek miatt a multinacionális vállalatok nagyobb adózás utáni nyereséget könyvelhetnek el, és ezért az egységes piacon nem egyenlő feltételek mellett versengenek versenytársaikkal, akik nem folyamodhatnak agresszív adótervezéshez, és megőrzik a kapcsolatot a nyereség kigazdálkodásának helye és az adózás helye között; rámutat arra, hogy az egyenlő versenyfeltételek a multinacionális vállalatok javára történő, említett torzítása ellentmond a közös piac alapelvének; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a belső piacon belül az agresszív adózási gyakorlatot nem folytató új belépőket és vállalkozásokat, köztük a kkv-kat, büntetik a multinacionális vállalatokhoz képest, amelyek viszont átcsoportosíthatják a nyereséget vagy különféle, csupán méretüknél és a határokon átnyúló üzleti műveletek végrehajtására való képességüknél fogva számukra elérhető döntések és eszközök révén az agresszív adótervezés más formáit valósíthatják meg; aggodalommal állapítja meg, hogy minden más feltétel egyenlősége esetén az eredményül kapott alacsonyabb adókötelezettségek miatt a multinacionális vállalatok nagyobb adózás utáni nyereséget könyvelhetnek el, és ezért az egységes piacon nem egyenlő feltételek mellett versengenek versenytársaikkal, akik nem folyamodhatnak agresszív adótervezéshez, és megőrzik a kapcsolatot a nyereség kigazdálkodásának helye és az adózás helye között; rámutat arra, hogy az egyenlő versenyfeltételek a multinacionális vállalatok javára történő, említett torzítása ellentmond a közös piac alapelvének;

| 58. | hangsúlyozza, hogy az OECD (32) rámutat arra, hogy egyes multinacionális vállalatok olyan stratégiákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy mindössze 5 %-os társasági adót fizessenek, miközben a kisebb vállalkozások akár 30 %-ot is fizetnek, továbbá mélységes agodalommal tölti el, hogy egyes tanulmányok (33) szerint a határokon átnyúlóan tevékenykedő vállalkozások társaságiadó-terhe átlagosan akár 30 %-kal is alacsonyabb a csak egyetlen országban működő belföldi vállalatokénál; elfogadhatatlannak tartja, hogy e stratégiák eredményeként néhány multinacionális vállalat ténylegesen nagyon alacsony társasági adómértéket fizethet, míg néhány kkv-nak az összes adóját meg kell fizetnie; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az OECD (32) rámutat arra, hogy egyes multinacionális vállalatok olyan stratégiákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy mindössze 5 %-os társasági adót fizessenek, miközben a kisebb vállalkozások akár 30 %-ot is fizetnek, továbbá mélységes agodalommal tölti el, hogy egyes tanulmányok (33) szerint a határokon átnyúlóan tevékenykedő vállalkozások társaságiadó-terhe átlagosan akár 30 %-kal is alacsonyabb a csak egyetlen országban működő belföldi vállalatokénál; elfogadhatatlannak tartja, hogy e stratégiák eredményeként néhány multinacionális vállalat ténylegesen nagyon alacsony társasági adómértéket fizethet, míg néhány kkv-nak az összes adóját meg kell fizetnie;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági szereplők által az adózás utáni várható megtérülés alapján meghozott döntések e torzulása az erőforrások optimálisnál rosszabb elosztásához vezet, és rendszerint csökkenti a verseny mértékét, ezáltal hátrányosan érintve a növekedést és a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági szereplők által az adózás utáni várható megtérülés alapján meghozott döntések e torzulása az erőforrások optimálisnál rosszabb elosztásához vezet, és rendszerint csökkenti a verseny mértékét, ezáltal hátrányosan érintve a növekedést és a foglalkoztatást;

| 60. | hangsúlyozza, hogy bizonyos káros adózási gyakorlatok az adóval összefüggő állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozhatnak, különösen amennyiben ugyanolyan módon „szelektív” előnyt biztosíthatnak, és a belső piacon belül versenytorzulással járhatnak; megállapítja, hogy a múltban, kiváltképp 1999-ben és a 2000-es évek első felében az állami támogatással és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport folyamatai kölcsönösen támogatták egymást; hangsúlyozza, hogy az uniós versenyjogi szabályok végrehajtása jogi nyomással egészítette ki a csoport „puha” jogi döntéshozatali folyamatát, részben kompenzálva az uniós szintű adókikerülés problémájának orvoslására szolgáló egyéb eredményes eszközök hiányát; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy bizonyos káros adózási gyakorlatok az adóval összefüggő állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozhatnak, különösen amennyiben ugyanolyan módon „szelektív” előnyt biztosíthatnak, és a belső piacon belül versenytorzulással járhatnak; megállapítja, hogy a múltban, kiváltképp 1999-ben és a 2000-es évek első felében az állami támogatással és a magatartási kódexszel foglalkozó csoport folyamatai kölcsönösen támogatták egymást; hangsúlyozza, hogy az uniós versenyjogi szabályok végrehajtása jogi nyomással egészítette ki a csoport „puha” jogi döntéshozatali folyamatát, részben kompenzálva az uniós szintű adókikerülés problémájának orvoslására szolgáló egyéb eredményes eszközök hiányát;

| 61. | elismeri a Bizottság adózással összefüggő állami támogatásra vonatkozó elemzési keretével kapcsolatban az utóbbi 20 évben végbement fontos fejleményeket, amelyek lehetővé tették az adózási intézkedések révén megvalósuló állami támogatás fogalommeghatározása és elemzése terén az egyértelműség nagyobb foka felé való elmozdulást, valamint az ilyen intézkedésekkel szembeni módszeresebb fellépést; tudomásul veszi különösen az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló 1998-as bizottsági iránymutatásokat, az ezekre vonatkozó 2004-es jelentést és a 2000-es években hozott különféle fontos eseti bírósági határozatokat; üdvözli az állami támogatások korszerűsítésének a Bizottság által előmozdított folyamatán belül azt, hogy 2014-ben nyilvános konzultációt indítottak az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatás fogalmának pontosítását célzó iránymutatás-tervezetről, amely az adóval összefüggő állami támogatásokra vonatkozó elemekre, és különösen a feltételes adómegállapításokra is kiterjed; |
| --- | --- |

61.

elismeri a Bizottság adózással összefüggő állami támogatásra vonatkozó elemzési keretével kapcsolatban az utóbbi 20 évben végbement fontos fejleményeket, amelyek lehetővé tették az adózási intézkedések révén megvalósuló állami támogatás fogalommeghatározása és elemzése terén az egyértelműség nagyobb foka felé való elmozdulást, valamint az ilyen intézkedésekkel szembeni módszeresebb fellépést; tudomásul veszi különösen az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló 1998-as bizottsági iránymutatásokat, az ezekre vonatkozó 2004-es jelentést és a 2000-es években hozott különféle fontos eseti bírósági határozatokat; üdvözli az állami támogatások korszerűsítésének a Bizottság által előmozdított folyamatán belül azt, hogy 2014-ben nyilvános konzultációt indítottak az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatás fogalmának pontosítását célzó iránymutatás-tervezetről, amely az adóval összefüggő állami támogatásokra vonatkozó elemekre, és különösen a feltételes adómegállapításokra is kiterjed;

| 62. | megállapítja, hogy az utóbbi évtizedekben a Bíróság egyre megalapozottabb ítélkezési gyakorlatot alakított ki az állami támogatásokra vonatkozó jognak a tagállamok adójogi intézkedéseire való alkalmazásáról, legutóbb 2011-ben a Gibraltár-ügyben (34); |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy az utóbbi évtizedekben a Bíróság egyre megalapozottabb ítélkezési gyakorlatot alakított ki az állami támogatásokra vonatkozó jognak a tagállamok adójogi intézkedéseire való alkalmazásáról, legutóbb 2011-ben a Gibraltár-ügyben (34);

| 63. | felhívja arra a figyelmet, hogy a Bíróság az „a tartalom elsődlegessége a formával szemben” elvet hangsúlyozta, amelynek értelmében valamely intézkedés gazdasági hatása képezi az intézkedés értékelésének referenciakritériumát; |
| --- | --- |

63.

felhívja arra a figyelmet, hogy a Bíróság az „a tartalom elsődlegessége a formával szemben” elvet hangsúlyozta, amelynek értelmében valamely intézkedés gazdasági hatása képezi az intézkedés értékelésének referenciakritériumát;

| 64. | ezért megállapítja, hogy a Bíróság az állami támogatás tilalmából messzemenő követelményeket vezetett le a tagállamok adójogi jogalkotási felelőssége tekintetében; |
| --- | --- |

64.

ezért megállapítja, hogy a Bíróság az állami támogatás tilalmából messzemenő követelményeket vezetett le a tagállamok adójogi jogalkotási felelőssége tekintetében;

| 65. | megállapítja, hogy „a nemzeti rendszer természetének és általános szerkezetének” fogalma központi referenciapont annak értékelése során, hogy a közvetlen vagy közvetett adózási intézkedések szelektívek-e vagy sem, és így összeegyeztethetők-e a belső piaccal vagy sem, és hogy minden állami támogatást a korábban fennálló egyensúlyi helyzethez képest kell értékelni; hangsúlyozza, hogy mivel a potenciális torzulások értékelésének uniós mércéje a nemzeti referenciarendszer (35), a jelenlegi versenyjogi szabályok nem tudják lefedni a belső piacon belüli összes versenytorzulást és káros adózási gyakorlatot; megállapítja ezért, hogy önmagában e szabályok teljes körű végrehajtása nem tenné lehetővé az EU-ban a társaságiadó-kikerülés problémájának a megoldását; |
| --- | --- |

65.

megállapítja, hogy „a nemzeti rendszer természetének és általános szerkezetének” fogalma központi referenciapont annak értékelése során, hogy a közvetlen vagy közvetett adózási intézkedések szelektívek-e vagy sem, és így összeegyeztethetők-e a belső piaccal vagy sem, és hogy minden állami támogatást a korábban fennálló egyensúlyi helyzethez képest kell értékelni; hangsúlyozza, hogy mivel a potenciális torzulások értékelésének uniós mércéje a nemzeti referenciarendszer (35), a jelenlegi versenyjogi szabályok nem tudják lefedni a belső piacon belüli összes versenytorzulást és káros adózási gyakorlatot; megállapítja ezért, hogy önmagában e szabályok teljes körű végrehajtása nem tenné lehetővé az EU-ban a társaságiadó-kikerülés problémájának a megoldását;

| 66. | megállapítja, hogy a Bizottság által illetékes különbizottságának szolgáltatott adatok szerint (36) a Bizottság 1991 óta mindössze 65 adóval összefüggő állami támogatási ügyet vizsgált meg hivatalosan, amelyből 7 feltételes adómegállapítás volt, és csupán 10 indult a tagállamok által tett hivatalos bejelentés nyomán; |
| --- | --- |

66.

megállapítja, hogy a Bizottság által illetékes különbizottságának szolgáltatott adatok szerint (36) a Bizottság 1991 óta mindössze 65 adóval összefüggő állami támogatási ügyet vizsgált meg hivatalosan, amelyből 7 feltételes adómegállapítás volt, és csupán 10 indult a tagállamok által tett hivatalos bejelentés nyomán;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság a 2000-es évek második felében csak kevés ügyet intézett az adóval összefüggő állami támogatások területén, a közelmúltbeli állami támogatási eljárások közé pedig a következők tartoznak:






  — | vizsgálat megindítása 2013 júniusában hét tagállam feltételes adómegállapítási gyakorlataival kapcsolatban, amelyet 2014 decemberében minden tagállamra kiterjesztettek, |
| --- | --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság a 2000-es évek második felében csak kevés ügyet intézett az adóval összefüggő állami támogatások területén, a közelmúltbeli állami támogatási eljárások közé pedig a következők tartoznak:

—

vizsgálat megindítása 2013 júniusában hét tagállam feltételes adómegállapítási gyakorlataival kapcsolatban, amelyet 2014 decemberében minden tagállamra kiterjesztettek,

| — | vizsgálat indítása 2013 októberében azzal kapcsolatban, hogy Gibraltár társaságiadó-rendszere kedvez-e bizonyos vállalkozásoknak, amely vizsgálatot 2014 októberében az említett területen a feltételes adómegállapítások vizsgálatára is kiterjesztettek, |
| --- | --- |

—

vizsgálat indítása 2013 októberében azzal kapcsolatban, hogy Gibraltár társaságiadó-rendszere kedvez-e bizonyos vállalkozásoknak, amely vizsgálatot 2014 októberében az említett területen a feltételes adómegállapítások vizsgálatára is kiterjesztettek,

| — | ezzel párhuzamosan külön vizsgálat indítása a szellemi tulajdon adóztatására szolgáló rendszerekkel kapcsolatban (szabadalmi adókedvezmények), |
| --- | --- |

—

ezzel párhuzamosan külön vizsgálat indítása a szellemi tulajdon adóztatására szolgáló rendszerekkel kapcsolatban (szabadalmi adókedvezmények),

| — | hivatalos vizsgálat indítása 2014 júniusában három ügyben: Írországban az Apple, Luxemburgban a Fiat Finance and Trade, Hollandiában a Starbucks ügye, amelyeket 2015-ben lezártak, ezeket 2014 októberében Luxemburgban az Amazon ügye követte, |
| --- | --- |

—

hivatalos vizsgálat indítása 2014 júniusában három ügyben: Írországban az Apple, Luxemburgban a Fiat Finance and Trade, Hollandiában a Starbucks ügye, amelyeket 2015-ben lezártak, ezeket 2014 októberében Luxemburgban az Amazon ügye követte,

| — | hivatalos vizsgálat indítása 2015 februárjában Belgiumban egy adórendszerrel kapcsolatban (többletnyereségadó-megállapítási rendszer); |
| --- | --- |

—

hivatalos vizsgálat indítása 2015 februárjában Belgiumban egy adórendszerrel kapcsolatban (többletnyereségadó-megállapítási rendszer);

| 68. | hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő és lezárt bizottsági vizsgálatok és a LuxLeaks által feltárt ügyek azt jelzik, hogy egyes tagállamok nem tettek eleget az összes lehetséges állami támogatási ügy Bizottsággal való közlésére vonatkozó jogi kötelezettségüknek (37); |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő és lezárt bizottsági vizsgálatok és a LuxLeaks által feltárt ügyek azt jelzik, hogy egyes tagállamok nem tettek eleget az összes lehetséges állami támogatási ügy Bizottsággal való közlésére vonatkozó jogi kötelezettségüknek (37);

| 69. | hangsúlyozza, hogy ezek a vizsgálatok csak néhány tipikus gyakorlat nagyon korlátozott mintáját derítették fel, amely a transzferárképzésen keresztül egyes multinacionális vállalatok leányvállalataihoz hozzárendelt adóköteles nyereséget érinti; aggodalommal tölti el, hogy a Bizottság illetékes szolgálatainak jelenlegi erőforrásai korlátozhatják a lényegesen nagyobb számú ügy kezelésére való képességét, valamint azon képességét, hogy rendszeres ellenőrzéseket végezzen annak megállapítása céljából, hogy a társasági adózás területén a transzferárképzésen alapulókon kívüli további gyakorlatok sérthetik-e az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy ezek a vizsgálatok csak néhány tipikus gyakorlat nagyon korlátozott mintáját derítették fel, amely a transzferárképzésen keresztül egyes multinacionális vállalatok leányvállalataihoz hozzárendelt adóköteles nyereséget érinti; aggodalommal tölti el, hogy a Bizottság illetékes szolgálatainak jelenlegi erőforrásai korlátozhatják a lényegesen nagyobb számú ügy kezelésére való képességét, valamint azon képességét, hogy rendszeres ellenőrzéseket végezzen annak megállapítása céljából, hogy a társasági adózás területén a transzferárképzésen alapulókon kívüli további gyakorlatok sérthetik-e az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket;

| 70. | határozottan támogatja a Bizottság megközelítését, amely abból áll, hogy rászánja a szükséges időt a folyamatban lévő ügyek alapos és kellő gondossággal történő kivizsgálására; úgy véli, hogy a vizsgálatok eredménye hozzá fog járulni ahhoz, hogy pontosabb és eredményesebb iránymutatásokat állapítsanak meg az adóval összefüggő állami támogatások és a transzferárképzés tekintetében, és hogy arra kényszerítsék a tagállamokat, hogy ennek megfelelően kiigazítsák gyakorlataikat; felhívja mindazonáltal a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül zárja le az adóval összefüggő állami támogatásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő vizsgálatokat anélkül, hogy ez kihatással lenne a vizsgálatok minőségére és hitelességére, és nagy érdeklődéssel várja azok eredményét; felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be az Európai Parlamentnek ezekről a vizsgálatokról; felhívja a Bizottságot, hogy követelje minden hiányzó euró visszatérítését, amennyiben a folyamatban lévő vizsgálatok során a jogellenes állami támogatás nyújtása beigazolódik; |
| --- | --- |

70.

határozottan támogatja a Bizottság megközelítését, amely abból áll, hogy rászánja a szükséges időt a folyamatban lévő ügyek alapos és kellő gondossággal történő kivizsgálására; úgy véli, hogy a vizsgálatok eredménye hozzá fog járulni ahhoz, hogy pontosabb és eredményesebb iránymutatásokat állapítsanak meg az adóval összefüggő állami támogatások és a transzferárképzés tekintetében, és hogy arra kényszerítsék a tagállamokat, hogy ennek megfelelően kiigazítsák gyakorlataikat; felhívja mindazonáltal a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül zárja le az adóval összefüggő állami támogatásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő vizsgálatokat anélkül, hogy ez kihatással lenne a vizsgálatok minőségére és hitelességére, és nagy érdeklődéssel várja azok eredményét; felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be az Európai Parlamentnek ezekről a vizsgálatokról; felhívja a Bizottságot, hogy követelje minden hiányzó euró visszatérítését, amennyiben a folyamatban lévő vizsgálatok során a jogellenes állami támogatás nyújtása beigazolódik;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő vizsgálatok az uniós szabályok megsértése esetén a kedvezményezett vállalkozásoknak nyújtott jogellenes állami támogatásnak megfelelő összeg azon tagállam általi visszafizettetéséhez vezethetnek, amely a vizsgált adózási intézkedést jóváhagyta; hangsúlyozza, hogy jóllehet ez jelentős negatív hatással járhat az adott tagállam hírnevére nézve, ténylegesen a szabályok be nem tartásának jutalmazását jelenti, ami nem valószínű, hogy kétség esetén vissza fogja tartani a tagállamokat attól, hogy jogellenes állami támogatási gyakorlatokat folytassanak és a visszaélést jelentő adókedvezményeket nyújtsanak, sőt ehelyett mentesíti őket az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok tiszteletben tartása alól, és nem enyhíti az érintett tagállamok költségvetését ért pénzügyi veszteséget sem; általánosságban úgy véli, hogy az állami támogatási szabályoknak olyan szankciókat kell előírniuk, amelyek tényleges visszatartó erővel rendelkeznek a jogellenes állami támogatás tekintetében; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő vizsgálatok az uniós szabályok megsértése esetén a kedvezményezett vállalkozásoknak nyújtott jogellenes állami támogatásnak megfelelő összeg azon tagállam általi visszafizettetéséhez vezethetnek, amely a vizsgált adózási intézkedést jóváhagyta; hangsúlyozza, hogy jóllehet ez jelentős negatív hatással járhat az adott tagállam hírnevére nézve, ténylegesen a szabályok be nem tartásának jutalmazását jelenti, ami nem valószínű, hogy kétség esetén vissza fogja tartani a tagállamokat attól, hogy jogellenes állami támogatási gyakorlatokat folytassanak és a visszaélést jelentő adókedvezményeket nyújtsanak, sőt ehelyett mentesíti őket az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok tiszteletben tartása alól, és nem enyhíti az érintett tagállamok költségvetését ért pénzügyi veszteséget sem; általánosságban úgy véli, hogy az állami támogatási szabályoknak olyan szankciókat kell előírniuk, amelyek tényleges visszatartó erővel rendelkeznek a jogellenes állami támogatás tekintetében;

| 72. | rámutat arra a lehetőségre is, hogy a más országban lévő leányvállalatok közötti visszaélésszerű transzferárképzés esetén nemcsak a kedvezményes adóügyi megítélés származási helye szerinti tagállam adóbevétele kerülne kiigazításra (támogatás visszafizetése), hanem ugyanez történne más országokkal is, amelyek az ügyletben részt vettek (a transzferárképzés és így az adóköteles jövedelem utólagos kiigazítása); hangsúlyozza, hogy ez egyes esetekben kettős adóztatáshoz vezethet; |
| --- | --- |

72.

rámutat arra a lehetőségre is, hogy a más országban lévő leányvállalatok közötti visszaélésszerű transzferárképzés esetén nemcsak a kedvezményes adóügyi megítélés származási helye szerinti tagállam adóbevétele kerülne kiigazításra (támogatás visszafizetése), hanem ugyanez történne más országokkal is, amelyek az ügyletben részt vettek (a transzferárképzés és így az adóköteles jövedelem utólagos kiigazítása); hangsúlyozza, hogy ez egyes esetekben kettős adóztatáshoz vezethet;

| 73. | emlékeztet arra, hogy a feltételes adómegállapítások céljaként a jogbiztonság biztosítását és kedvezményezetteik számára jogszerű elvárások megteremtését kell megjelölni; hangsúlyozza, hogy tekintettel arra, hogy az állami támogatásra vonatkozó uniós szintű szabályok révén megtámadhatók a nemzeti feltételes adómegállapítások, fennáll annak a kockázata, hogy a tagállamok tömegesen jelentenek be egyedi feltételes adómegállapításokat, kérve azok Bizottság általi előzetes jóváhagyását, abból a célból, hogy az adóigazgatások és a vállalkozások számára megelőzzék a jogbiztonság hiányát; hangsúlyozza, hogy az egyre több bejelentés kezelésének és a tagállamoktól adóügyekben elvárt fokozott átláthatóság biztosításának megfelelő módja az, ha megnövelt kapacitás áll rendelkezésre a Bizottságon belül és hatékonyabbak az információ továbbítására szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

73.

emlékeztet arra, hogy a feltételes adómegállapítások céljaként a jogbiztonság biztosítását és kedvezményezetteik számára jogszerű elvárások megteremtését kell megjelölni; hangsúlyozza, hogy tekintettel arra, hogy az állami támogatásra vonatkozó uniós szintű szabályok révén megtámadhatók a nemzeti feltételes adómegállapítások, fennáll annak a kockázata, hogy a tagállamok tömegesen jelentenek be egyedi feltételes adómegállapításokat, kérve azok Bizottság általi előzetes jóváhagyását, abból a célból, hogy az adóigazgatások és a vállalkozások számára megelőzzék a jogbiztonság hiányát; hangsúlyozza, hogy az egyre több bejelentés kezelésének és a tagállamoktól adóügyekben elvárt fokozott átláthatóság biztosításának megfelelő módja az, ha megnövelt kapacitás áll rendelkezésre a Bizottságon belül és hatékonyabbak az információ továbbítására szolgáló eljárások;

Harmadik országok

| 74. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány multinacionális vállalat káros adózási gyakorlatainak negatív tovagyűrűző hatásai láthatóan sokkal jelentősebben érintik a fejlődő országokat, mint a fejlett országokat (38), mivel az előbbiek bevételeinek nagyobb hányada származik társasági adóból, és gyengébb államháztartási rendszerekkel, szabályozási környezettel és igazgatási kapacitással rendelkeznek az adókötelezettségek betartásának biztosításához és e káros adózási gyakorlatok kezeléséhez; megjegyzi, hogy az IMF (39) feltételezése szerint a fejlődő országok relatív értékben háromszor annyi bevételt veszítenek el az agresszív adótervezés miatt, mint a fejlődő országok; megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés 208. cikke arra kötelezi a tagállamokat, hogy a fejlődő országok fejlődésének támogatása érdekében igazítsák ki politikáikat; rámutat arra, hogy a tagállami adópolitikai gyakorlatok tovagyűrűző hatására vonatkozó átfogó utólagos elemzések – amelyek eredményeit nyilvánosságra kell hozni –segítenének irányt mutatni a politikai döntéshozatal számára annak biztosítása érdekében, hogy e gyakorlatok ne szűkítsék más tagállamok vagy harmadik országok adóalapját; |
| --- | --- |

74.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány multinacionális vállalat káros adózási gyakorlatainak negatív tovagyűrűző hatásai láthatóan sokkal jelentősebben érintik a fejlődő országokat, mint a fejlett országokat (38), mivel az előbbiek bevételeinek nagyobb hányada származik társasági adóból, és gyengébb államháztartási rendszerekkel, szabályozási környezettel és igazgatási kapacitással rendelkeznek az adókötelezettségek betartásának biztosításához és e káros adózási gyakorlatok kezeléséhez; megjegyzi, hogy az IMF (39) feltételezése szerint a fejlődő országok relatív értékben háromszor annyi bevételt veszítenek el az agresszív adótervezés miatt, mint a fejlődő országok; megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés 208. cikke arra kötelezi a tagállamokat, hogy a fejlődő országok fejlődésének támogatása érdekében igazítsák ki politikáikat; rámutat arra, hogy a tagállami adópolitikai gyakorlatok tovagyűrűző hatására vonatkozó átfogó utólagos elemzések – amelyek eredményeit nyilvánosságra kell hozni –segítenének irányt mutatni a politikai döntéshozatal számára annak biztosítása érdekében, hogy e gyakorlatok ne szűkítsék más tagállamok vagy harmadik országok adóalapját;

| 75. | hangsúlyozza, hogy ugyanakkor a globális adózási verseny kevés „nyertese”, amelyek azok az EU-n belüli és kívüli országok, amelyek nagyon vonzó társaságiadó-politikákkal rendelkeznek, aránytalan gazdasági alapadatokkal rendelkeznek méretükhöz és tényleges gazdasági tevékenységükhöz képest, különösen ha megnézzük például a belföldi illetőségű társaságok egy lakosra jutó számát, az elkönyvelt külföldi nyereségek összegét, a kkb-t vagy a folyó pénzáramlások GDP-hez viszonyított arányát és így tovább; megállapítja, hogy mindez adóalapjuk és a bejövő pénzáramok mesterséges jellegét, valamint az adózás működési helyének az értékteremtés helyétől való, a jelenlegi adórendszerek által megengedett elszakadást demonstrálja; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy ugyanakkor a globális adózási verseny kevés „nyertese”, amelyek azok az EU-n belüli és kívüli országok, amelyek nagyon vonzó társaságiadó-politikákkal rendelkeznek, aránytalan gazdasági alapadatokkal rendelkeznek méretükhöz és tényleges gazdasági tevékenységükhöz képest, különösen ha megnézzük például a belföldi illetőségű társaságok egy lakosra jutó számát, az elkönyvelt külföldi nyereségek összegét, a kkb-t vagy a folyó pénzáramlások GDP-hez viszonyított arányát és így tovább; megállapítja, hogy mindez adóalapjuk és a bejövő pénzáramok mesterséges jellegét, valamint az adózás működési helyének az értékteremtés helyétől való, a jelenlegi adórendszerek által megengedett elszakadást demonstrálja;

| 76. | hangsúlyozza, hogy az adóverseny messze nem korlátozódik a tagállamokra, ideértve azok függő vagy társult területeit is, és hogy a legtöbb vizsgált gyakorlat nemzetközi vetülettel rendelkezik, a nyereségek alacsony adót kivető, adómentes vagy titoktartást biztosító joghatóságokba való átcsoportosítása révén, amelyekben gyakran nem folyik érdemi gazdasági tevékenység; sajnálja, hogy hiányzik a tagállamok részéről az e joghatóságokkal szembeni összehangolt megközelítés, nemcsak a káros gyakorlataik elleni közös fellépést vagy az azokra való közös reagálást, hanem – a Bizottság erőfeszítései ellenére – az e gyakorlatok azonosítását és a vonatkozó kritériumokat illetően is; határozottan támogatja ezért a Bizottság 2012-es javaslatát, amely az átláthatóságon és az információcserén túlmenően a tisztességes verseny biztosítására is szolgáló érdemi kritériumokat vonultat fel, valamint a nem együttműködő adójoghatóságok listájának a Bizottság 2015. június 17-i adócsomagján belül nemrégiben történt közzétételét, amely listát a nemzeti szinten meglévő listák alapján, a „közös nevező” elvét követve állítottak össze; hangsúlyozza, hogy e lista létrehozása előfeltétele az ilyen joghatóságok elleni megfelelő fellépésnek; úgy véli, hogy e listának olyan folyamatot kell beindítania, amelynek eredményeként megszületik az „adóparadicsom” fogalmának szigorú, objektív meghatározása, amelyet azután a jövőbeli listák is átvehetnek, és amelyet előzetesen ismert, világos kritériumok alapján állapítanak meg; ösztönzi a Bizottságot, hogy mérje fel, hogy az európai országok teljesítik-e ezeket a kritériumokat; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy az adóverseny messze nem korlátozódik a tagállamokra, ideértve azok függő vagy társult területeit is, és hogy a legtöbb vizsgált gyakorlat nemzetközi vetülettel rendelkezik, a nyereségek alacsony adót kivető, adómentes vagy titoktartást biztosító joghatóságokba való átcsoportosítása révén, amelyekben gyakran nem folyik érdemi gazdasági tevékenység; sajnálja, hogy hiányzik a tagállamok részéről az e joghatóságokkal szembeni összehangolt megközelítés, nemcsak a káros gyakorlataik elleni közös fellépést vagy az azokra való közös reagálást, hanem – a Bizottság erőfeszítései ellenére – az e gyakorlatok azonosítását és a vonatkozó kritériumokat illetően is; határozottan támogatja ezért a Bizottság 2012-es javaslatát, amely az átláthatóságon és az információcserén túlmenően a tisztességes verseny biztosítására is szolgáló érdemi kritériumokat vonultat fel, valamint a nem együttműködő adójoghatóságok listájának a Bizottság 2015. június 17-i adócsomagján belül nemrégiben történt közzétételét, amely listát a nemzeti szinten meglévő listák alapján, a „közös nevező” elvét követve állítottak össze; hangsúlyozza, hogy e lista létrehozása előfeltétele az ilyen joghatóságok elleni megfelelő fellépésnek; úgy véli, hogy e listának olyan folyamatot kell beindítania, amelynek eredményeként megszületik az „adóparadicsom” fogalmának szigorú, objektív meghatározása, amelyet azután a jövőbeli listák is átvehetnek, és amelyet előzetesen ismert, világos kritériumok alapján állapítanak meg; ösztönzi a Bizottságot, hogy mérje fel, hogy az európai országok teljesítik-e ezeket a kritériumokat;

| 77. | hangsúlyozza, hogy az OECD e tekintetben végzett munkája elért bizonyos jelentős eredményeket az átláthatóságot és az információcserét illetően; üdvözli különösen, hogy 2015 júniusában közel 100 ország aláírta az OECD adóügyekben folytatott közigazgatási segítségnyújtásról szóló multilaterális egyezményét (a „közös egyezmény”), amely közigazgatási együttműködést határoz meg az államok között az adók kivetése és beszedése során, különösen az adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy az OECD e tekintetben végzett munkája elért bizonyos jelentős eredményeket az átláthatóságot és az információcserét illetően; üdvözli különösen, hogy 2015 júniusában közel 100 ország aláírta az OECD adóügyekben folytatott közigazgatási segítségnyújtásról szóló multilaterális egyezményét (a „közös egyezmény”), amely közigazgatási együttműködést határoz meg az államok között az adók kivetése és beszedése során, különösen az adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelem érdekében;

| 78. | hangsúlyozza azonban, hogy az OECD nem együttműködő adóparadicsomokra vonatkozó korábbi listájára irányuló munkája egy politikai folyamaton alapult, amely már a lista kritériumainak a meghatározásakor is önkényes kompromisszumokhoz vezetett, mint amilyen az adóegyezmények 12 másik országgal való megkötésére vonatkozó követelmény, és azt eredményezte, hogy egyetlen országot sem soroltak fel nem együttműködő adóparadicsomként; hangsúlyozza, hogy jelenlegi megközelítése még mindig olyan kritériumokon alapul, amelyek az adózási átláthatóságra és az információcserére hivatkoznak, és nem kellően átfogóak bizonyos adózási gyakorlatok káros voltának kezeléséhez; megállapítja, hogy ez korlátozza az OECD adókikerülési gyakorlatok pilléreit képező adójoghatóságok és káros adóverseny világszerte történő azonosítását célzó megközelítésének relevanciáját, annak érdemei ellenére; hangsúlyozza különösen, hogy ez a megközelítés nem hagyatkozik semmiféle minőségi mutatókra a jó kormányzási gyakorlatoknak való megfelelés objektív értékelése céljából, és nem vesz figyelembe számszerű adatokat, így könyv szerinti nyereségeket, bejövő és kimenő pénzáramokat, valamint azoknak az adott országban a gazdasági realitáshoz való kötődését (attól való elszakadását); |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza azonban, hogy az OECD nem együttműködő adóparadicsomokra vonatkozó korábbi listájára irányuló munkája egy politikai folyamaton alapult, amely már a lista kritériumainak a meghatározásakor is önkényes kompromisszumokhoz vezetett, mint amilyen az adóegyezmények 12 másik országgal való megkötésére vonatkozó követelmény, és azt eredményezte, hogy egyetlen országot sem soroltak fel nem együttműködő adóparadicsomként; hangsúlyozza, hogy jelenlegi megközelítése még mindig olyan kritériumokon alapul, amelyek az adózási átláthatóságra és az információcserére hivatkoznak, és nem kellően átfogóak bizonyos adózási gyakorlatok káros voltának kezeléséhez; megállapítja, hogy ez korlátozza az OECD adókikerülési gyakorlatok pilléreit képező adójoghatóságok és káros adóverseny világszerte történő azonosítását célzó megközelítésének relevanciáját, annak érdemei ellenére; hangsúlyozza különösen, hogy ez a megközelítés nem hagyatkozik semmiféle minőségi mutatókra a jó kormányzási gyakorlatoknak való megfelelés objektív értékelése céljából, és nem vesz figyelembe számszerű adatokat, így könyv szerinti nyereségeket, bejövő és kimenő pénzáramokat, valamint azoknak az adott országban a gazdasági realitáshoz való kötődését (attól való elszakadását);

| 79. | hangsúlyozza ezenfelül, hogy ezeket a listákat nemzeti szinten fel lehet használni nemzeti védelmi és kikerülés elleni szabályok harmadik országokkal szembeni végrehajtására (úgymint a kedvezmények korlátozása, a fő célra vonatkozó teszt alkalmazása, az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályok stb.), és hogy az ilyen listák korlátai emiatt behatárolhatják a káros adógyakorlatok kezelését célzó nemzeti intézkedések hatókörét és eredményességét is; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza ezenfelül, hogy ezeket a listákat nemzeti szinten fel lehet használni nemzeti védelmi és kikerülés elleni szabályok harmadik országokkal szembeni végrehajtására (úgymint a kedvezmények korlátozása, a fő célra vonatkozó teszt alkalmazása, az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályok stb.), és hogy az ilyen listák korlátai emiatt behatárolhatják a káros adógyakorlatok kezelését célzó nemzeti intézkedések hatókörét és eredményességét is;

| 80. | meggyőződése, hogy a tisztességes verseny biztosítása a belső piacon és a tagállamok adóalapjának védelme nagymértékben függ az alacsony adót kivető, adómentes vagy titoktartást biztosító joghatóságokkal való kapcsolatokat illetően a leggyengébb láncszem kezelésétől – szem előtt tartva, hogy az adókulcsok megállapítása tagállami hatáskörbe tartozik –, mivel a harmadik országokba vezető adózási kapu létezése (pl. a forrásadó hiánya), függetlenül annak adósági gyakorlataitól, jelentősen növeli az EU-n belül az adókikerülés lehetőségeit; |
| --- | --- |

80.

meggyőződése, hogy a tisztességes verseny biztosítása a belső piacon és a tagállamok adóalapjának védelme nagymértékben függ az alacsony adót kivető, adómentes vagy titoktartást biztosító joghatóságokkal való kapcsolatokat illetően a leggyengébb láncszem kezelésétől – szem előtt tartva, hogy az adókulcsok megállapítása tagállami hatáskörbe tartozik –, mivel a harmadik országokba vezető adózási kapu létezése (pl. a forrásadó hiánya), függetlenül annak adósági gyakorlataitól, jelentősen növeli az EU-n belül az adókikerülés lehetőségeit;

| 81. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok által mind a fejlődő, mind a fejlett országokkal szemben alkalmazott összehangolt megközelítés sokkal eredményesebbnek bizonyulhat a káros adózási gyakorlatok kezelése és az adóügyekben a nagyobb fokú viszonosság előmozdítása során; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok által mind a fejlődő, mind a fejlett országokkal szemben alkalmazott összehangolt megközelítés sokkal eredményesebbnek bizonyulhat a káros adózási gyakorlatok kezelése és az adóügyekben a nagyobb fokú viszonosság előmozdítása során;

| 82. | hangsúlyozza, hogy az EU és a G20-csoport által az adózási átláthatósággal kapcsolatban és a pénzügyi, gazdasági és adósságválsággal összefüggésben gyakorolt nyomás hatására egyes harmadik országok végül adóügyi információcsere-egyezményeket (TIEA) írtak alá az EU-val, amelyek minden bizonnyal javítani fogják az együttműködést ezekkel az országokkal; rámutat arra, hogy 2015 májusában megállapodást írtak alá Svájccal, hosszú „átmeneti” időszak után, amely alatt az EU e fontos kereskedelmi partnere az egységes piachoz való kiváltságos hozzáférést élvezett, ugyanakkor nem működött együtt más területeken, különösen az adózás területén; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy az EU és a G20-csoport által az adózási átláthatósággal kapcsolatban és a pénzügyi, gazdasági és adósságválsággal összefüggésben gyakorolt nyomás hatására egyes harmadik országok végül adóügyi információcsere-egyezményeket (TIEA) írtak alá az EU-val, amelyek minden bizonnyal javítani fogják az együttműködést ezekkel az országokkal; rámutat arra, hogy 2015 májusában megállapodást írtak alá Svájccal, hosszú „átmeneti” időszak után, amely alatt az EU e fontos kereskedelmi partnere az egységes piachoz való kiváltságos hozzáférést élvezett, ugyanakkor nem működött együtt más területeken, különösen az adózás területén;

| 83. | megjegyzi, hogy a folyamatban lévő tárgyalások ellenére továbbra is lassan halad a hasonló együttműködési megállapodások aláírása San Marinóval, Monacóval, Liechtensteinnel és Andorrával; sajnálja, hogy az Európai Bizottságnak nincs hasonló felhatalmazása arra, hogy az automatikus információcserére vonatkozó megállapodásokról tárgyaljon a jelenleg a megtakarítások adóztatásáról szóló uniós irányelv hatálya alá tartozó tengerentúli területekkel; |
| --- | --- |

83.

megjegyzi, hogy a folyamatban lévő tárgyalások ellenére továbbra is lassan halad a hasonló együttműködési megállapodások aláírása San Marinóval, Monacóval, Liechtensteinnel és Andorrával; sajnálja, hogy az Európai Bizottságnak nincs hasonló felhatalmazása arra, hogy az automatikus információcserére vonatkozó megállapodásokról tárgyaljon a jelenleg a megtakarítások adóztatásáról szóló uniós irányelv hatálya alá tartozó tengerentúli területekkel;

| 84. | aggodalommal állapítja meg, hogy sok fejlődő ország különösen kiszolgáltatott a multinacionális vállalatok adókikerülési tevékenységeinek, és a fejlődő országok nemzeti költségvetéseiből kieső bevételek fő oka a multinacionális vállalatok transzferárképzési gyakorlata (40); hangsúlyozza továbbá, hogy ezek az országok nagyon gyenge alkupozícióval rendelkeznek bizonyos multinacionális vállalatokkal vagy a világszerte adókedvezményeket és adómentességeket kereső közvetlen külföldi befektetőkkel szemben; elítéli, hogy az ezek a nemzeti költségvetések által elszenvedett veszteségek becslések szerint kieső adóbevételek körülbelül évi 91 milliárd EUR (41) és 125 milliárd EUR közötti összeget jelentenek (42); |
| --- | --- |

84.

aggodalommal állapítja meg, hogy sok fejlődő ország különösen kiszolgáltatott a multinacionális vállalatok adókikerülési tevékenységeinek, és a fejlődő országok nemzeti költségvetéseiből kieső bevételek fő oka a multinacionális vállalatok transzferárképzési gyakorlata (40); hangsúlyozza továbbá, hogy ezek az országok nagyon gyenge alkupozícióval rendelkeznek bizonyos multinacionális vállalatokkal vagy a világszerte adókedvezményeket és adómentességeket kereső közvetlen külföldi befektetőkkel szemben; elítéli, hogy az ezek a nemzeti költségvetések által elszenvedett veszteségek becslések szerint kieső adóbevételek körülbelül évi 91 milliárd EUR (41) és 125 milliárd EUR közötti összeget jelentenek (42);

| 85. | emlékezteti a tagállamokat, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia kötelező rájuk nézve, és biztosítaniuk kell, hogy adópolitikájuk nem veszélyezteti az uniós fejlesztési célkitűzéseket; ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy az IMF javaslatának megfelelően elemezzék adópolitikájuk tovagyűrűző hatásait és a fejlődő országokra gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

85.

emlékezteti a tagállamokat, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia kötelező rájuk nézve, és biztosítaniuk kell, hogy adópolitikájuk nem veszélyezteti az uniós fejlesztési célkitűzéseket; ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy az IMF javaslatának megfelelően elemezzék adópolitikájuk tovagyűrűző hatásait és a fejlődő országokra gyakorolt hatásukat;

Következtetések és ajánlások

| 86. | megállapítja, visszatekintve az általa különbizottságára ruházott megbízásra és tényfeltáró misszióinak végrehajtása során más uniós intézmények, egyes tagállamok és multinacionális vállalatok részéről tapasztalt különféle korlátok és akadályok ellenére, hogy:






  — | az összegyűjtött információk – az állami támogatásokra irányuló folyamatban lévő bizottsági vizsgálatok eredményének megelőlegezése nélkül – arra utalnak, hogy a tagállamok több esetben nem feleltek meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének, mivel olyan feltételes adómegállapításokat és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedéseket vezettek be, amelyek bizonyos vállalkozások előnyben részesítése révén torzították a belső piacon belüli versenyt; |
| --- | --- | --- |

86.

megállapítja, visszatekintve az általa különbizottságára ruházott megbízásra és tényfeltáró misszióinak végrehajtása során más uniós intézmények, egyes tagállamok és multinacionális vállalatok részéről tapasztalt különféle korlátok és akadályok ellenére, hogy:

—

az összegyűjtött információk – az állami támogatásokra irányuló folyamatban lévő bizottsági vizsgálatok eredményének megelőlegezése nélkül – arra utalnak, hogy a tagállamok több esetben nem feleltek meg az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének, mivel olyan feltételes adómegállapításokat és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedéseket vezettek be, amelyek bizonyos vállalkozások előnyben részesítése révén torzították a belső piacon belüli versenyt;

| — | néhány tagállam nem hajtotta végre teljes körűen az EUMSZ 108. cikkét, mivel nem jelentette be a Bizottságnak hivatalosan az adóval összefüggő támogatás nyújtására irányuló valamennyi tervét, ily módon megsértve a 659/1999/EK tanácsi rendelet megfelelő rendelkezéseit is; hangsúlyozza, hogy ennek következtében a Bizottság nem tudott valamennyi támogatási programot az EUMSZ 108. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően folyamatosan vizsgálni, mivel nem fért hozzá minden releváns információhoz, legalább is 2010 előtt, amely a folyamatban lévő vizsgálatai által le nem fedett időszak; |
| --- | --- |

—

néhány tagállam nem hajtotta végre teljes körűen az EUMSZ 108. cikkét, mivel nem jelentette be a Bizottságnak hivatalosan az adóval összefüggő támogatás nyújtására irányuló valamennyi tervét, ily módon megsértve a 659/1999/EK tanácsi rendelet megfelelő rendelkezéseit is; hangsúlyozza, hogy ennek következtében a Bizottság nem tudott valamennyi támogatási programot az EUMSZ 108. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően folyamatosan vizsgálni, mivel nem fért hozzá minden releváns információhoz, legalább is 2010 előtt, amely a folyamatban lévő vizsgálatai által le nem fedett időszak;

| — | a tagállamok nem feleltek meg a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvben meghatározott kötelezettségeknek, mivel nem cseréltek ki és továbbra sem cserélnek ki spontán módon adóinformációkat, még azokban az esetekben sem, amikor – az irányelvek által hagyott mérlegelési jogkör ellenére – egyértelmű okok alapján feltételezni lehetett, hogy a másik tagállamban adóbevétel-kiesés következhet be, vagy hogy a vállalkozáscsoportokon belüli mesterséges nyereségátvitel adómegtakarítást eredményezhet; |
| --- | --- |

—

a tagállamok nem feleltek meg a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvben meghatározott kötelezettségeknek, mivel nem cseréltek ki és továbbra sem cserélnek ki spontán módon adóinformációkat, még azokban az esetekben sem, amikor – az irányelvek által hagyott mérlegelési jogkör ellenére – egyértelmű okok alapján feltételezni lehetett, hogy a másik tagállamban adóbevétel-kiesés következhet be, vagy hogy a vállalkozáscsoportokon belüli mesterséges nyereségátvitel adómegtakarítást eredményezhet;

| — | egyes tagállamok nem feleltek meg az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvének, mivel nem tettek meg minden megfelelő általános vagy különös intézkedést kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

egyes tagállamok nem feleltek meg az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvének, mivel nem tettek meg minden megfelelő általános vagy különös intézkedést kötelezettségeik teljesítésének biztosítása érdekében;

| — | nem volt lehetőség a fenti bekezdésekkel kapcsolatos közösségi jog megsértésével kapcsolatos egyedi esetek elemzésére, mivel a tagállamok, a Tanács és a Bizottság nem nyújtottak részletes tájékoztatást ezekről; |
| --- | --- |

—

nem volt lehetőség a fenti bekezdésekkel kapcsolatos közösségi jog megsértésével kapcsolatos egyedi esetek elemzésére, mivel a tagállamok, a Tanács és a Bizottság nem nyújtottak részletes tájékoztatást ezekről;

| — | végezetül, az Európai Bizottság nem töltötte be az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a Szerződések őreként rá háruló szerepet, mivel nem járt el ebben az ügyben és nem tette meg a szükséges lépéseket a tagállamok értesítése és kötelezettségeik, különösen a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvből eredő kötelezettségeik betartatása érdekében, annak ellenére, hogy bizonyítékokkal rendelkezett arról, hogy nem teljesítik a kötelezettségeket; a Bizottság megszegte a Lisszaboni Szerződés 108. cikke szerinti, a belső piac működésével összefüggő kötelezettségeit azzal, hogy korábban nem indított vizsgálatot az állami támogatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

végezetül, az Európai Bizottság nem töltötte be az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, a Szerződések őreként rá háruló szerepet, mivel nem járt el ebben az ügyben és nem tette meg a szükséges lépéseket a tagállamok értesítése és kötelezettségeik, különösen a 77/799/EGK és a 2011/16/EU tanácsi irányelvből eredő kötelezettségeik betartatása érdekében, annak ellenére, hogy bizonyítékokkal rendelkezett arról, hogy nem teljesítik a kötelezettségeket; a Bizottság megszegte a Lisszaboni Szerződés 108. cikke szerinti, a belső piac működésével összefüggő kötelezettségeit azzal, hogy korábban nem indított vizsgálatot az állami támogatásokkal kapcsolatban;

| 87. | elítéli azt, hogy több, a magatartási kódexszel foglalkozó csoport üléseire vonatkozó, kért adóügyi dokumentumot egyáltalán nem, vagy csak részlegesen adtak át a bizottságnak, noha ezek közül némelyiket magánszemélyek rendelkezésére bocsátották, akik a dokumentumokhoz való hozzáférési eljárás keretében kérték ezt, így a tagállamok adóügyekkel kapcsolatos álláspontja tekintetében az Európai Parlament kevésbé volt tájékozott, mint a polgárai; ezen kívül sajnálja, hogy a Bizottság az összesen bekért, vélhetőleg több mint 5500 dokumentum kevesebb mint 5 %-ába engedett betekintést; sajnálja, hogy az Európai Bizottság és a Tanács nem működik együtt a bizottsággal, akadályozva ez utóbbi megbízásának teljesítését; |
| --- | --- |

87.

elítéli azt, hogy több, a magatartási kódexszel foglalkozó csoport üléseire vonatkozó, kért adóügyi dokumentumot egyáltalán nem, vagy csak részlegesen adtak át a bizottságnak, noha ezek közül némelyiket magánszemélyek rendelkezésére bocsátották, akik a dokumentumokhoz való hozzáférési eljárás keretében kérték ezt, így a tagállamok adóügyekkel kapcsolatos álláspontja tekintetében az Európai Parlament kevésbé volt tájékozott, mint a polgárai; ezen kívül sajnálja, hogy a Bizottság az összesen bekért, vélhetőleg több mint 5500 dokumentum kevesebb mint 5 %-ába engedett betekintést; sajnálja, hogy az Európai Bizottság és a Tanács nem működik együtt a bizottsággal, akadályozva ez utóbbi megbízásának teljesítését;

| 88. | figyelemmel arra, hogy jelenleg a Parlamentnek nincs parlamenti vizsgálati hatásköre, felhívja a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy sürgősen adják hozzájárulásukat az Európai Parlament vizsgálati jogkörének gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, folyamatban lévő rendeletjavaslathoz (43) annak érdekében, hogy az Európai Parlamentet a vizsgálati jogának gyakorlásához elengedhetetlen, valódi vizsgálati jogkörrel ruházzák fel; |
| --- | --- |

88.

figyelemmel arra, hogy jelenleg a Parlamentnek nincs parlamenti vizsgálati hatásköre, felhívja a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy sürgősen adják hozzájárulásukat az Európai Parlament vizsgálati jogkörének gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, folyamatban lévő rendeletjavaslathoz (43) annak érdekében, hogy az Európai Parlamentet a vizsgálati jogának gyakorlásához elengedhetetlen, valódi vizsgálati jogkörrel ruházzák fel;

| 89. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a fent említett jogsértések még a Bíróság elé vihetők-e; |
| --- | --- |

89.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a fent említett jogsértések még a Bíróság elé vihetők-e;

| 90. | felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben azt az elvet, amely szerint a nyereséget a keletkezésének helyén kell megadóztatni; |
| --- | --- |

90.

felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben azt az elvet, amely szerint a nyereséget a keletkezésének helyén kell megadóztatni;

| 91. | felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, amelyek közösen viselnek politikai felelősséget a jelenlegi helyzetért, hogy vessenek véget a káros adóversenynek és működjenek teljes körűen együtt az adórendszerek közötti eltérések és a káros adózási gyakorlatok felszámolása érdekében, illetve tartózkodjanak a további eltérések létrehozásától, amelyek megteremtik a belső piacon a multinacionális vállalatok általi tömeges adókikerülés és az adóalap-szűkülés feltételeit; ezzel összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy tájékoztassák a Bizottságot és a többi tagállamot a társaságiadó-jogszabályaikban bekövetkező olyan lényeges változásokról, amelyek hatással lehetnek a tényleges adókulcsaikra vagy bármely más tagállam adóbevételeire; hangsúlyozza, az adókikerülés megkönnyítésében kulcsszerepet játszó tagállamoknak felelősséget és vezető szerepet kell vállalnia az EU-n belüli adóügyi együttműködés javításában; |
| --- | --- |

91.

felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, amelyek közösen viselnek politikai felelősséget a jelenlegi helyzetért, hogy vessenek véget a káros adóversenynek és működjenek teljes körűen együtt az adórendszerek közötti eltérések és a káros adózási gyakorlatok felszámolása érdekében, illetve tartózkodjanak a további eltérések létrehozásától, amelyek megteremtik a belső piacon a multinacionális vállalatok általi tömeges adókikerülés és az adóalap-szűkülés feltételeit; ezzel összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy tájékoztassák a Bizottságot és a többi tagállamot a társaságiadó-jogszabályaikban bekövetkező olyan lényeges változásokról, amelyek hatással lehetnek a tényleges adókulcsaikra vagy bármely más tagállam adóbevételeire; hangsúlyozza, az adókikerülés megkönnyítésében kulcsszerepet játszó tagállamoknak felelősséget és vezető szerepet kell vállalnia az EU-n belüli adóügyi együttműködés javításában;

| 92. | felhívja az uniós állam- és kormányfőket, hogy vállaljanak új, egyértelmű politikai kötelezettségeket arra, hogy sürgősen fellépnek e helyzet kezelése érdekében, amely nem tűrhető tovább, nem utolsósorban a már egyébként is költségvetési konszolidációs intézkedések hatálya alá vont nemzeti költségvetésekre, valamint a más adófizetők, köztük a kkv-k és a polgárok adóterhére gyakorolt hatása miatt; mindennek tükrében hangsúlyozza, hogy maradéktalanul be kívánja tölteni szerepét, és kész a nemzeti parlamentekkel szoros együttműködésben eredményesebb politikai ellenőrzést bevezetni; |
| --- | --- |

92.

felhívja az uniós állam- és kormányfőket, hogy vállaljanak új, egyértelmű politikai kötelezettségeket arra, hogy sürgősen fellépnek e helyzet kezelése érdekében, amely nem tűrhető tovább, nem utolsósorban a már egyébként is költségvetési konszolidációs intézkedések hatálya alá vont nemzeti költségvetésekre, valamint a más adófizetők, köztük a kkv-k és a polgárok adóterhére gyakorolt hatása miatt; mindennek tükrében hangsúlyozza, hogy maradéktalanul be kívánja tölteni szerepét, és kész a nemzeti parlamentekkel szoros együttműködésben eredményesebb politikai ellenőrzést bevezetni;

| 93. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen eleget a Szerződések őreként rá háruló feladatának, biztosítva az uniós jog és a tagállamok közötti lojális együttműködés elvének maradéktalan betartását; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen további jogi lépéseket, összhangban a Szerződésben ráruházott hatáskörökkel; felhívja ezért a Bizottságot, hogy – lehetőség szerint egy kifejezett adóosztálynak a szolgálatainál történő létrehozásával – erősítse meg arra irányuló belső kapacitását, hogy a versenypolitika területén az állami támogatásokkal kapcsolatos, növekvő mennyiségű bejelentéssel, valamint az új adóztatás átláthatóságával kapcsolatos új intézkedések összehangolásából fakadó megnövekedett feladataival egyaránt foglalkozni tudjon; |
| --- | --- |

93.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen eleget a Szerződések őreként rá háruló feladatának, biztosítva az uniós jog és a tagállamok közötti lojális együttműködés elvének maradéktalan betartását; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen további jogi lépéseket, összhangban a Szerződésben ráruházott hatáskörökkel; felhívja ezért a Bizottságot, hogy – lehetőség szerint egy kifejezett adóosztálynak a szolgálatainál történő létrehozásával – erősítse meg arra irányuló belső kapacitását, hogy a versenypolitika területén az állami támogatásokkal kapcsolatos, növekvő mennyiségű bejelentéssel, valamint az új adóztatás átláthatóságával kapcsolatos új intézkedések összehangolásából fakadó megnövekedett feladataival egyaránt foglalkozni tudjon;

| 94. | felhívja a tagállamokat, hogy bocsássanak a Bizottság rendelkezésére minden szükséges információt annak érdekében, hogy akadálytalanul be tudja tölteni a Szerződések őreként fennálló szerepét; |
| --- | --- |

94.

felhívja a tagállamokat, hogy bocsássanak a Bizottság rendelkezésére minden szükséges információt annak érdekében, hogy akadálytalanul be tudja tölteni a Szerződések őreként fennálló szerepét;

| 95. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a transzferárképzésre, valamint a csoporton belüli ügyletek esetében a hitelek és finanszírozási díjak árképzésére vonatkozó bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy azok feleljenek meg az aktuálisan érvényes piaci áraknak; |
| --- | --- |

95.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a transzferárképzésre, valamint a csoporton belüli ügyletek esetében a hitelek és finanszírozási díjak árképzésére vonatkozó bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy azok feleljenek meg az aktuálisan érvényes piaci áraknak;

| 96. | hangsúlyozza, hogy társaságiadó-kulcsaik meghatározása továbbra is teljes mértékben a tagállamok hatáskörébe tartozik; kitart mindazonáltal amellett, hogy az EU-n belüli és a harmadik országokkal való adóversenynek a belső piacon a cégek közötti tisztességes verseny garantálása érdekében egyértelmű szabályok keretében kell folynia; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak vállalkozásbarát környezetet, amelyet többek között gazdasági, pénzügyi és politikai stabilitás, valamint jogbiztonság és az adószabályok egyszerűsége jellemez; felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében foglalkozzon alaposabban a társasági adóval, ezen belül a káros adózási gyakorlatokkal és hatásukkal kapcsolatos kérdésekkel, tekintettel azok költségvetési fenntarthatóság biztosításában játszott kritikus szerepére, valamint hogy a makrogazdasági egyensúlyhiányok esetén követendő eljárás eredménytáblájába vegyen fel idevágó mutatókat, többek között az adókikerülésből és adócsalásból fakadó adórés becsült összegét; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy társaságiadó-kulcsaik meghatározása továbbra is teljes mértékben a tagállamok hatáskörébe tartozik; kitart mindazonáltal amellett, hogy az EU-n belüli és a harmadik országokkal való adóversenynek a belső piacon a cégek közötti tisztességes verseny garantálása érdekében egyértelmű szabályok keretében kell folynia; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak vállalkozásbarát környezetet, amelyet többek között gazdasági, pénzügyi és politikai stabilitás, valamint jogbiztonság és az adószabályok egyszerűsége jellemez; felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében foglalkozzon alaposabban a társasági adóval, ezen belül a káros adózási gyakorlatokkal és hatásukkal kapcsolatos kérdésekkel, tekintettel azok költségvetési fenntarthatóság biztosításában játszott kritikus szerepére, valamint hogy a makrogazdasági egyensúlyhiányok esetén követendő eljárás eredménytáblájába vegyen fel idevágó mutatókat, többek között az adókikerülésből és adócsalásból fakadó adórés becsült összegét;

| 97. | felszólítja a tagállamokat, különösen a pénzügyi támogatásban részesülőket, hogy hajtsanak végre strukturális reformokat, küzdjenek az adócsalás ellen és erősítsék meg az agresszív adótervezés elleni fellépést; |
| --- | --- |

97.

felszólítja a tagállamokat, különösen a pénzügyi támogatásban részesülőket, hogy hajtsanak végre strukturális reformokat, küzdjenek az adócsalás ellen és erősítsék meg az agresszív adótervezés elleni fellépést;

| 98. | e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy teremtse meg a megfelelő egyensúlyt a költségvetési és a gazdasági konvergencia között, felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fellépések támogatják a növekedést, a beruházásokat és a munkahelyeket; |
| --- | --- |

98.

e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy teremtse meg a megfelelő egyensúlyt a költségvetési és a gazdasági konvergencia között, felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fellépések támogatják a növekedést, a beruházásokat és a munkahelyeket;

| 99. | az az álláspontja, hogy – többek között – az adóinformációk átfogó, átlátható és eredményes automatikus cseréje és a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap alapvető előfeltételei egy olyan uniós szintű adórendszer megvalósításának, amely megfelel a belső piac alapelveinek és megőrzi azokat; |
| --- | --- |

99.

az az álláspontja, hogy – többek között – az adóinformációk átfogó, átlátható és eredményes automatikus cseréje és a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap alapvető előfeltételei egy olyan uniós szintű adórendszer megvalósításának, amely megfelel a belső piac alapelveinek és megőrzi azokat;

| 100. | felkéri a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy – tekintettel a probléma összetettségére – hajtsanak végre különféle, egymást kiegészítő intézkedéscsomagokat a jelenlegi helyzet javítása érdekében, szem előtt tartva, hogy valamennyi érdekelt fél számára csökkenteni kell a komplexitást, és a vállalkozások és az adóigazgatások számára a megfeleléssel járó költségeket minimalizálni kell; hangsúlyozza ezért, hogy az adórendszerek egyszerűsítésének kell lennie az első lépésnek az arra irányuló igyekezet során, hogy egyértelmű helyzetet teremtsenek nemcsak a tagállamok, hanem a polgárok számára is, akik jelenleg ki vannak zárva az információcseréből; |
| --- | --- |

100.

felkéri a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy – tekintettel a probléma összetettségére – hajtsanak végre különféle, egymást kiegészítő intézkedéscsomagokat a jelenlegi helyzet javítása érdekében, szem előtt tartva, hogy valamennyi érdekelt fél számára csökkenteni kell a komplexitást, és a vállalkozások és az adóigazgatások számára a megfeleléssel járó költségeket minimalizálni kell; hangsúlyozza ezért, hogy az adórendszerek egyszerűsítésének kell lennie az első lépésnek az arra irányuló igyekezet során, hogy egyértelmű helyzetet teremtsenek nemcsak a tagállamok, hanem a polgárok számára is, akik jelenleg ki vannak zárva az információcseréből;

| 101. | felhívja a Bizottságot, hogy tapasztalati úton folytassa annak vizsgálatát, hogy a vállalatcsoporton belüli nyereség-átcsoportosítás elleni küzdelem eszközeként korlátozható-e a kapcsolt vállalkozásoknak kifizetett jogdíjak társaságiadó-alapból való levonása; |
| --- | --- |

101.

felhívja a Bizottságot, hogy tapasztalati úton folytassa annak vizsgálatát, hogy a vállalatcsoporton belüli nyereség-átcsoportosítás elleni küzdelem eszközeként korlátozható-e a kapcsolt vállalkozásoknak kifizetett jogdíjak társaságiadó-alapból való levonása;

| 102. | hangsúlyozza, hogy többszöri meghívás ellenére 17-ből kezdetben csupán négy multinacionális vállalat (44) egyezett bele, hogy megjelenjen a bizottság előtt, hogy a nemzetközi adótervezési ügyeket megvitassa; úgy ítéli meg, hogy 13 – köztük néhány jól ismert – vállalat részéről egy parlamenti bizottsággal való együttműködés kezdeti elutasítása elfogadhatatlan, és komoly kárt okoz az Európai Parlament és az általa képviselt polgárok méltóságának; megjegyzi ugyanakkor, hogy 11 multinacionális vállalat (45) végül beleegyezett, hogy megjelenjen a bizottság előtt, de csak azt követően, hogy a TAXE bizottság szavazott a jelentésről, illetve röviddel a plenáris ülés szavazása előtt, két multinacionális vállalat (46) pedig mindvégig elzárkózott a megjelenéstől, ajánlja ezért, hogy az illetékes hatóságok vegyék fontolóra e vállalatok parlamenti belépőjének megvonását, és komolyan mérlegeljék egyértelmű szabályrendszer létrehozását és az átláthatósági nyilvántartásban szereplő szervezetek számára a magatartási kódexben megállapított kötelezettségeknek (47) – a Parlament bizottságaival és más politikai testületekkel való együttműködés függvényében történő – frissítését; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy többszöri meghívás ellenére 17-ből kezdetben csupán négy multinacionális vállalat (44) egyezett bele, hogy megjelenjen a bizottság előtt, hogy a nemzetközi adótervezési ügyeket megvitassa; úgy ítéli meg, hogy 13 – köztük néhány jól ismert – vállalat részéről egy parlamenti bizottsággal való együttműködés kezdeti elutasítása elfogadhatatlan, és komoly kárt okoz az Európai Parlament és az általa képviselt polgárok méltóságának; megjegyzi ugyanakkor, hogy 11 multinacionális vállalat (45) végül beleegyezett, hogy megjelenjen a bizottság előtt, de csak azt követően, hogy a TAXE bizottság szavazott a jelentésről, illetve röviddel a plenáris ülés szavazása előtt, két multinacionális vállalat (46) pedig mindvégig elzárkózott a megjelenéstől, ajánlja ezért, hogy az illetékes hatóságok vegyék fontolóra e vállalatok parlamenti belépőjének megvonását, és komolyan mérlegeljék egyértelmű szabályrendszer létrehozását és az átláthatósági nyilvántartásban szereplő szervezetek számára a magatartási kódexben megállapított kötelezettségeknek (47) – a Parlament bizottságaival és más politikai testületekkel való együttműködés függvényében történő – frissítését;

| 103. | szorgalmazza a pénzügyi intézményeknek a káros adózási gyakorlatok támogatásában játszott szerepe vizsgálatát; |
| --- | --- |

103.

szorgalmazza a pénzügyi intézményeknek a káros adózási gyakorlatok támogatásában játszott szerepe vizsgálatát;

Az előzetes feltételes adómegállapítással kapcsolatos együttműködés és koordináció

| 104. | sajnálatát fejezi ki a Tanáccsal 2015. október 6-án kötött politikai megállapodás tartalmával kapcsolatosan, amely elmarad a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. márciusi bizottsági jogalkotási javaslat mögött; hangsúlyozza, hogy ez utóbbi amellett, hogy közös keretet határoz meg a feltételes adómegállapításokra vonatkozó információk nyilvántartása és automatikus cseréje tekintetében, olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bizottság ténylegesen nyomon kövesse annak tagállamok általi végrehajtását, és biztosítsa, hogy az adómegállapítások ne gyakoroljanak negatív hatást a belső piacra; hangsúlyozza, hogy a tanácsi álláspont elfogadása megakadályozná az adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcsere összes előnyének kihasználását, különösen a hatékony végrehajtás szempontjából, és ezért felhívja a Tanácsot, hogy tartsa magát a bizottsági javaslathoz, és vegye kellően figyelembe a Parlament véleményét, különösen az irányelv hatálya (minden adómegállapítás, nemcsak a határokon átnyúló adómegállapítások), a visszamenőleges időszak (az összes még érvényes adómegállapításra vonatkozó információk cseréje) és a Bizottságnak (amelynek hozzá kell férnie az adómegállapításokhoz) nyújtott információk tekintetében; |
| --- | --- |

104.

sajnálatát fejezi ki a Tanáccsal 2015. október 6-án kötött politikai megállapodás tartalmával kapcsolatosan, amely elmarad a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. márciusi bizottsági jogalkotási javaslat mögött; hangsúlyozza, hogy ez utóbbi amellett, hogy közös keretet határoz meg a feltételes adómegállapításokra vonatkozó információk nyilvántartása és automatikus cseréje tekintetében, olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bizottság ténylegesen nyomon kövesse annak tagállamok általi végrehajtását, és biztosítsa, hogy az adómegállapítások ne gyakoroljanak negatív hatást a belső piacra; hangsúlyozza, hogy a tanácsi álláspont elfogadása megakadályozná az adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcsere összes előnyének kihasználását, különösen a hatékony végrehajtás szempontjából, és ezért felhívja a Tanácsot, hogy tartsa magát a bizottsági javaslathoz, és vegye kellően figyelembe a Parlament véleményét, különösen az irányelv hatálya (minden adómegállapítás, nemcsak a határokon átnyúló adómegállapítások), a visszamenőleges időszak (az összes még érvényes adómegállapításra vonatkozó információk cseréje) és a Bizottságnak (amelynek hozzá kell férnie az adómegállapításokhoz) nyújtott információk tekintetében;

| 105. | felkéri a tagállamokat, hogy új globális követelményként minden nemzetközi fórumon támogassák az adóigazgatások közötti automatikus információcserét; felkéri különösen a Bizottságot, az OECD-t és a G20-csoportot, hogy egy inkluzív globális folyamaton belül a legmegfelelőbb és legeredményesebb eszközökkel mozdítsák ezt elő; ragaszkodik ahhoz, hogy lépéseket tegyenek annak biztosítására, hogy az automatikus információcsere valóban globálissá és ezáltal hatékonnyá váljon –a titoktartási követelmények tiszteletben tartása mellett –, miközben támogatják a fejlődő országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az automatikus információcserében való teljes körű részvételükhöz szükséges kapacitást kiépítsék; hangsúlyozza, hogy az EU-n belüli információcsere uniós szintű központi nyilvántartáson keresztül is történhetne, amelyhez a Bizottság és az illetékes tagállami hatóságok férhetnének hozzá; |
| --- | --- |

105.

felkéri a tagállamokat, hogy új globális követelményként minden nemzetközi fórumon támogassák az adóigazgatások közötti automatikus információcserét; felkéri különösen a Bizottságot, az OECD-t és a G20-csoportot, hogy egy inkluzív globális folyamaton belül a legmegfelelőbb és legeredményesebb eszközökkel mozdítsák ezt elő; ragaszkodik ahhoz, hogy lépéseket tegyenek annak biztosítására, hogy az automatikus információcsere valóban globálissá és ezáltal hatékonnyá váljon –a titoktartási követelmények tiszteletben tartása mellett –, miközben támogatják a fejlődő országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az automatikus információcserében való teljes körű részvételükhöz szükséges kapacitást kiépítsék; hangsúlyozza, hogy az EU-n belüli információcsere uniós szintű központi nyilvántartáson keresztül is történhetne, amelyhez a Bizottság és az illetékes tagállami hatóságok férhetnének hozzá;

| 106. | felkéri a tagállamokat annak figyelembevételére, hogy minden feltételes adómegállapítást, különösen ha az transzferárképzést is magában foglal, valamennyi érintett országgal együttműködésben kell meghatározni, hogy a vonatkozó információkat ezek között automatikusan, teljes körűen és haladéktalanul ki kell cserélni, és hogy közösen kell végrehajtani az adókikerülés és az EU-n belüli adóalap-erózió csökkentésére irányuló mindenfajta nemzeti intézkedést, kellően figyelembe véve a FISCALIS 2020 program révén szerzett tapasztalatokat; megismétli azt az álláspontját, miszerint valamennyi olyan feltételes adómegállapítás alapvető elemeit, amely más tagállamokra is hatással van, nemcsak meg kell osztani az adóigazgatások és a Bizottság között, hanem be is kell mutatni a multinacionális vállalatok országonkénti beszámolóiban; |
| --- | --- |

106.

felkéri a tagállamokat annak figyelembevételére, hogy minden feltételes adómegállapítást, különösen ha az transzferárképzést is magában foglal, valamennyi érintett országgal együttműködésben kell meghatározni, hogy a vonatkozó információkat ezek között automatikusan, teljes körűen és haladéktalanul ki kell cserélni, és hogy közösen kell végrehajtani az adókikerülés és az EU-n belüli adóalap-erózió csökkentésére irányuló mindenfajta nemzeti intézkedést, kellően figyelembe véve a FISCALIS 2020 program révén szerzett tapasztalatokat; megismétli azt az álláspontját, miszerint valamennyi olyan feltételes adómegállapítás alapvető elemeit, amely más tagállamokra is hatással van, nemcsak meg kell osztani az adóigazgatások és a Bizottság között, hanem be is kell mutatni a multinacionális vállalatok országonkénti beszámolóiban;

| 107. | ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy nemcsak a határokon átnyúló, hanem a nemzeti feltételes adómegállapítások is hatással lehetnek más tagállamokra, és kéri ezért az automatikus információcsere valamennyi, tagállami kormányzat vagy adóhatóság, illetve azok bármely területi vagy közigazgatási alegysége által vagy nevében kibocsátott azon feltételes adómegállapításokra való kiterjesztését, amelyek az irányelv hatálybalépésekor még érvényben vannak; határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy kulcsfontosságú a Bizottság bevonása a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos adatok gyűjtésének és elemzésének folyamatába; |
| --- | --- |

107.

ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy nemcsak a határokon átnyúló, hanem a nemzeti feltételes adómegállapítások is hatással lehetnek más tagállamokra, és kéri ezért az automatikus információcsere valamennyi, tagállami kormányzat vagy adóhatóság, illetve azok bármely területi vagy közigazgatási alegysége által vagy nevében kibocsátott azon feltételes adómegállapításokra való kiterjesztését, amelyek az irányelv hatálybalépésekor még érvényben vannak; határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy kulcsfontosságú a Bizottság bevonása a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos adatok gyűjtésének és elemzésének folyamatába;

| 108. | ezenfelül kéri egy olyan keret létrehozását, amely eredményesen ellenőrzi az automatikus információcsere végrehajtását, kéri a statisztikák gyűjtését és közzétételét azon információkból, amelyek kicserélésére sor kerül, valamint különösen azt, hogy 2016. december 31-ig hozzanak létre egy biztonságos központi nyilvántartást, amely megkönnyíti a részt vevő adóhatóságok közötti információcserét; emlékeztet arra, hogy a feltételes adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcsere rendszerének létrehozása eredményeképpen igen nagy mennyiségű információ gyűlik össze, ami megnehezítheti az igazán problematikus esetek észlelését; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet, amellett, hogy 28 különböző nyelvű és különféle közigazgatási eljárásokkal működő tagállam van, szükségessé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok – annak érdekében, hogy az automatikus információcserét valóban hatékonnyá és hasznossá tegyék –intelligens, többek között információtechnológiai eszközöket igénybe vevő módszereket dolgozzanak ki e mennyiség és sokféleség kezelésére; |
| --- | --- |

108.

ezenfelül kéri egy olyan keret létrehozását, amely eredményesen ellenőrzi az automatikus információcsere végrehajtását, kéri a statisztikák gyűjtését és közzétételét azon információkból, amelyek kicserélésére sor kerül, valamint különösen azt, hogy 2016. december 31-ig hozzanak létre egy biztonságos központi nyilvántartást, amely megkönnyíti a részt vevő adóhatóságok közötti információcserét; emlékeztet arra, hogy a feltételes adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcsere rendszerének létrehozása eredményeképpen igen nagy mennyiségű információ gyűlik össze, ami megnehezítheti az igazán problematikus esetek észlelését; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet, amellett, hogy 28 különböző nyelvű és különféle közigazgatási eljárásokkal működő tagállam van, szükségessé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok – annak érdekében, hogy az automatikus információcserét valóban hatékonnyá és hasznossá tegyék –intelligens, többek között információtechnológiai eszközöket igénybe vevő módszereket dolgozzanak ki e mennyiség és sokféleség kezelésére;

| 109. | felkéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza egy olyan uniós szintű klíringrendszer hosszabb távon történő létrehozásának feltételeit, amelyen keresztül a Bizottság uniós szinten szisztematikusan átvilágítja a feltételes adómegállapításokat a bizonyosság, a következetesség, az egységesség és az átláthatóság mértékének növelése és annak ellenőrzése céljából, hogy ezen adómegállapítások más tagállamokra káros hatást gyakorolnak-e; |
| --- | --- |

109.

felkéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza egy olyan uniós szintű klíringrendszer hosszabb távon történő létrehozásának feltételeit, amelyen keresztül a Bizottság uniós szinten szisztematikusan átvilágítja a feltételes adómegállapításokat a bizonyosság, a következetesség, az egységesség és az átláthatóság mértékének növelése és annak ellenőrzése céljából, hogy ezen adómegállapítások más tagállamokra káros hatást gyakorolnak-e;

| 110. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy növelje a polgárok számára az átláthatóságot, a Bizottságnak éves jelentést kell közzétennie, amely összefoglalja a biztonságos központi adattárban szereplő fő eseteket, és hogy ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kölcsönös segítségnyújtási irányelv cikkeiben a titoktartásról rögzített rendelkezéseket; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy növelje a polgárok számára az átláthatóságot, a Bizottságnak éves jelentést kell közzétennie, amely összefoglalja a biztonságos központi adattárban szereplő fő eseteket, és hogy ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kölcsönös segítségnyújtási irányelv cikkeiben a titoktartásról rögzített rendelkezéseket;

| 111. | felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a feltételes adómegállapítások tekintetében egy közös uniós szintű keret létrehozását, amely közös kritériumokat tartalmaz, amelyek különösen a következők:






  — | az arra vonatkozó követelmény, hogy azokat a tovagyűrűző hatásokra vonatkozó átfogó elemzés – többek között a feltételes adómegállapítások más országok adóalapjára gyakorolt hatásainak elemzése – alapján kell meghatározni, valamennyi érintett fél és ország bevonásával; |
| --- | --- | --- |

111.

felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a feltételes adómegállapítások tekintetében egy közös uniós szintű keret létrehozását, amely közös kritériumokat tartalmaz, amelyek különösen a következők:

—

az arra vonatkozó követelmény, hogy azokat a tovagyűrűző hatásokra vonatkozó átfogó elemzés – többek között a feltételes adómegállapítások más országok adóalapjára gyakorolt hatásainak elemzése – alapján kell meghatározni, valamennyi érintett fél és ország bevonásával;

| — | azok vagy teljes egészében, vagy egyszerűsített formában történő, nyilvános közzététele, a titoktartási követelmények maradéktalan tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

—

azok vagy teljes egészében, vagy egyszerűsített formában történő, nyilvános közzététele, a titoktartási követelmények maradéktalan tiszteletben tartása mellett;

| — | a feltételes adómegállapítások megadására, elutasítására és visszavonására vonatkozó kritériumok közzétételének kötelezettsége; |
| --- | --- |

—

a feltételes adómegállapítások megadására, elutasítására és visszavonására vonatkozó kritériumok közzétételének kötelezettsége;

| — | egyenlő bánásmód és elérhetőség valamennyi adófizető számára; |
| --- | --- |

—

egyenlő bánásmód és elérhetőség valamennyi adófizető számára;

| — | a mérlegelési lehetőség hiánya és a mögöttes adórendelkezéseknek való maradéktalan megfelelés; |
| --- | --- |

—

a mérlegelési lehetőség hiánya és a mögöttes adórendelkezéseknek való maradéktalan megfelelés;

| 112. | arra kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg közös európai uniós iránymutatásokat a szokásos piaci ár OECD-elvének alkalmazására, amelynek célja az uniós tagállami gyakorlatok összehangolása a transzferárképzés olyan módon való rögzítése érdekében, hogy a transzferárképzésről szóló megállapodások megkötésekor a nemzeti hatóságoknak eszköz legyen a kezében arra, hogy ne csak a hasonló tranzakciókat, hanem a hasonló vállalkozásokat is össze tudják hasonlítani; |
| --- | --- |

112.

arra kéri a Bizottságot, hogy határozzon meg közös európai uniós iránymutatásokat a szokásos piaci ár OECD-elvének alkalmazására, amelynek célja az uniós tagállami gyakorlatok összehangolása a transzferárképzés olyan módon való rögzítése érdekében, hogy a transzferárképzésről szóló megállapodások megkötésekor a nemzeti hatóságoknak eszköz legyen a kezében arra, hogy ne csak a hasonló tranzakciókat, hanem a hasonló vállalkozásokat is össze tudják hasonlítani;

| 113. | úgy véli, hogy a méltányos és hatékony adórendszerhez megfelelő szintű átláthatóságra és bizalmas kezelésre van szükség; ennélfogva meggyőződése, hogy a tagállami adóhatóságoknak és adott esetben a Bizottságnak bármely jogi aktus és/vagy feltételes adómegállapítás végső kedvezményezettjeivel kapcsolatos információkhoz hozzáféréssel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

113.

úgy véli, hogy a méltányos és hatékony adórendszerhez megfelelő szintű átláthatóságra és bizalmas kezelésre van szükség; ennélfogva meggyőződése, hogy a tagállami adóhatóságoknak és adott esetben a Bizottságnak bármely jogi aktus és/vagy feltételes adómegállapítás végső kedvezményezettjeivel kapcsolatos információkhoz hozzáféréssel kell rendelkeznie;

| 114. | felszólítja a Bizottságot, hogy egyes konkrét jogi aktusok végső kedvezményezettjeinek megállapításához használja fel többek között a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelvet, amely az „adóbűncselekményeket” is a tágabb értelemben vett „bűncselekmények” közé sorolja; |
| --- | --- |

114.

felszólítja a Bizottságot, hogy egyes konkrét jogi aktusok végső kedvezményezettjeinek megállapításához használja fel többek között a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelvet, amely az „adóbűncselekményeket” is a tágabb értelemben vett „bűncselekmények” közé sorolja;

| 115. | kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre a Bizottságon belül nyilvános központi nyilvántartást valamennyi, a társasági adót érintő törvényi mentességről, kedvezményről és adójóváírásról, tagállamonként értékelve azok számszerű költségvetési hatását; |
| --- | --- |

115.

kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre a Bizottságon belül nyilvános központi nyilvántartást valamennyi, a társasági adót érintő törvényi mentességről, kedvezményről és adójóváírásról, tagállamonként értékelve azok számszerű költségvetési hatását;

A közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA)

| 116. | tudomásul veszi a Bizottság által 2015. június 17-én javasolt cselekvési tervet, amelynek célja az EU-ban az adókikerülés kezelése és a méltányos és hatékony társasági adózás előmozdítása; felhívja a Bizottságot, hogy az egész EU-ra kiterjedő kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) gyors létrehozása érdekében gyorsítsa fel a jogalkotási módosítások előterjesztését, amely alap nemcsak a kedvezményes rendszerek és a nemzeti adórendszerek közötti eltérések problémáját kezelné, hanem az európai szinten adóalap-szűküléshez vezető legtöbb problémát (különösen a transzferárképzési problémákat) is; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul folytassa a KKTA létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslattal kapcsolatban 2011-ben lezárt munkát, figyelembe véve a Parlament álláspontját és az azóta felmerült új tényezőket, és foglalja bele az OECD munkája nyomán levont legújabb következtetéseket, különösen az adóalap-szűküléssel és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervből eredő normákat, hogy 2016 folyamán elkészülhessen egy egységes szerkezetbe foglalt szöveg; |
| --- | --- |

116.

tudomásul veszi a Bizottság által 2015. június 17-én javasolt cselekvési tervet, amelynek célja az EU-ban az adókikerülés kezelése és a méltányos és hatékony társasági adózás előmozdítása; felhívja a Bizottságot, hogy az egész EU-ra kiterjedő kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) gyors létrehozása érdekében gyorsítsa fel a jogalkotási módosítások előterjesztését, amely alap nemcsak a kedvezményes rendszerek és a nemzeti adórendszerek közötti eltérések problémáját kezelné, hanem az európai szinten adóalap-szűküléshez vezető legtöbb problémát (különösen a transzferárképzési problémákat) is; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul folytassa a KKTA létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslattal kapcsolatban 2011-ben lezárt munkát, figyelembe véve a Parlament álláspontját és az azóta felmerült új tényezőket, és foglalja bele az OECD munkája nyomán levont legújabb következtetéseket, különösen az adóalap-szűküléssel és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos cselekvési tervből eredő normákat, hogy 2016 folyamán elkészülhessen egy egységes szerkezetbe foglalt szöveg;

| 117. | felhívja a Bizottságot, hogy javaslataiba vegyen fel olyan rendelkezéseket, amelyek célja a K+F beruházások és az állandó telephely fogalmának a gazdasági tartalommal összhangban történő pontosítása, a digitális gazdaságra is kiterjedően; rámutat a K+F beruházások fontosságára és arra, hogy a digitális gazdaságban inkább megkönnyíteni, mintsem gátolni kell a beruházást és a növekedést, a kialakulóban lévő európai digitális ágazat számára az Egyesült Államokban és másutt működő más szereplőkkel szemben versenyelőnyt biztosítva; hangsúlyozza, hogy a meglévő bizonyítékok tanúsága szerint a szabadalmi adókedvezmények nem járulnak hozzá az innováció ösztönzéséhez, és a nyereségátcsoportosítás miatt nagymértékű adóalap-eróziót eredményezhetnek; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az ilyen rendszerekkel való visszaélést vagy azok kihasználását minimálisra kell szorítani a tagállamok általi összehangolt fellépés és arra vonatkozó közös szabványok és fogalommeghatározások révén, hogy mi minősül a K+F előmozdításának és mi nem; hangsúlyozza, hogy a szabadalmi adókedvezményekre vonatkozó, a BEPS-kezdeményezés által javasolt ún. módosított nexus módszer nem lesz elegendő ahhoz, hogy kellően korlátozza a szabadalmi adókedvezményekkel kapcsolatos problémákat; |
| --- | --- |

117.

felhívja a Bizottságot, hogy javaslataiba vegyen fel olyan rendelkezéseket, amelyek célja a K+F beruházások és az állandó telephely fogalmának a gazdasági tartalommal összhangban történő pontosítása, a digitális gazdaságra is kiterjedően; rámutat a K+F beruházások fontosságára és arra, hogy a digitális gazdaságban inkább megkönnyíteni, mintsem gátolni kell a beruházást és a növekedést, a kialakulóban lévő európai digitális ágazat számára az Egyesült Államokban és másutt működő más szereplőkkel szemben versenyelőnyt biztosítva; hangsúlyozza, hogy a meglévő bizonyítékok tanúsága szerint a szabadalmi adókedvezmények nem járulnak hozzá az innováció ösztönzéséhez, és a nyereségátcsoportosítás miatt nagymértékű adóalap-eróziót eredményezhetnek; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az ilyen rendszerekkel való visszaélést vagy azok kihasználását minimálisra kell szorítani a tagállamok általi összehangolt fellépés és arra vonatkozó közös szabványok és fogalommeghatározások révén, hogy mi minősül a K+F előmozdításának és mi nem; hangsúlyozza, hogy a szabadalmi adókedvezményekre vonatkozó, a BEPS-kezdeményezés által javasolt ún. módosított nexus módszer nem lesz elegendő ahhoz, hogy kellően korlátozza a szabadalmi adókedvezményekkel kapcsolatos problémákat;

| 118. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az adózás és a gazdasági tartalom közötti kapcsolat helyreálljon, valamint hogy biztosítsák, hogy az adót azokban az országokban fizessék meg, ahol a tényleges gazdasági tevékenységet végzik és ahol az értékteremtés történik, továbbá a fennálló eltérések korrigálása érdekében a „képlet szerinti felosztás” differenciálhat a különböző ágazatok között, figyelembe véve sajátos jellemzőiket, különös tekintettel a digitális vállalkozásokra, mivel a digitális gazdaság még nehezebbé teszi a gazdasági tevékenység helyének meghatározását; felhívja a Bizottságot, hogy alaposan vegye fontolóra az Európai Parlament KKTA-val kapcsolatos állásfoglalását, valamint hogy olyan képlet szerinti felosztást fogadjon el, amely a vállalatok valós gazdasági teljesítményét tükrözi; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az e felosztási kulcs konkrét kialakítási lehetőségeire irányuló munkáját, szem előtt tartva különösen az egyes ágazatok vonatkozásában az egyes tagállamok adóbevételeire gyakorolt hatást, az adott tagállam gazdasági szerkezetének megfelelően; hangsúlyozza továbbá, hogy a KKTA az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni küzdelem és az európai hozzáadott érték teremtésének hasznos eszköze, függetlenül attól, hogy az adóbevételt esetleg részben az uniós költségvetés új saját forrásaként használják-e fel; |
| --- | --- |

118.

hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az adózás és a gazdasági tartalom közötti kapcsolat helyreálljon, valamint hogy biztosítsák, hogy az adót azokban az országokban fizessék meg, ahol a tényleges gazdasági tevékenységet végzik és ahol az értékteremtés történik, továbbá a fennálló eltérések korrigálása érdekében a „képlet szerinti felosztás” differenciálhat a különböző ágazatok között, figyelembe véve sajátos jellemzőiket, különös tekintettel a digitális vállalkozásokra, mivel a digitális gazdaság még nehezebbé teszi a gazdasági tevékenység helyének meghatározását; felhívja a Bizottságot, hogy alaposan vegye fontolóra az Európai Parlament KKTA-val kapcsolatos állásfoglalását, valamint hogy olyan képlet szerinti felosztást fogadjon el, amely a vállalatok valós gazdasági teljesítményét tükrözi; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az e felosztási kulcs konkrét kialakítási lehetőségeire irányuló munkáját, szem előtt tartva különösen az egyes ágazatok vonatkozásában az egyes tagállamok adóbevételeire gyakorolt hatást, az adott tagállam gazdasági szerkezetének megfelelően; hangsúlyozza továbbá, hogy a KKTA az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni küzdelem és az európai hozzáadott érték teremtésének hasznos eszköze, függetlenül attól, hogy az adóbevételt esetleg részben az uniós költségvetés új saját forrásaként használják-e fel;

| 119. | erősen támogatja a teljes körű kötelező KKTA mielőbbi bevezetését; tudomásul veszi a Bizottság felfogását, hogy a 2015. júniusi cselekvési tervében első lépésként egy egyszerű (nem konszolidált) közös társaságiadó-alapot terjesztett be, de rámutat arra, hogy ez sok kérdést nyitva fog hagyni, különösen az egységes piacon működő vállalkozások esetében, tekintettel arra, hogy a közös társaságiadó-alap nem biztosítja majd a konszolidálás miatti veszteségek kompenzálását, és nem oldja meg a multinacionális vállalatok által használt fő adókikerülési eszközök egyikével, a transzferárképzéssel járó bürokráciát és bizonytalanságot sem, és ugyanígy nem szünteti meg eredményesen az adóalap-átcsoportosítást az Unión belül; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy tűzzön ki konkrét és rövid határidőt arra, hogy beépítsék a „konszolidációs elemet” a KKTA-kezdeményezésbe; felhívja a Bizottságot, hogy mellőzze a további hatásvizsgálatokat ezzel az intézkedéssel kapcsolatban, amely évtizedek óta szerepel az EU napirendjén, és amellyel kapcsolatban széles körű előkészítési munka folyt, de amelyet 2011-es hivatalos benyújtása után a Tanácsban most blokkolnak; |
| --- | --- |

119.

erősen támogatja a teljes körű kötelező KKTA mielőbbi bevezetését; tudomásul veszi a Bizottság felfogását, hogy a 2015. júniusi cselekvési tervében első lépésként egy egyszerű (nem konszolidált) közös társaságiadó-alapot terjesztett be, de rámutat arra, hogy ez sok kérdést nyitva fog hagyni, különösen az egységes piacon működő vállalkozások esetében, tekintettel arra, hogy a közös társaságiadó-alap nem biztosítja majd a konszolidálás miatti veszteségek kompenzálását, és nem oldja meg a multinacionális vállalatok által használt fő adókikerülési eszközök egyikével, a transzferárképzéssel járó bürokráciát és bizonytalanságot sem, és ugyanígy nem szünteti meg eredményesen az adóalap-átcsoportosítást az Unión belül; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy tűzzön ki konkrét és rövid határidőt arra, hogy beépítsék a „konszolidációs elemet” a KKTA-kezdeményezésbe; felhívja a Bizottságot, hogy mellőzze a további hatásvizsgálatokat ezzel az intézkedéssel kapcsolatban, amely évtizedek óta szerepel az EU napirendjén, és amellyel kapcsolatban széles körű előkészítési munka folyt, de amelyet 2011-es hivatalos benyújtása után a Tanácsban most blokkolnak;

| 120. | felhívja a Bizottságot, hogy a KKTA elfogadásáig és uniós szintű teljes körű végrehajtásáig hozzon azonnali intézkedést annak érdekében, hogy biztosítsa a tényleges adózást, csökkentse a nyereségátcsoportosítást (főként a transzferárképzést), készítsen elő egy határokon átnyúló nyereségeket és veszteségeket ellentételező átmeneti rendszert, amelynek időleges jellegűnek kell lennie, és megfelelő garanciákat kell tartalmaznia arra nézve, hogy ne hozhasson létre újabb agresszív adótervezési lehetőségeket, valamint vezessen be megfelelő és hatékony visszaélésellenes szabályokat valamennyi érintett irányelvben; felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy az adózás és a társasági jog területén meglévő irányelvek és irányelvtervezetek megfelelőek-e a tényleges adózás kikényszerítésére; felhívja a Tanácsot, hogy készüljön fel e rendelkezések gyors elfogadására; hangsúlyozza, hogy egyik, nevezetesen a bürokrácia csökkentésére irányuló célkitűzése maradéktalan teljesítéséhez a közös, konszolidált adóalap bevezetésének közös számviteli szabályok végrehajtásával és adóügyekben a közigazgatási gyakorlatok fokozottabb harmonizálásával kellene együtt járnia; |
| --- | --- |

120.

felhívja a Bizottságot, hogy a KKTA elfogadásáig és uniós szintű teljes körű végrehajtásáig hozzon azonnali intézkedést annak érdekében, hogy biztosítsa a tényleges adózást, csökkentse a nyereségátcsoportosítást (főként a transzferárképzést), készítsen elő egy határokon átnyúló nyereségeket és veszteségeket ellentételező átmeneti rendszert, amelynek időleges jellegűnek kell lennie, és megfelelő garanciákat kell tartalmaznia arra nézve, hogy ne hozhasson létre újabb agresszív adótervezési lehetőségeket, valamint vezessen be megfelelő és hatékony visszaélésellenes szabályokat valamennyi érintett irányelvben; felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy az adózás és a társasági jog területén meglévő irányelvek és irányelvtervezetek megfelelőek-e a tényleges adózás kikényszerítésére; felhívja a Tanácsot, hogy készüljön fel e rendelkezések gyors elfogadására; hangsúlyozza, hogy egyik, nevezetesen a bürokrácia csökkentésére irányuló célkitűzése maradéktalan teljesítéséhez a közös, konszolidált adóalap bevezetésének közös számviteli szabályok végrehajtásával és adóügyekben a közigazgatási gyakorlatok fokozottabb harmonizálásával kellene együtt járnia;

| 121. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki egyértelmű jogszabályokat a gazdasági tartalom, értékteremtés és az állandó telephely fogalommeghatározására vonatkozóan, abból a célból, hogy oldja meg különösen a postafiókcégek kérdését, és dolgozzon ki olyan uniós kritériumokat és jogszabályokat a K+F kezelése tekintetében, amelyek összeegyeztethetők az OECD azonos témájú munkájával, de nem korlátozódnak arra, mivel a tagállamok jelenleg dolgoznak az ezzel kapcsolatos stratégiák megreformálásán, gyakran a támogatásokkal összekapcsolva azt; hangsúlyozza, hogy e jogszabályoknak egyértelműen jelezniük kell, hogy közvetlen kapcsolatnak kell fennállnia az adóhatóság által biztosított kedvezményes rendszerek és a mögöttes K+F tevékenységek között; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Bíróság Cadbury Schweppes ügyben hozott ítélete (C-196/04) szerint vizsgálja felül a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatokra vonatkozó európai jogszabályokat és azok alkalmazását, az adóztatás kettős elmaradásának megakadályozása céljából a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatok teljesen mesterséges megállapodásokon túlmutató, teljes körű alkalmazásának biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatokra vonatkozó szabályok harmonizálására Európában; |
| --- | --- |

121.

felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki egyértelmű jogszabályokat a gazdasági tartalom, értékteremtés és az állandó telephely fogalommeghatározására vonatkozóan, abból a célból, hogy oldja meg különösen a postafiókcégek kérdését, és dolgozzon ki olyan uniós kritériumokat és jogszabályokat a K+F kezelése tekintetében, amelyek összeegyeztethetők az OECD azonos témájú munkájával, de nem korlátozódnak arra, mivel a tagállamok jelenleg dolgoznak az ezzel kapcsolatos stratégiák megreformálásán, gyakran a támogatásokkal összekapcsolva azt; hangsúlyozza, hogy e jogszabályoknak egyértelműen jelezniük kell, hogy közvetlen kapcsolatnak kell fennállnia az adóhatóság által biztosított kedvezményes rendszerek és a mögöttes K+F tevékenységek között; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Bíróság Cadbury Schweppes ügyben hozott ítélete (C-196/04) szerint vizsgálja felül a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatokra vonatkozó európai jogszabályokat és azok alkalmazását, az adóztatás kettős elmaradásának megakadályozása céljából a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatok teljesen mesterséges megállapodásokon túlmutató, teljes körű alkalmazásának biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a külföldi ellenőrzés alatt álló vállalatokra vonatkozó szabályok harmonizálására Európában;

| 122. | felhívja továbbá a Bizottságot, hogy az általánosan elfogadott fogalommeghatározás hiányában folytasson további elemzéseket és vizsgálatokat az agresszív adótervezés és a káros adózási gyakorlatok – különösen a kettős adóztatásról szóló szerződésekkel való visszaélés és a hibrid meg nem felelési megállapodások – fogalmának meghatározása érdekében, figyelembe véve azok társadalomra gyakorolt különféle lehetséges negatív hatásait, biztosítsa azok nyomon követését, és azonosítsa pontosabban az adókikerülés EU-ban és a fejlődő országokban kifejtett hatását; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy – 2015. márciusi javaslata értelmében – határozzon meg az adókijátszásból és adókikerülésből fakadó adórés mérésére vonatkozó módszertant, és biztosítsa, hogy a folyamat nyomon követése és megfelelő szakpolitikai válaszok tervezése céljából a mérést rendszeresen elvégzik; kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedést annak érdekében, hogy pontosítsa valamennyi tagállam „függő joghatóságainak” pontos jogállását, valamint azt, hogy milyen eszközt lehetne felhasználni, hogy az EU-n belüli adóalap-erózió elkerülése érdekében gyakorlataikat megváltoztassák; |
| --- | --- |

122.

felhívja továbbá a Bizottságot, hogy az általánosan elfogadott fogalommeghatározás hiányában folytasson további elemzéseket és vizsgálatokat az agresszív adótervezés és a káros adózási gyakorlatok – különösen a kettős adóztatásról szóló szerződésekkel való visszaélés és a hibrid meg nem felelési megállapodások – fogalmának meghatározása érdekében, figyelembe véve azok társadalomra gyakorolt különféle lehetséges negatív hatásait, biztosítsa azok nyomon követését, és azonosítsa pontosabban az adókikerülés EU-ban és a fejlődő országokban kifejtett hatását; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy – 2015. márciusi javaslata értelmében – határozzon meg az adókijátszásból és adókikerülésből fakadó adórés mérésére vonatkozó módszertant, és biztosítsa, hogy a folyamat nyomon követése és megfelelő szakpolitikai válaszok tervezése céljából a mérést rendszeresen elvégzik; kéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedést annak érdekében, hogy pontosítsa valamennyi tagállam „függő joghatóságainak” pontos jogállását, valamint azt, hogy milyen eszközt lehetne felhasználni, hogy az EU-n belüli adóalap-erózió elkerülése érdekében gyakorlataikat megváltoztassák;

| 123. | emlékeztet arra, hogy a társaságiadó-csaláson felül jókora a csalás mértéke a határokon átnyúló héával kapcsolatban is, amely adó minden államkincstár számára alapvető fontosságú; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket – köztük a nemzeti adóhatóságok közötti jobb koordinációt – e probléma leküzdésére; |
| --- | --- |

123.

emlékeztet arra, hogy a társaságiadó-csaláson felül jókora a csalás mértéke a határokon átnyúló héával kapcsolatban is, amely adó minden államkincstár számára alapvető fontosságú; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket – köztük a nemzeti adóhatóságok közötti jobb koordinációt – e probléma leküzdésére;

A társasági adózásra vonatkozó magatartási kódex

| 124. | kéri a káros adózási gyakorlatok eredményes kezelésének, illetve az adóügyekkel kapcsolatos uniós szintű koordináció és együttműködés elősegítésének ténylegesen útjában álló akadályok megszüntetése céljából a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex és az annak érvényesítésével megbízott csoport sürgős reformját, mivel ezek eddigi működése megkérdőjelezhetőnek bizonyult; |
| --- | --- |

124.

kéri a káros adózási gyakorlatok eredményes kezelésének, illetve az adóügyekkel kapcsolatos uniós szintű koordináció és együttműködés elősegítésének ténylegesen útjában álló akadályok megszüntetése céljából a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex és az annak érvényesítésével megbízott csoport sürgős reformját, mivel ezek eddigi működése megkérdőjelezhetőnek bizonyult;

| 125. | kéri a tagállamokat, hogy az együttműködés szellemében hagyják jóvá az EU-ban a méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozó, 2015. június 17-i bizottsági cselekvési tervben foglalt javaslatokat; úgy véli, hogy nagyobb legitimitást biztosítana a csoportnak az átláthatóság és az elszámoltathatóság fokozása; kiáll a csoport irányításának és megbízásának átalakítása mellett, ideértve egy állandó, politikailag elszámoltatható elnök kinevezését, a csoport munkamódszereinek javítását, ezen belül egy lehetséges végrehajtási mechanizmust, ismertségének fokozása érdekében rendszeres részvételt a pénzügyminiszterek vagy vezető tisztségviselők csoportjában, valamint a csoporton belüli javított információcserét az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos kérdések eredményes megoldása érdekében; kéri emellett, hogy a – többek között harmadik országbeli – káros adózási gyakorlatok új formáinak megragadása érdekében frissítsék és bővítsék ki a kódexben meghatározott kritériumokat; felkéri a csoport elnökét és a Tanácsot, hogy a csoport tevékenységeiről rendszeresen tegyenek jelentést illetékes bizottságának, illetve konzultáljanak ezzel a bizottsággal, különös tekintettel az ECOFIN számára készített kétévenkénti jelentésre; |
| --- | --- |

125.

kéri a tagállamokat, hogy az együttműködés szellemében hagyják jóvá az EU-ban a méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozó, 2015. június 17-i bizottsági cselekvési tervben foglalt javaslatokat; úgy véli, hogy nagyobb legitimitást biztosítana a csoportnak az átláthatóság és az elszámoltathatóság fokozása; kiáll a csoport irányításának és megbízásának átalakítása mellett, ideértve egy állandó, politikailag elszámoltatható elnök kinevezését, a csoport munkamódszereinek javítását, ezen belül egy lehetséges végrehajtási mechanizmust, ismertségének fokozása érdekében rendszeres részvételt a pénzügyminiszterek vagy vezető tisztségviselők csoportjában, valamint a csoporton belüli javított információcserét az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos kérdések eredményes megoldása érdekében; kéri emellett, hogy a – többek között harmadik országbeli – káros adózási gyakorlatok új formáinak megragadása érdekében frissítsék és bővítsék ki a kódexben meghatározott kritériumokat; felkéri a csoport elnökét és a Tanácsot, hogy a csoport tevékenységeiről rendszeresen tegyenek jelentést illetékes bizottságának, illetve konzultáljanak ezzel a bizottsággal, különös tekintettel az ECOFIN számára készített kétévenkénti jelentésre;

| 126. | általánosabban felkéri a Tanácsot, hogy támogassa uniós szinten a valódi demokratikus ellenőrzés előmozdítását a határokon átnyúló adózási ügyekben, a más területeken már érvényben lévő irányvonalak mentén, amelyeken a tagállamok vagy más független intézmények, például az Európai Központi Bank és az egységes felügyeleti mechanizmus igazgatótanácsa rendelkeznek kizárólagos hatáskörrel; felkéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg egy adópolitikával foglalkozó magas szintű csoport létrehozásának a lehetőségét, ahogyan azt a Bizottság elnöke is javasolta; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek felelős „adóügyi bizottság” a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság mintájára a Tanács és a Bizottság képviselőiből és független szakértőkből állna, általánosabb felügyeletet gyakorolna a jogszabályi és nem jogszabályi adópolitika felett, és az ECOFIN Tanácsnak számolna be; kéri, hogy az Európai Parlamentnek legyen kezdeményezési joga arra, hogy az általa a káros adóverseny magatartási kódexben szereplő kritériumainak megfelelőnek ítélt bármilyen nemzeti intézkedést bejelentsen a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak; |
| --- | --- |

126.

általánosabban felkéri a Tanácsot, hogy támogassa uniós szinten a valódi demokratikus ellenőrzés előmozdítását a határokon átnyúló adózási ügyekben, a más területeken már érvényben lévő irányvonalak mentén, amelyeken a tagállamok vagy más független intézmények, például az Európai Központi Bank és az egységes felügyeleti mechanizmus igazgatótanácsa rendelkeznek kizárólagos hatáskörrel; felkéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg egy adópolitikával foglalkozó magas szintű csoport létrehozásának a lehetőségét, ahogyan azt a Bizottság elnöke is javasolta; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek felelős „adóügyi bizottság” a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság mintájára a Tanács és a Bizottság képviselőiből és független szakértőkből állna, általánosabb felügyeletet gyakorolna a jogszabályi és nem jogszabályi adópolitika felett, és az ECOFIN Tanácsnak számolna be; kéri, hogy az Európai Parlamentnek legyen kezdeményezési joga arra, hogy az általa a káros adóverseny magatartási kódexben szereplő kritériumainak megfelelőnek ítélt bármilyen nemzeti intézkedést bejelentsen a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak;

| 127. | kéri a Bizottságot, hogy készítse el a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 1999. évi jelentése, a Primarolo-jelentés (SN 4901/99) 26. bekezdésében említett, a közigazgatási gyakorlatokról szóló 1999. évi Simmons és Simmons jelentés második frissítését; |
| --- | --- |

127.

kéri a Bizottságot, hogy készítse el a magatartási kódexszel foglalkozó csoport 1999. évi jelentése, a Primarolo-jelentés (SN 4901/99) 26. bekezdésében említett, a közigazgatási gyakorlatokról szóló 1999. évi Simmons és Simmons jelentés második frissítését;

| 128. | sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy – kellően tiszteletben tartva a Szerződéseket és a tagállamok közvetlen adóügyekben fennálló hatáskörét – javítsák a csoport munkájának átláthatóságát, elszámoltathatóságát és nyomon követését, és felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen egy, a közösségi módszer alapján elfogadott keretjogszabályt; elengedhetetlennek tartja, hogy a szélesebb körű nyilvánosság is bővebb tájékoztatást kapjon a csoport munkájáról; |
| --- | --- |

128.

sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy – kellően tiszteletben tartva a Szerződéseket és a tagállamok közvetlen adóügyekben fennálló hatáskörét – javítsák a csoport munkájának átláthatóságát, elszámoltathatóságát és nyomon követését, és felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen egy, a közösségi módszer alapján elfogadott keretjogszabályt; elengedhetetlennek tartja, hogy a szélesebb körű nyilvánosság is bővebb tájékoztatást kapjon a csoport munkájáról;

| 129. | felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben hajtsa végre az európai ombudsman szakértői csoportok összetételére vonatkozó ajánlásait, és fogadjon el egy tervet annak biztosítására, hogy a szakértői csoportok kiegyensúlyozott összetételűek legyenek; ragaszkodik ahhoz, hogy miközben e cél elérése érdekében folytatódik a munka, azonnal kezdődjön el a jelenlegi struktúra és összetétel reformja; hangsúlyozza, hogy e reformok nem eredményeznék a jogalkotás terén rendelkezésre álló technikai szakértelem hiányát, mivel szakvélemények az összes érdekcsoport képviselői előtt nyitva álló nyilvános konzultációkon és nyilvános szakértői meghallgatásokon is előterjeszthetők; felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el az összeférhetetlenség egyértelmű meghatározását, valamint fogadjon el határozott politikákat annak megakadályozására, hogy az ilyen összeférhetetlenség kockázatának kitett személyek, és az adókijátszás és más bűncselekmények miatt elítélt szervezetek képviselői bármilyen szakértői vagy tanácsadó testület aktív tagjai lehessenek; |
| --- | --- |

129.

felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben hajtsa végre az európai ombudsman szakértői csoportok összetételére vonatkozó ajánlásait, és fogadjon el egy tervet annak biztosítására, hogy a szakértői csoportok kiegyensúlyozott összetételűek legyenek; ragaszkodik ahhoz, hogy miközben e cél elérése érdekében folytatódik a munka, azonnal kezdődjön el a jelenlegi struktúra és összetétel reformja; hangsúlyozza, hogy e reformok nem eredményeznék a jogalkotás terén rendelkezésre álló technikai szakértelem hiányát, mivel szakvélemények az összes érdekcsoport képviselői előtt nyitva álló nyilvános konzultációkon és nyilvános szakértői meghallgatásokon is előterjeszthetők; felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el az összeférhetetlenség egyértelmű meghatározását, valamint fogadjon el határozott politikákat annak megakadályozására, hogy az ilyen összeférhetetlenség kockázatának kitett személyek, és az adókijátszás és más bűncselekmények miatt elítélt szervezetek képviselői bármilyen szakértői vagy tanácsadó testület aktív tagjai lehessenek;

Állami támogatás

| 130. | határozottan üdvözli és támogatja a Bizottság kulcsszerepét illetékes versenyhatóságként a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó, folyamatban lévő állami támogatási vizsgálatokban; helytelennek tartja a több tagállam által visszatérően folytatott titkosítási gyakorlatot olyan projektek esetében, amelyek állami támogatásban részesültek; bátorítja a Bizottságot, hogy a káros adózási gyakorlatok kezelése érdekében használja ki teljes mértékben az uniós versenyszabályok alapján fennálló hatásköreit, és szankcionálja az ilyen gyakorlatokban érintettnek talált tagállamokat és vállalatokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság azonnal több – pénzügyi és emberi – erőforrással erősítse meg az összes szükséges állami támogatási vizsgálat lefolytatására irányuló képességét; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok teljes mértékben együttműködjenek a Bizottsággal a vizsgálatok során, és teljesítsék tájékoztatásra vonatkozó kéréseit; |
| --- | --- |

130.

határozottan üdvözli és támogatja a Bizottság kulcsszerepét illetékes versenyhatóságként a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó, folyamatban lévő állami támogatási vizsgálatokban; helytelennek tartja a több tagállam által visszatérően folytatott titkosítási gyakorlatot olyan projektek esetében, amelyek állami támogatásban részesültek; bátorítja a Bizottságot, hogy a káros adózási gyakorlatok kezelése érdekében használja ki teljes mértékben az uniós versenyszabályok alapján fennálló hatásköreit, és szankcionálja az ilyen gyakorlatokban érintettnek talált tagállamokat és vállalatokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság azonnal több – pénzügyi és emberi – erőforrással erősítse meg az összes szükséges állami támogatási vizsgálat lefolytatására irányuló képességét; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok teljes mértékben együttműködjenek a Bizottsággal a vizsgálatok során, és teljesítsék tájékoztatásra vonatkozó kéréseit;

| 131. | felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2017 közepéig az állami támogatások korszerűsítésére irányuló kezdeményezésének keretében fogadjon el új iránymutatásokat, amelyek pontosítják, hogy mi képez adóval összefüggő állami támogatást és „megfelelő” transzferárképzést, azzal a céllal, hogy megszüntessék a jogbiztonság hiányát mind a szabályokat betartó adófizetők, mind az adóigazgatások számára, ennek megfelelően keretet biztosítva a tagállamok adógyakorlatai számára, anélkül, hogy visszatartanának a jogszerű feltételes adómegállapítások igénybevételétől; vitatja a választottbírósági egyezmény hasznosságát, amely nem elég hatékony ahhoz, hogy a vitákkal – különösen a transzferárképzési kérdésekre vonatkozó vitákkal – foglalkozzon; úgy véli, hogy ezt az eszközt át kell alakítani és hatékonyabbá kell tenni, vagy egy hatásosabb, kölcsönös megállapodási eljárásokat tartalmazó uniós vitarendezési mechanizmussal kell felváltani; |
| --- | --- |

131.

felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2017 közepéig az állami támogatások korszerűsítésére irányuló kezdeményezésének keretében fogadjon el új iránymutatásokat, amelyek pontosítják, hogy mi képez adóval összefüggő állami támogatást és „megfelelő” transzferárképzést, azzal a céllal, hogy megszüntessék a jogbiztonság hiányát mind a szabályokat betartó adófizetők, mind az adóigazgatások számára, ennek megfelelően keretet biztosítva a tagállamok adógyakorlatai számára, anélkül, hogy visszatartanának a jogszerű feltételes adómegállapítások igénybevételétől; vitatja a választottbírósági egyezmény hasznosságát, amely nem elég hatékony ahhoz, hogy a vitákkal – különösen a transzferárképzési kérdésekre vonatkozó vitákkal – foglalkozzon; úgy véli, hogy ezt az eszközt át kell alakítani és hatékonyabbá kell tenni, vagy egy hatásosabb, kölcsönös megállapodási eljárásokat tartalmazó uniós vitarendezési mechanizmussal kell felváltani;

| 132. | felhívja a Bizottságot, hogy terjessze ki vizsgálódásait a Luxleaks-botrányban említett más multinacionális vállalatokra és a transzferárképzéshez jellegében vagy hatásaiban hasonló intézkedésekre is; |
| --- | --- |

132.

felhívja a Bizottságot, hogy terjessze ki vizsgálódásait a Luxleaks-botrányban említett más multinacionális vállalatokra és a transzferárképzéshez jellegében vagy hatásaiban hasonló intézkedésekre is;

| 133. | felhívja a Bizottságot, hogy az állami támogatások korszerűsítésének keretében a tagállamokra ruházott tágabb felelősségekkel összhangban mérlegelje a nemzeti adóigazgatások hálózatának létrehozását a legjobb gyakorlatok cseréje és az olyan adóintézkedések bevezetésének megelőzéséhez való következetesebb hozzájárulás céljából, amelyek jogellenes állami támogatást képezhetnek; felkéri a Bizottságot, hogy növelje a magatartási kódexszel foglalkozó (megreformált) csoport és a versenyszabályok adóval összefüggő támogatások terén való, Bizottság általi végrehajtása közötti stratégiai szinergiákat; |
| --- | --- |

133.

felhívja a Bizottságot, hogy az állami támogatások korszerűsítésének keretében a tagállamokra ruházott tágabb felelősségekkel összhangban mérlegelje a nemzeti adóigazgatások hálózatának létrehozását a legjobb gyakorlatok cseréje és az olyan adóintézkedések bevezetésének megelőzéséhez való következetesebb hozzájárulás céljából, amelyek jogellenes állami támogatást képezhetnek; felkéri a Bizottságot, hogy növelje a magatartási kódexszel foglalkozó (megreformált) csoport és a versenyszabályok adóval összefüggő támogatások terén való, Bizottság általi végrehajtása közötti stratégiai szinergiákat;

| 134. | megjegyzi, hogy az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó jelenlegi szabályok a versenyellenes gyakorlatokat a vállalatoknak jogellenesen nyújtott előnyök visszafizettetésével próbálják visszaszorítani; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a fennálló szabályok annak érdekében történő módosításának a lehetőségét, hogy lehetővé tegyék, hogy az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok megsértését követően visszafizettetett összegek vagy azokhoz a tagállamokhoz kerüljenek, amelyeknek az adóalapja erodálódott, vagy az EU költségvetésébe, ne pedig ahhoz a tagállamhoz, amely megadta az adóval összefüggő jogellenes támogatást, ahogy az jelenleg történik; a Bizottságot a meglévő jogszabályok módosítására kéri annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok megsértése esetén szankciókat lehessen elfogadni az érintett országokkal és vállalatokkal szemben; |
| --- | --- |

134.

megjegyzi, hogy az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó jelenlegi szabályok a versenyellenes gyakorlatokat a vállalatoknak jogellenesen nyújtott előnyök visszafizettetésével próbálják visszaszorítani; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a fennálló szabályok annak érdekében történő módosításának a lehetőségét, hogy lehetővé tegyék, hogy az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok megsértését követően visszafizettetett összegek vagy azokhoz a tagállamokhoz kerüljenek, amelyeknek az adóalapja erodálódott, vagy az EU költségvetésébe, ne pedig ahhoz a tagállamhoz, amely megadta az adóval összefüggő jogellenes támogatást, ahogy az jelenleg történik; a Bizottságot a meglévő jogszabályok módosítására kéri annak biztosítása érdekében, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok megsértése esetén szankciókat lehessen elfogadni az érintett országokkal és vállalatokkal szemben;

Átláthatóság

| 135. | úgy véli, hogy az Unió az adózás átláthatósága tekintetében példává és globális vezetővé válhat; |
| --- | --- |

135.

úgy véli, hogy az Unió az adózás átláthatósága tekintetében példává és globális vezetővé válhat;

| 136. | hangsúlyozza a multinacionális vállalatok nyilvános elszámoltathatóságának növelése céljából az átláthatóság és az adóigazgatások vizsgálatai támogatásának kritikus jelentőségét; hangsúlyozza, hogy az átláthatóság erős visszatartó hatással rendelkezhet, és megváltoztathatja a magatartást, a szabályokat be nem tartó cégek hírnévkockázata és az illetékes hatóságoknak történő információszolgáltatás révén egyaránt, amely hatóságok ezt követően korrektív intézkedéseket és szankciókat fogadhatnak el; hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell teremteni az átláthatóság igénye és az érzékeny kereskedelmi érdekek védelmének szükségessége, valamint az adatvédelmi szabályok betartása között; |
| --- | --- |

136.

hangsúlyozza a multinacionális vállalatok nyilvános elszámoltathatóságának növelése céljából az átláthatóság és az adóigazgatások vizsgálatai támogatásának kritikus jelentőségét; hangsúlyozza, hogy az átláthatóság erős visszatartó hatással rendelkezhet, és megváltoztathatja a magatartást, a szabályokat be nem tartó cégek hírnévkockázata és az illetékes hatóságoknak történő információszolgáltatás révén egyaránt, amely hatóságok ezt követően korrektív intézkedéseket és szankciókat fogadhatnak el; hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell teremteni az átláthatóság igénye és az érzékeny kereskedelmi érdekek védelmének szükségessége, valamint az adatvédelmi szabályok betartása között;

| 137. | úgy véli, hogy a multinacionális vállatok tevékenységeinek nagyobb átláthatósága elengedhetetlen annak biztosításához, hogy az adóigazgatások hatékonyan fel tudjanak lépni az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással szemben; megismétli azt az álláspontját, hogy a multinacionális vállalatoknak pénzügyi kimutatásaikban valamennyi ágazatban világos és érthető módon, tagállamonkénti és a telephelyeik helye szerinti harmadik országonkénti bontásban fel kell fedniük egy sor összesített információt, ezen belül adózás előtti eredményüket, az eredmény utáni adókat, az alkalmazottak számát, az eszközállományt, a feltételes adómegállapításokra vonatkozó alapvető információkat (országonkénti beszámolás); hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket az információkat a nyilvánosság rendelkezésére bocsássák, esetleg egy központi uniós nyilvántartás formájában; hangsúlyozza továbbá, hogy azon kkv-kat és közepes piaci tőkeértékű vállalatokat, amelyek nem multinacionális vállalatok, mentesíteni kell e kötelezettség alól; felhívja a Tanácsot, hogy 2015 végéig fogadja el a Parlament által a részvényesi jogokról szóló irányelvvel kapcsolatosan 2015 júliusában megszavazott álláspontot; hangsúlyozza, hogy az átláthatósági követelményeket úgy kell kialakítani és megvalósítani, hogy azok következtében az uniós vállalkozások ne kerüljenek versenyhátrányba; |
| --- | --- |

137.

úgy véli, hogy a multinacionális vállatok tevékenységeinek nagyobb átláthatósága elengedhetetlen annak biztosításához, hogy az adóigazgatások hatékonyan fel tudjanak lépni az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással szemben; megismétli azt az álláspontját, hogy a multinacionális vállalatoknak pénzügyi kimutatásaikban valamennyi ágazatban világos és érthető módon, tagállamonkénti és a telephelyeik helye szerinti harmadik országonkénti bontásban fel kell fedniük egy sor összesített információt, ezen belül adózás előtti eredményüket, az eredmény utáni adókat, az alkalmazottak számát, az eszközállományt, a feltételes adómegállapításokra vonatkozó alapvető információkat (országonkénti beszámolás); hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket az információkat a nyilvánosság rendelkezésére bocsássák, esetleg egy központi uniós nyilvántartás formájában; hangsúlyozza továbbá, hogy azon kkv-kat és közepes piaci tőkeértékű vállalatokat, amelyek nem multinacionális vállalatok, mentesíteni kell e kötelezettség alól; felhívja a Tanácsot, hogy 2015 végéig fogadja el a Parlament által a részvényesi jogokról szóló irányelvvel kapcsolatosan 2015 júliusában megszavazott álláspontot; hangsúlyozza, hogy az átláthatósági követelményeket úgy kell kialakítani és megvalósítani, hogy azok következtében az uniós vállalkozások ne kerüljenek versenyhátrányba;

| 138. | kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be egy, az adóigazgatóságaik számára elérhető, kiterjedtebb országonkénti adatszolgáltatási rendszert, amely az OECD-szabványra épül, és részletesebb információkat foglal magában, így tartalmazza az adóbevallásokat és a csoporton belüli tranzakciókat; hangsúlyozza, hogy a vállalkozások által más adóhatóságoknak adott adóügyi információkat a jogviták rendezésére szolgáló keretek javításával kell kiegészíteni annak érdekében, hogy tisztázni lehessen mindkét fél jogait, és el lehessen kerülni a negatív mellékhatásokat; hangsúlyozza, hogy harmadik országok adóhatóságai esetében információt csak olyan országok hatóságainak lehet továbbítani, amelyek az EU választottbírósági egyezményében foglaltakkal egyenértékű előírásokkal rendelkeznek; kéri harmonizált számviteli standardok kidolgozását is, amelyek lehetővé teszik különösen a jogdíjak részletesebb közzétételét; |
| --- | --- |

138.

kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be egy, az adóigazgatóságaik számára elérhető, kiterjedtebb országonkénti adatszolgáltatási rendszert, amely az OECD-szabványra épül, és részletesebb információkat foglal magában, így tartalmazza az adóbevallásokat és a csoporton belüli tranzakciókat; hangsúlyozza, hogy a vállalkozások által más adóhatóságoknak adott adóügyi információkat a jogviták rendezésére szolgáló keretek javításával kell kiegészíteni annak érdekében, hogy tisztázni lehessen mindkét fél jogait, és el lehessen kerülni a negatív mellékhatásokat; hangsúlyozza, hogy harmadik országok adóhatóságai esetében információt csak olyan országok hatóságainak lehet továbbítani, amelyek az EU választottbírósági egyezményében foglaltakkal egyenértékű előírásokkal rendelkeznek; kéri harmonizált számviteli standardok kidolgozását is, amelyek lehetővé teszik különösen a jogdíjak részletesebb közzétételét;

| 139. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezt az álláspontot, a múltbeli értékeléseivel és álláspontjaival összhangban, és tegyen meg minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy azt a belső piacon működő valamennyi multinacionális vállalatra kiterjesszék, és felhívja az OECD-t, hogy támogassa annak világszerte történő elterjesztését annak biztosítása érdekében, hogy a határokon átnyúló tevékenységeket folytató valamennyi cégre hasonló kötelezettségek vonatkozzanak; hangsúlyozza, hogy az átláthatóság javítására irányuló fellépés, jóllehet szükséges, nem elegendő a probléma átfogó kezeléséhez, és a nemzeti, uniós és nemzetközi adórendszerek alapos megreformálására is szükség van; |
| --- | --- |

139.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezt az álláspontot, a múltbeli értékeléseivel és álláspontjaival összhangban, és tegyen meg minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy azt a belső piacon működő valamennyi multinacionális vállalatra kiterjesszék, és felhívja az OECD-t, hogy támogassa annak világszerte történő elterjesztését annak biztosítása érdekében, hogy a határokon átnyúló tevékenységeket folytató valamennyi cégre hasonló kötelezettségek vonatkozzanak; hangsúlyozza, hogy az átláthatóság javítására irányuló fellépés, jóllehet szükséges, nem elegendő a probléma átfogó kezeléséhez, és a nemzeti, uniós és nemzetközi adórendszerek alapos megreformálására is szükség van;

| 140. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi adórendszer jelenlegi átláthatatlansága miatt a multinacionális vállalatoknak lehetőségük van kikerülni az adókat, kijátszani a nemzeti adótörvényeket, és adóparadicsomokba átcsoportosítani nyereségüket; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a negyedik pénzmosás elleni irányelvvel összhangban az illetékes hatóságok számára teljes körű hozzáférést biztosítsanak mind a vállalatok, mind a trösztök tényleges tulajdonosainak központi nyilvántartásaihoz; kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul ültessék át a negyedik pénzmosás elleni irányelvet, biztosítva a tényleges tulajdonosok központi nyilvántartásában szereplő információkhoz való széles körű és egyszerűsített hozzáférést; megismétli azt az álláspontját, hogy e nyilvántartásoknak nyilvánosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

140.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi adórendszer jelenlegi átláthatatlansága miatt a multinacionális vállalatoknak lehetőségük van kikerülni az adókat, kijátszani a nemzeti adótörvényeket, és adóparadicsomokba átcsoportosítani nyereségüket; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a negyedik pénzmosás elleni irányelvvel összhangban az illetékes hatóságok számára teljes körű hozzáférést biztosítsanak mind a vállalatok, mind a trösztök tényleges tulajdonosainak központi nyilvántartásaihoz; kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul ültessék át a negyedik pénzmosás elleni irányelvet, biztosítva a tényleges tulajdonosok központi nyilvántartásában szereplő információkhoz való széles körű és egyszerűsített hozzáférést; megismétli azt az álláspontját, hogy e nyilvántartásoknak nyilvánosnak kell lenniük;

| 141. | elismeri az európai adóazonosító szám (TIN) létrehozása érdekében a Bizottság által végzett munkát; felhívja a Bizottságot, hogy a 2012. évi, az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelemről szóló cselekvési tervében (22. intézkedés) felvázolt európai adóazonosító szám alapján terjesszen elő javaslatot az európai adóazonosító számra vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy az adóazonosító számokat tartják az adófizetők azonosítására szolgáló legjobb eszköznek, ezért sürgeti e projekt meggyorsítását; szorgalmazza, hogy a Bizottság ezenfelül egy hasonló, globális szintű azonosító szám – mint például a szabályozási felügyeleti bizottság globális jogalany-azonosítója (LEI) – létrehozásán is aktívan dolgozzon; |
| --- | --- |

141.

elismeri az európai adóazonosító szám (TIN) létrehozása érdekében a Bizottság által végzett munkát; felhívja a Bizottságot, hogy a 2012. évi, az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelemről szóló cselekvési tervében (22. intézkedés) felvázolt európai adóazonosító szám alapján terjesszen elő javaslatot az európai adóazonosító számra vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy az adóazonosító számokat tartják az adófizetők azonosítására szolgáló legjobb eszköznek, ezért sürgeti e projekt meggyorsítását; szorgalmazza, hogy a Bizottság ezenfelül egy hasonló, globális szintű azonosító szám – mint például a szabályozási felügyeleti bizottság globális jogalany-azonosítója (LEI) – létrehozásán is aktívan dolgozzon;

| 142. | hangsúlyozza továbbá az átláthatóság fontosságát a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó folyamatban lévő állami támogatási vizsgálatokban is; |
| --- | --- |

142.

hangsúlyozza továbbá az átláthatóság fontosságát a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó folyamatban lévő állami támogatási vizsgálatokban is;

| 143. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ahhoz hasonló rendelkezések uniós bevezetését, mint az Amerikai Kormányzati Számviteli Standard Bizottság (GASB) szabálya (48), amely előírja az államok és a helyi önkormányzatok számára, hogy számoljanak be arról, hogy a gazdasági fejlesztés érdekében adott vállalati adókedvezmények miatt mennyi bevételtől estek el; |
| --- | --- |

143.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ahhoz hasonló rendelkezések uniós bevezetését, mint az Amerikai Kormányzati Számviteli Standard Bizottság (GASB) szabálya (48), amely előírja az államok és a helyi önkormányzatok számára, hogy számoljanak be arról, hogy a gazdasági fejlesztés érdekében adott vállalati adókedvezmények miatt mennyi bevételtől estek el;

A visszaélést bejelentő személyek védelme

| 144. | felhívja a Bizottságot, hogy 2016 júniusáig tegyen javaslatot a visszaélést bejelentő személyek és hasonló informátorok tényleges védelmére szolgáló uniós jogszabályi keret létrehozására; hangsúlyozza, hogy nem elfogadható, hogy a polgárok és újságírók ahelyett, hogy jogi védelemben részesülnének, büntetőeljárás alá vonhatók, amikor – különösen az adókikerülési, adókijátszási és pénzmosási ügyekben – a közérdeknek megfelelően eljárva információkat nyújtanak vagy kötelességszegéseket, törvénysértéseket, csalást vagy jogellenes tevékenységet vagy bármilyen más, az EU alapelveibe, például a lojális együttműködés elvébe ütköző magatartást jelentenek be; |
| --- | --- |

144.

felhívja a Bizottságot, hogy 2016 júniusáig tegyen javaslatot a visszaélést bejelentő személyek és hasonló informátorok tényleges védelmére szolgáló uniós jogszabályi keret létrehozására; hangsúlyozza, hogy nem elfogadható, hogy a polgárok és újságírók ahelyett, hogy jogi védelemben részesülnének, büntetőeljárás alá vonhatók, amikor – különösen az adókikerülési, adókijátszási és pénzmosási ügyekben – a közérdeknek megfelelően eljárva információkat nyújtanak vagy kötelességszegéseket, törvénysértéseket, csalást vagy jogellenes tevékenységet vagy bármilyen más, az EU alapelveibe, például a lojális együttműködés elvébe ütköző magatartást jelentenek be;

| 145. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg azoknak az eszközöknek a körét, amelyekkel biztosítható az indokolatlan büntetőeljárás, gazdasági szankciók vagy diszkrimináció elleni ilyen védelem, a titoktartás és az üzleti titkok védelmének egyidejű biztosítása mellett; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet az USA Dodd-Frank törvényére – amely jutalmazza az informátorokat, amiért hiteles információkkal látják el a hatóságokat, és védi őket a büntetőeljárással és munkahelyük elvesztésével szemben –, szem előtt tartva, hogy az ilyen jutalmazás nem ösztönözheti az üzleti szempontból érzékeny információk közzétételét; független európai szervezet létrehozását javasolja, amely összegyűjtené ezeket az információkat, vizsgálatokat folytatna, továbbá egy olyan közös európai alap létrehozását, amely támogatást nyújtana a visszaélést bejelentő személyeknek annak érdekében, hogy az ilyen személyek megfelelő pénzügyi támogatásban részesüljenek, és mindkét szervezetet a behajtott források, illetve a kirótt bírságok egy részének elkülönítése révén finanszíroznák; úgy véli, hogy a védelmet abban az esetben is biztosítani kellene a visszaélést jelentő személyek számára, ha azok a nyilvánosságot is tájékoztatják, miután a nemzeti vagy uniós szintű illetékes hatóságoknak jelentették az ügyet, és azok nem reagáltak a bejelentésre egy hónapon belül; |
| --- | --- |

145.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg azoknak az eszközöknek a körét, amelyekkel biztosítható az indokolatlan büntetőeljárás, gazdasági szankciók vagy diszkrimináció elleni ilyen védelem, a titoktartás és az üzleti titkok védelmének egyidejű biztosítása mellett; ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet az USA Dodd-Frank törvényére – amely jutalmazza az informátorokat, amiért hiteles információkkal látják el a hatóságokat, és védi őket a büntetőeljárással és munkahelyük elvesztésével szemben –, szem előtt tartva, hogy az ilyen jutalmazás nem ösztönözheti az üzleti szempontból érzékeny információk közzétételét; független európai szervezet létrehozását javasolja, amely összegyűjtené ezeket az információkat, vizsgálatokat folytatna, továbbá egy olyan közös európai alap létrehozását, amely támogatást nyújtana a visszaélést bejelentő személyeknek annak érdekében, hogy az ilyen személyek megfelelő pénzügyi támogatásban részesüljenek, és mindkét szervezetet a behajtott források, illetve a kirótt bírságok egy részének elkülönítése révén finanszíroznák; úgy véli, hogy a védelmet abban az esetben is biztosítani kellene a visszaélést jelentő személyek számára, ha azok a nyilvánosságot is tájékoztatják, miután a nemzeti vagy uniós szintű illetékes hatóságoknak jelentették az ügyet, és azok nem reagáltak a bejelentésre egy hónapon belül;

A vállalatok társadalmi felelősségvállalása

| 146. | úgy véli, hogy a felelős adóstratégia végrehajtása a vállalati társadalmi felelősségvállalás alappillérének tekintendő, különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás legújabb meghatározása értelmében: „a vállatok felelősségvállalása a társadalomra gyakorolt hatásaikért” (49); sajnálatosnak tartja, hogy a legtöbb cég erről nem tesz említést a társadalmi felelősségvállalásról szóló beszámolójában; hangsúlyozza, hogy az agresszív adótervezés nem összeegyeztethető a vállalati társadalmi felelősségvállalással; felhívja a Bizottságot, hogy foglalja bele ezt az elemet a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégiába, és ennek megfelelően határozza meg a stratégia tartalmát; |
| --- | --- |

146.

úgy véli, hogy a felelős adóstratégia végrehajtása a vállalati társadalmi felelősségvállalás alappillérének tekintendő, különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás legújabb meghatározása értelmében: „a vállatok felelősségvállalása a társadalomra gyakorolt hatásaikért” (49); sajnálatosnak tartja, hogy a legtöbb cég erről nem tesz említést a társadalmi felelősségvállalásról szóló beszámolójában; hangsúlyozza, hogy az agresszív adótervezés nem összeegyeztethető a vállalati társadalmi felelősségvállalással; felhívja a Bizottságot, hogy foglalja bele ezt az elemet a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégiába, és ennek megfelelően határozza meg a stratégia tartalmát;

Harmadik országbeli vonatkozások

OECD

| 147. | támogatja az OECD BEPS cselekvési tervét, miközben elismeri, hogy az kompromisszum eredménye, ami nem megy elég messzire ahhoz, hogy megbirkózhasson az adóelkerülési probléma méretével, valamint elismeri azt is, hogy ezeknek a javaslatoknak kellene képezniük a további uniós és globális szintű intézkedések alapját; felszólítja az OECD-t, annak tagállamait és az összes érintett államot, hogy hozzanak létre erőteljes monitoringeszközt az iránymutatások végrehajtása során elért előrehaladás értékelésére, az iránymutatások hatékonyságának bizonyítására, és esetlegesen korrekciós intézkedés meghozatalára; |
| --- | --- |

147.

támogatja az OECD BEPS cselekvési tervét, miközben elismeri, hogy az kompromisszum eredménye, ami nem megy elég messzire ahhoz, hogy megbirkózhasson az adóelkerülési probléma méretével, valamint elismeri azt is, hogy ezeknek a javaslatoknak kellene képezniük a további uniós és globális szintű intézkedések alapját; felszólítja az OECD-t, annak tagállamait és az összes érintett államot, hogy hozzanak létre erőteljes monitoringeszközt az iránymutatások végrehajtása során elért előrehaladás értékelésére, az iránymutatások hatékonyságának bizonyítására, és esetlegesen korrekciós intézkedés meghozatalára;

| 148. | ajánlja, hogy a két folyamat következetességének folyamatos biztosítása és a kettős standardok elkerülése érdekében erősítsék meg a Bizottság és az OECD közötti intézményi kapcsolatokat és együttműködést; felkéri a tagállamokat, hogy mihamarabb ültessék át az OECD iránymutatásain alapuló uniós jogszabályokat nemzeti jogrendjükbe, ezáltal úttörővé téve az EU-t az OECD-ajánlások végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy az OECD megközelítése még mindig a „puha” jogon alapul, és az ennek keretében tett lépéseket uniós szinten megfelelő, az egységes piac igényeivel összhangban álló jogalkotási kerettel kell kiegészíteni, pl. egy adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni irányelv formájában, amely azonban túlmutat az OECD BEPS kezdeményezésein azokon a területeken, amelyeket ezek nem megfelelően szabályoznak; |
| --- | --- |

148.

ajánlja, hogy a két folyamat következetességének folyamatos biztosítása és a kettős standardok elkerülése érdekében erősítsék meg a Bizottság és az OECD közötti intézményi kapcsolatokat és együttműködést; felkéri a tagállamokat, hogy mihamarabb ültessék át az OECD iránymutatásain alapuló uniós jogszabályokat nemzeti jogrendjükbe, ezáltal úttörővé téve az EU-t az OECD-ajánlások végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy az OECD megközelítése még mindig a „puha” jogon alapul, és az ennek keretében tett lépéseket uniós szinten megfelelő, az egységes piac igényeivel összhangban álló jogalkotási kerettel kell kiegészíteni, pl. egy adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni irányelv formájában, amely azonban túlmutat az OECD BEPS kezdeményezésein azokon a területeken, amelyeket ezek nem megfelelően szabályoznak;

Adóparadicsomok

| 149. | közös uniós megközelítést szorgalmaz az adóparadicsomokkal kapcsolatban; felhívja különösen a Bizottságot, hogy folytassa az európai fogalommeghatározás kidolgozására és elfogadására, az adóparadicsomok földrajzi elhelyezkedésüktől független azonosítására szolgáló közös kritériumkészletre és a velük együttműködő országok és az agresszív adótervezés céljaira ezeket felhasználó vállalatok megfelelő szankcionálására irányuló munkáját, a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről szóló, 2012. decemberi ajánlása alapján (vagyis túllépve az információcserén és az átláthatóságon, és bevonva a méltányos adóversenyt és a tényleges adózást), valamint az ezen országokra alkalmazandó megfelelő közös intézkedések meghatározására irányuló munkáját; az ilyen lehetséges intézkedések nem tételes felsorolását illetően utal az adócsalás, az adókijátszás és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló, fent említett, 2013. május 21-i állásfoglalására (50); megismétli, hogy az átfogó, átlátható, szilárd, objektíven igazolható és közösen elfogadott mutatókon alapuló, rendszeresen frissített, valóban európai listák eredményesebbek lennének a jó adóügyi kormányzás előmozdításának és az ilyen joghatóságokkal szembeni és azokon belüli adózási magatartások megváltoztatásának eszközeként; |
| --- | --- |

149.

közös uniós megközelítést szorgalmaz az adóparadicsomokkal kapcsolatban; felhívja különösen a Bizottságot, hogy folytassa az európai fogalommeghatározás kidolgozására és elfogadására, az adóparadicsomok földrajzi elhelyezkedésüktől független azonosítására szolgáló közös kritériumkészletre és a velük együttműködő országok és az agresszív adótervezés céljaira ezeket felhasználó vállalatok megfelelő szankcionálására irányuló munkáját, a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről szóló, 2012. decemberi ajánlása alapján (vagyis túllépve az információcserén és az átláthatóságon, és bevonva a méltányos adóversenyt és a tényleges adózást), valamint az ezen országokra alkalmazandó megfelelő közös intézkedések meghatározására irányuló munkáját; az ilyen lehetséges intézkedések nem tételes felsorolását illetően utal az adócsalás, az adókijátszás és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló, fent említett, 2013. május 21-i állásfoglalására (50); megismétli, hogy az átfogó, átlátható, szilárd, objektíven igazolható és közösen elfogadott mutatókon alapuló, rendszeresen frissített, valóban európai listák eredményesebbek lennének a jó adóügyi kormányzás előmozdításának és az ilyen joghatóságokkal szembeni és azokon belüli adózási magatartások megváltoztatásának eszközeként;

| 150. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai feketelistára vegye fel azokat a területeket, amelyek adóügyi előnyöket nyújtanak anélkül, hogy megkövetelnék a jelentős gazdasági tevékenységet az országban, jelentősen alacsony tényleges adózást biztosítanak, valamint nem garantálják az adóügyi információk automatikus cseréjét más joghatóságokkal; |
| --- | --- |

150.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai feketelistára vegye fel azokat a területeket, amelyek adóügyi előnyöket nyújtanak anélkül, hogy megkövetelnék a jelentős gazdasági tevékenységet az országban, jelentősen alacsony tényleges adózást biztosítanak, valamint nem garantálják az adóügyi információk automatikus cseréjét más joghatóságokkal;

| 151. | hangsúlyozza különösen, hogy biztosítani kell a kimenő pénzáramlások legalább egyszeri megadóztatását, például forrásadó kivetése vagy ezzel egyenértékű intézkedések bevezetése révén, annak elkerülése érdekében, hogy a nyereség adózatlanul hagyja el az EU-t, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jogalkotási javaslatot e célból, például az anya- és leányvállalatokról, valamint a kamat- és jogdíjfizetésekről szóló irányelv felülvizsgálata révén; kitart amellett, hogy egy azt biztosító rendszert kell kialakítani, hogy igazoló dokumentumot kelljen bemutatni a nemzeti adóhatóságoknak e művelet tanúsítására, és erről a Bizottságot tájékoztatni kelljen, védve ezáltal az egységes piacot és fenntartva a kapcsolatot a nyereség és a gazdasági érték előállításának helye, illetőleg azok adóztatásának a helye között; hangsúlyozza, hogy a kettős adóztatás és a jogviták elkerülése érdekében alaposan végig kell gondolni egy ilyen rendszer tervezését; miközben támogatja az adóügyi kérdések multilaterális megközelítésének OECD általi előmozdítását, amelynek célja a nemzetközi adószabályok egyszerűsítése és annak biztosítása, hogy a nyereséget azon a helyen adóztassák meg, ahol az értéket előállították, felhívja a Bizottságot, hogy erősítse az EU nemzetközi színtéren betöltött szerepét azáltal, hogy egységes hangon szólal meg, és munkálkodjon a kétoldalú adóügyi megállapodások közös uniós keretén és a nagyszámú egyedi bilaterális adóegyezmény uniós/harmadik joghatóságokkal kötött egyezményekkel való fokozatos felváltásán; hangsúlyozza, hogy ez kínálná a legközvetlenebb lehetőséget a legkedvezőbb egyezmények kiválasztása gyakorlatának kezelésére; felszólítja a tagállamokat, hogy a BEPS-javaslatokkal összhangban adóegyezményeikbe haladéktalanul foglaljanak bele visszaélés elleni rendelkezéseket; |
| --- | --- |

151.

hangsúlyozza különösen, hogy biztosítani kell a kimenő pénzáramlások legalább egyszeri megadóztatását, például forrásadó kivetése vagy ezzel egyenértékű intézkedések bevezetése révén, annak elkerülése érdekében, hogy a nyereség adózatlanul hagyja el az EU-t, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jogalkotási javaslatot e célból, például az anya- és leányvállalatokról, valamint a kamat- és jogdíjfizetésekről szóló irányelv felülvizsgálata révén; kitart amellett, hogy egy azt biztosító rendszert kell kialakítani, hogy igazoló dokumentumot kelljen bemutatni a nemzeti adóhatóságoknak e művelet tanúsítására, és erről a Bizottságot tájékoztatni kelljen, védve ezáltal az egységes piacot és fenntartva a kapcsolatot a nyereség és a gazdasági érték előállításának helye, illetőleg azok adóztatásának a helye között; hangsúlyozza, hogy a kettős adóztatás és a jogviták elkerülése érdekében alaposan végig kell gondolni egy ilyen rendszer tervezését; miközben támogatja az adóügyi kérdések multilaterális megközelítésének OECD általi előmozdítását, amelynek célja a nemzetközi adószabályok egyszerűsítése és annak biztosítása, hogy a nyereséget azon a helyen adóztassák meg, ahol az értéket előállították, felhívja a Bizottságot, hogy erősítse az EU nemzetközi színtéren betöltött szerepét azáltal, hogy egységes hangon szólal meg, és munkálkodjon a kétoldalú adóügyi megállapodások közös uniós keretén és a nagyszámú egyedi bilaterális adóegyezmény uniós/harmadik joghatóságokkal kötött egyezményekkel való fokozatos felváltásán; hangsúlyozza, hogy ez kínálná a legközvetlenebb lehetőséget a legkedvezőbb egyezmények kiválasztása gyakorlatának kezelésére; felszólítja a tagállamokat, hogy a BEPS-javaslatokkal összhangban adóegyezményeikbe haladéktalanul foglaljanak bele visszaélés elleni rendelkezéseket;

| 152. | úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások létrehozását fokozott adóügyi együttműködésnek kell kísérnie, amely megelőzi az azonos piacokon versengő cégek általi adókikerülést, és egyenlő feltételeket biztosít; kéri ezért a Bizottságot, hogy valamennyi uniós szabadkereskedelmi megállapodásba vezessen be adórendelkezéseket, amelyek köteleznék a partnerországokat a jó adóügyi kormányzás alkalmazására, és viszonosságot biztosítanának adóügyekben; hangsúlyozza, hogy a jó adóügyi kormányzás platformja által elvégzett munka jó alapot képez, amelyre építve megvalósítható ez az elképzelés; hangsúlyozza, hogy ugyanez vonatkozhatna az uniós együttműködési megállapodásokra; |
| --- | --- |

152.

úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások létrehozását fokozott adóügyi együttműködésnek kell kísérnie, amely megelőzi az azonos piacokon versengő cégek általi adókikerülést, és egyenlő feltételeket biztosít; kéri ezért a Bizottságot, hogy valamennyi uniós szabadkereskedelmi megállapodásba vezessen be adórendelkezéseket, amelyek köteleznék a partnerországokat a jó adóügyi kormányzás alkalmazására, és viszonosságot biztosítanának adóügyekben; hangsúlyozza, hogy a jó adóügyi kormányzás platformja által elvégzett munka jó alapot képez, amelyre építve megvalósítható ez az elképzelés; hangsúlyozza, hogy ugyanez vonatkozhatna az uniós együttműködési megállapodásokra;

| 153. | felhívja az uniós szerveket, hogy ne működjenek együtt az adóügyekben nem együttműködőnek tartott joghatóságokkal, sem pedig az adócsalás, adókijátszás vagy agresszív adótervezés miatt elítélt vállalatokkal; kéri, hogy az olyan intézmények, mint az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) a továbbiakban ne működjenek együtt pénzügyi közvetítőikön keresztül az adóügyekben nem együttműködő joghatóságokkal; kéri továbbá az uniós szerveket, hogy vállaljanak kötelezettséget arra, hogy nem nyújtanak uniós finanszírozást az adócsalás, adókijátszás vagy agresszív adótervezés miatt elítélt vállalatoknak; |
| --- | --- |

153.

felhívja az uniós szerveket, hogy ne működjenek együtt az adóügyekben nem együttműködőnek tartott joghatóságokkal, sem pedig az adócsalás, adókijátszás vagy agresszív adótervezés miatt elítélt vállalatokkal; kéri, hogy az olyan intézmények, mint az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) a továbbiakban ne működjenek együtt pénzügyi közvetítőikön keresztül az adóügyekben nem együttműködő joghatóságokkal; kéri továbbá az uniós szerveket, hogy vállaljanak kötelezettséget arra, hogy nem nyújtanak uniós finanszírozást az adócsalás, adókijátszás vagy agresszív adótervezés miatt elítélt vállalatoknak;

| 154. | felhívja a Bizottságot, hogy használja a rendelkezésére álló összes eszközt a fejlett országokkal szemben összehangoltabb megközelítés támogatására annak érdekében, hogy adóügyekben előmozdítsa a nagyobb fokú viszonosságot, különös tekintettel az Egyesült Államokkal az adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvény (The Foreign Account Tax Compliance Act – FATCA) hatálybalépését követően történő információcserére; arra is felhívja a Bizottságot, hogy – tekintettel a pénzügyi számlainformációk automatikus cseréjéről szóló, az EU és Svájc között létrejött 2015. május 27-i megállapodásra – az egységes piac megőrzése érdekében gondosan kövesse nyomon egyes káros adózási gyakorlatok Svájcban történő fokozatos kivezetését, összhangban a BEPS-iránymutatásokkal, valamint biztosítsa, hogy a jövőben ne vezessenek be új, káros adózási intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy Svájccal folytatott tárgyalásai során javasolja az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályok svájci jogba való bevezetését; kitart amellett, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Svájc kövesse az adózással kapcsolatos uniós megközelítést, és erről be kell számolnia a Parlamentnek; |
| --- | --- |

154.

felhívja a Bizottságot, hogy használja a rendelkezésére álló összes eszközt a fejlett országokkal szemben összehangoltabb megközelítés támogatására annak érdekében, hogy adóügyekben előmozdítsa a nagyobb fokú viszonosságot, különös tekintettel az Egyesült Államokkal az adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvény (The Foreign Account Tax Compliance Act – FATCA) hatálybalépését követően történő információcserére; arra is felhívja a Bizottságot, hogy – tekintettel a pénzügyi számlainformációk automatikus cseréjéről szóló, az EU és Svájc között létrejött 2015. május 27-i megállapodásra – az egységes piac megőrzése érdekében gondosan kövesse nyomon egyes káros adózási gyakorlatok Svájcban történő fokozatos kivezetését, összhangban a BEPS-iránymutatásokkal, valamint biztosítsa, hogy a jövőben ne vezessenek be új, káros adózási intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy Svájccal folytatott tárgyalásai során javasolja az ellenőrzött külföldi vállalatokra vonatkozó szabályok svájci jogba való bevezetését; kitart amellett, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Svájc kövesse az adózással kapcsolatos uniós megközelítést, és erről be kell számolnia a Parlamentnek;

| 155. | emlékeztet rá, hogy valamennyi tagállam az automatikus információcsere multilaterális megközelítését választotta az adóügyekben folytatott közigazgatási segítségnyújtásról szóló egyezménnyel és az uniós irányelvek 2014. évi felülvizsgálatával (51); hangsúlyozza, hogy ez a két kezdeményezés az adókijátszás és a banktitok megoldásának kulcseleme, mivel magukban foglalják a pénzintézeteknek azt a kötelezettségét, hogy a külföldön tartott eszközökből származó jövedelemmel rendelkező lakosokról széles körű tájékoztatást nyújtanak az adóigazgatásoknak; |
| --- | --- |

155.

emlékeztet rá, hogy valamennyi tagállam az automatikus információcsere multilaterális megközelítését választotta az adóügyekben folytatott közigazgatási segítségnyújtásról szóló egyezménnyel és az uniós irányelvek 2014. évi felülvizsgálatával (51); hangsúlyozza, hogy ez a két kezdeményezés az adókijátszás és a banktitok megoldásának kulcseleme, mivel magukban foglalják a pénzintézeteknek azt a kötelezettségét, hogy a külföldön tartott eszközökből származó jövedelemmel rendelkező lakosokról széles körű tájékoztatást nyújtanak az adóigazgatásoknak;

Fejlődő országok

| 156. | kiemeli, hogy az adókikerülés kezelésére szolgáló intézkedések és politikák megtervezésekor nemzeti, uniós és nemzetközi szinten külön figyelmet kell fordítani a fejlődő országok és különösen a legkevésbé fejlett országok helyzetére, amelyeket rendszerint a leginkább érint a vállalatok adókikerülése, és amelyek nagyon szűk adóalappal rendelkeznek, és amelyek esetében alacsony az adók GDP-hez viszonyított aránya; hangsúlyozza, hogy ezeknek az intézkedéseknek és politikáknak hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy az adott állam területén létrehozott hozzáadott értékkel arányos állami bevételek keletkezzenek, hogy megfelelően finanszírozni tudja fejlesztési stratégiáit, a millenniumi fejlesztési célok elérését és a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendet; üdvözli ennek tükrében az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködéssel foglalkozó szakértői bizottságának a munkáját; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a fejlődő országok érdekeit a meglévő nemzetközi kezdeményezésekben, és vonja be a fejlődő országok képviselőit a jó adóügyi kormányzás platformjába; |
| --- | --- |

156.

kiemeli, hogy az adókikerülés kezelésére szolgáló intézkedések és politikák megtervezésekor nemzeti, uniós és nemzetközi szinten külön figyelmet kell fordítani a fejlődő országok és különösen a legkevésbé fejlett országok helyzetére, amelyeket rendszerint a leginkább érint a vállalatok adókikerülése, és amelyek nagyon szűk adóalappal rendelkeznek, és amelyek esetében alacsony az adók GDP-hez viszonyított aránya; hangsúlyozza, hogy ezeknek az intézkedéseknek és politikáknak hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy az adott állam területén létrehozott hozzáadott értékkel arányos állami bevételek keletkezzenek, hogy megfelelően finanszírozni tudja fejlesztési stratégiáit, a millenniumi fejlesztési célok elérését és a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendet; üdvözli ennek tükrében az ENSZ nemzetközi adóügyi együttműködéssel foglalkozó szakértői bizottságának a munkáját; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a fejlődő országok érdekeit a meglévő nemzetközi kezdeményezésekben, és vonja be a fejlődő országok képviselőit a jó adóügyi kormányzás platformjába;

| 157. | kéri az EU és az OECD BEPS tagjait, biztosítsák, hogy az OECD által kifejlesztett „automatikus információcserére vonatkozó globális norma” magában foglaljon egy átmeneti időszakot azon fejlődő országok számára, amelyek igazgatási kapacitások hiánya miatt jelenleg nem tudnak megfelelni az automatikus információcserére vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

157.

kéri az EU és az OECD BEPS tagjait, biztosítsák, hogy az OECD által kifejlesztett „automatikus információcserére vonatkozó globális norma” magában foglaljon egy átmeneti időszakot azon fejlődő országok számára, amelyek igazgatási kapacitások hiánya miatt jelenleg nem tudnak megfelelni az automatikus információcserére vonatkozó követelményeknek;

| 158. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot további intézkedésekre, hogy segítsen növelni az igazgatási kapacitásokat a fejlődő országokban, különösen az adóügyek területén, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon az adóinformációk fejlődő országok igazgatásaival való eredményes cseréjére; kéri az automatikus információcserére vonatkozó kísérleti projektek végrehajtása révén a fejlődő országok számára egy platform létrehozását; felhívja a fejlődő országokat, hogy mozdítsák elő a regionális megállapodásokat vagy az adóügyi együttműködés más formáit annak érdekében, hogy javítsák tárgyalási pozíciójukat a külföldi közvetlen befektetőkkel és a multinacionális vállalatokkal szemben, és megoldják a közös érdekű ügyeket; |
| --- | --- |

158.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot további intézkedésekre, hogy segítsen növelni az igazgatási kapacitásokat a fejlődő országokban, különösen az adóügyek területén, annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon az adóinformációk fejlődő országok igazgatásaival való eredményes cseréjére; kéri az automatikus információcserére vonatkozó kísérleti projektek végrehajtása révén a fejlődő országok számára egy platform létrehozását; felhívja a fejlődő országokat, hogy mozdítsák elő a regionális megállapodásokat vagy az adóügyi együttműködés más formáit annak érdekében, hogy javítsák tárgyalási pozíciójukat a külföldi közvetlen befektetőkkel és a multinacionális vállalatokkal szemben, és megoldják a közös érdekű ügyeket;

| 159. | annak biztosítására kéri a tagállamokat, hogy fejlesztési segélyszervezeteik fejlesztéspolitikájukban rendelkezzenek az adózási kérdések kezeléséhez szükséges megfelelő technikai szakértelemmel, különösen a pénzügyminisztériumok és az adóigazgatások részéről; |
| --- | --- |

159.

annak biztosítására kéri a tagállamokat, hogy fejlesztési segélyszervezeteik fejlesztéspolitikájukban rendelkezzenek az adózási kérdések kezeléséhez szükséges megfelelő technikai szakértelemmel, különösen a pénzügyminisztériumok és az adóigazgatások részéről;

| 160. | utal az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalásában ismertetett cselekvési tervre; bátorít minden országot és nemzetközi szervezetet, így az ENSZ-t is, hogy legyen része az inkluzív folyamatnak, és járuljon hozzá a G20/OECD adóügyi menetrendjéhez, amely foglalkozik az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással, valamint előmozdítja a nemzetközi adózási átláthatóságot és az adóinformációk globális megosztását, például az automatikus információcsere vagy a tényleges tulajdonos személyének nyilvános közzététele terén egy egységes, közös jelentéstételi standard kidolgozásán keresztül; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ENSZ nagyobb szerepvállalását a jövőbeni nemzetközi adóügyi tárgyalásokon, például egy globális adóügyi testület ENSZ égisze alatti létrehozásának támogatásával; |
| --- | --- |

160.

utal az adókikerülésről és az adócsalásról mint a fejlődő országok kormányzása, szociális védelme és fejlődése számára jelentett kihívásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalásában ismertetett cselekvési tervre; bátorít minden országot és nemzetközi szervezetet, így az ENSZ-t is, hogy legyen része az inkluzív folyamatnak, és járuljon hozzá a G20/OECD adóügyi menetrendjéhez, amely foglalkozik az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással, valamint előmozdítja a nemzetközi adózási átláthatóságot és az adóinformációk globális megosztását, például az automatikus információcsere vagy a tényleges tulajdonos személyének nyilvános közzététele terén egy egységes, közös jelentéstételi standard kidolgozásán keresztül; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ENSZ nagyobb szerepvállalását a jövőbeni nemzetközi adóügyi tárgyalásokon, például egy globális adóügyi testület ENSZ égisze alatti létrehozásának támogatásával;

Adótanácsadók

| 161. | problematikusnak és megkérdőjelezhetőnek tartja, hogy azonos cégen belül párhuzamosan végeznek egyrészt az adóigazgatások kiszolgálását célzó adó-tanácsadási, könyvvizsgálati és tanácsadási tevékenységeket például az adórendszer tervezése vagy az adóbeszedés javítása érdekében, másrészt a multinacionális vállalatok részére adótervezési szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek során kihasználhatják a nemzeti adójogszabályok hiányosságait; |
| --- | --- |

161.

problematikusnak és megkérdőjelezhetőnek tartja, hogy azonos cégen belül párhuzamosan végeznek egyrészt az adóigazgatások kiszolgálását célzó adó-tanácsadási, könyvvizsgálati és tanácsadási tevékenységeket például az adórendszer tervezése vagy az adóbeszedés javítása érdekében, másrészt a multinacionális vállalatok részére adótervezési szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek során kihasználhatják a nemzeti adójogszabályok hiányosságait;

| 162. | emlékeztet arra, hogy létezik európai jogi keret, amely magában foglalja a könyvvizsgálati piac reformjára irányuló legutóbbi csomagot, amelyet a Parlament 2014. április 3-án hagyott jóvá (52); annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket az előírt időn belül és az elérni kívánt céloknak megfelelően ténylegesen alkalmazzák a tagállamokban; |
| --- | --- |

162.

emlékeztet arra, hogy létezik európai jogi keret, amely magában foglalja a könyvvizsgálati piac reformjára irányuló legutóbbi csomagot, amelyet a Parlament 2014. április 3-án hagyott jóvá (52); annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket az előírt időn belül és az elérni kívánt céloknak megfelelően ténylegesen alkalmazzák a tagállamokban;

| 163. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat az adótanácsadó szolgáltató ágazatnak szóló iránymutatásokra és az adóügyek terén működő tanácsadók, valamint adott esetben a bankok uniós összeférhetetlenségi rendszerének létrehozására, olyan keretet hozva létre, amely valóban megakadályozza a köz- és a magánszektornak nyújtott szolgáltatások közötti összeférhetetlenségeket; |
| --- | --- |

163.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat az adótanácsadó szolgáltató ágazatnak szóló iránymutatásokra és az adóügyek terén működő tanácsadók, valamint adott esetben a bankok uniós összeférhetetlenségi rendszerének létrehozására, olyan keretet hozva létre, amely valóban megakadályozza a köz- és a magánszektornak nyújtott szolgáltatások közötti összeférhetetlenségeket;

| 164. | felhívja továbbá a Bizottságot, hogy indítson vizsgálatot az ágazaton belüli koncentráció és ennek következményeként bekövetkező esetleges versenytorzulás értékelése érdekében; javasolja, hogy e vizsgálat arra is külön térjen ki, hogy az adóügyi tanácsadás és az auditálási feladatok egyazon cégen belüli kombinálása összeférhetetlenséget eredményez-e, és ennek megfelelően javasoljon intézkedéseket, többek között olyan mechanizmusokat vezetve be, amelyek révén egy cégen belül elkülöníthetők egymástól a különböző részlegek; |
| --- | --- |

164.

felhívja továbbá a Bizottságot, hogy indítson vizsgálatot az ágazaton belüli koncentráció és ennek következményeként bekövetkező esetleges versenytorzulás értékelése érdekében; javasolja, hogy e vizsgálat arra is külön térjen ki, hogy az adóügyi tanácsadás és az auditálási feladatok egyazon cégen belüli kombinálása összeférhetetlenséget eredményez-e, és ennek megfelelően javasoljon intézkedéseket, többek között olyan mechanizmusokat vezetve be, amelyek révén egy cégen belül elkülöníthetők egymástól a különböző részlegek;

| 165. | kéri, hogy a Bizottság értékelje egy olyan jogszabályi keret bevezetésének lehetőségét, amelynek révén megfelelő szankciók szabhatók ki olyan cégekkel, bankokkal, számviteli cégekkel és pénzügyi tanácsadókkal szemben, amelyekről bebizonyosodott, hogy részt vettek jogellenes adókikerülés és agresszív adótervezés végrehajtásában vagy elősegítésében; hangsúlyozza, hogy e szankcióknak elrettentő hatással kell bírniuk, és magukban foglalhatnak többek között bírságokat, az uniós költségvetésből származó finanszírozáshoz való hozzáférés megtagadását, az uniós intézményeknek való tanácsadástól való eltiltást, illetve a szélsőséges és ismétlődő esetben, a működési engedély visszavonását; |
| --- | --- |

165.

kéri, hogy a Bizottság értékelje egy olyan jogszabályi keret bevezetésének lehetőségét, amelynek révén megfelelő szankciók szabhatók ki olyan cégekkel, bankokkal, számviteli cégekkel és pénzügyi tanácsadókkal szemben, amelyekről bebizonyosodott, hogy részt vettek jogellenes adókikerülés és agresszív adótervezés végrehajtásában vagy elősegítésében; hangsúlyozza, hogy e szankcióknak elrettentő hatással kell bírniuk, és magukban foglalhatnak többek között bírságokat, az uniós költségvetésből származó finanszírozáshoz való hozzáférés megtagadását, az uniós intézményeknek való tanácsadástól való eltiltást, illetve a szélsőséges és ismétlődő esetben, a működési engedély visszavonását;

További intézkedések nemzeti szinten

| 166. | nemzeti szinten további fellépésre bátorít az adókikerülés kezelése érdekében, az uniós és az OECD-keretben, mivel az összehangolatlan reakciók révén további eltérések és adómanőverezési lehetőségek jöhetnek létre; hangsúlyozza, hogy az adóalap-erózió elleni küzdelem legjobb eszköze az együttműködés, nem pedig a kedvezményes rendszerek befektetések elcsábítása érdekében történő egyoldalú bevezetése; |
| --- | --- |

166.

nemzeti szinten további fellépésre bátorít az adókikerülés kezelése érdekében, az uniós és az OECD-keretben, mivel az összehangolatlan reakciók révén további eltérések és adómanőverezési lehetőségek jöhetnek létre; hangsúlyozza, hogy az adóalap-erózió elleni küzdelem legjobb eszköze az együttműködés, nem pedig a kedvezményes rendszerek befektetések elcsábítása érdekében történő egyoldalú bevezetése;

| 167. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatást a tagállamok által nyújtott adóamnesztiákhoz abból a célból, hogy meghatározza azokat a körülményeket, amelyekben az ilyen amnesztia megfelelne az uniós szerződéseknek a tőke szabad mozgására, a szolgáltatásnyújtás szabadságára, az állami támogatásra és a pénzmosásra vonatkozó rendelkezéseit, illetve a EU adóparadicsomok elleni közös megközelítését; Emlékeztet arra, hogy az ilyen gyakorlatot csak rendkívüli óvatossággal szabad kezelni, hogy ne ösztönözzék az adócsalókat arra, hogy újabb amnesztiára számítsanak; |
| --- | --- |

167.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatást a tagállamok által nyújtott adóamnesztiákhoz abból a célból, hogy meghatározza azokat a körülményeket, amelyekben az ilyen amnesztia megfelelne az uniós szerződéseknek a tőke szabad mozgására, a szolgáltatásnyújtás szabadságára, az állami támogatásra és a pénzmosásra vonatkozó rendelkezéseit, illetve a EU adóparadicsomok elleni közös megközelítését; Emlékeztet arra, hogy az ilyen gyakorlatot csak rendkívüli óvatossággal szabad kezelni, hogy ne ösztönözzék az adócsalókat arra, hogy újabb amnesztiára számítsanak;

| 168. | felhívja a tagállamokat, hogy vezessék be a jogdíjakra kivetett forrásadók rendszerét, amely biztosítja, hogy a kétoldalú adóegyezmények által nem érintett harmadik országoknak fizetett jogdíjakat is megadóztassák; |
| --- | --- |

168.

felhívja a tagállamokat, hogy vezessék be a jogdíjakra kivetett forrásadók rendszerét, amely biztosítja, hogy a kétoldalú adóegyezmények által nem érintett harmadik országoknak fizetett jogdíjakat is megadóztassák;

| 169. | sürget minden tagállamot, hogy mielőtt külföldön is hatást kifejtő adóintézkedést vezetne be, hajtson végre a más országokat érintő tovagyűrűző hatásokra kiterjedő hatásvizsgálatokat, szükség esetén a Bizottság technikai támogatásával; kéri az adókikerülés problémájával kapcsolatban a nemzeti parlamentek szoros bevonását, mivel egyetlen adórendszer vagy adóügyi megítélés sem bújhat ki a jogalkotó általi megfelelő értékelés és demokratikus ellenőrzés alól; |
| --- | --- |

169.

sürget minden tagállamot, hogy mielőtt külföldön is hatást kifejtő adóintézkedést vezetne be, hajtson végre a más országokat érintő tovagyűrűző hatásokra kiterjedő hatásvizsgálatokat, szükség esetén a Bizottság technikai támogatásával; kéri az adókikerülés problémájával kapcsolatban a nemzeti parlamentek szoros bevonását, mivel egyetlen adórendszer vagy adóügyi megítélés sem bújhat ki a jogalkotó általi megfelelő értékelés és demokratikus ellenőrzés alól;

| 170. | nyomatékosan sürgeti a tagállamokat, hogy állítsák le és gondolják át az adóigazgatásaik forrásaiban eszközölt megszorításokat, növeljék az adóigazgatásaikba fektetett összegeket, és fokozzák azok hatékonyságát, valamint ténylegesen csoportosítsák át a személyzetet, a technológiát és a szakértelmet az egyre kifinomultabbá váló káros adózási gyakorlatok fejlődésének és hatásának kezelése céljából; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson technikai támogatást ezekhez az erőfeszítésekhez, különösen a FISCALIS 2020 programmal összefüggésben; felhívja a tagállamokat, hogy hatékony és átlátható adórendszerek biztosításán dolgozzanak a tagállamok, a polgárok és a vállalkozások érdekében; |
| --- | --- |

170.

nyomatékosan sürgeti a tagállamokat, hogy állítsák le és gondolják át az adóigazgatásaik forrásaiban eszközölt megszorításokat, növeljék az adóigazgatásaikba fektetett összegeket, és fokozzák azok hatékonyságát, valamint ténylegesen csoportosítsák át a személyzetet, a technológiát és a szakértelmet az egyre kifinomultabbá váló káros adózási gyakorlatok fejlődésének és hatásának kezelése céljából; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson technikai támogatást ezekhez az erőfeszítésekhez, különösen a FISCALIS 2020 programmal összefüggésben; felhívja a tagállamokat, hogy hatékony és átlátható adórendszerek biztosításán dolgozzanak a tagállamok, a polgárok és a vállalkozások érdekében;

| 171. | emlékeztet rá, hogy a közbeszerzések az EU GDP-jének 16 %-át teszik ki; kéri, értékeljék annak lehetőségét, hogy az adózással, az átláthatósággal és az együttműködéssel kapcsolatos kritériumokat vezessenek be a közbeszerzési pályázati kiírásokba a közbeszerzésről szóló irányelv következő módosításakor; felhívja a tagállamokat, hogy fontolják meg az olyan vállalatok közbeszerzésekből való kizárását, amelyekről bebizonyosodott, hogy agresszív adótervezést vagy adókikerülést folytattak; |
| --- | --- |

171.

emlékeztet rá, hogy a közbeszerzések az EU GDP-jének 16 %-át teszik ki; kéri, értékeljék annak lehetőségét, hogy az adózással, az átláthatósággal és az együttműködéssel kapcsolatos kritériumokat vezessenek be a közbeszerzési pályázati kiírásokba a közbeszerzésről szóló irányelv következő módosításakor; felhívja a tagállamokat, hogy fontolják meg az olyan vállalatok közbeszerzésekből való kizárását, amelyekről bebizonyosodott, hogy agresszív adótervezést vagy adókikerülést folytattak;

| 172. | hangsúlyozza, hogy a Tanácson belüli egyhangúság szabálya –azzal, hogy minden egyes tagállamnak vétójogot ad – végeredményben kevésbé ösztönöz a fennálló helyzet irányából az együttműködőbb megoldás felé való elmozdulásra; felhívja a Bizottságot, hogy ne riadjon vissza attól, hogy adott esetben alkalmazza az EUMSZ 116. cikkét, amely a következőket mondja ki: „Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közötti különbségek torzítják a belső piaci verseny feltételeit, és hogy ezt a torzulást ki kell küszöbölni, konzultál az érintett tagállamokkal. Ha ez a konzultáció nem eredményez a torzulást kiküszöbölő megállapodást, az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadja a szükséges irányelveket.[...]” |
| --- | --- |

172.

hangsúlyozza, hogy a Tanácson belüli egyhangúság szabálya –azzal, hogy minden egyes tagállamnak vétójogot ad – végeredményben kevésbé ösztönöz a fennálló helyzet irányából az együttműködőbb megoldás felé való elmozdulásra; felhívja a Bizottságot, hogy ne riadjon vissza attól, hogy adott esetben alkalmazza az EUMSZ 116. cikkét, amely a következőket mondja ki: „Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közötti különbségek torzítják a belső piaci verseny feltételeit, és hogy ezt a torzulást ki kell küszöbölni, konzultál az érintett tagállamokkal. Ha ez a konzultáció nem eredményez a torzulást kiküszöbölő megállapodást, az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadja a szükséges irányelveket.[...]”

| 173. | kötelezettséget vállal arra, hogy folytatja a különbizottság által megkezdett munkát, felszámolja azokat az akadályokat, amelyek gátolták, hogy a különbizottság teljes mértékben eleget tegyen megbízatásának, valamint biztosítja a különbizottság ajánlásainak megfelelő nyomon követését; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy azonosítsák az e cél elérésére legalkalmasabb intézményi felépítést; |
| --- | --- |

173.

kötelezettséget vállal arra, hogy folytatja a különbizottság által megkezdett munkát, felszámolja azokat az akadályokat, amelyek gátolták, hogy a különbizottság teljes mértékben eleget tegyen megbízatásának, valamint biztosítja a különbizottság ajánlásainak megfelelő nyomon követését; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy azonosítsák az e cél elérésére legalkalmasabb intézményi felépítést;

| 174. | megismétli az összes főbb uniós dokumentumhoz való hozzáférésre irányuló követelését; felkéri elnökét, hogy továbbítsa ezt a kérést a Bizottságnak és a Tanácsnak, és egyértelművé teszi, hogy a Parlament elszánt minden rendelkezésére álló eszközt felhasználni e cél elérése érdekében; |
| --- | --- |

174.

megismétli az összes főbb uniós dokumentumhoz való hozzáférésre irányuló követelését; felkéri elnökét, hogy továbbítsa ezt a kérést a Bizottságnak és a Tanácsnak, és egyértelművé teszi, hogy a Parlament elszánt minden rendelkezésére álló eszközt felhasználni e cél elérése érdekében;

| 175. | felhívja illetékes bizottságát, hogy a küszöbön álló, azonos témájú saját kezdeményezésű jogalkotási jelentésében kövesse nyomon ezeket az ajánlásokat; |
| --- | --- |

175.

felhívja illetékes bizottságát, hogy a küszöbön álló, azonos témájú saját kezdeményezésű jogalkotási jelentésében kövesse nyomon ezeket az ajánlásokat;

| 176. | felhívja az alkotmányos ügyekért felelős bizottságát, hogy kövesse nyomon ezeket az ajánlásokat, különösen a kötelező együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek az átláthatósági nyilvántartásban szereplő szervezetek magatartási kódexeibe való beillesztését, valamint az európai intézmények között a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok abból a célból történő módosítását, hogy összhangba hozzák őket az EUSZ-ben megállapított lojális együttműködés elvével; |
| --- | --- |

176.

felhívja az alkotmányos ügyekért felelős bizottságát, hogy kövesse nyomon ezeket az ajánlásokat, különösen a kötelező együttműködésre vonatkozó rendelkezéseknek az átláthatósági nyilvántartásban szereplő szervezetek magatartási kódexeibe való beillesztését, valamint az európai intézmények között a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok abból a célból történő módosítását, hogy összhangba hozzák őket az EUSZ-ben megállapított lojális együttműködés elvével;

o

o o

| 177. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, a nemzeti parlamenteknek, a G20-csoportnak és az OECD-nek. |
| --- | --- |

177.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, a nemzeti parlamenteknek, a G20-csoportnak és az OECD-nek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0039.

(2)  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

(3)  A Tanács 2003/49/EK irányelve (2003. június 3.) a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről (HL L 157., 2003.6.26., 49. o.).

(4)  HL L 225., 1990.8.20., 6. o.

(5)  HL L 158., 2014.5.27., 196. o.

(6)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(7)  HL L 336., 1977.12.27., 15. o.

(8)  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

(9)  HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

(10)  HL C 258. E, 2013.9.7., 134. o.

(11)  HL C 2., 1998.1.6., 2. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0257.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0265.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0089.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0062.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0444.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0205.

(18)  HL C 258. E, 2013.9.7., 53. o.

(19)  HL C 199. E, 2012.7.7., 37. o.

(20)  HL C 341. E, 2010.12.16., 29. o.

(21)  Adózási trendek az Európai Unióban, 2014. évi kiadás, Eurostat.

(22)  „Adóztatási trendek az Európai Unióban”, Eurostat statisztikai könyvek, 2014. évi kiadás.

(23)  Európai Bizottság (2015), „A kkv-k adóztatása Európában – Empirikus vizsgálat a kkv-kra alkalmazott társasági adóról a nagyvállalatokkal való összehasonlításban”.

(24)  3 Az IMF szakpolitikai tanulmányai, „Spillovers in international corporate taxation” (Tovagyűrűző hatások a nemzetközi társasági adóztatásban), 2014. május 9. és „Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries” (Adóalap-erózió, nyereségátcsoportosítás és a fejlődő országok), 2015. május 29.

(25)  Richard Murphy FCA 2012. február 10-i jelentése „Closing the European Tax Gap” (Az európai adórés megszüntetése) címmel.

(26)  „European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union” (Az Európai Unióban a társasági adóztatási politikák átláthatóságának, összehangolásának és közelítésének megvalósításáról szóló jogalkotási jelentés európai hozzáadott értéke), Dr Benjamin Ferrett, Daniel Gravino és Silvia Merler, Európai Parlament.

(27)  „Unhappy meal – €1 Billion in Tax Avoidance on the Menu at McDonald” (Nem happy meal – 1 milliárd eurónyi adókikerülés a McDonald’s menüjén) EPSU et al., 2015. február.

(28)  Az Európai unióban a társasági adóztatásról szóló, 2015. június 17-i bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2015)0121).

(29)  „A study on R&D Tax incentives” (Tanulmány a K+F esetében nyújtott adókedvezményekről), 52-2014. számú tanulmány az adózásról, Európai Bizottság.

(30)  „Transfer pricing: Keeping it at arm’s length” (Transzferárképzés: a szokásos piaci ár elvének betartása), OECD Observer 230, 2002. január (javítva: 2008).

(31)  Az Egyesült Királyság Alsóháza, az államháztartási bizottság előtt tett szóbeli beszámoló – 2013. január 31.

(32)  Az OECD sajtóközleménye, „OECD urges stronger international co-operation on corporate tax” (Az OECD szorosabb nemzetközi együttműködést sürget a társasági adóval kapcsolatban), 2013.2.12.

(33)  Európai Bizottság és P.Egger, W (2015. május), „SME taxation in Europe – An empirical study of applied corporate income taxation for SMEs compared to large enterprises” (A kkv-k adóztatása Európában – Empirikus vizsgálat a kkv-kra alkalmazott társasági adóról a nagyvállalatokkal való összehasonlításban). Eggert and H. Winner (2010), „Saving taxes through foreign plant ownership” (Adók megtakarítása az üzemek külföldi tulajdona révén), Journal of International Economics 81, 99–108. o.

(34)  A C-106/P. és C-107/P. sz., Bizottság kontra Government of Gibraltar és Egyesült Királyság ügyben 2011. november 15-én hozott ítélet.

(35)  Ha a tagállamok által elfogadott intézkedések a teljes adórendszert érintik, azok az általános költségvetési politika kiigazítását képezik, nem pedig állami támogatást.

(36)  A Margrethe Vestager biztos által 2015. április 29-én a TAXE bizottságnak küldött feljegyzés.

(37)  Az együttműködésre és valamennyi szükséges dokumentum biztosítására vonatkozó kötelezettséget az EUMSZ 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanács rendelet állapítja meg.

(38)  Az IMF szakpolitikai tanulmánya, Spillovers in international corporate taxation (Tovagyűrűző hatások a nemzetközi társasági adóztatásban), 2014. május 9.

(39)  Az IMF „Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries” (Adóalap-erózió, nyereségátcsoportosítás és a fejlődő országok) című munkadokumentuma, 2015. május.

(40)  Tax revenue mobilisation in developing countries: issues and challenges (Az adóbevételek mozgósítása a fejlődő országokban: problémák és kihívások) című tanulmány, Európai Parlament, 2014. április.

(41)  World Investment Report 2015 (2015-ös beruházási világjelentés), az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája.

(42)  A Christian Aid jelentése, 2008.

(43)  HL C 264. E, 2013.9.13., 41. o.

(44)  Airbus, BNP Paribas, SSE plc, Total S.A.

(45)  Amazon, Anheuser-Busch InBev, Barclays Bank Group, Coca-Cola Company, Facebook, Google, HSBC Bank plc, IKEA, McDonald’s Corporation, Philip Morris, Walt Disney Company.

(46)  Fiat Chrystler Automobiles, Walmart.

(47)  Az átláthatósági nyilvántartásról szóló 2014-es intézményközi megállapodás 3. mellékletében szereplő magatartási kódex.

(48)  Tracking corporate tax breaks: a welcome new form of transparency emerges in the US, Tax Justice Network.

(49)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014) (COM(2011)0681), 6. o.

(50)  Ide a következők tartoznak, hogy csak néhányat említsünk: a kettős adóztatás elkerüléséről szóló hatályos egyezmények felfüggesztése vagy felmondása a feketelistán szereplő joghatóságokkal; a feketelistán szereplő országokban székhellyel rendelkező vállalkozások számára az áruk és szolgáltatások uniós közbeszerzéséhez való hozzáférés megtiltása és az állami támogatások nyújtásának elutasítása; annak megtiltása az uniós pénzügyi intézmények és pénzügyi tanácsadók számára, hogy feketelistás országokban leányvállalatot vagy fióktelepet hozzanak létre vagy tartsanak fenn, és az engedély visszavonásának mérlegelése az olyan európai pénzügyi intézmények és pénzügyi tanácsadók esetében, amelyek fióktelepeket tartanak fenn a feketelistás országokban, és folytatják ott működésüket; különleges illeték bevezetése valamennyi feketelistás országgal lebonyolított ügylet után; az arra szolgáló lehetőségek megvizsgálása, hogy ne ismerjék el a feketelistás országokban létrehozott társaságok jogállását az EU-n belül; tarifális akadályok alkalmazása a feketelistás harmadik országokkal folytatott kereskedelem esetében.

(51)  Az adómegtakarításról szóló uniós irányelv és a közigazgatási együttműködésről szóló uniós irányelv.

(52)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0283 és P7_TA(2014)0284.

---

1. MELLÉKLET

A MEGBESZÉLÉSEKEN MEGJELENT SZEMÉLYEK JEGYZÉKE

(BIZOTTSÁGI ÜLÉSEK ÉS KÜLDÖTTSÉGEK)

| Nap | Előadók |
| --- | --- |
| 2015.3.30. | — | Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos |

Nap

Előadók

2015.3.30.

—

Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos

2015.4.16.

| — | Serge Colin, az UFE (Union of Finance Personnel) (pénzügyi dolgozók szakszervezete) elnöke |
| --- | --- |

—

Serge Colin, az UFE (Union of Finance Personnel) (pénzügyi dolgozók szakszervezete) elnöke

| — | Fernand Müller, az UFE költségvetési bizottságának elnöke |
| --- | --- |

—

Fernand Müller, az UFE költségvetési bizottságának elnöke

| — | Paulo Ralha, az adóügyi dolgozók portugál szakszervezetének elnöke |
| --- | --- |

—

Paulo Ralha, az adóügyi dolgozók portugál szakszervezetének elnöke

| — | François Goris (az UNSP-NUOD elnöke) a Független Szakszervezetek Európai Szövetsége (European Confederation of Independent Trade Unions – CESI) részéről |
| --- | --- |

—

François Goris (az UNSP-NUOD elnöke) a Független Szakszervezetek Európai Szövetsége (European Confederation of Independent Trade Unions – CESI) részéről

| — | Nadja Salson, European Federation of Public Service Unions (közszolgálati szakszervezetek európai szövetsége) |
| --- | --- |

—

Nadja Salson, European Federation of Public Service Unions (közszolgálati szakszervezetek európai szövetsége)

| — | Henk Koller, az adótanácsadók európai szövetségének (CFE) elnöke |
| --- | --- |

—

Henk Koller, az adótanácsadók európai szövetségének (CFE) elnöke

| — | Olivier Boutellis-Taft, az európai könyvvizsgálók szövetségének (FEE) ügyvezetője |
| --- | --- |

—

Olivier Boutellis-Taft, az európai könyvvizsgálók szövetségének (FEE) ügyvezetője

| — | Ravi Bhatiani, az Independent Retail Europe jogi igazgatója |
| --- | --- |

—

Ravi Bhatiani, az Independent Retail Europe jogi igazgatója

2015.5.5.

| — | Margrethe Vestager versenypolitikai biztos |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager versenypolitikai biztos

| — | Wolfgang Nolz, a magatartási kódexszel foglalkozó csoport elnöke |
| --- | --- |

—

Wolfgang Nolz, a magatartási kódexszel foglalkozó csoport elnöke

| — | Jane McCormick, rangidős adópartner, az EMA-régió adózásért felelős vezetője, KPMG |
| --- | --- |

—

Jane McCormick, rangidős adópartner, az EMA-régió adózásért felelős vezetője, KPMG

| — | Chris Sanger, partner, globális adópolitikai vezető, Ernst&Young |
| --- | --- |

—

Chris Sanger, partner, globális adópolitikai vezető, Ernst&Young

| — | Stef van Weeghel, PwC partner, globális adópolitikai vezető |
| --- | --- |

—

Stef van Weeghel, PwC partner, globális adópolitikai vezető

| — | Bill Dodwell, a Deloitte UK adópolitikai vezetője |
| --- | --- |

—

Bill Dodwell, a Deloitte UK adópolitikai vezetője

2015.5.11.

Nyilvános meghallgatás a feltételes adómegállapításokkal és a káros adózási gyakorlatokkal kapcsolatban

| — | Stephanie Gibaud, visszaélést bejelentő személy, az UBS korábbi alkalmazottja |
| --- | --- |

—

Stephanie Gibaud, visszaélést bejelentő személy, az UBS korábbi alkalmazottja

| — | Lutz Otte, visszaélést bejelentő személy, a Julius Baer korábbi információs technológiai alvállalkozója |
| --- | --- |

—

Lutz Otte, visszaélést bejelentő személy, a Julius Baer korábbi információs technológiai alvállalkozója

| — | Kristof Clerix, Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) |
| --- | --- |

—

Kristof Clerix, Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ)

| — | Edouard Perrin, az ICIJ tagja |
| --- | --- |

—

Edouard Perrin, az ICIJ tagja

| — | Richard Brooks, az ICIJ tagja |
| --- | --- |

—

Richard Brooks, az ICIJ tagja

| — | Lars Bové, az ICIJ tagja |
| --- | --- |

—

Lars Bové, az ICIJ tagja

| — | Xavier Counasse, a „Le Soir” újságírója |
| --- | --- |

—

Xavier Counasse, a „Le Soir” újságírója

| — | Dominique Berlin, Collège européen de Paris, Université Panthéon-Assas (Paris 2) |
| --- | --- |

—

Dominique Berlin, Collège européen de Paris, Université Panthéon-Assas (Paris 2)

| — | Gabriel Zucman docens (Assistant Professor), London School of Economics and Political Sciences |
| --- | --- |

—

Gabriel Zucman docens (Assistant Professor), London School of Economics and Political Sciences

| — | Achim Doerfer, az adózási területtel foglalkozó ügyvéd, szerző és jogfilozófus |
| --- | --- |

—

Achim Doerfer, az adózási területtel foglalkozó ügyvéd, szerző és jogfilozófus

2015.5.12.

Belgiumban tett küldöttségi látogatás

| — | Jacques Malherbe, Louvaini Egyetem (UCL) |
| --- | --- |

—

Jacques Malherbe, Louvaini Egyetem (UCL)

| — | Axel Haelterman, Leuveni Egyetem (KUL) |
| --- | --- |

—

Axel Haelterman, Leuveni Egyetem (KUL)

| — | Werner Heyvaert adószakértő, Jones Day |
| --- | --- |

—

Werner Heyvaert adószakértő, Jones Day

| — | Wim Wuyts adóügyi vezető – a FEB-VBO adóbizottságának elnöke és Hilde Wampers adóügyekért felelős alelnök, a FEB-VBO csoportszintű pénzügyi részlege |
| --- | --- |

—

Wim Wuyts adóügyi vezető – a FEB-VBO adóbizottságának elnöke és Hilde Wampers adóügyekért felelős alelnök, a FEB-VBO csoportszintű pénzügyi részlege

| — | Christophe Quintard (az FGTB szakértője, egykori adóellenőr) |
| --- | --- |

—

Christophe Quintard (az FGTB szakértője, egykori adóellenőr)

| — | Eric van Rompuy (elnök) és a szövetségi parlament pénzügyi és költségvetési bizottságának más tagjai |
| --- | --- |

—

Eric van Rompuy (elnök) és a szövetségi parlament pénzügyi és költségvetési bizottságának más tagjai

| — | Steven Van den Berghe, a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó szolgálat vezetője |
| --- | --- |

—

Steven Van den Berghe, a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó szolgálat vezetője

| — | Johan Van Overtveld pénzügyminiszter (június 17-én tartott ülés) |
| --- | --- |

—

Johan Van Overtveld pénzügyminiszter (június 17-én tartott ülés)

2015.5.18.

Luxemburgban tett küldöttségi látogatás

| — | Wim Piot adóügyi vezető, PWC Luxembourg |
| --- | --- |

—

Wim Piot adóügyi vezető, PWC Luxembourg

| — | Nicolas Mackel, a Luxembourg for Finance ügyvezető igazgatója |
| --- | --- |

—

Nicolas Mackel, a Luxembourg for Finance ügyvezető igazgatója

| — | Christine Dahm igazgató és Mike Mathias, a Cercle de Coopération des ONG du développement tagja |
| --- | --- |

—

Christine Dahm igazgató és Mike Mathias, a Cercle de Coopération des ONG du développement tagja

| — | Eugène Berger (elnök) és a parlament pénzügyi bizottságának más tagjai |
| --- | --- |

—

Eugène Berger (elnök) és a parlament pénzügyi bizottságának más tagjai

| — | Pierre Gramegna pénzügyminiszter |
| --- | --- |

—

Pierre Gramegna pénzügyminiszter

| — | Pascale Toussing adóügyi igazgató, pénzügyminisztérium, valamint az adóigazgatás tagjai |
| --- | --- |

—

Pascale Toussing adóügyi igazgató, pénzügyminisztérium, valamint az adóigazgatás tagjai

2015.5.22.

A svájci Bernben tett küldöttségi látogatás

| — | Markus R. Neuhaus, a PwC Switzerland igazgatóságának elnöke, a PwC globális elnöke irodájának tagja |
| --- | --- |

—

Markus R. Neuhaus, a PwC Switzerland igazgatóságának elnöke, a PwC globális elnöke irodájának tagja

| — | Frank Marty, az igazgatótanács tagja, a pénzügyi szolgáltatásokért és adóként felelős vezető, Economie Suisse |
| --- | --- |

—

Frank Marty, az igazgatótanács tagja, a pénzügyi szolgáltatásokért és adóként felelős vezető, Economie Suisse

| — | François Baur állandó brüsszeli kiküldött, az európai ügyekért felelős vezető, Economie Suisse |
| --- | --- |

—

François Baur állandó brüsszeli kiküldött, az európai ügyekért felelős vezető, Economie Suisse

| — | Martin Zogg, az igazgatóság tagja, a belföldi és nemzetközi adózásért felelős vezető, Swiss Holdings |
| --- | --- |

—

Martin Zogg, az igazgatóság tagja, a belföldi és nemzetközi adózásért felelős vezető, Swiss Holdings

| — | Urs Kapalle, a pénzügyi politikáért és adózásért felelős igazgató, Swiss Bankers Association |
| --- | --- |

—

Urs Kapalle, a pénzügyi politikáért és adózásért felelős igazgató, Swiss Bankers Association

| — | Mark Herkenrath, Alliance Sud, a Global Alliance for Tax Justice tagja |
| --- | --- |

—

Mark Herkenrath, Alliance Sud, a Global Alliance for Tax Justice tagja

| — | Olivier Longchamp, Declaration of Berne (DoB) |
| --- | --- |

—

Olivier Longchamp, Declaration of Berne (DoB)

| — | Jacques de Watteville, nemzetközi pénzügyekért felelős államtitkár (SIF) |
| --- | --- |

—

Jacques de Watteville, nemzetközi pénzügyekért felelős államtitkár (SIF)

| — | Christoph Schelling nagykövet, az adópolitikai részleg vezetője |
| --- | --- |

—

Christoph Schelling nagykövet, az adópolitikai részleg vezetője

| — | Adrian Hug, a svájci szövetségi adóigazgatás igazgatója |
| --- | --- |

—

Adrian Hug, a svájci szövetségi adóigazgatás igazgatója

| — | Ruedi Noser, a nemzeti tanács tagja, a gazdasági ügyekért és adózásért felelős bizottság vezetője |
| --- | --- |

—

Ruedi Noser, a nemzeti tanács tagja, a gazdasági ügyekért és adózásért felelős bizottság vezetője

| — | Urs Schwaller, az államtanács tagja |
| --- | --- |

—

Urs Schwaller, az államtanács tagja

| — | Ulrich Trautmann, az Európai Unió svájci és liechtensteini küldöttsége kereskedelmi és gazdasági részlegének vezetője |
| --- | --- |

—

Ulrich Trautmann, az Európai Unió svájci és liechtensteini küldöttsége kereskedelmi és gazdasági részlegének vezetője

| — | Marco Salvi rangidős kutató, Avenir Suisse |
| --- | --- |

—

Marco Salvi rangidős kutató, Avenir Suisse

2015.5.27.

Megbeszélés Gibraltár kormányával (a TAXE bizottság koordinátoraival)

| — | Fabian Picardo miniszterelnök |
| --- | --- |

—

Fabian Picardo miniszterelnök

| — | Joseph Garcia miniszterelnök-helyettes |
| --- | --- |

—

Joseph Garcia miniszterelnök-helyettes

2015.5.28.

Dublinban tett küldöttségi látogatás (Írország)

| — | Martin Lambe ügyvezető igazgató, ír adóhatóság |
| --- | --- |

—

Martin Lambe ügyvezető igazgató, ír adóhatóság

| — | Michael Noonan pénzügyminiszter |
| --- | --- |

—

Michael Noonan pénzügyminiszter

| — | Niall Cody, a bevételekért felelős bizottság elnöke |
| --- | --- |

—

Niall Cody, a bevételekért felelős bizottság elnöke

| — | Liam Twomy (elnök) és a parlament (Oireachtas) pénzügyi bizottságának más tagjai + az alsóház és a szenátus európai ügyekért felelős közös bizottsága |
| --- | --- |

—

Liam Twomy (elnök) és a parlament (Oireachtas) pénzügyi bizottságának más tagjai + az alsóház és a szenátus európai ügyekért felelős közös bizottsága

| — | Frank Barry, Trinity College Dublin (TCD) |
| --- | --- |

—

Frank Barry, Trinity College Dublin (TCD)

| — | Seamus Coffey, University College Cork (UCC) |
| --- | --- |

—

Seamus Coffey, University College Cork (UCC)

| — | Feargal O’Rourke, a PWC adóügyi vezetője |
| --- | --- |

—

Feargal O’Rourke, a PWC adóügyi vezetője

| — | Conor O’Brien, a KPMG adóügyi vezetője |
| --- | --- |

—

Conor O’Brien, a KPMG adóügyi vezetője

| — | Jim Clarken, az Oxfam Ireland ügyvezető igazgatója |
| --- | --- |

—

Jim Clarken, az Oxfam Ireland ügyvezető igazgatója

| — | Micheál Collins, Nevin Economic Research Institute (NERI). |
| --- | --- |

—

Micheál Collins, Nevin Economic Research Institute (NERI).

2015.5.29.

Hágában tett küldöttségi látogatás (Hollandia)

| — | Sjoera Dikkers parlamenti képviselő és a holland parlament pénzügyi bizottságának más tagjai |
| --- | --- |

—

Sjoera Dikkers parlamenti képviselő és a holland parlament pénzügyi bizottságának más tagjai

| — | Bartjan Zoetmulder, holland adótanácsadók szövetsége |
| --- | --- |

—

Bartjan Zoetmulder, holland adótanácsadók szövetsége

| — | Hans Van den Hurk, Maastrichti Egyetem |
| --- | --- |

—

Hans Van den Hurk, Maastrichti Egyetem

| — | Indra Römgens, a SOMO független nonprofit kutató és hálózati szervezet képviseletében |
| --- | --- |

—

Indra Römgens, a SOMO független nonprofit kutató és hálózati szervezet képviseletében

| — | Francis Weyzig, Oxfam |
| --- | --- |

—

Francis Weyzig, Oxfam

| — | Pieterbas Plasman, a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó hivatal vezetője |
| --- | --- |

—

Pieterbas Plasman, a feltételes adómegállapításokkal foglalkozó hivatal vezetője

| — | Eric Wiebes, az adóügyekért felelős holland államtitkár |
| --- | --- |

—

Eric Wiebes, az adóügyekért felelős holland államtitkár

2015.6.1.

Nyilvános meghallgatás a feltételes adómegállapítások és egyéb intézkedések nemzetközi dimenziójáról

| — | Mario Monti szenátor, volt versenypolitikai és vámügyi, adóügyi és belső piaci biztos |
| --- | --- |

—

Mario Monti szenátor, volt versenypolitikai és vámügyi, adóügyi és belső piaci biztos

| — | Tove Maria Ryding, az adóssággal és fejlesztéssel foglalkozó európai hálózat (European Network on Debt and Development – EURODAD) szakpolitikai és érdekképviseleti vezetője |
| --- | --- |

—

Tove Maria Ryding, az adóssággal és fejlesztéssel foglalkozó európai hálózat (European Network on Debt and Development – EURODAD) szakpolitikai és érdekképviseleti vezetője

| — | Antoine Deltour, visszaélést bejelentő személy, a Pwc Luxembourg korábbi könyvvizsgálója |
| --- | --- |

—

Antoine Deltour, visszaélést bejelentő személy, a Pwc Luxembourg korábbi könyvvizsgálója

2015.6.17.

Parlamentközi ülés „Agresszív adótervezés és demokratikus ellenőrzés – A parlamentek szerepe” címmel

Tizennyolc nemzeti parlament harminchét képviselője:

AT, BE, CY, CZ, FR, DE, GR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, PL, PT, RO, ES, SV

| — | Heinz Zourek, a DG TAXUD főigazgatója |
| --- | --- |

—

Heinz Zourek, a DG TAXUD főigazgatója

| — | Pascal Saint-Amans, az OECD adópolitikai és igazgatási központjának igazgatója |
| --- | --- |

—

Pascal Saint-Amans, az OECD adópolitikai és igazgatási központjának igazgatója

2015.6.18.

Londonban tett küldöttségi látogatás (Egyesült Királyság)

| — | David Gauke parlamenti képviselő, pénzügyi államtitkár, pénzügyminisztérium, |
| --- | --- |

—

David Gauke parlamenti képviselő, pénzügyi államtitkár, pénzügyminisztérium,

| — | Jim Harra, főigazgató, vállalkozások adóztatása, adó- és vámhivatal |
| --- | --- |

—

Jim Harra, főigazgató, vállalkozások adóztatása, adó- és vámhivatal

| — | Fergus Harradence, igazgatóhelyettes, társasági adóval foglalkozó csoport, vállalkozási és nemzetközi adócsoport, pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Fergus Harradence, igazgatóhelyettes, társasági adóval foglalkozó csoport, vállalkozási és nemzetközi adócsoport, pénzügyminisztérium

| — | Andrew Dawson, az adóegyezményekkel foglalkozó csoport vezetője, az adóegyezményekre irányuló tárgyalásokon az Egyesült Királyság főtárgyalója |
| --- | --- |

—

Andrew Dawson, az adóegyezményekkel foglalkozó csoport vezetője, az adóegyezményekre irányuló tárgyalásokon az Egyesült Királyság főtárgyalója

| — | Maura Parsons igazgatóhelyettes, az adó- és vámhivatal nemzetközi üzleti részlegének transzferárképzési vezetője és az adó- és vámhivatal transzerárképzési tanácsának elnöke |
| --- | --- |

—

Maura Parsons igazgatóhelyettes, az adó- és vámhivatal nemzetközi üzleti részlegének transzferárképzési vezetője és az adó- és vámhivatal transzerárképzési tanácsának elnöke

| — | Meg Hillier (elnök), Margaret Hodge (korábbi elnök) és Guto Bebb, az alsóház államháztartási bizottságának tagja |
| --- | --- |

—

Meg Hillier (elnök), Margaret Hodge (korábbi elnök) és Guto Bebb, az alsóház államháztartási bizottságának tagja

| — | Prem Sikka, a számvitel professzora, Essex Business School, University of Essex |
| --- | --- |

—

Prem Sikka, a számvitel professzora, Essex Business School, University of Essex

| — | Frank Haskew, az ICAEW (Institute of Chartered Accountants in England and Wales – hites könyvvizsgálók angliai és walesi intézete) adóügyi fakultásának vezetője; és Ian Young, nemzetközi adóügyi vezető |
| --- | --- |

—

Frank Haskew, az ICAEW (Institute of Chartered Accountants in England and Wales – hites könyvvizsgálók angliai és walesi intézete) adóügyi fakultásának vezetője; és Ian Young, nemzetközi adóügyi vezető

| — | Will Morris, az adóbizottság és a BIAC adóbizottság elnöke, Confederation of British Industry (CBI – brit iparszövetség) |
| --- | --- |

—

Will Morris, az adóbizottság és a BIAC adóbizottság elnöke, Confederation of British Industry (CBI – brit iparszövetség)

| — | Richard Collier, a PwC rangidős adópartnere |
| --- | --- |

—

Richard Collier, a PwC rangidős adópartnere

| — | Joseph Stead, Christian Aid |
| --- | --- |

—

Joseph Stead, Christian Aid

| — | Meesha Nehru programigazgató, Fair Tax Mark |
| --- | --- |

—

Meesha Nehru programigazgató, Fair Tax Mark

2015.6.23

Eszmecserék multinacionális vállalatokkal

| — | Nathalie Mognetti adóügyi igazgató, Total S.A. |
| --- | --- |

—

Nathalie Mognetti adóügyi igazgató, Total S.A.

| — | Martin McEwen adóügyi vezető, SSE plc |
| --- | --- |

—

Martin McEwen adóügyi vezető, SSE plc

| — | Christian Comolet-Tirman igazgató, pénzügyek, BNP Paribas Group |
| --- | --- |

—

Christian Comolet-Tirman igazgató, pénzügyek, BNP Paribas Group

2015.6.25.

Megbeszélés Bermuda kormányzati képviselőivel (a TAXE bizottság koordinátoraival)

| — | Everard Bob Richards miniszterelnök-helyettes és pénzügyminiszter |
| --- | --- |

—

Everard Bob Richards miniszterelnök-helyettes és pénzügyminiszter

| — | Alastair Sutton, a bermudai kormány uniós jogi tanácsadója |
| --- | --- |

—

Alastair Sutton, a bermudai kormány uniós jogi tanácsadója

2015.7.2.

| — | Richard Murphy, Tax Research LLP és a Tax Justice Network alapító tagja |
| --- | --- |

—

Richard Murphy, Tax Research LLP és a Tax Justice Network alapító tagja

| — | Guillaume de la Villeguérin, az Airbus adó- és vámügyi alelnöke |
| --- | --- |

—

Guillaume de la Villeguérin, az Airbus adó- és vámügyi alelnöke

2015.9.17.

| — | Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke |
| --- | --- |

—

Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke

| — | Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici gazdasági és pénzügyi, adó- és vámügyi biztos

| — | Margrethe Vestager versenypolitikai biztos |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager versenypolitikai biztos

2015.9.22.

| — | Pierre Gramegna, az ECOFIN Tanács elnöke, Luxemburg pénzügyminisztere |
| --- | --- |

—

Pierre Gramegna, az ECOFIN Tanács elnöke, Luxemburg pénzügyminisztere

| — | Dr. Wolfgang Schäuble, szövetségi pénzügyminiszter, Németország |
| --- | --- |

—

Dr. Wolfgang Schäuble, szövetségi pénzügyminiszter, Németország

| — | Luis de Guindos, gazdasági és versenyképességi miniszter, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Luis de Guindos, gazdasági és versenyképességi miniszter, Spanyolország

| — | Michel Sapin, pénzügyekért és államháztartásért felelős miniszter, Franciaország |
| --- | --- |

—

Michel Sapin, pénzügyekért és államháztartásért felelős miniszter, Franciaország

| — | Pier Carlo Padoan, gazdasági és pénzügyminiszter, Olaszország |
| --- | --- |

—

Pier Carlo Padoan, gazdasági és pénzügyminiszter, Olaszország

2015.11.16.

Eszmecserék multinacionális vállalatokkal

| — | Monique Meche, globális közpolitikáért felelős alelnök, Amazon |
| --- | --- |

—

Monique Meche, globális közpolitikáért felelős alelnök, Amazon

| — | Malte Lohan, globális vállalati ügyekért felelős igazgató, Anheuser-Busch InBev SA |
| --- | --- |

—

Malte Lohan, globális vállalati ügyekért felelős igazgató, Anheuser-Busch InBev SA

| — | Mark Hubbard, globális adóügyi vezető, Barclays Bank Group |
| --- | --- |

—

Mark Hubbard, globális adóügyi vezető, Barclays Bank Group

| — | Delphine Reyre, a Dél-Európával kapcsolatos közpolitikáért felelős igazgató, Facebook |
| --- | --- |

—

Delphine Reyre, a Dél-Európával kapcsolatos közpolitikáért felelős igazgató, Facebook

| — | Iain McKinnon, az adóügyi csoport vezetője, HSBC |
| --- | --- |

—

Iain McKinnon, az adóügyi csoport vezetője, HSBC

| — | Krister Mattsson, a vállalati pénz-, biztosítási és adóügyekért felelős vezető, IKEA Group |
| --- | --- |

—

Krister Mattsson, a vállalati pénz-, biztosítási és adóügyekért felelős vezető, IKEA Group

| — | Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök, McDonald’s Europe |
| --- | --- |

—

Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök, McDonald’s Europe

| — | Werner Schuster, adóügyi alelnök, Philip Morris International |
| --- | --- |

—

Werner Schuster, adóügyi alelnök, Philip Morris International

| — | Nicklas Lundblad, közpolitikáért és kormányzati kapcsolatokért felelős főigazgató, Google |
| --- | --- |

—

Nicklas Lundblad, közpolitikáért és kormányzati kapcsolatokért felelős főigazgató, Google

| — | John Stowell, társasági adóügyekért felelős első alelnök, The Walt Disney Company |
| --- | --- |

—

John Stowell, társasági adóügyekért felelős első alelnök, The Walt Disney Company

| — | Robert Jordan, alelnök, Általános Adóügyi Tanács, Coca-Cola Company |
| --- | --- |

—

Robert Jordan, alelnök, Általános Adóügyi Tanács, Coca-Cola Company

---

2. MELLÉKLET

A VÁLASZOK FELSOROLÁSA ORSZÁGONKÉNT/INTÉZMÉNYENKÉNT

(2015. november 16-i helyzet)

| Ország | Válasz |
| --- | --- |
| 1. felkérés 2015.4.23. – határidő: 2015.5.31. |
| Svédország | 2015.5.29. |
| Jersey-szigetek | 2015.5.29. |
| Guernsey | 2015.5.31. |
| Luxemburg | 2015.6.1. |
| Finnország | 2015.6.2. |
| Szlovákia | 2015.6.3. |
| Írország | 2015.6.5. |
| Hollandia | 2015.6.8. |
| Egyesült Királyság | 2015.6.8. |
| Franciaország | 2015.6.10. |
| Cseh Köztársaság | 2015.6.11. |
| Lettország | 2015.6.16. |
| Belgium | 2015.6.16. |
| Málta | 2015.6.18. |
| 1. emlékeztető 2015.6.29. – határidő: 2015.7.9. |
| Portugália | 2015.6.30. |
| Lengyelország | 2015.7.2. |
| Litvánia | 2015.7.3. |
| Magyarország | 2015.7.7. |
| Horvátország | 2015.7.8. |
| Észtország | 2015.7.10. |
| Görögország | 2015.7.10. |
| Spanyolország | 2015.7.10. |
| Gibraltár | 2015.8.13. |
| Dánia | 2015.8.26. |
| Németország | 2015.9.2. |
| Románia | 2015.9.3. |
| Olaszország | 2015.9.17. |
| Utolsó emlékeztető 2015.9.21. |
| Ausztria | 2015.9.21. |
| Ciprus | 2015.9.22. |
| Bulgária | 2015.9.28. |
| Szlovénia | 2015.9.28. |

Ország

Válasz

1. felkérés 2015.4.23. – határidő: 2015.5.31.

Svédország

2015.5.29.

Jersey-szigetek

2015.5.29.

Guernsey

2015.5.31.

Luxemburg

2015.6.1.

Finnország

2015.6.2.

Szlovákia

2015.6.3.

Írország

2015.6.5.

Hollandia

2015.6.8.

Egyesült Királyság

2015.6.8.

Franciaország

2015.6.10.

Cseh Köztársaság

2015.6.11.

Lettország

2015.6.16.

Belgium

2015.6.16.

Málta

2015.6.18.

1. emlékeztető 2015.6.29. – határidő: 2015.7.9.

Portugália

2015.6.30.

Lengyelország

2015.7.2.

Litvánia

2015.7.3.

Magyarország

2015.7.7.

Horvátország

2015.7.8.

Észtország

2015.7.10.

Görögország

2015.7.10.

Spanyolország

2015.7.10.

Gibraltár

2015.8.13.

Dánia

2015.8.26.

Németország

2015.9.2.

Románia

2015.9.3.

Olaszország

2015.9.17.

Utolsó emlékeztető 2015.9.21.

Ausztria

2015.9.21.

Ciprus

2015.9.22.

Bulgária

2015.9.28.

Szlovénia

2015.9.28.

| INTÉZMÉNYEK | Válasz |
| --- | --- |
| Bizottság | 2015.4.29.
  2015.6.3.
  2015.8.31.
  2015.10.23.
  2015.11.9. |
| Tanács | 2015.5.29.
  2015.6.15.
  2015.7.27. |

INTÉZMÉNYEK

Válasz

Bizottság

2015.4.29.

2015.6.3.

2015.8.31.

2015.10.23.

2015.11.9.

Tanács

2015.5.29.

2015.6.15.

2015.7.27.

---

3. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÜLÉSEIN VALÓ MEGJELENÉSRE FELKÉRT MULTINACIONÁLIS VÁLLALATOK

| Név | Meghívottak/képviselők | 2015. november 16-i helyzet |
| --- | --- | --- |
| Airbus | Guillaume de La Villeguérin,
  adó- és vámügyi alelnök | részt vett – 2015.7.2. |
| BNP Paribas | Christian Comolet-Tirman,
  igazgató, pénzügyek | részt vett – 2015.6.23. |
| SSE plc | Martin McEwen adóügyi vezető | részt vett – 2015.6.23. |
| Total S.A. | Nathalie Mognetti,
  adóügyi igazgató | részt vett – 2015.6.23. |
| Amazon | Monique Meche, globális közpolitikáért felelős alelnök | Részt vett – 2015.11.16. |
| Anheuser-Busch InBev | Malte Lohan, globális vállalati ügyekért felelős igazgató | Részt vett – 2015.11.16. |
| Barclays Bank Group | Mark Hubbard, globális adóügyi vezető | Részt vett – 2015.11.16. |
| Coca-Cola Company | Robert Jordan, alelnök, Általános Adóügyi Tanács | Részt vett – 2015.11.16. |
| Facebook | Delphine Reyre, a Dél-Európávak kapcsolatos közpolitikáért felelős igazgató | Részt vett – 2015.11.16. |
| Google | Nicklas Lundblad, közpolitikáért és kormányzati kapcsolatokért felelős főigazgató | Részt vett – 2015.11.16. |
| HSBC Bank plc | Iain McKinnon, az adóügyi csoport vezetője | Részt vett – 2015.11.16. |
| IKEA Group | Krister Mattsson, a vállalati pénz-, biztosítási és adóügyekért felelős vezető | Részt vett – 2015.11.16. |
| McDonald’s Europe | Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök | Részt vett – 2015.11.16. |
| Philip Morris
  International | Werner Schuster, adóügyi alelnök | Részt vett – 2015.11.16. |
| The Walt Disney Company | John Stowell, társasági adóügyekért felelős első alelnök | Részt vett – 2015.11.16. |
| Fiat Chrysler Automobiles | Sergio Marchionne,
  ügyvezető igazgató | A részvételt elutasította folyamatban lévő vizsgálat miatt. |
| Walmart | Shelley Broader,
  elnök és ügyvezető igazgató, EMEA-régió | A részvételt elutasította. |

Név

Meghívottak/képviselők

2015. november 16-i helyzet

Airbus

Guillaume de La Villeguérin,

adó- és vámügyi alelnök

részt vett – 2015.7.2.

BNP Paribas

Christian Comolet-Tirman,

igazgató, pénzügyek

részt vett – 2015.6.23.

SSE plc

Martin McEwen adóügyi vezető

részt vett – 2015.6.23.

Total S.A.

Nathalie Mognetti,

adóügyi igazgató

részt vett – 2015.6.23.

Amazon

Monique Meche, globális közpolitikáért felelős alelnök

Részt vett – 2015.11.16.

Anheuser-Busch InBev

Malte Lohan, globális vállalati ügyekért felelős igazgató

Részt vett – 2015.11.16.

Barclays Bank Group

Mark Hubbard, globális adóügyi vezető

Részt vett – 2015.11.16.

Coca-Cola Company

Robert Jordan, alelnök, Általános Adóügyi Tanács

Részt vett – 2015.11.16.

Facebook

Delphine Reyre, a Dél-Európávak kapcsolatos közpolitikáért felelős igazgató

Részt vett – 2015.11.16.

Google

Nicklas Lundblad, közpolitikáért és kormányzati kapcsolatokért felelős főigazgató

Részt vett – 2015.11.16.

HSBC Bank plc

Iain McKinnon, az adóügyi csoport vezetője

Részt vett – 2015.11.16.

IKEA Group

Krister Mattsson, a vállalati pénz-, biztosítási és adóügyekért felelős vezető

Részt vett – 2015.11.16.

McDonald’s Europe

Irene Yates, társasági adókért felelős alelnök

Részt vett – 2015.11.16.

Philip Morris

International

Werner Schuster, adóügyi alelnök

Részt vett – 2015.11.16.

The Walt Disney Company

John Stowell, társasági adóügyekért felelős első alelnök

Részt vett – 2015.11.16.

Fiat Chrysler Automobiles

Sergio Marchionne,

ügyvezető igazgató

A részvételt elutasította folyamatban lévő vizsgálat miatt.

Walmart

Shelley Broader,

elnök és ügyvezető igazgató, EMEA-régió

A részvételt elutasította.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/96

---

P8_TA(2015)0409

A di(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) felhasználásának engedélyezése

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a di(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) alkalmazására vonatkozó engedélyt megadó XXX bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D041427 – 2015/2962(RSP))

(2017/C 366/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a di(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) alkalmazására vonatkozó engedélyt megadó XXX bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D041427), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a di(2-etilhexil)-ftalát (DEHP) alkalmazására vonatkozó engedélyt megadó XXX bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D041427),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendeletére (1) és különösen annak 64. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendeletére (1) és különösen annak 64. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a kockázatértékelési bizottság (RAC) és a társadalmi-gazdasági elemzési bizottság (SEAC) véleményére (2) az 1907/2006/EK rendelet 64. cikke (5) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kockázatértékelési bizottság (RAC) és a társadalmi-gazdasági elemzési bizottság (SEAC) véleményére (2) az 1907/2006/EK rendelet 64. cikke (5) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően,

| — | tekintettel a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. cikkére,

| — | tekintettel a 2008/98/EK irányelvre (4), különösen annak 4. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008/98/EK irányelvre (4), különösen annak 4. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozatára (5), különösen melléklete 43(viii) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozatára (5), különösen melléklete 43(viii) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság (EU) 2015/863 felhatalmazáson alapuló irányelvére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság (EU) 2015/863 felhatalmazáson alapuló irányelvére (6),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékonyság: elmozdulás a körkörös gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékonyság: elmozdulás a körkörös gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a DEHP szerepel az 1907/2006/EK rendelet (a REACH-rendelet) XIV. mellékletében, mert azt az 1b. kategóriába tartozó, a reprodukciót károsító anyagok közé sorolták; mivel a DEHP a REACH jelöltlistáján szerepel a reprodukciót károsító tulajdonságai miatt; |
| --- | --- |

A.

mivel a DEHP szerepel az 1907/2006/EK rendelet (a REACH-rendelet) XIV. mellékletében, mert azt az 1b. kategóriába tartozó, a reprodukciót károsító anyagok közé sorolták; mivel a DEHP a REACH jelöltlistáján szerepel a reprodukciót károsító tulajdonságai miatt;

| B. | mivel a Bizottság célja, hogy a di(2-etilhexil)-ftalátot (DEHP), a dibutil-ftalátot (DBP), a benzil-butil-ftalátrot (BBP) és a diizobutil-ftalátot (DIBP) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 57. cikk f) pontjának megfelelően különös aggodalomra okot adó anyagokként való azonosításáról szóló végrehajtási határozattervezet révén a DEHP-t különös aggodalomra okot adó anyagként azonosítsa; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság célja, hogy a di(2-etilhexil)-ftalátot (DEHP), a dibutil-ftalátot (DBP), a benzil-butil-ftalátrot (BBP) és a diizobutil-ftalátot (DIBP) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 57. cikk f) pontjának megfelelően különös aggodalomra okot adó anyagokként való azonosításáról szóló végrehajtási határozattervezet révén a DEHP-t különös aggodalomra okot adó anyagként azonosítsa;

| C. | mivel már 2000-ben az endokrinrendszert károsító anyagokra vonatkozó közösségi stratégiáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett bizottsági közlemény (COM(1999)0706) is szerepeltette a DEHP-t az 1. mellékletben az ép állatok felhasználásával legalább egy faj esetében az endokrinrendszer károsítását mutató vegyi anyagok I. kategóriába sorolt 553. vegyi anyag között (8); |
| --- | --- |

C.

mivel már 2000-ben az endokrinrendszert károsító anyagokra vonatkozó közösségi stratégiáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett bizottsági közlemény (COM(1999)0706) is szerepeltette a DEHP-t az 1. mellékletben az ép állatok felhasználásával legalább egy faj esetében az endokrinrendszer károsítását mutató vegyi anyagok I. kategóriába sorolt 553. vegyi anyag között (8);

| D. | mivel a DEHP egyike volt a REACH-rendelet értelmében az alkalmazásból kivonandó első hat vegyületeknek, amint azt a Bizottság 2011. február 17-én bejelentette (9); |
| --- | --- |

D.

mivel a DEHP egyike volt a REACH-rendelet értelmében az alkalmazásból kivonandó első hat vegyületeknek, amint azt a Bizottság 2011. február 17-én bejelentette (9);

| E. | mivel 2014. december 12-én a tagállami bizottság (MSC) egyhangúlag megállapodott arról, hogy a DEHP-t olyan anyagként határozzák meg, amely azonos szintű aggodalomra ad okot a környezetben az endokrin rendszert károsító tulajdonságai miatt (10); mivel az MSC egyhangúlag elismerte, hogy a DEHP esetében tudományos bizonyíték áll rendelkezésre az endokrin rendszert károsító hatásáról és e hatás és az emberi egészségre gyakorolt kedvezőtlen hatások közötti okozati kapcsolatról; |
| --- | --- |

E.

mivel 2014. december 12-én a tagállami bizottság (MSC) egyhangúlag megállapodott arról, hogy a DEHP-t olyan anyagként határozzák meg, amely azonos szintű aggodalomra ad okot a környezetben az endokrin rendszert károsító tulajdonságai miatt (10); mivel az MSC egyhangúlag elismerte, hogy a DEHP esetében tudományos bizonyíték áll rendelkezésre az endokrin rendszert károsító hatásáról és e hatás és az emberi egészségre gyakorolt kedvezőtlen hatások közötti okozati kapcsolatról;

| F. | mivel a Bizottság tudomásul vette az MSC egyhangú véleményét arról, hogy a négy ftalát, köztük a DEHP az endokrin rendszer működését megzavaró tulajdonságokkal rendelkezik, és hogy az ilyen hatások káros következményei megegyeznek azokkal, amelyek a reprodukciót károsító és különös aggodalomra okot adó anyagokként való besorolásukat eredményezték a REACH-rendelet 57. cikkének c) pontja értelmében; mivel a Bizottság azt is megállapítja, hogy az MSC tagjainak többsége úgy vélte, hogy e hatások egyenlő mértékben különös aggodalomra adnak okot; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság tudomásul vette az MSC egyhangú véleményét arról, hogy a négy ftalát, köztük a DEHP az endokrin rendszer működését megzavaró tulajdonságokkal rendelkezik, és hogy az ilyen hatások káros következményei megegyeznek azokkal, amelyek a reprodukciót károsító és különös aggodalomra okot adó anyagokként való besorolásukat eredményezték a REACH-rendelet 57. cikkének c) pontja értelmében; mivel a Bizottság azt is megállapítja, hogy az MSC tagjainak többsége úgy vélte, hogy e hatások egyenlő mértékben különös aggodalomra adnak okot;

| G. | mivel a Bizottság 2015. október 21-én benyújtotta végrehajtási aktus tervezetét a DEHP-t az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagként való besorolásáról, amelynek az emberi egészségre gyakorolt hatásai a REACH-rendelet 57. cikk f) pont értelmében azonos mértékű aggodalomra adnak okot; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság 2015. október 21-én benyújtotta végrehajtási aktus tervezetét a DEHP-t az endokrin rendszert károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagként való besorolásáról, amelynek az emberi egészségre gyakorolt hatásai a REACH-rendelet 57. cikk f) pont értelmében azonos mértékű aggodalomra adnak okot;

| H. | mivel a RAC véleménye elismeri a DEHP endokrinromboló hatásmechanizmusát, de azt is elismeri, hogy a XIV. mellékletbe a reprodukciós toxicitás szerinti besorolása miatt került bele (57. cikk c) pont), nem pedig az endokrin rendszert károsító tulajdonságai alapján (57. cikk f) pont); mivel ennek következtében a DEHP jelenlegi értékelése csak a reprodukciós toxicitásra vonatkozik; |
| --- | --- |

H.

mivel a RAC véleménye elismeri a DEHP endokrinromboló hatásmechanizmusát, de azt is elismeri, hogy a XIV. mellékletbe a reprodukciós toxicitás szerinti besorolása miatt került bele (57. cikk c) pont), nem pedig az endokrin rendszert károsító tulajdonságai alapján (57. cikk f) pont); mivel ennek következtében a DEHP jelenlegi értékelése csak a reprodukciós toxicitásra vonatkozik;

| I. | mivel a DEHP-t különös aggodalomra okot adó anyagként kell azonosítani, mert az teljesíti a REACH rendelet 57. cikk f) pontjában meghatározott feltételeket a tekintetben, hogy az olyan endokrin-romboló tulajdonságokkal rendelkező anyag, amely esetében tudományosan igazolható módon megállapították, hogy valószínűleg olyan súlyos hatást gyakorol az emberi egészségre, amely a REACH-rendelet 57. cikkének a) – e) pontjában felsorolt anyagokkal azonos mértékű aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

I.

mivel a DEHP-t különös aggodalomra okot adó anyagként kell azonosítani, mert az teljesíti a REACH rendelet 57. cikk f) pontjában meghatározott feltételeket a tekintetben, hogy az olyan endokrin-romboló tulajdonságokkal rendelkező anyag, amely esetében tudományosan igazolható módon megállapították, hogy valószínűleg olyan súlyos hatást gyakorol az emberi egészségre, amely a REACH-rendelet 57. cikkének a) – e) pontjában felsorolt anyagokkal azonos mértékű aggodalomra ad okot;

| J. | mivel a kérelmező a REACH-rendelet 60. cikke (2) bekezdésében előírt megfelelő ellenőrzési útvonalon keresztül kért engedélyt; mivel azonban a REACH-rendelet 60. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján a megfelelő ellenőrzési útvonal nem vonatkozik az olyan anyagokra, amelyek teljesítik a CMR osztályozásban szereplő, vagy az említett rendelet 57. cikkének f) pontja szerinti kritériumokat, amelyeknél nem lehet meghatározni küszöbértéket az I. melléklet 6.4. szakasza szerint; |
| --- | --- |

J.

mivel a kérelmező a REACH-rendelet 60. cikke (2) bekezdésében előírt megfelelő ellenőrzési útvonalon keresztül kért engedélyt; mivel azonban a REACH-rendelet 60. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján a megfelelő ellenőrzési útvonal nem vonatkozik az olyan anyagokra, amelyek teljesítik a CMR osztályozásban szereplő, vagy az említett rendelet 57. cikkének f) pontja szerinti kritériumokat, amelyeknél nem lehet meghatározni küszöbértéket az I. melléklet 6.4. szakasza szerint;

| K. | mivel a DEHP esetében kimutatták, hogy károsan befolyásolja az emlősök hormonrendszerét az élő állatokon kimutatott magzati tesztoszteronszint-csökkenés révén; mivel ezeket a megállapításokat tovább erősítik az szintén élő állatokon megfigyelt, a szteroidogén bioszintézis útvonal génjeire gyakorolt gátló mechanizmusra vonatkozó megállapítások; mivel a patkányoknál megfigyelt káros hatások között szerepel a gyakori emlőbimbó-visszamaradás, a csökkent anogenitális távolság, a nemi szervek rendellenességei, a spermatociták csökkent száma, a hererendellenességek, a többmagvú óriássejtek, a tubuláris atrófia és a Leydig sejt hiperplázia; |
| --- | --- |

K.

mivel a DEHP esetében kimutatták, hogy károsan befolyásolja az emlősök hormonrendszerét az élő állatokon kimutatott magzati tesztoszteronszint-csökkenés révén; mivel ezeket a megállapításokat tovább erősítik az szintén élő állatokon megfigyelt, a szteroidogén bioszintézis útvonal génjeire gyakorolt gátló mechanizmusra vonatkozó megállapítások; mivel a patkányoknál megfigyelt káros hatások között szerepel a gyakori emlőbimbó-visszamaradás, a csökkent anogenitális távolság, a nemi szervek rendellenességei, a spermatociták csökkent száma, a hererendellenességek, a többmagvú óriássejtek, a tubuláris atrófia és a Leydig sejt hiperplázia;

| L. | mivel a tudományos bizonyítékok azt mutatják, hogy DEHP-kitettség a fejlődés érzékeny időszakaiban visszafordíthatatlan hatásokat okozhat a fejlődési programban, amelyek a fejlődésre és a reprodukcióra súlyos hatásokkal járnak, és e hatásokat különösen súlyosnak tekintik az emberi egészség és a vadon élő fajok vonatkozásában, többek között mivel a káros hatások csak későbbi életszakaszokban jelentkeznek a korai életszakaszban elszenvedett expozíció következményeként; |
| --- | --- |

L.

mivel a tudományos bizonyítékok azt mutatják, hogy DEHP-kitettség a fejlődés érzékeny időszakaiban visszafordíthatatlan hatásokat okozhat a fejlődési programban, amelyek a fejlődésre és a reprodukcióra súlyos hatásokkal járnak, és e hatásokat különösen súlyosnak tekintik az emberi egészség és a vadon élő fajok vonatkozásában, többek között mivel a káros hatások csak későbbi életszakaszokban jelentkeznek a korai életszakaszban elszenvedett expozíció következményeként;

| M. | mivel a RAC véleménye szerint a kérelemben szolgáltatott információk alapján a kérelmezők nem bizonyították, hogy a kérelem tárgyát képező felhasználás következtében a munkavállalók egészségére gyakorolt kockázat megfelelő ellenőrzés alatt áll a REACH-rendelet 60. cikke (2) bekezdésének megfelelően; mivel a RAC szerint ezért nem kívánatos, hogy e rendelkezés alapján megadják az engedélyt; |
| --- | --- |

M.

mivel a RAC véleménye szerint a kérelemben szolgáltatott információk alapján a kérelmezők nem bizonyították, hogy a kérelem tárgyát képező felhasználás következtében a munkavállalók egészségére gyakorolt kockázat megfelelő ellenőrzés alatt áll a REACH-rendelet 60. cikke (2) bekezdésének megfelelően; mivel a RAC szerint ezért nem kívánatos, hogy e rendelkezés alapján megadják az engedélyt;

| N. | mivel a RAC véleménye ellenére a társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság (SEAC) arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás engedélyezése megfelelő lenne, és hogy az alkalmazásból származó társadalmi-gazdasági előnyök ellensúlyozzák az emberi egészséget érintő, az alkalmazásból eredő kockázatot; mivel a SEAC véleménye megerősítette, hogy jelentős hiányosságok mutatkoztak a kérelmező által bemutatott társadalmi-gazdasági elemzésben, többek között hiányzott a dolgozók egészségére vonatkozó fennmaradó kockázatot meghatározó egészségügyi hatásvizsgálat; |
| --- | --- |

N.

mivel a RAC véleménye ellenére a társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság (SEAC) arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás engedélyezése megfelelő lenne, és hogy az alkalmazásból származó társadalmi-gazdasági előnyök ellensúlyozzák az emberi egészséget érintő, az alkalmazásból eredő kockázatot; mivel a SEAC véleménye megerősítette, hogy jelentős hiányosságok mutatkoztak a kérelmező által bemutatott társadalmi-gazdasági elemzésben, többek között hiányzott a dolgozók egészségére vonatkozó fennmaradó kockázatot meghatározó egészségügyi hatásvizsgálat;

| O. | mivel a SEAC olyan tudományos bizottság, amelynek feladata a REACH-rendelet 64. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében, hogy értékelje és társadalmi-gazdasági tényezőket, valamint a helyettesítő alternatívák hozzáférhetőségét és műszaki megvalósíthatóságát az anyag kérelemben leírt alkalmazása tekintetében, és mivel annak nem feladata az engedély megadásának arányosságára vonatkozó következtetések levonása, amikor a társadalmi kockázat nem megfelelően ellenőrzött; |
| --- | --- |

O.

mivel a SEAC olyan tudományos bizottság, amelynek feladata a REACH-rendelet 64. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében, hogy értékelje és társadalmi-gazdasági tényezőket, valamint a helyettesítő alternatívák hozzáférhetőségét és műszaki megvalósíthatóságát az anyag kérelemben leírt alkalmazása tekintetében, és mivel annak nem feladata az engedély megadásának arányosságára vonatkozó következtetések levonása, amikor a társadalmi kockázat nem megfelelően ellenőrzött;

| P. | mivel a kérelmező felelős azért, hogy felmérje és kezelje a vegyi anyagok által jelentett kockázatokat, és hogy megfelelő biztonsági információkat biztosítson azok felhasználói számára; mivel a SEAC nem tudott mennyiségi megállapítást tenni a folyamatos felhasználás arányossága tekintetében, mivel a munkavállalók egészségére vonatkozó fennmaradó kockázatot nem lehetett számszerűsíteni; |
| --- | --- |

P.

mivel a kérelmező felelős azért, hogy felmérje és kezelje a vegyi anyagok által jelentett kockázatokat, és hogy megfelelő biztonsági információkat biztosítson azok felhasználói számára; mivel a SEAC nem tudott mennyiségi megállapítást tenni a folyamatos felhasználás arányossága tekintetében, mivel a munkavállalók egészségére vonatkozó fennmaradó kockázatot nem lehetett számszerűsíteni;

| Q. | mivel a REACH-rendelet célja az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének – beleértve az anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésénél az alternatív vizsgálati módszerek elősegítését is –, valamint az anyagok belső piaci szabad forgalmának biztosítása, a versenyképesség és az innováció erősítésével egyidejűleg; |
| --- | --- |

Q.

mivel a REACH-rendelet célja az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének – beleértve az anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésénél az alternatív vizsgálati módszerek elősegítését is –, valamint az anyagok belső piaci szabad forgalmának biztosítása, a versenyképesség és az innováció erősítésével egyidejűleg;

| R. | mivel az alkalmazások a felhasználás széles körét érintik, többek között az újrahasznosított lágy, DEHP-t tartalmazó PVC összeállítását, összetevőkként és száraz elegyekben, valamint az DEHP-t tartalmazó újrahasznosított lágy PVC ipari felhasználását a polimerek PVC-termékek előállítása érdekében végzett feldolgozásakor; mivel az ilyen széles engedélyezési hatókör nagymértékben megfordítaná a DEHP helyettesítését, ahogy azt a REACH rendelet XIV. mellékletébe való felvétele célozza; |
| --- | --- |

R.

mivel az alkalmazások a felhasználás széles körét érintik, többek között az újrahasznosított lágy, DEHP-t tartalmazó PVC összeállítását, összetevőkként és száraz elegyekben, valamint az DEHP-t tartalmazó újrahasznosított lágy PVC ipari felhasználását a polimerek PVC-termékek előállítása érdekében végzett feldolgozásakor; mivel az ilyen széles engedélyezési hatókör nagymértékben megfordítaná a DEHP helyettesítését, ahogy azt a REACH rendelet XIV. mellékletébe való felvétele célozza;

| S. | mivel a DEHP-t a PVC-ben széles körben alkalmazzák mindennapi fogyasztási termékekben, pl. textíliákban, bútorokban és építőanyagokban; mivel az a kémiailag nem kötődik a műanyaghoz, és így könnyen kiszivárog a környezetbe; |
| --- | --- |

S.

mivel a DEHP-t a PVC-ben széles körben alkalmazzák mindennapi fogyasztási termékekben, pl. textíliákban, bútorokban és építőanyagokban; mivel az a kémiailag nem kötődik a műanyaghoz, és így könnyen kiszivárog a környezetbe;

| T. | mivel az engedélyezés iránti kérelemnek az anyag használatára kell összpontosítania, és mivel az, hogy az anyag jelen van az újrahasznosított anyagokban, nem vehető figyelembe az engedély megadásakor; |
| --- | --- |

T.

mivel az engedélyezés iránti kérelemnek az anyag használatára kell összpontosítania, és mivel az, hogy az anyag jelen van az újrahasznosított anyagokban, nem vehető figyelembe az engedély megadásakor;

| U. | mivel a SEAC (társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság) tudomásul vette, hogy az alacsony DEHP tartalmú posztindusztriális hulladék felhasználható alternatív alapanyagként, ami egyben a létrehozott újrahasznosított anyagok minőségét is növelné, de mivel valószínűtlen, hogy az újrahasznosító a jobb minőségű újrahasznosított anyagokért magasabb árat kérne a továbbfelhasználóktól, mivel általában az értékskála alacsonyabb végén elhelyezkedő termékeket állít elő; mivel a SEAC kijelentette, hogy nem vették fontolóra annak a lehetőségét, hogy a műanyag-átalakítók az újrahasznosított anyagok helyett szűz PVC-t és egyéb, nem-SVHC lágyítókat használjanak alapanyagként, mivel a kérelmezők jelezték, hogy a szűz PVC használatának többletköltségei miatt a műanyag-átalakítók elveszíthetik versenyképességüket; |
| --- | --- |

U.

mivel a SEAC (társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottság) tudomásul vette, hogy az alacsony DEHP tartalmú posztindusztriális hulladék felhasználható alternatív alapanyagként, ami egyben a létrehozott újrahasznosított anyagok minőségét is növelné, de mivel valószínűtlen, hogy az újrahasznosító a jobb minőségű újrahasznosított anyagokért magasabb árat kérne a továbbfelhasználóktól, mivel általában az értékskála alacsonyabb végén elhelyezkedő termékeket állít elő; mivel a SEAC kijelentette, hogy nem vették fontolóra annak a lehetőségét, hogy a műanyag-átalakítók az újrahasznosított anyagok helyett szűz PVC-t és egyéb, nem-SVHC lágyítókat használjanak alapanyagként, mivel a kérelmezők jelezték, hogy a szűz PVC használatának többletköltségei miatt a műanyag-átalakítók elveszíthetik versenyképességüket;

| V. | mivel megengedhetetlen a férfi meddőség potenciálisan számos esetének kockáztatása csak azért, hogy a puha PVC újrahasznosítói és továbbfelhasználói költségeket takaríthassanak meg az alacsony értékű áruk termelése során az alacsony minőségű importárukkal való verseny érdekében; |
| --- | --- |

V.

mivel megengedhetetlen a férfi meddőség potenciálisan számos esetének kockáztatása csak azért, hogy a puha PVC újrahasznosítói és továbbfelhasználói költségeket takaríthassanak meg az alacsony értékű áruk termelése során az alacsony minőségű importárukkal való verseny érdekében;

| W. | mivel bár a DEHP számos anyaggal helyettesíthető, a kérelem benyújtói nem biztosítottak átfogó elemzést a kérelmezett felhasználási módok tekintetében a DEHP alkalmazásának helyettesítése céljából a piacon rendelkezésre álló alternatív lehetőségekről; |
| --- | --- |

W.

mivel bár a DEHP számos anyaggal helyettesíthető, a kérelem benyújtói nem biztosítottak átfogó elemzést a kérelmezett felhasználási módok tekintetében a DEHP alkalmazásának helyettesítése céljából a piacon rendelkezésre álló alternatív lehetőségekről;

| X. | mivel a SEAC által az engedélyezés alátámasztásaként alkalmazott egyik érv az, hogy „politikai és társadalmi ösztönzés hat az újrahasznosításnak a természeti erőforrások fenntartható kezelési módjaként történő előmozdítása irányába”; mivel ez a leegyszerűsítő érvelés nem veszi tekintetbe a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében megállapított hulladékgazdálkodási hierarchiát, melynek értelmében a megelőzés elsőbbséget élvez az újrafeldolgozással szemben; mivel ez a leegyszerűsítő érvelés nem ismeri el a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit sem, amelyek a mérgektől mentes anyagkörforgások kialakítására szólítanak fel, hogy az újrafeldolgozott hulladékot az Unió jelentős, megbízható nyersanyagforrásként hasznosíthassa; |
| --- | --- |

X.

mivel a SEAC által az engedélyezés alátámasztásaként alkalmazott egyik érv az, hogy „politikai és társadalmi ösztönzés hat az újrahasznosításnak a természeti erőforrások fenntartható kezelési módjaként történő előmozdítása irányába”; mivel ez a leegyszerűsítő érvelés nem veszi tekintetbe a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében megállapított hulladékgazdálkodási hierarchiát, melynek értelmében a megelőzés elsőbbséget élvez az újrafeldolgozással szemben; mivel ez a leegyszerűsítő érvelés nem ismeri el a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kifejezett rendelkezéseit sem, amelyek a mérgektől mentes anyagkörforgások kialakítására szólítanak fel, hogy az újrafeldolgozott hulladékot az Unió jelentős, megbízható nyersanyagforrásként hasznosíthassa;

| Y. | mivel emellett a Parlament „Erőforrás-hatékonyság: elmozdulás a körkörös gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az újrafeldolgozás nem igazolhatja a veszélyes maradványanyagok felhasználásának állandósulását; mivel a DEHP veszélyes maradványanyag, amit az érintett iparág is elismert (11); |
| --- | --- |

Y.

mivel emellett a Parlament „Erőforrás-hatékonyság: elmozdulás a körkörös gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az újrafeldolgozás nem igazolhatja a veszélyes maradványanyagok felhasználásának állandósulását; mivel a DEHP veszélyes maradványanyag, amit az érintett iparág is elismert (11);

| Z. | mivel a Bizottság 2015/863/EU felhatalmazáson alapuló irányelve értelmében a DEHP alkalmazását korlátozták az elektromos és elektronikus berendezésekben; mivel ezt többek közt egy a DEHP biztonságosabb alternatíváinak rendelkezésre állásáról szóló értékelés, valamint egy kedvező társadalmi-gazdasági értékelés is alátámasztotta (12); |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottság 2015/863/EU felhatalmazáson alapuló irányelve értelmében a DEHP alkalmazását korlátozták az elektromos és elektronikus berendezésekben; mivel ezt többek közt egy a DEHP biztonságosabb alternatíváinak rendelkezésre állásáról szóló értékelés, valamint egy kedvező társadalmi-gazdasági értékelés is alátámasztotta (12);

| AA. | mivel a SEAC úgy véli, hogy a kérelmező által biztosított információk alapján nem tudja megállapítani, hogy lennének-e nettó társadalmi költségek, ha az engedély megadását elutasítják; mivel így a kérelmezők nem bizonyították az anyag felhasználásából adódó társadalmi-gazdasági előnyöket, valamint az engedély elutasításából származó társadalmi-gazdasági következményeket a REACH-rendelet 60. cikke (4) bekezdésének c) pontjában előírtak szerint; |
| --- | --- |

AA.

mivel a SEAC úgy véli, hogy a kérelmező által biztosított információk alapján nem tudja megállapítani, hogy lennének-e nettó társadalmi költségek, ha az engedély megadását elutasítják; mivel így a kérelmezők nem bizonyították az anyag felhasználásából adódó társadalmi-gazdasági előnyöket, valamint az engedély elutasításából származó társadalmi-gazdasági következményeket a REACH-rendelet 60. cikke (4) bekezdésének c) pontjában előírtak szerint;

| AB. | mivel ha engedélyeznének egy olyan kérelmet, amely ennyi hiányosságot tartalmaz, ez rendkívül rossz precedenst teremtene a REACH keretében jövőben meghozandó engedélyezési határozatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

AB.

mivel ha engedélyeznének egy olyan kérelmet, amely ennyi hiányosságot tartalmaz, ez rendkívül rossz precedenst teremtene a REACH keretében jövőben meghozandó engedélyezési határozatok vonatkozásában;

| AC. | mivel a REACH-rendelet 1. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy azt az elővigyázatosság elve vezérli, és mivel bizonytalanság esetén az emberi egészség és a környezet védelmét kell előnyben részesíteni a gazdasági megfontolásokkal szemben; |
| --- | --- |

AC.

mivel a REACH-rendelet 1. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy azt az elővigyázatosság elve vezérli, és mivel bizonytalanság esetén az emberi egészség és a környezet védelmét kell előnyben részesíteni a gazdasági megfontolásokkal szemben;

| AD. | mivel a Bizottság elszámolással tartozik az európai polgárok felé a polgárok és a környezet veszélyes vegyi anyagoktól való védelme terén, ugyanakkor pedig elő kell mozdítania az innovációt, többek között a biztonságosabb vegyi anyagok és az ellenálló gazdaságot előmozdító termékek terén; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Bizottság elszámolással tartozik az európai polgárok felé a polgárok és a környezet veszélyes vegyi anyagoktól való védelme terén, ugyanakkor pedig elő kell mozdítania az innovációt, többek között a biztonságosabb vegyi anyagok és az ellenálló gazdaságot előmozdító termékek terén;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1907/2006/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1907/2006/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét és nyújtson be új tervezetet, amely elutasítja az engedély megadására vonatkozó kérelmeket a DEHP-t tartalmazó újrahasznosított lágy PVC-re vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét és nyújtson be új tervezetet, amely elutasítja az engedély megadására vonatkozó kérelmeket a DEHP-t tartalmazó újrahasznosított lágy PVC-re vonatkozóan;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül vessen véget a DEHP alkalmazásának az összes további kérelemben, annál is inkább, mivel a puha PVC és a DEHP biztonságosabb alternatívái széles körben rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül vessen véget a DEHP alkalmazásának az összes további kérelemben, annál is inkább, mivel a puha PVC és a DEHP biztonságosabb alternatívái széles körben rendelkezésre állnak;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

(2)  http://echa.europa.eu/documents/10162/b50d9fc3-f6db-4e91-8a95-c8397bb424d2

http://echa.europa.eu/documents/10162/8d9ee7ac-19cf-4b1a-ab1c-d8026b614d7a

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

(6)  A Bizottság (EU) 2015/863 felhatalmazáson alapuló irányelve (2015. március 31.) a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a korlátozott anyagok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (HL L 137., 2015.6.4., 10. o.).

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0266.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/archives/docum/pdf/bkh_annex_01.pdf

(9)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-11-196_en.htm?locale=en

(10)  http://echa.europa.eu/view-article/-/journal_content/title/the-member-state-committee-unanimously-agreed-to-identify-the-phthalate-dehp-as-an-svhc-because-of-its-endocrine-disrupting-properties-in-the-environm

(11)  http://www.vinylplus.eu/uploads/docs/VinylPlus_ Progress_Report_2015_English.pdf

(12)  http://www.umweltbundesamt.at/fileadmin/site/umweltthemen/abfall/ROHS/finalresults/Annex6_RoHS_AnnexII_Dossier_DEHP.pdf

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/101

---

P8_TA(2015)0410

Az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzése

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről (2015/2063(INI))

(2017/C 366/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 5., 6., 7., 8., 10. és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 8., 10., 16., 67., 68., 70., 71., 72., 75., 82., 83., 84., 85., 86., 87. és 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 5., 6., 7., 8., 10. és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4., 8., 10., 16., 67., 68., 70., 71., 72., 75., 82., 83., 84., 85., 86., 87. és 88. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Alapjogi Ügynökség által közzétett, „Az Európai Unió felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről, Középpontban az adatok – 2. jelentés: Muzulmánok”, című valamint „A zsidó emberek által az Európai Unió tagállamaiban tapasztalt és érzékelt gyűlölet-bűncselekmények és megkülönböztetés” című dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapjogi Ügynökség által közzétett, „Az Európai Unió felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről, Középpontban az adatok – 2. jelentés: Muzulmánok”, című valamint „A zsidó emberek által az Európai Unió tagállamaiban tapasztalt és érzékelt gyűlölet-bűncselekmények és megkülönböztetés” című dokumentumokra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa által 2004. október 8-án elfogadott, a terrorizmus következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa által 2004. október 8-án elfogadott, a terrorizmus következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló határozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 6., 7. és 8. cikkére, 10. cikkének (1) bekezdésére, valamint 11., 12., 21., 48., 49., 50. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 6., 7. és 8. cikkére, 10. cikkének (1) bekezdésére, valamint 11., 12., 21., 48., 49., 50. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az EU belső biztonsági stratégiájára, melyet a Tanács 2010. február 25-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU belső biztonsági stratégiájára, melyet a Tanács 2010. február 25-én fogadott el,

| — | tekintettel „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című 2010. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2010)0673), amelyben a Bizottság bejelenti többek között a „radikalizálódással kapcsolatos uniós tudatosságnövelő hálózat” (RAN) létrehozását, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című 2010. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2010)0673), amelyben a Bizottság bejelenti többek között a „radikalizálódással kapcsolatos uniós tudatosságnövelő hálózat” (RAN) létrehozását,

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentéssel kapcsolatos 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának végrehajtásáról szóló második jelentéssel kapcsolatos 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A terrorista radikalizálódás és az erőszakos szélsőségek megelőzése: Az EU válaszának megerősítése” című, 2014. január 15-i közleményére (COM(2013)0941), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A terrorista radikalizálódás és az erőszakos szélsőségek megelőzése: Az EU válaszának megerősítése” című, 2014. január 15-i közleményére (COM(2013)0941),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló, a Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. május 19-i ülésén elfogadott és a Tanács által 2014. június 5–6-i ülésén jóváhagyott felülvizsgált stratégiájára (9956/14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló, a Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. május 19-i ülésén elfogadott és a Tanács által 2014. június 5–6-i ülésén jóváhagyott felülvizsgált stratégiájára (9956/14),

| — | tekintettel „Az Európai Unió 2010 és 2014 közötti belső biztonsági stratégiájáról szóló végrehajtási zárójelentés” című 2014. június 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0365), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió 2010 és 2014 közötti belső biztonsági stratégiájáról szóló végrehajtási zárójelentés” című 2014. június 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0365),

| — | tekintettel a terrorizmus helyzetéről és alakulásáról szóló 2014. évi Europol-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus helyzetéről és alakulásáról szóló 2014. évi Europol-jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa által 2014. szeptember 24-én elfogadott, a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló határozatra (2178. sz. határozat (2014)), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa által 2014. szeptember 24-én elfogadott, a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló határozatra (2178. sz. határozat (2014)),

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorának az Európai Tanácshoz benyújtott 2014. november 24-i jelentésére (15799/14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorának az Európai Tanácshoz benyújtott 2014. november 24-i jelentésére (15799/14),

| — | tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának megújításáról szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió belső biztonsági stratégiájának megújításáról szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. október 9-i és december 5-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. október 9-i és december 5-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2015. január 11-i informális ülését követően kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2015. január 11-i informális ülését követően kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a terrorizmus leküzdését célzó intézkedésekről folytatott, 2015. január 28-i plenáris vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus leküzdését célzó intézkedésekről folytatott, 2015. január 28-i plenáris vitára,

| — | tekintettel a terrorizmus elleni intézkedésekről szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni intézkedésekről szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács Rigában 2015. január 29–30-án tartott informális ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács Rigában 2015. január 29–30-án tartott informális ülésére,

| — | tekintettel az Igazságügyi és Belügyi Tanács 2015. március 12-i és 13-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Igazságügyi és Belügyi Tanács 2015. március 12-i és 13-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottságnak az európai biztonsági stratégiáról szóló 2015. április 28-i közleményére (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az európai biztonsági stratégiáról szóló 2015. április 28-i közleményére (COM(2015)0185),

| — | tekintettel az Európai Bíróságnak az adatmegőrzési irányelvről hozott ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróságnak az adatmegőrzési irányelvről hozott ítéletére,

| — | tekintettel az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményéhez fűzött kiegészítő jegyzőkönyvre és az Európa Tanács erőszakos szélsőségekkel és terrorizmushoz vezető radikalizálódással szembeni küzdelemre irányuló cselekvési tervére, amelyeket 2015. május 19-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményéhez fűzött kiegészítő jegyzőkönyvre és az Európa Tanács erőszakos szélsőségekkel és terrorizmushoz vezető radikalizálódással szembeni küzdelemre irányuló cselekvési tervére, amelyeket 2015. május 19-én fogadtak el,

| — | tekintettel „A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról” című bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról” című bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0327),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0316/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0316/2015),

| A. | mivel több mint 5 000 európai polgár csatlakozott terrorista szervezetekhez és más katonai alakulatokhoz, többek között az Iszlám Államhoz, az Al-Nuszra Fronthoz és más, Európai Unión kívüli szervezetekhez, különösen a Közel-Keleten és Észak-Afrikában (a MENA-térségben); mivel ez a jelenség egyre gyorsul, és hamarosan jelentős méreteket ölt; |
| --- | --- |

A.

mivel több mint 5 000 európai polgár csatlakozott terrorista szervezetekhez és más katonai alakulatokhoz, többek között az Iszlám Államhoz, az Al-Nuszra Fronthoz és más, Európai Unión kívüli szervezetekhez, különösen a Közel-Keleten és Észak-Afrikában (a MENA-térségben); mivel ez a jelenség egyre gyorsul, és hamarosan jelentős méreteket ölt;

| B. | mivel a radikalizálódás egy olyan jelenséget leíró fogalommá vált, amikor az emberek intoleráns véleményeket, nézeteket és eszméket tesznek magukévá, ami erőszakos szélsőségességhez vezethet; |
| --- | --- |

B.

mivel a radikalizálódás egy olyan jelenséget leíró fogalommá vált, amikor az emberek intoleráns véleményeket, nézeteket és eszméket tesznek magukévá, ami erőszakos szélsőségességhez vezethet;

| C. | mivel a Franciaországban, Belgiumban, Tunéziában és Koppenhágában nemrég elkövetett terrortámadások nyilvánvalóvá teszik a gyakran uniós állampolgárságú külföldi harcosok EU-n belüli és a szomszédos országokban tapasztalható jelenléte és mozgása által kiváltott biztonsági fenyegetéseket; mivel az EU a leghatározottabban elítélte ezeket a támadásokat, és vállalta, hogy a tagállamokkal közösen felveszi a harcot a terrorizmus ellen az EU területén belül és azon kívül; |
| --- | --- |

C.

mivel a Franciaországban, Belgiumban, Tunéziában és Koppenhágában nemrég elkövetett terrortámadások nyilvánvalóvá teszik a gyakran uniós állampolgárságú külföldi harcosok EU-n belüli és a szomszédos országokban tapasztalható jelenléte és mozgása által kiváltott biztonsági fenyegetéseket; mivel az EU a leghatározottabban elítélte ezeket a támadásokat, és vállalta, hogy a tagállamokkal közösen felveszi a harcot a terrorizmus ellen az EU területén belül és azon kívül;

| D. | mivel a szörnyű terrorista támadások, melyek 2015. november 13-án Párizsban több száz ember halálát és sebesülését okozták, ismét rávilágítottak a tagállamok és az Európai Unió összehangolt fellépésének szükségességére a radikalizáció megelőzése és a terrorizmus elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel a szörnyű terrorista támadások, melyek 2015. november 13-án Párizsban több száz ember halálát és sebesülését okozták, ismét rávilágítottak a tagállamok és az Európai Unió összehangolt fellépésének szükségességére a radikalizáció megelőzése és a terrorizmus elleni küzdelem érdekében;

| E. | mivel az EU-ban jelentős a terrorfenyegetettség, különösen azokban a tagállamokban, amelyek katonai szerepet vállaltak vagy jelenleg is vállalnak a közel-keleti és afrikai külső műveletekben; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-ban jelentős a terrorfenyegetettség, különösen azokban a tagállamokban, amelyek katonai szerepet vállaltak vagy jelenleg is vállalnak a közel-keleti és afrikai külső műveletekben;

| F. | mivel ezen „európai harcosok” radikalizálódása összetett és dinamikus folyamat, amelynek hátterében számos globális, szociológiai és politikai tényező áll; mivel a jelenség nem egyetlen profilhoz kötődik, hanem a legkülönbözőbb társadalmi háttérrel rendelkező férfiakat és nőket, valamint különösen fiatal európai polgárokat érinti, akikben az a közös, hogy nem érzik magukat a társadalom részének; mivel a radikalizálódás okai éppúgy lehetnek társadalmi-gazdasági, mint ideológiai, személyes vagy pszichológiai jellegűek, és ezért annak megértéséhez figyelembe kell venni az egyes érintettek hátterét; |
| --- | --- |

F.

mivel ezen „európai harcosok” radikalizálódása összetett és dinamikus folyamat, amelynek hátterében számos globális, szociológiai és politikai tényező áll; mivel a jelenség nem egyetlen profilhoz kötődik, hanem a legkülönbözőbb társadalmi háttérrel rendelkező férfiakat és nőket, valamint különösen fiatal európai polgárokat érinti, akikben az a közös, hogy nem érzik magukat a társadalom részének; mivel a radikalizálódás okai éppúgy lehetnek társadalmi-gazdasági, mint ideológiai, személyes vagy pszichológiai jellegűek, és ezért annak megértéséhez figyelembe kell venni az egyes érintettek hátterét;

| G. | mivel a terrorizmus és a radikalizálódás nyomán sok a fogalomzavar a vallásokkal kapcsolatban, ami pedig a rasszizmusból, az idegengyűlöletből, valamint a más véleményekkel, meggyőződésekkel vagy vallásokkal szembeni intoleranciából eredő bűncselekmények és gyűlöletbeszéd fokozódásához vezet; mivel feltétlenül szem előtt kell tartani, hogy a radikalizálódás egyik oka a vallással való beteges visszaélés, nem pedig maga a vallás; |
| --- | --- |

G.

mivel a terrorizmus és a radikalizálódás nyomán sok a fogalomzavar a vallásokkal kapcsolatban, ami pedig a rasszizmusból, az idegengyűlöletből, valamint a más véleményekkel, meggyőződésekkel vagy vallásokkal szembeni intoleranciából eredő bűncselekmények és gyűlöletbeszéd fokozódásához vezet; mivel feltétlenül szem előtt kell tartani, hogy a radikalizálódás egyik oka a vallással való beteges visszaélés, nem pedig maga a vallás;

| H. | mivel a radikalizálódást nem lehet egyetlen ideológiával vagy hittel társítani, de azok bármelyikén belül előfordulhat; |
| --- | --- |

H.

mivel a radikalizálódást nem lehet egyetlen ideológiával vagy hittel társítani, de azok bármelyikén belül előfordulhat;

| I. | mivel a fiatalokat toborzó erőszakos szélsőségesek körében elterjedt érv, hogy a terrorizmus elleni többéves háború után az iszlámellenesség fokozódik, és Európa többé nem tartozik azon helyek közé, ahol az iszlám hívőket szívesen látják vagy ahol egyenjogú polgárként élhetnek, valamint diszkrimináció és megbélyegzés nélkül gyakorolhatják vallásukat; mivel ez a kiszolgáltatottság és elhagyatottság agresszív dühöt és frusztrációt válthat ki belőlük, és társadalmi elszigetelődésükhöz vezethet; |
| --- | --- |

I.

mivel a fiatalokat toborzó erőszakos szélsőségesek körében elterjedt érv, hogy a terrorizmus elleni többéves háború után az iszlámellenesség fokozódik, és Európa többé nem tartozik azon helyek közé, ahol az iszlám hívőket szívesen látják vagy ahol egyenjogú polgárként élhetnek, valamint diszkrimináció és megbélyegzés nélkül gyakorolhatják vallásukat; mivel ez a kiszolgáltatottság és elhagyatottság agresszív dühöt és frusztrációt válthat ki belőlük, és társadalmi elszigetelődésükhöz vezethet;

| J. | mivel a radikalizálódás elleni küzdelem nem korlátozódhat az iszlamista radikalizálódásra; mivel a vallási radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség az afrikai kontinens egészét is érinti; mivel 2011-ben Európa az Anders Behring Breivik által elkövetett norvégiai merényletekkel a politikai radikalizálódást is megtapasztalhatta; |
| --- | --- |

J.

mivel a radikalizálódás elleni küzdelem nem korlátozódhat az iszlamista radikalizálódásra; mivel a vallási radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség az afrikai kontinens egészét is érinti; mivel 2011-ben Európa az Anders Behring Breivik által elkövetett norvégiai merényletekkel a politikai radikalizálódást is megtapasztalhatta;

| K. | mivel az uniós országokban bekövetkezett terrortámadások túlnyomó többségét éveken át szeparatista szervezetek követték el; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós országokban bekövetkezett terrortámadások túlnyomó többségét éveken át szeparatista szervezetek követték el;

| L. | mivel az Europol adatai szerint 2013-ban 152 terrorista támadás történt az EU-ban, ezekből kettő volt „vallási indíttatású”, 84 támadást pedig etnikai-nacionalista vagy szeparatista meggyőződés, ugyanakkor 2012-ben 219 terrorista támadás történt az EU-ban, és ezekből hat volt „vallási indíttatású”; |
| --- | --- |

L.

mivel az Europol adatai szerint 2013-ban 152 terrorista támadás történt az EU-ban, ezekből kettő volt „vallási indíttatású”, 84 támadást pedig etnikai-nacionalista vagy szeparatista meggyőződés, ugyanakkor 2012-ben 219 terrorista támadás történt az EU-ban, és ezekből hat volt „vallási indíttatású”;

| M. | mivel a terrorizmus elleni küzdelem, az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzése elsődlegesen továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, mivel azonban a bűnüldöző hatóságok közötti hatékony és eredményes információcseréhez elengedhetetlen az európai együttműködés annak érdekében, hogy leküzdjék a határokon átnyúló jellegű terrorista fenyegetettségeket; mivel ezért összehangolt európai megközelítésre van szükség, ami hozzáadott értéket teremt az európai polgárok szabad mozgását biztosító térségekben hatályos jogszabályok összeegyeztetése és adott esetben összehangolása tekintetében, valamint a terrorizmus megelőzése és elhárítása szempontjából is; mivel a lőfegyverek kereskedelme elleni küzdelmet az Uniónak a súlyos és szervezett nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben prioritásként kell kezelnie; |
| --- | --- |

M.

mivel a terrorizmus elleni küzdelem, az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzése elsődlegesen továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, mivel azonban a bűnüldöző hatóságok közötti hatékony és eredményes információcseréhez elengedhetetlen az európai együttműködés annak érdekében, hogy leküzdjék a határokon átnyúló jellegű terrorista fenyegetettségeket; mivel ezért összehangolt európai megközelítésre van szükség, ami hozzáadott értéket teremt az európai polgárok szabad mozgását biztosító térségekben hatályos jogszabályok összeegyeztetése és adott esetben összehangolása tekintetében, valamint a terrorizmus megelőzése és elhárítása szempontjából is; mivel a lőfegyverek kereskedelme elleni küzdelmet az Uniónak a súlyos és szervezett nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben prioritásként kell kezelnie;

| N. | mivel az emberi jogoknak a terrorizmus leküzdésére és a radikalizálódás megelőzésére irányuló uniós politikák középpontjában kell állniuk, ugyanakkor biztosítani kell, hogy megfelelő egyensúly álljon fenn a közbiztonság és az alapvető jogok – többek között a biztonsághoz, a magánélet sértetlenségéhez, valamint a véleménynyilvánítás, a vallás és a gyülekezés szabadságához fűződő jogok – tiszteletben tartása között; |
| --- | --- |

N.

mivel az emberi jogoknak a terrorizmus leküzdésére és a radikalizálódás megelőzésére irányuló uniós politikák középpontjában kell állniuk, ugyanakkor biztosítani kell, hogy megfelelő egyensúly álljon fenn a közbiztonság és az alapvető jogok – többek között a biztonsághoz, a magánélet sértetlenségéhez, valamint a véleménynyilvánítás, a vallás és a gyülekezés szabadságához fűződő jogok – tiszteletben tartása között;

| O. | mivel zsidó közösségeket is érnek terrorista és antiszemita támadások, aminek következtében az európai zsidó közösségekben fokozódik a veszélyeztetettség és a félelem érzése; |
| --- | --- |

O.

mivel zsidó közösségeket is érnek terrorista és antiszemita támadások, aminek következtében az európai zsidó közösségekben fokozódik a veszélyeztetettség és a félelem érzése;

| P. | mivel a terrorizmus terjedése és a külföldi harcosok számának növekedése fokozta az etnikai és vallási közösségekkel szembeni intoleranciát Európa több országában; úgy véli, hogy általában a megkülönböztetés, és különösen az iszlamofóbia és az antiszemitizmus elleni küzdelem holisztikus megközelítése kiegészíti a terrorista szélsőségesség célzott megelőzésére irányuló munkát; |
| --- | --- |

P.

mivel a terrorizmus terjedése és a külföldi harcosok számának növekedése fokozta az etnikai és vallási közösségekkel szembeni intoleranciát Európa több országában; úgy véli, hogy általában a megkülönböztetés, és különösen az iszlamofóbia és az antiszemitizmus elleni küzdelem holisztikus megközelítése kiegészíti a terrorista szélsőségesség célzott megelőzésére irányuló munkát;

| Q. | mivel Európában már rendelkezésre állnak bizonyos eszközök az európai polgárok radikalizálódásával kapcsolatos probléma kezelésére, és az EU-nak és tagállamainak kötelessége ezeket az eszközöket teljes mértékben kiaknázni, és hozzálátni a javításukhoz, hogy azok tükrözzék az EU és a tagállamok előtt álló jelenlegi kihívásokat; mivel a tagállamok továbbra is vonakodnak együttműködni az érzékeny területeken, például hírszerzési és egyéb információk megosztása terén; mivel az európai értékekkel szöges ellentétben álló terrorista radikalizálódás növekvő jelentőségére tekintettel újfajta eszközöket kell alkalmazni az Alapjogi Charta tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

Q.

mivel Európában már rendelkezésre állnak bizonyos eszközök az európai polgárok radikalizálódásával kapcsolatos probléma kezelésére, és az EU-nak és tagállamainak kötelessége ezeket az eszközöket teljes mértékben kiaknázni, és hozzálátni a javításukhoz, hogy azok tükrözzék az EU és a tagállamok előtt álló jelenlegi kihívásokat; mivel a tagállamok továbbra is vonakodnak együttműködni az érzékeny területeken, például hírszerzési és egyéb információk megosztása terén; mivel az európai értékekkel szöges ellentétben álló terrorista radikalizálódás növekvő jelentőségére tekintettel újfajta eszközöket kell alkalmazni az Alapjogi Charta tiszteletben tartásával;

| R. | mivel az alapvető jogok és a polgári szabadságjogok – nevezetesen a magánélethez, a biztonsághoz, az adatvédelemhez, az ártatlanság vélelméhez, a tisztességes bírósági tárgyaláshoz és eljáráshoz, valamint a szólás- és vallásszabadsághoz fűződő jogok – tiszteletben ez tartása alapvető a tagállamok és az EU által foganatosított valamennyi intézkedés során; mivel az európai polgárok biztonságát a jogaik és szabadságaik megőrzése mellett kell garantálni; mivel a két elv tulajdonképpen egyazon érem két oldala; |
| --- | --- |

R.

mivel az alapvető jogok és a polgári szabadságjogok – nevezetesen a magánélethez, a biztonsághoz, az adatvédelemhez, az ártatlanság vélelméhez, a tisztességes bírósági tárgyaláshoz és eljáráshoz, valamint a szólás- és vallásszabadsághoz fűződő jogok – tiszteletben ez tartása alapvető a tagállamok és az EU által foganatosított valamennyi intézkedés során; mivel az európai polgárok biztonságát a jogaik és szabadságaik megőrzése mellett kell garantálni; mivel a két elv tulajdonképpen egyazon érem két oldala;

| S. | mivel az egyes tagállamok között igen nagy különbségek vannak a tekintetben, hogy milyen mértékben vállalnak felelősséget a radikalizálódással szembeni fellépés és a terrorista szervezetek általi toborzás megelőzése terén; mivel néhány tagállam már életbe léptetett hatékony intézkedéseket, más tagállamok azonban továbbra is lemaradásban vannak a jelenséggel szembeni fellépést illetően; |
| --- | --- |

S.

mivel az egyes tagállamok között igen nagy különbségek vannak a tekintetben, hogy milyen mértékben vállalnak felelősséget a radikalizálódással szembeni fellépés és a terrorista szervezetek általi toborzás megelőzése terén; mivel néhány tagállam már életbe léptetett hatékony intézkedéseket, más tagállamok azonban továbbra is lemaradásban vannak a jelenséggel szembeni fellépést illetően;

| T. | mivel annak megelőzése érdekében, hogy európai polgárok radikalizálódjanak vagy terroszervezetekbe lépjenek be, sürgős és összehangolt fellépésre van szükség, amely képes a szóban forgó, egyre gyakoribbá váló jelenség megfékezésére, és ezáltal megakadályozza európai polgárok kiutazási hullámait a konfliktusövezetekbe, megszünteti az otthon maradók radikális nézeteit és elejét veszi további terrorcselekmények elkövetésének; |
| --- | --- |

T.

mivel annak megelőzése érdekében, hogy európai polgárok radikalizálódjanak vagy terroszervezetekbe lépjenek be, sürgős és összehangolt fellépésre van szükség, amely képes a szóban forgó, egyre gyakoribbá váló jelenség megfékezésére, és ezáltal megakadályozza európai polgárok kiutazási hullámait a konfliktusövezetekbe, megszünteti az otthon maradók radikális nézeteit és elejét veszi további terrorcselekmények elkövetésének;

| U. | mivel ez nemzetközi jelenség, és a világ számos részén bekövetkező eseményekből le lehet vonni a tanulságokat; |
| --- | --- |

U.

mivel ez nemzetközi jelenség, és a világ számos részén bekövetkező eseményekből le lehet vonni a tanulságokat;

| V. | mivel az európai polgárok radikalizálódását és terrorista szervezetek általi toborzását illetően utólagos válaszintézkedések helyett a korábbinál nagyobb hangsúlyt kell helyezni a megelőző intézkedésekre; mivel a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorista szervezetek által EU-ban megvalósított toborzás elleni fellépés stratégiája csak akkor lehet sikeres, ha vele párhuzamosan az Európába visszatért ún. „külföldi harcosok” integrációjára, társadalmi befogadására, visszafogadására és radikalizálódásuk felszámolására irányuló stratégiát is kidolgoznak; |
| --- | --- |

V.

mivel az európai polgárok radikalizálódását és terrorista szervezetek általi toborzását illetően utólagos válaszintézkedések helyett a korábbinál nagyobb hangsúlyt kell helyezni a megelőző intézkedésekre; mivel a szélsőségesség, a radikalizálódás és a terrorista szervezetek által EU-ban megvalósított toborzás elleni fellépés stratégiája csak akkor lehet sikeres, ha vele párhuzamosan az Európába visszatért ún. „külföldi harcosok” integrációjára, társadalmi befogadására, visszafogadására és radikalizálódásuk felszámolására irányuló stratégiát is kidolgoznak;

| W. | mivel az internet bizonyos használati módjai elősegítik a radikalizálódást azáltal, hogy lehetővé teszik a világ bármely pontján élő fanatikusok számára, hogy kapcsolatba lépjenek egymással, és mindenfajta fizikai érintkezés nélkül, nehezen nyomon követhető módon toborozzanak kiszolgáltatott egyéneket; |
| --- | --- |

W.

mivel az internet bizonyos használati módjai elősegítik a radikalizálódást azáltal, hogy lehetővé teszik a világ bármely pontján élő fanatikusok számára, hogy kapcsolatba lépjenek egymással, és mindenfajta fizikai érintkezés nélkül, nehezen nyomon követhető módon toborozzanak kiszolgáltatott egyéneket;

| X. | mivel fontos a különbségtétel a terrortámadások előkészítésére és/vagy támogatására irányuló magatartás és a szélsőségesek olyan cselekményei vagy véleményei között, ahol hiányzik a bűnös tudat (mens rea) és a bűnös tett (actus reus); |
| --- | --- |

X.

mivel fontos a különbségtétel a terrortámadások előkészítésére és/vagy támogatására irányuló magatartás és a szélsőségesek olyan cselekményei vagy véleményei között, ahol hiányzik a bűnös tudat (mens rea) és a bűnös tett (actus reus);

| Y. | mivel úgy tűnik, hogy a terrorista radikalizálódás az Unión belüli és kívüli tényezőkre egyaránt visszavezethető; |
| --- | --- |

Y.

mivel úgy tűnik, hogy a terrorista radikalizálódás az Unión belüli és kívüli tényezőkre egyaránt visszavezethető;

| Z. | mivel a terrorista radikalizálódással szembeni küzdelemnek egy közös értékeken nyugvó, olyan átfogó megközelítés részét kell képeznie, amelynek célja egy nyitott Európa biztosítása; |
| --- | --- |

Z.

mivel a terrorista radikalizálódással szembeni küzdelemnek egy közös értékeken nyugvó, olyan átfogó megközelítés részét kell képeznie, amelynek célja egy nyitott Európa biztosítása;

| AA. | mivel a fiatalok radikalizálódása nem választható külön a társadalmi és politikai kontextustól, és azt a konfliktusok szociológiájának és az erőszakot vizsgáló tanulmányok szélesebb összefüggésében kell vizsgálni; |
| --- | --- |

AA.

mivel a fiatalok radikalizálódása nem választható külön a társadalmi és politikai kontextustól, és azt a konfliktusok szociológiájának és az erőszakot vizsgáló tanulmányok szélesebb összefüggésében kell vizsgálni;

| AB. | mivel a terrorista radikalizálódás okai nincsenek kellően feltárva; mivel az integráció hiánya nem tekinthető a terrorista radikalizálódás fő okának; |
| --- | --- |

AB.

mivel a terrorista radikalizálódás okai nincsenek kellően feltárva; mivel az integráció hiánya nem tekinthető a terrorista radikalizálódás fő okának;

| AC. | mivel az Európai Bíróság szerint az, hogy valamely személy a 2001/931 közös álláspont mellékletét képező listára terrorcselekményekben való részvétele miatt felvett valamely szervezet tagja volt, valamint hogy e szervezet fegyveres harcát tevékenyen támogatta, nem képez automatikusan nyomós okot annak feltételezésére, hogy az érintett személy „súlyos, nem politikai bűncselekményt” vagy „az Egyesült Nemzetek céljaiba és elveibe ütköző cselekményeket” követett el; másrészről annak megállapítása, hogy nyomós okok alapján feltételezhető, hogy valamely személy ilyen bűncselekményt követett el, vagy ilyen cselekmények elkövetésében bűnös, a konkrét tények eseti alapon végzett értékelésétől függ, valamint attól, hogy az érintett személyt az értékelés szerint terheli-e egyéni felelősség e cselekmények elkövetéséért; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Európai Bíróság szerint az, hogy valamely személy a 2001/931 közös álláspont mellékletét képező listára terrorcselekményekben való részvétele miatt felvett valamely szervezet tagja volt, valamint hogy e szervezet fegyveres harcát tevékenyen támogatta, nem képez automatikusan nyomós okot annak feltételezésére, hogy az érintett személy „súlyos, nem politikai bűncselekményt” vagy „az Egyesült Nemzetek céljaiba és elveibe ütköző cselekményeket” követett el; másrészről annak megállapítása, hogy nyomós okok alapján feltételezhető, hogy valamely személy ilyen bűncselekményt követett el, vagy ilyen cselekmények elkövetésében bűnös, a konkrét tények eseti alapon végzett értékelésétől függ, valamint attól, hogy az érintett személyt az értékelés szerint terheli-e egyéni felelősség e cselekmények elkövetéséért;

| AD. | mivel ahhoz, hogy az illetékes hatóság visszavonjon egy menekültnek megadott tartózkodási engedélyt – azon az alapon, hogy a menekült ilyen terrorista szervezetet támogat –, köteles a nemzeti bíróságok által lefolytatott felülvizsgálat mellett egyénileg értékelni a konkrét tényeket mind a szervezet, mind pedig a szóban forgó menekült cselekedeteivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

AD.

mivel ahhoz, hogy az illetékes hatóság visszavonjon egy menekültnek megadott tartózkodási engedélyt – azon az alapon, hogy a menekült ilyen terrorista szervezetet támogat –, köteles a nemzeti bíróságok által lefolytatott felülvizsgálat mellett egyénileg értékelni a konkrét tényeket mind a szervezet, mind pedig a szóban forgó menekült cselekedeteivel kapcsolatban;

I.   
  Európai hozzáadott érték a terrorizmus megelőzésében

| 1. | elítéli a tragikus kimenetelű párizsi támadásokat, valamint részvétét és együttérzését fejezi ki az áldozatok és családjaik felé, megerősítve, hogy ki kell állni az erőszakkal szemben; elítéli hasonlóképp azon személyek és kollektív hatóságok sztereotípiákra épülő, idegengyűlölettel és rasszizmussal átitatott beszédmódját és gyakorlatait, akik/amelyek közvetlenül vagy közvetve összefüggésbe hozzák a terrortámadásokat azokkal a menekültekkel, akik egy biztonságosabb helyet keresve menekülnek saját országaikból, ahol a háború és a napi szinten előforduló erőszakcselekmények veszélyeztették életüket; |
| --- | --- |

1.

elítéli a tragikus kimenetelű párizsi támadásokat, valamint részvétét és együttérzését fejezi ki az áldozatok és családjaik felé, megerősítve, hogy ki kell állni az erőszakkal szemben; elítéli hasonlóképp azon személyek és kollektív hatóságok sztereotípiákra épülő, idegengyűlölettel és rasszizmussal átitatott beszédmódját és gyakorlatait, akik/amelyek közvetlenül vagy közvetve összefüggésbe hozzák a terrortámadásokat azokkal a menekültekkel, akik egy biztonságosabb helyet keresve menekülnek saját országaikból, ahol a háború és a napi szinten előforduló erőszakcselekmények veszélyeztették életüket;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmust nem lehet és nem szabad semmilyen meghatározott valláshoz, nemzetiséghez vagy civilizációhoz kapcsolni; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmust nem lehet és nem szabad semmilyen meghatározott valláshoz, nemzetiséghez vagy civilizációhoz kapcsolni;

| 3. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a terrorizmus terjedésének kedvező körülmények kezelése nélkül az elkövetkező években várhatóan még több uniós polgár utazik majd más országokba, hogy ott dzsihádista vagy egyéb szélsőséges csoportokhoz csatlakozzon, és fokozódnak az ilyen személyek Unióba és a szomszédos országokba való visszatérésével járó biztonsági kockázatok, különös tekintettel a közel-keleti és észak-afrikai (MENA) régióban folyamatosan erősödő katonai konfliktusokra; a terrorizmus elleni küzdelmet és annak megelőzését célzó nemzeti és uniós szintű intézkedések hatékonyságáról szóló átfogó tanulmány elkészítését szorgalmazza; |
| --- | --- |

3.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a terrorizmus terjedésének kedvező körülmények kezelése nélkül az elkövetkező években várhatóan még több uniós polgár utazik majd más országokba, hogy ott dzsihádista vagy egyéb szélsőséges csoportokhoz csatlakozzon, és fokozódnak az ilyen személyek Unióba és a szomszédos országokba való visszatérésével járó biztonsági kockázatok, különös tekintettel a közel-keleti és észak-afrikai (MENA) régióban folyamatosan erősödő katonai konfliktusokra; a terrorizmus elleni küzdelmet és annak megelőzését célzó nemzeti és uniós szintű intézkedések hatékonyságáról szóló átfogó tanulmány elkészítését szorgalmazza;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy tekintse prioritásnak egy olyan cselekvési terv elkészítését, amelynek célja a radikalizálódás és a terrorista szervezetek általi toborzás elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégia végrehajtása és értékelése a legjobb gyakorlatok cseréje és az Európai Unióban felhalmozódott szakértelem összevonása alapján, valamint az, hogy a nemzetközi emberi jogi egyezmények maradéktalan tiszteletben tartása alapján, többszereplős és több ágazatra kiterjedő, részvételen alapuló és konzultatív megközelítés révén értékelje a tagállamok által foganatosított intézkedéseket, illetve a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködést; úgy véli, hogy a Bizottságnak hozzájárulást és támogatást kell nyújtania ahhoz, hogy a tagállamok hatékony és erőteljes kommunikációs stratégiát dolgozzanak ki az európai polgárok és az EU-ban lakóhellyel rendelkező nem uniós állampolgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzésére; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy tekintse prioritásnak egy olyan cselekvési terv elkészítését, amelynek célja a radikalizálódás és a terrorista szervezetek általi toborzás elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégia végrehajtása és értékelése a legjobb gyakorlatok cseréje és az Európai Unióban felhalmozódott szakértelem összevonása alapján, valamint az, hogy a nemzetközi emberi jogi egyezmények maradéktalan tiszteletben tartása alapján, többszereplős és több ágazatra kiterjedő, részvételen alapuló és konzultatív megközelítés révén értékelje a tagállamok által foganatosított intézkedéseket, illetve a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködést; úgy véli, hogy a Bizottságnak hozzájárulást és támogatást kell nyújtania ahhoz, hogy a tagállamok hatékony és erőteljes kommunikációs stratégiát dolgozzanak ki az európai polgárok és az EU-ban lakóhellyel rendelkező nem uniós állampolgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzésére;

| 5. | kéri a tagállamokat, hogy a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiában meghatározott tíz kiemelt cselekvési terület alapján hangolják össze stratégiáikat, és osszák meg információikat és tapasztalataikat, hajtsanak végre bevált gyakorlatokat nemzeti és európai szinten egyaránt, valamint működjenek együtt a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemmel kapcsolatos új kezdeményezések elindítása érdekében; hangsúlyozza e tekintetben a bűnüldöző hatóságok közötti, határokon átnyúló együttműködés ösztönzésének és erősítésének fontosságát, és kiemeli annak döntő fontosságát, hogy a terepen dolgozó rendőrségi erők számára megfelelő erőforrásokat és képzést biztosítsanak; |
| --- | --- |

5.

kéri a tagállamokat, hogy a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiában meghatározott tíz kiemelt cselekvési terület alapján hangolják össze stratégiáikat, és osszák meg információikat és tapasztalataikat, hajtsanak végre bevált gyakorlatokat nemzeti és európai szinten egyaránt, valamint működjenek együtt a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemmel kapcsolatos új kezdeményezések elindítása érdekében; hangsúlyozza e tekintetben a bűnüldöző hatóságok közötti, határokon átnyúló együttműködés ösztönzésének és erősítésének fontosságát, és kiemeli annak döntő fontosságát, hogy a terepen dolgozó rendőrségi erők számára megfelelő erőforrásokat és képzést biztosítsanak;

| 6. | kéri a radikalizálódás és a terroristatoborzás leküzdésére irányuló, folyamatban lévő uniós stratégiával kapcsolatos tanácsi cselekvési tervek és iránymutatások teljes körű közzétételét; |
| --- | --- |

6.

kéri a radikalizálódás és a terroristatoborzás leküzdésére irányuló, folyamatban lévő uniós stratégiával kapcsolatos tanácsi cselekvési tervek és iránymutatások teljes körű közzétételét;

| 7. | úgy véli, hogy a „külföldi harcosoknak” tekintendő személyek büntethetősége közös megegyezéssel elfogadott meghatározást igényel, amelynek megteremtése érdekében a tagállamoknak és az európai intézményeknek az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményéhez fűzött kiegészítő jegyzőkönyvet, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2178. sz. határozatát kell alapul venniük; felszólítja a Bizottságot, hogy a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) újonnan létrehozott kiválósági központjának támogatásával készítsen mélyreható tanulmányt arról, hogy milyen gyökeres okok, folyamatok, különböző hatások és tényezők vezetnek a radikalizálódáshoz; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a „külföldi harcosoknak” tekintendő személyek büntethetősége közös megegyezéssel elfogadott meghatározást igényel, amelynek megteremtése érdekében a tagállamoknak és az európai intézményeknek az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményéhez fűzött kiegészítő jegyzőkönyvet, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2178. sz. határozatát kell alapul venniük; felszólítja a Bizottságot, hogy a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) újonnan létrehozott kiválósági központjának támogatásával készítsen mélyreható tanulmányt arról, hogy milyen gyökeres okok, folyamatok, különböző hatások és tényezők vezetnek a radikalizálódáshoz;

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy az Europollal és a terrorizmus elleni küzdelem koordinátorával együttműködve készítsen éves jelentést Európa biztonsági állapotáról, többek között a radikalizáció kockázatáról és annak az Unióban élő emberek életének biztonságára és testi épségére gyakorolt következményeiről, valamint éves szinten tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy az Europollal és a terrorizmus elleni küzdelem koordinátorával együttműködve készítsen éves jelentést Európa biztonsági állapotáról, többek között a radikalizáció kockázatáról és annak az Unióban élő emberek életének biztonságára és testi épségére gyakorolt következményeiről, valamint éves szinten tegyen jelentést a Parlamentnek;

| 9. | hangsúlyozza az európai polgárok radikalizálódása és terrorista szervezetek általi toborzása megelőzését és az ezek elleni küzdelmet szolgáló meglévő eszközök lehető legszélesebb körű kihasználásának fontosságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy holisztikus és átfogó módon alkalmazzák az összes releváns belső és külső eszközt; javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy az ISF-Police eszközön keresztül használják fel a – különösen a Belső Biztonsági Alap (ISF) keretében – rendelkezésre álló forrásokat a radikalizálódás megelőzését célzó projektek és intézkedések támogatására; hangsúlyozza, hogy az európai polgárok radikalizálódása elleni átfogó fellépés során a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) és kiválósági központja fontos szerepet tölthet be; kéri, hogy a hálózat kapjon nagyobb nyilvánosságot és váljon láthatóbbá a radikalizálódás ellen küzdő szereplők körében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az európai polgárok radikalizálódása és terrorista szervezetek általi toborzása megelőzését és az ezek elleni küzdelmet szolgáló meglévő eszközök lehető legszélesebb körű kihasználásának fontosságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy holisztikus és átfogó módon alkalmazzák az összes releváns belső és külső eszközt; javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy az ISF-Police eszközön keresztül használják fel a – különösen a Belső Biztonsági Alap (ISF) keretében – rendelkezésre álló forrásokat a radikalizálódás megelőzését célzó projektek és intézkedések támogatására; hangsúlyozza, hogy az európai polgárok radikalizálódása elleni átfogó fellépés során a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) és kiválósági központja fontos szerepet tölthet be; kéri, hogy a hálózat kapjon nagyobb nyilvánosságot és váljon láthatóbbá a radikalizálódás ellen küzdő szereplők körében;

II.   
  Az erőszakos szélsőségesség és a terrorista radikalizálódás megelőzése a börtönökben

| 10. | hangsúlyozza, hogy a börtönök továbbra is a szélsőséges és erőszakos ideológiák, valamint a terrorista radikalizálódás terjedésének melegágyai; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét az európai börtönökben egyre jelentősebb méreteket öltő terrorista radikalizálódással szembeni fellépés érdekében; ösztönzi a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek intézkedéseket a börtönök túlzsúfoltságának enyhítésére, ami számos tagállamban akut probléma, amely jelentősen növeli a radikalizálódás kockázatát és csökkenti a rehabilitáció lehetőségeit; emlékeztet arra, hogy az állami ifjúságvédelmi intézmények, illetve a javítóintézetek és reintegrációs központok is a különösen kiszolgáltatott célpontot jelentő kiskorúak radikalizálódásának helyszínévé válhatnak; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a börtönök továbbra is a szélsőséges és erőszakos ideológiák, valamint a terrorista radikalizálódás terjedésének melegágyai; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét az európai börtönökben egyre jelentősebb méreteket öltő terrorista radikalizálódással szembeni fellépés érdekében; ösztönzi a tagállamokat, hogy haladéktalanul tegyenek intézkedéseket a börtönök túlzsúfoltságának enyhítésére, ami számos tagállamban akut probléma, amely jelentősen növeli a radikalizálódás kockázatát és csökkenti a rehabilitáció lehetőségeit; emlékeztet arra, hogy az állami ifjúságvédelmi intézmények, illetve a javítóintézetek és reintegrációs központok is a különösen kiszolgáltatott célpontot jelentő kiskorúak radikalizálódásának helyszínévé válhatnak;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon a bevált gyakorlatokon alapuló iránymutatásokat azon intézkedések tekintetében, amelyeket az európai börtönökben kellene végrehajtani a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség megelőzése céljával, az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy azon fogvatartottak elkülönítése, akikről bebizonyosodott, hogy erőszakosan szélsőséges nézeteket tettek magukévá, vagy már csatlakoztak terrorista szervezetekhez, fontolóra vehető intézkedés, amelynek célja, hogy megelőzze a radikalizmus megfélemlítéssel történő másokra kényszerítését, és megakadályozza a radikalizmus terjedését a börtönökben; figyelmeztet ugyanakkor arra, hogy ilyen intézkedéseket csak eseti jelleggel és bírósági határozat alapján szabad megvalósítani, valamint az illetékes igazságügyi hatóságok felülvizsgálata alá kell vonni; javasolja továbbá, hogy a Bizottság és a tagállamok vizsgálják meg, milyen bizonyítékok és gyakorlati tapasztalatok állnak rendelkezésre a radikalizálódás terjedésének megakadályozása céljával megvalósított elkülönítés tekintetében; véleménye szerint ezen értékelésnek hozzá kell járulnia a nemzeti börtönrendszerekben alkalmazott gyakorlatok továbbfejlesztéséhez; emlékeztet azonban, hogy ezeknek az intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük és teljes mértékben összhangban kell állniuk az elítéltek alapvető jogaival; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon a bevált gyakorlatokon alapuló iránymutatásokat azon intézkedések tekintetében, amelyeket az európai börtönökben kellene végrehajtani a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség megelőzése céljával, az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy azon fogvatartottak elkülönítése, akikről bebizonyosodott, hogy erőszakosan szélsőséges nézeteket tettek magukévá, vagy már csatlakoztak terrorista szervezetekhez, fontolóra vehető intézkedés, amelynek célja, hogy megelőzze a radikalizmus megfélemlítéssel történő másokra kényszerítését, és megakadályozza a radikalizmus terjedését a börtönökben; figyelmeztet ugyanakkor arra, hogy ilyen intézkedéseket csak eseti jelleggel és bírósági határozat alapján szabad megvalósítani, valamint az illetékes igazságügyi hatóságok felülvizsgálata alá kell vonni; javasolja továbbá, hogy a Bizottság és a tagállamok vizsgálják meg, milyen bizonyítékok és gyakorlati tapasztalatok állnak rendelkezésre a radikalizálódás terjedésének megakadályozása céljával megvalósított elkülönítés tekintetében; véleménye szerint ezen értékelésnek hozzá kell járulnia a nemzeti börtönrendszerekben alkalmazott gyakorlatok továbbfejlesztéséhez; emlékeztet azonban, hogy ezeknek az intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük és teljes mértékben összhangban kell állniuk az elítéltek alapvető jogaival;

| 12. | támogatja annak bevezetését, hogy a büntetésvégrehajtó intézetek személyi állománya, valamint az egyházi és nem kormányzati szervezeteknek az elítéltekkel kapcsolatba kerülő minden tagja speciális továbbképzésben részesüljön, amelynek során megtanulják a radikális és szélsőséges magatartásra utaló viselkedésformák korai szakaszban történő felismerését, megelőzését és kezelését; hangsúlyozza, hogy fontos a vallások, világnézetek és világi eszmék börtönökben dolgozó képviselőinek megfelelő képzése és felvétele, nemcsak az elítéltek kulturális és spirituális szükségleteinek megfelelő kielégítése érdekében, hanem a lehetséges radikális propaganda ellensúlyozásához való hozzájárulás céljából is; |
| --- | --- |

12.

támogatja annak bevezetését, hogy a büntetésvégrehajtó intézetek személyi állománya, valamint az egyházi és nem kormányzati szervezeteknek az elítéltekkel kapcsolatba kerülő minden tagja speciális továbbképzésben részesüljön, amelynek során megtanulják a radikális és szélsőséges magatartásra utaló viselkedésformák korai szakaszban történő felismerését, megelőzését és kezelését; hangsúlyozza, hogy fontos a vallások, világnézetek és világi eszmék börtönökben dolgozó képviselőinek megfelelő képzése és felvétele, nemcsak az elítéltek kulturális és spirituális szükségleteinek megfelelő kielégítése érdekében, hanem a lehetséges radikális propaganda ellensúlyozásához való hozzájárulás céljából is;

| 13. | bátorítja megfelelő finanszírozási forrásokkal ellátott oktatási programok bevezetését egyrészt az európai börtönökben a kritikus gondolkodás és a vallási tolerancia előmozdítása, valamint a fogvatartottak társadalomba való visszailleszkedésének elősegítése érdekében, másrészt célzott segítséget nyújtva a fiatalok, illetve a radikalizálódásnak és a terrorista szervezetek általi toborzásnak különösen kitett vagy arra inkább hajlamos személyek számára, és mindezt a fogvatartottak emberi jogainak csorbítatlan tiszteletben tartása alapján; úgy véli, hogy a börtönből való szabadulást követően igénybe vehető támogató intézkedéseket is fel kell kínálni; |
| --- | --- |

13.

bátorítja megfelelő finanszírozási forrásokkal ellátott oktatási programok bevezetését egyrészt az európai börtönökben a kritikus gondolkodás és a vallási tolerancia előmozdítása, valamint a fogvatartottak társadalomba való visszailleszkedésének elősegítése érdekében, másrészt célzott segítséget nyújtva a fiatalok, illetve a radikalizálódásnak és a terrorista szervezetek általi toborzásnak különösen kitett vagy arra inkább hajlamos személyek számára, és mindezt a fogvatartottak emberi jogainak csorbítatlan tiszteletben tartása alapján; úgy véli, hogy a börtönből való szabadulást követően igénybe vehető támogató intézkedéseket is fel kell kínálni;

| 14. | elismeri, hogy ezen erőfeszítésekben központi jelentőségű az olyan börtönkörnyezet, amely tiszteletben tartja az elítéltek emberi jogait, és megfelel a nemzetközi és regionális normáknak, többek között a fogvatartottakkal szembeni bánásmód ENSZ által elfogadott minimumszabályainak; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy ezen erőfeszítésekben központi jelentőségű az olyan börtönkörnyezet, amely tiszteletben tartja az elítéltek emberi jogait, és megfelel a nemzetközi és regionális normáknak, többek között a fogvatartottakkal szembeni bánásmód ENSZ által elfogadott minimumszabályainak;

III.   
  A terrorista radikalizálásra alkalmas tartalmak internetes terjesztésének megelőzése

| 15. | megjegyzi, hogy az internet globális és határokon átnyúló jellegéből adódóan sajátos kihívásokat teremt, ami joghézagokat és a joghatóságok közötti ütközéseket eredményez, lehetővé téve a toborzók és a radikalizált személyek számára, hogy a világ minden sarkából fizikai határok nélkül távolról kommunikáljanak egymással így nincs szükség sem fizikai bázis kialakítására, sem arra, hogy valamely adott országban keressenek fedezéket; emlékeztet arra, hogy az internetet és a közösségi hálózatok a radikalizálódás és a fundamentalizmus táplálásának fontos platformjai, mivel lehetővé teszik a gyűlöletkeltő tartalmak és a terrorista propaganda gyors és nagy mennyiségű globális terjesztését; aggodalommal tölti el az a hatás, amelyet ezek a terrorizmus igazolására szolgáló üzenetek gyakorolnak különösen a fiatalabbakra, a népesség e különösen kiszolgáltatott csoportjára; hangsúlyozza, hogy az interneten terjesztett radikalizálódás megelőzésében fontos szerepet tölt be az oktatás és a nyilvánosság tudatosságát növelő kampányok; leszögezi elkötelezettségét a véleménynyilvánítás szabadsága mellett (offline és online környezetben egyaránt), és úgy véli, hogy az internet és a közösségi média felhasználásával terjesztett radikalizmus megelőzésére vonatkozó minden szabályozási fellépésnek ezt kell alapul vennie; tudomásul veszi az internetes vállalkozásokkal indított európai szintű párbeszédet, amelynek célja, hogy az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal összhangban, valamint a szólásszabadság szigorú tiszteletben tartása mellett megelőzze az illegális tartalmak online terjesztését és biztosítsa az ilyen tartalmak gyors törlését; kéri az erőszakos szélsőségességre uszító illegális tartalmak felderítésére és eltávolítására irányuló hatékony stratégia kidolgozását, tiszteletben tartva az alapvető jogokat és a véleménynyilvánítás szabadságát, és különösen kéri a terrorista propagandával szembeni hatékony kommunikáció terjesztéséhez való hozzájárulást; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az internet globális és határokon átnyúló jellegéből adódóan sajátos kihívásokat teremt, ami joghézagokat és a joghatóságok közötti ütközéseket eredményez, lehetővé téve a toborzók és a radikalizált személyek számára, hogy a világ minden sarkából fizikai határok nélkül távolról kommunikáljanak egymással így nincs szükség sem fizikai bázis kialakítására, sem arra, hogy valamely adott országban keressenek fedezéket; emlékeztet arra, hogy az internetet és a közösségi hálózatok a radikalizálódás és a fundamentalizmus táplálásának fontos platformjai, mivel lehetővé teszik a gyűlöletkeltő tartalmak és a terrorista propaganda gyors és nagy mennyiségű globális terjesztését; aggodalommal tölti el az a hatás, amelyet ezek a terrorizmus igazolására szolgáló üzenetek gyakorolnak különösen a fiatalabbakra, a népesség e különösen kiszolgáltatott csoportjára; hangsúlyozza, hogy az interneten terjesztett radikalizálódás megelőzésében fontos szerepet tölt be az oktatás és a nyilvánosság tudatosságát növelő kampányok; leszögezi elkötelezettségét a véleménynyilvánítás szabadsága mellett (offline és online környezetben egyaránt), és úgy véli, hogy az internet és a közösségi média felhasználásával terjesztett radikalizmus megelőzésére vonatkozó minden szabályozási fellépésnek ezt kell alapul vennie; tudomásul veszi az internetes vállalkozásokkal indított európai szintű párbeszédet, amelynek célja, hogy az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal összhangban, valamint a szólásszabadság szigorú tiszteletben tartása mellett megelőzze az illegális tartalmak online terjesztését és biztosítsa az ilyen tartalmak gyors törlését; kéri az erőszakos szélsőségességre uszító illegális tartalmak felderítésére és eltávolítására irányuló hatékony stratégia kidolgozását, tiszteletben tartva az alapvető jogokat és a véleménynyilvánítás szabadságát, és különösen kéri a terrorista propagandával szembeni hatékony kommunikáció terjesztéséhez való hozzájárulást;

| 16. | emlékeztet arra, hogy az internetes és közösségimédia-társaságok és -szolgáltatók jogi felelőssége, hogy haladéktalanul, valamint a jogállamiság és az alapvető jogok, közöttük a szólásszabadság tiszteletben tartása mellett együttműködjenek a tagállami hatóságokkal az erőszakos szélsőségesség terjesztésére alkalmas bármely jogellenes tartalom törlése tekintetében; úgy véli, hogy a tagállamoknak fontolóra kell venniük a jogi fellépést, beleértve a büntetőeljárást, azokkal az internetes és közösségimédia-társaságokkal és -szolgáltatókkal szemben, amelyek valamely közigazgatási hatóság vagy bíróság kérésére nem hajlandók törölni a jogellenes vagy terrorizmust dicsőítő tartalmat internetes platformjukról; úgy véli, hogy azokat az internetes platformokat, amelyek megtagadják vagy szándékosan meghiúsítják az együttműködést és ezáltal lehetővé teszik az ilyen illegális tartalmak terjedését, bűnrészeseknek kell tekintetni, ami egyet jelenthet a bűnös szándékkal vagy gondatlansággal, és ilyen esetekben a felelős személyeket íróság elé kell állítani; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy az internetes és közösségimédia-társaságok és -szolgáltatók jogi felelőssége, hogy haladéktalanul, valamint a jogállamiság és az alapvető jogok, közöttük a szólásszabadság tiszteletben tartása mellett együttműködjenek a tagállami hatóságokkal az erőszakos szélsőségesség terjesztésére alkalmas bármely jogellenes tartalom törlése tekintetében; úgy véli, hogy a tagállamoknak fontolóra kell venniük a jogi fellépést, beleértve a büntetőeljárást, azokkal az internetes és közösségimédia-társaságokkal és -szolgáltatókkal szemben, amelyek valamely közigazgatási hatóság vagy bíróság kérésére nem hajlandók törölni a jogellenes vagy terrorizmust dicsőítő tartalmat internetes platformjukról; úgy véli, hogy azokat az internetes platformokat, amelyek megtagadják vagy szándékosan meghiúsítják az együttműködést és ezáltal lehetővé teszik az ilyen illegális tartalmak terjedését, bűnrészeseknek kell tekintetni, ami egyet jelenthet a bűnös szándékkal vagy gondatlansággal, és ilyen esetekben a felelős személyeket íróság elé kell állítani;

| 17. | felhívja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a gyűlöletre uszító internetes oldalak szigorúbb ellenőrzését; |
| --- | --- |

17.

felhívja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a gyűlöletre uszító internetes oldalak szigorúbb ellenőrzését;

| 18. | meggyőződése, hogy az internet az emberi jogok tiszteletben tartását és az erőszak elutasítását hirdető nézetek terjesztésének hatékony platformja; úgy véli, hogy az internetes ágazatnak és szolgáltatóknak együtt kell működniük a tagállamok hatóságaival és a civil társadalommal annak érdekében, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájára alapozott, erőteljes és vonzó üzeneteket mozdítsanak elő az interneten terjesztett gyűlöletbeszéddel és a radikalizálódással szemben; felhívja a digitális platformokat, hogy működjenek együtt a tagállamokkal, a civil társadalommal és azokkal a szervezetekkel, amelyek szakterülete a terrorista radikalizmus leépítése és a gyűlöletbeszéd és értékelése, és hogy vegyenek részt olyan megelőző célzatú üzenetek terjesztésében, amelyek a kritikus gondolkodásra hívnak fel és a radikalizmus felszámolását szorgalmazzák, valamint kéri a terrorizmussal és a gyűlöletbeszéddel szemben alkalmazható innovatív jogi lehetőségek azonosítását, ezáltal megnehezítve a radikalizálódás online terjesztését; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bátorítsák az ilyen jellegű online tartalmak kifejlesztését, és hogy működjenek szorosan együtt a civil társadalmi szervezetekkel a demokratikus és erőszakmentes nézetek terjesztésére és előmozdítására szolgáló csatornák megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

18.

meggyőződése, hogy az internet az emberi jogok tiszteletben tartását és az erőszak elutasítását hirdető nézetek terjesztésének hatékony platformja; úgy véli, hogy az internetes ágazatnak és szolgáltatóknak együtt kell működniük a tagállamok hatóságaival és a civil társadalommal annak érdekében, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájára alapozott, erőteljes és vonzó üzeneteket mozdítsanak elő az interneten terjesztett gyűlöletbeszéddel és a radikalizálódással szemben; felhívja a digitális platformokat, hogy működjenek együtt a tagállamokkal, a civil társadalommal és azokkal a szervezetekkel, amelyek szakterülete a terrorista radikalizmus leépítése és a gyűlöletbeszéd és értékelése, és hogy vegyenek részt olyan megelőző célzatú üzenetek terjesztésében, amelyek a kritikus gondolkodásra hívnak fel és a radikalizmus felszámolását szorgalmazzák, valamint kéri a terrorizmussal és a gyűlöletbeszéddel szemben alkalmazható innovatív jogi lehetőségek azonosítását, ezáltal megnehezítve a radikalizálódás online terjesztését; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bátorítsák az ilyen jellegű online tartalmak kifejlesztését, és hogy működjenek szorosan együtt a civil társadalmi szervezetekkel a demokratikus és erőszakmentes nézetek terjesztésére és előmozdítására szolgáló csatornák megerősítése érdekében;

| 19. | támogatja olyan programok bevezetését, amelyek felhívják a fiatalok figyelmét az internetes gyűlöletbeszédre és annak veszélyeire, valamint előmozdítják a médiával és az internettel kapcsolatos nevelést; támogatja képzési programok elindítását az emberi jogokat az interneten védelmező fiatal aktivisták mozgósítása, képzése és hálózatba szervezése érdekében; |
| --- | --- |

19.

támogatja olyan programok bevezetését, amelyek felhívják a fiatalok figyelmét az internetes gyűlöletbeszédre és annak veszélyeire, valamint előmozdítják a médiával és az internettel kapcsolatos nevelést; támogatja képzési programok elindítását az emberi jogokat az interneten védelmező fiatal aktivisták mozgósítása, képzése és hálózatba szervezése érdekében;

| 20. | úgy véli, hogy az ellenüzenet megfogalmazása – a harmadik országokban is – az egyik kulcs a közel-keleti és észak-afrikai térségben működő terrorista csoportok vonzerejének megtöréséhez; felszólítja az Uniót, hogy fokozza az olyan kezdeményezésekhez nyújtott támogatást, mint a SSCAT (a szíriai stratégiai kommunikációs tanácsadó csoport), és hogy segítse elő az ilyen típusú projektek kibontakozását és finanszírozását harmadik országokban; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az ellenüzenet megfogalmazása – a harmadik országokban is – az egyik kulcs a közel-keleti és észak-afrikai térségben működő terrorista csoportok vonzerejének megtöréséhez; felszólítja az Uniót, hogy fokozza az olyan kezdeményezésekhez nyújtott támogatást, mint a SSCAT (a szíriai stratégiai kommunikációs tanácsadó csoport), és hogy segítse elő az ilyen típusú projektek kibontakozását és finanszírozását harmadik országokban;

| 21. | úgy véli, hogy az internetes ágazatnak és szolgáltatóknak a jövőben lehetővé kell tenniük a terrorizmusra felbujtó üzenetekkel ellentétes tartalmat hordozó, a radikalizmus megelőzésére szolgáló üzenetek előmozdítását; úgy véli, hogy az Europol keretén belül létre kell hozni egy különleges európai egységet a bevált tagállami gyakorlatok megosztása céljából, folyamatosan együttműködve eközben az internetes szolgáltatókkal annak érdekében, hogy elsőbbségben részesítsék a gyűlöletbeszéd és a terrorizmust dicsőítő üzenetek ellensúlyozását célzó üzeneteket, és ezáltal megnehezítsék a radikális eszmék interneten való terjesztését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ellensúlyozó beszédmód és a mérséklő intézkedések hatékony használatát az interneten; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az internetes ágazatnak és szolgáltatóknak a jövőben lehetővé kell tenniük a terrorizmusra felbujtó üzenetekkel ellentétes tartalmat hordozó, a radikalizmus megelőzésére szolgáló üzenetek előmozdítását; úgy véli, hogy az Europol keretén belül létre kell hozni egy különleges európai egységet a bevált tagállami gyakorlatok megosztása céljából, folyamatosan együttműködve eközben az internetes szolgáltatókkal annak érdekében, hogy elsőbbségben részesítsék a gyűlöletbeszéd és a terrorizmust dicsőítő üzenetek ellensúlyozását célzó üzeneteket, és ezáltal megnehezítsék a radikális eszmék interneten való terjesztését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ellensúlyozó beszédmód és a mérséklő intézkedések hatékony használatát az interneten;

| 22. | támogatja, hogy valamennyi internethasználónak lehetősége legyen könnyen és gyorsan bejelenteni az interneten és a közösségi hálózatokon terjedő illegális tartalmakat, és bejelenteni azt az illetékes hatóságoknak, többek között forródrótokon keresztül, továbbá más ehhez hasonló intézkedések bevezetését, tiszteletben tartva az emberi jogokat, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint az uniós és a nemzeti jogszabályokat; |
| --- | --- |

22.

támogatja, hogy valamennyi internethasználónak lehetősége legyen könnyen és gyorsan bejelenteni az interneten és a közösségi hálózatokon terjedő illegális tartalmakat, és bejelenteni azt az illetékes hatóságoknak, többek között forródrótokon keresztül, továbbá más ehhez hasonló intézkedések bevezetését, tiszteletben tartva az emberi jogokat, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint az uniós és a nemzeti jogszabályokat;

| 23. | komoly aggodalmának ad hangot a terrorista szervezetek által egyre inkább használt titkosítási technológiákkal kapcsolatban, amelyek lehetetlenné teszik a bűnüldöző hatóságok számára – még bírósági végzés birtokában is – kommunikációik és radikalizálódást célzó propagandájuk elfogását és elolvasását; felszólítja a Bizottságot, hogy az internet- és informatikai vállalatokkal folytatott párbeszéd során sürgősen foglalkozzon ezzel a problémával; |
| --- | --- |

23.

komoly aggodalmának ad hangot a terrorista szervezetek által egyre inkább használt titkosítási technológiákkal kapcsolatban, amelyek lehetetlenné teszik a bűnüldöző hatóságok számára – még bírósági végzés birtokában is – kommunikációik és radikalizálódást célzó propagandájuk elfogását és elolvasását; felszólítja a Bizottságot, hogy az internet- és informatikai vállalatokkal folytatott párbeszéd során sürgősen foglalkozzon ezzel a problémával;

| 24. | úgy véli, hogy minden tagállamnak létre kellene hoznia egy különleges egységet, amelynek feladata, hogy jelentse az interneten terjedő illegális tartalmakat, valamint megkönnyítse az ilyen tartalmak észlelését és eltávolítását; üdvözli, hogy az Europol létrehozta a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egységet (EU IRU), amelynek feladata a jogellenes tartalom felfedezése és a tagállamok támogatása e tekintetben, valamennyi érintett fél alapvető jogainak maradéktalan tiszteletben tartása mellett; javasolja, hogy az ilyen egységek az Europol égisze alatt működjenek együtt az EU terrorizmusellenes koordinátorával és az Európai Terrorelhárítási Központtal, valamint az e területen tevékenykedő civil szervezetekkel; továbbra is bátorítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással és az illetékes uniós ügynökségekkel ezekben a kérdésekben; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy minden tagállamnak létre kellene hoznia egy különleges egységet, amelynek feladata, hogy jelentse az interneten terjedő illegális tartalmakat, valamint megkönnyítse az ilyen tartalmak észlelését és eltávolítását; üdvözli, hogy az Europol létrehozta a szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egységet (EU IRU), amelynek feladata a jogellenes tartalom felfedezése és a tagállamok támogatása e tekintetben, valamennyi érintett fél alapvető jogainak maradéktalan tiszteletben tartása mellett; javasolja, hogy az ilyen egységek az Europol égisze alatt működjenek együtt az EU terrorizmusellenes koordinátorával és az Európai Terrorelhárítási Központtal, valamint az e területen tevékenykedő civil szervezetekkel; továbbra is bátorítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással és az illetékes uniós ügynökségekkel ezekben a kérdésekben;

| 25. | üdvözli, hogy 2016. január 1-jei hatállyal létrejön az Európai Terrorelhárítás Központ (ECTC), amelynek európai egysége az internetes tartalmakkal is foglalkozik majd; hangsúlyozza, hogy az Európai Terrorelhárítási Központ létrehozásával összefüggésben biztosítani kell az Europolra ruházott többletfeladatok elvégzéséhez szükséges pénzügyi forrásokat; kéri, hogy a Parlamentet megfelelő módon vonják be a Központ létrehozásába, valamint hatásköreinek, feladatainak és finanszírozásának meghatározásába; |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy 2016. január 1-jei hatállyal létrejön az Európai Terrorelhárítás Központ (ECTC), amelynek európai egysége az internetes tartalmakkal is foglalkozik majd; hangsúlyozza, hogy az Európai Terrorelhárítási Központ létrehozásával összefüggésben biztosítani kell az Europolra ruházott többletfeladatok elvégzéséhez szükséges pénzügyi forrásokat; kéri, hogy a Parlamentet megfelelő módon vonják be a Központ létrehozásába, valamint hatásköreinek, feladatainak és finanszírozásának meghatározásába;

| 26. | úgy véli, hogy a radikális eszmék interneten való terjesztésének csakis a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem európai eszköztárának megerősítése révén lehet gátat vetni; ajánlja, hogy erősítsék meg a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ megbízatását és forrásait – az Europol és az Eurojust működtetéséhez hasonlóan – annak érdekében, hogy valódi szerepet játsszon az online fenyegetések felderítésében és nyomon követésében, és képes legyen jobban azonosítani a terrorista szervezetek által használt módszereket; emlékeztet arra, hogy e sajátos fenyegetésekkel szemben megfelelően képzett szakértőkre van szükség mind az Europolnál, mind a tagállamokban; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy szervezze újra az Európai Unió Helyzetelemző Központját (SitCen), és biztosítsa annak a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával való összehangolását annak érdekében, hogy jobban nyomon tudják követni az online bűnözői tevékenységeket, valamint a radikalizálódással és terrorizmussal kapcsolatos gyűlöletbeszéd terjedését; sürgeti a tagállamokat, hogy jelentős mértékben növeljék az egymás közötti, valamint az illetékes uniós szervezeti egységekkel és ügynökségekkel folytatott információmegosztást; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a radikális eszmék interneten való terjesztésének csakis a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem európai eszköztárának megerősítése révén lehet gátat vetni; ajánlja, hogy erősítsék meg a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ megbízatását és forrásait – az Europol és az Eurojust működtetéséhez hasonlóan – annak érdekében, hogy valódi szerepet játsszon az online fenyegetések felderítésében és nyomon követésében, és képes legyen jobban azonosítani a terrorista szervezetek által használt módszereket; emlékeztet arra, hogy e sajátos fenyegetésekkel szemben megfelelően képzett szakértőkre van szükség mind az Europolnál, mind a tagállamokban; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy szervezze újra az Európai Unió Helyzetelemző Központját (SitCen), és biztosítsa annak a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával való összehangolását annak érdekében, hogy jobban nyomon tudják követni az online bűnözői tevékenységeket, valamint a radikalizálódással és terrorizmussal kapcsolatos gyűlöletbeszéd terjedését; sürgeti a tagállamokat, hogy jelentős mértékben növeljék az egymás közötti, valamint az illetékes uniós szervezeti egységekkel és ügynökségekkel folytatott információmegosztást;

| 27. | úgy véli, hogy az európai polgárok erőszakos szélsőségességének és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzésére irányuló valamennyi uniós és nemzeti intézkedésnek tiszteletben kell tartania az uniós alapvető jogokat, valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, többek között az ártatlanság vélelmének elvét, a jogbiztonság elvét, a tisztességes és pártatlan eljáráshoz való jogot, a fellebbezéshez való jogot és a megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az európai polgárok erőszakos szélsőségességének és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzésére irányuló valamennyi uniós és nemzeti intézkedésnek tiszteletben kell tartania az uniós alapvető jogokat, valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, többek között az ártatlanság vélelmének elvét, a jogbiztonság elvét, a tisztességes és pártatlan eljáráshoz való jogot, a fellebbezéshez való jogot és a megkülönböztetésmentesség elvét;

IV.   
  Az oktatás és a társadalmi befogadás szerepe a radikalizálódás megelőzésében

| 28. | hangsúlyozza, hogy az iskolák és az oktatás fontos szerepet játszanak a radikalizálódás megelőzésében; emlékeztet arra, hogy az iskolák kulcsszerepet játszanak a társadalmi integráció, a kritikus gondolkodás kialakítása és a megkülönböztetésmentesség előmozdítása szempontjából; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az oktatási intézményeket olyan tanfolyamok és tantervek kínálására, amelyek célja a megértés és a tolerancia megerősítése, különös tekintettel a különböző vallásokra, azok történeti fejlődésére, a filozófiai irányzatokra és az ideológiákra; hangsúlyozza az alapvető értékek és az Unió demokratikus elvei, közöttük az emberi jogok oktatásának szükségességét; kiemeli, hogy a tagállamok kötelessége annak szavatolása, hogy oktatási rendszereik tiszteletben tartsák és előmozdítsák az uniós értékeket és elveket, és hogy e rendszerek működése ne mondjon ellent a megkülönböztetésmentesség és az integráció elveinek; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az iskolák és az oktatás fontos szerepet játszanak a radikalizálódás megelőzésében; emlékeztet arra, hogy az iskolák kulcsszerepet játszanak a társadalmi integráció, a kritikus gondolkodás kialakítása és a megkülönböztetésmentesség előmozdítása szempontjából; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az oktatási intézményeket olyan tanfolyamok és tantervek kínálására, amelyek célja a megértés és a tolerancia megerősítése, különös tekintettel a különböző vallásokra, azok történeti fejlődésére, a filozófiai irányzatokra és az ideológiákra; hangsúlyozza az alapvető értékek és az Unió demokratikus elvei, közöttük az emberi jogok oktatásának szükségességét; kiemeli, hogy a tagállamok kötelessége annak szavatolása, hogy oktatási rendszereik tiszteletben tartsák és előmozdítsák az uniós értékeket és elveket, és hogy e rendszerek működése ne mondjon ellent a megkülönböztetésmentesség és az integráció elveinek;

| 29. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy minden iskolában (az alap- és a középfokú oktatásban egyaránt) létezzenek oktatási programok az internethasználatról, amelyek célja a felelős, kritikus és törvénykövető internetfelhasználásra oktatás és képzés; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy minden iskolában (az alap- és a középfokú oktatásban egyaránt) létezzenek oktatási programok az internethasználatról, amelyek célja a felelős, kritikus és törvénykövető internetfelhasználásra oktatás és képzés;

| 30. | rámutat arra, hogy fel kell hatalmazni a pedagógusokat a megkülönböztetés és a rasszizmus valamennyi formájával szembeni tevékeny fellépésre; hangsúlyozza, hogy az oktatás, illetve a hozzáértő és támogató pedagógusok alapvető szerepet játszanak nemcsak a társadalmi kötelékek erősítésében, az összetartozás érzésének kialakításában, az ismeretek, a készségek és a kompetenciák fejlesztésében, az alapvető értékek megszilárdításában, valamint a jobb szociális, állampolgári és interkulturális kompetenciák, a kritikus gondolkodás és a médiaműveltség megerősítésében, hanem abban is, hogy – a szülőkkel és a családtagokkal szorosan együttműködve – elősegítsék, hogy a fiatalok a társadalom tevékeny, felelős, nyitott gondolkodású tagjaivá váljanak; hangsúlyozza, hogy az iskolák növelhetik a diákok radikalizálódással szembeni ellenállóságát azáltal, hogy biztonságos környezetet nyújtanak, valamint időt adnak a vitatott és érzékeny kérdések megvitatására és körüljárására; rámutat arra, hogy a serdülők különösen veszélyeztetett csoportnak minősülnek, mivel abban a nehéz életszakaszban vannak, amikor kialakítják értékrendjüket és keresik a dolgok értelmét, miközben rendkívül befolyásolhatók és könnyen manipulálhatók; emlékeztet, hogy nemcsak egyes emberek, hanem csoportok is radikalizálódhatnak, továbbá elismeri, hogy a megfelelő válasz kidolgozása meglehetősen eltérő lehet az egyének és a csoportok radikalizálódása esetében; hangsúlyozza, hogy a társadalomnak szerepet kell vállalnia abban, hogy – különösen minőségi oktatás és képzés révén – jobb kilátásokat és életcélt kínáljon a fiataloknak; rámutat az oktatási intézmények a tekintetben betöltött szerepére, hogy megtanítsák a fiatalokat a kockázatok felismerésére és kezelésére és a biztonságosabb lehetőségek választására, valamint előmozdítsák az összetartozás, a közösség, a gondoskodás, a támogatás és a másokért viselt felelősség erőteljes érzését; hangsúlyozza, hogy élni kell a szakképzés és az egyetemi kurzusok kínálta számos lehetőséggel annak érdekében, hogy a fiatalok találkozhassanak az Európán belüli különféle nemzeti, regionális, vallási és etnikai identitásokkal; |
| --- | --- |

30.

rámutat arra, hogy fel kell hatalmazni a pedagógusokat a megkülönböztetés és a rasszizmus valamennyi formájával szembeni tevékeny fellépésre; hangsúlyozza, hogy az oktatás, illetve a hozzáértő és támogató pedagógusok alapvető szerepet játszanak nemcsak a társadalmi kötelékek erősítésében, az összetartozás érzésének kialakításában, az ismeretek, a készségek és a kompetenciák fejlesztésében, az alapvető értékek megszilárdításában, valamint a jobb szociális, állampolgári és interkulturális kompetenciák, a kritikus gondolkodás és a médiaműveltség megerősítésében, hanem abban is, hogy – a szülőkkel és a családtagokkal szorosan együttműködve – elősegítsék, hogy a fiatalok a társadalom tevékeny, felelős, nyitott gondolkodású tagjaivá váljanak; hangsúlyozza, hogy az iskolák növelhetik a diákok radikalizálódással szembeni ellenállóságát azáltal, hogy biztonságos környezetet nyújtanak, valamint időt adnak a vitatott és érzékeny kérdések megvitatására és körüljárására; rámutat arra, hogy a serdülők különösen veszélyeztetett csoportnak minősülnek, mivel abban a nehéz életszakaszban vannak, amikor kialakítják értékrendjüket és keresik a dolgok értelmét, miközben rendkívül befolyásolhatók és könnyen manipulálhatók; emlékeztet, hogy nemcsak egyes emberek, hanem csoportok is radikalizálódhatnak, továbbá elismeri, hogy a megfelelő válasz kidolgozása meglehetősen eltérő lehet az egyének és a csoportok radikalizálódása esetében; hangsúlyozza, hogy a társadalomnak szerepet kell vállalnia abban, hogy – különösen minőségi oktatás és képzés révén – jobb kilátásokat és életcélt kínáljon a fiataloknak; rámutat az oktatási intézmények a tekintetben betöltött szerepére, hogy megtanítsák a fiatalokat a kockázatok felismerésére és kezelésére és a biztonságosabb lehetőségek választására, valamint előmozdítsák az összetartozás, a közösség, a gondoskodás, a támogatás és a másokért viselt felelősség erőteljes érzését; hangsúlyozza, hogy élni kell a szakképzés és az egyetemi kurzusok kínálta számos lehetőséggel annak érdekében, hogy a fiatalok találkozhassanak az Európán belüli különféle nemzeti, regionális, vallási és etnikai identitásokkal;

| 31. | rámutat arra, hogy Európa sokszínűsége és multikulturális közösségei a társadalmi szerkezet szerves részét képezik, és alapvető kulturális értéket képviselnek; úgy véli, hogy a radikalizálódás kezelésére irányuló politikáknak érzékenyeknek és arányosaknak kell lenniük, hogy tiszteletben tartsák és erősítsék a közösségek sokszínű társadalmi szerkezetét; |
| --- | --- |

31.

rámutat arra, hogy Európa sokszínűsége és multikulturális közösségei a társadalmi szerkezet szerves részét képezik, és alapvető kulturális értéket képviselnek; úgy véli, hogy a radikalizálódás kezelésére irányuló politikáknak érzékenyeknek és arányosaknak kell lenniük, hogy tiszteletben tartsák és erősítsék a közösségek sokszínű társadalmi szerkezetét;

| 32. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a deradikalizációs programokat összekapcsolják más intézkedésekkel, például a közösségi képviselőkkel való partnerségek létrehozásával, a gazdasági és földrajzi marginalizálódás megakadályozását célzó szociális és szomszédsági projektekbe való beruházással, és a radikalizálódás kockázatának vélhetően leginkább kitett, elidegenedett és kirekesztett fiatalokat célzó mentorálási programok létrehozásával; emlékeztet arra, hogy a radikalizálódás megelőzését célzó stratégia részeként valamennyi tagállamnak kötelessége a hátrányos megkülönböztetés felszámolását célzó uniós eszközök körültekintő végrehajtása és hatékony intézkedések meghozatala a hátrányos megkülönböztetés, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények felszámolására; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a deradikalizációs programokat összekapcsolják más intézkedésekkel, például a közösségi képviselőkkel való partnerségek létrehozásával, a gazdasági és földrajzi marginalizálódás megakadályozását célzó szociális és szomszédsági projektekbe való beruházással, és a radikalizálódás kockázatának vélhetően leginkább kitett, elidegenedett és kirekesztett fiatalokat célzó mentorálási programok létrehozásával; emlékeztet arra, hogy a radikalizálódás megelőzését célzó stratégia részeként valamennyi tagállamnak kötelessége a hátrányos megkülönböztetés felszámolását célzó uniós eszközök körültekintő végrehajtása és hatékony intézkedések meghozatala a hátrányos megkülönböztetés, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények felszámolására;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat egy olyan kommunikációs kampány lefolytatásában, melynek célja, hogy a fiatalok és az iskolai oktató személyzet figyelmét ráirányítsa a radikalizálódás problémájára; rámutat arra, hogy a képzéseknek és a figyelemfelkeltő kampányoknak – az emberek védelme és radikalizálódásuk veszélyének elhárítása érdekében – elsődlegesen a korai beavatkozásra kell irányulniuk; ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be speciális képzést az oktató személyzet részére, és lássák el őket megfelelő eszközökkel, amelyek képessé teszik őket arra, hogy felismerjék az esetleges aggasztó viselkedésváltozásokat, felkutassák azokat a cinkosságon alapuló köröket, amelyek az utánzás révén erősítik a radikalizálódás jelenségét, és megfelelően viszonyuljanak azon fiatalokhoz, akikre vonzerőt gyakorolhat a terrorista szervezetek toborzó tevékenysége; továbbá arra bátorítja a tagállamokat, hogy fektessenek be az iskolák közelében működő azon speciális kapcsolattartó létesítményekbe – illetve nyújtsanak ezeknek pénzügyi támogatást –, amelyek lehetővé teszik a fiatalok, családjaik, tanáraik és az érintett szakértők számára, hogy részt vegyenek – a családok előtt is nyitott – tanterven kívüli tevékenységekben, beleértve a pszichológiai tanácsadást is; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy egyértelmű iránymutatások létezzenek ezen a területen, hogy ne veszélyeztessék a tanárok, a fiatalokkal dolgozó szakemberek és más olyan személyek elsődleges szerepét, akik figyelmének középpontjában elsősorban a célszemélyek lelki egyensúlya áll, hiszen a hatóságok túlzott beavatkozása kontraproduktív lehet; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat egy olyan kommunikációs kampány lefolytatásában, melynek célja, hogy a fiatalok és az iskolai oktató személyzet figyelmét ráirányítsa a radikalizálódás problémájára; rámutat arra, hogy a képzéseknek és a figyelemfelkeltő kampányoknak – az emberek védelme és radikalizálódásuk veszélyének elhárítása érdekében – elsődlegesen a korai beavatkozásra kell irányulniuk; ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be speciális képzést az oktató személyzet részére, és lássák el őket megfelelő eszközökkel, amelyek képessé teszik őket arra, hogy felismerjék az esetleges aggasztó viselkedésváltozásokat, felkutassák azokat a cinkosságon alapuló köröket, amelyek az utánzás révén erősítik a radikalizálódás jelenségét, és megfelelően viszonyuljanak azon fiatalokhoz, akikre vonzerőt gyakorolhat a terrorista szervezetek toborzó tevékenysége; továbbá arra bátorítja a tagállamokat, hogy fektessenek be az iskolák közelében működő azon speciális kapcsolattartó létesítményekbe – illetve nyújtsanak ezeknek pénzügyi támogatást –, amelyek lehetővé teszik a fiatalok, családjaik, tanáraik és az érintett szakértők számára, hogy részt vegyenek – a családok előtt is nyitott – tanterven kívüli tevékenységekben, beleértve a pszichológiai tanácsadást is; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy egyértelmű iránymutatások létezzenek ezen a területen, hogy ne veszélyeztessék a tanárok, a fiatalokkal dolgozó szakemberek és más olyan személyek elsődleges szerepét, akik figyelmének középpontjában elsősorban a célszemélyek lelki egyensúlya áll, hiszen a hatóságok túlzott beavatkozása kontraproduktív lehet;

| 34. | rámutat a tagállamok és a médiaismeret oktatásával foglalkozó szakemberek számára a „Kreatív Európa” program keretében kínálkozó lehetőségekre; emlékeztet arra, hogy az oktatás, a kultúra, a társadalmi tevékenységek és a sport területét érintő európai uniós programok kulcsfontosságú támogatást nyújtanak az egyenlőtlenségekkel szembeni fellépésre és a kirekesztődés megelőzésére irányuló tagállami erőfeszítésekhez; rámutat annak fontosságára, hogy az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerével összefüggésben új fellépéseket kell kidolgozni az európai értékek oktatáson belüli előmozdítása érdekében; ezért ragaszkodik egyebek mellett ahhoz, hogy az „Európa a polgárokért”, az Erasmus+ és a „Kreatív Európa” program keretében külön figyelmet fordítsanak a polgári értékek közvetítésére és gyakorlati érvényre juttatására; |
| --- | --- |

34.

rámutat a tagállamok és a médiaismeret oktatásával foglalkozó szakemberek számára a „Kreatív Európa” program keretében kínálkozó lehetőségekre; emlékeztet arra, hogy az oktatás, a kultúra, a társadalmi tevékenységek és a sport területét érintő európai uniós programok kulcsfontosságú támogatást nyújtanak az egyenlőtlenségekkel szembeni fellépésre és a kirekesztődés megelőzésére irányuló tagállami erőfeszítésekhez; rámutat annak fontosságára, hogy az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerével összefüggésben új fellépéseket kell kidolgozni az európai értékek oktatáson belüli előmozdítása érdekében; ezért ragaszkodik egyebek mellett ahhoz, hogy az „Európa a polgárokért”, az Erasmus+ és a „Kreatív Európa” program keretében külön figyelmet fordítsanak a polgári értékek közvetítésére és gyakorlati érvényre juttatására;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a radikalizálódás jelenségének mélyebb megértése és annak megelőzése érdekében kulcsfontosságú interkulturális párbeszédet kezdeményezni a különböző közösségekkel, vezetőkkel és szakértőkkel; hangsúlyozza, hogy minden vallási közösségre jelentős felelősség és feladat hárul a fundamentalizmus, a gyűlöletbeszéd és a terrorista propaganda ellensúlyozása terén; felhívja a tagállamok figyelmét a vallási vezetők – lehetőség szerint európai helyszínen történő – azzal kapcsolatos képzésének fontosságára, hogy miként előzhető meg, hogy Európában a vallásgyakorlás helyein gyűlöletre és erőszakos szélsőségességre uszítsanak, a képzés révén biztosítva azt is, hogy a vallási vezetők az európai értékeket vallják, továbbá rámutat a vallások és világnézetek, illetve a világi társadalom képviselőiként a börtönökben dolgozó személyek képzésének fontosságára; elismeri ugyanakkor, hogy bár az imahelyek működhetnek kapcsolattartási pontokként, a kiképzés és a toborzási folyamat nagy része informálisabb helyszíneken vagy az interneten történik; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a radikalizálódás jelenségének mélyebb megértése és annak megelőzése érdekében kulcsfontosságú interkulturális párbeszédet kezdeményezni a különböző közösségekkel, vezetőkkel és szakértőkkel; hangsúlyozza, hogy minden vallási közösségre jelentős felelősség és feladat hárul a fundamentalizmus, a gyűlöletbeszéd és a terrorista propaganda ellensúlyozása terén; felhívja a tagállamok figyelmét a vallási vezetők – lehetőség szerint európai helyszínen történő – azzal kapcsolatos képzésének fontosságára, hogy miként előzhető meg, hogy Európában a vallásgyakorlás helyein gyűlöletre és erőszakos szélsőségességre uszítsanak, a képzés révén biztosítva azt is, hogy a vallási vezetők az európai értékeket vallják, továbbá rámutat a vallások és világnézetek, illetve a világi társadalom képviselőiként a börtönökben dolgozó személyek képzésének fontosságára; elismeri ugyanakkor, hogy bár az imahelyek működhetnek kapcsolattartási pontokként, a kiképzés és a toborzási folyamat nagy része informálisabb helyszíneken vagy az interneten történik;

| 36. | hangsúlyozza annak kiemelt fontosságát, hogy a radikalizálódás megelőzésében érintett valamennyi szereplő vállalja a maga felelősségét, helyi, országos, európai és nemzetközi szinten egyaránt; szoros együttműködés kialakítását ösztönzi a civil társadalom valamennyi szereplőjével nemzeti és helyi szinten, és nagyobb fokú együttműködést kér a helyi szereplők – pl. egyesületek és nem kormányzati szervezetek – között a terrorizmus áldozatai és családjuk, valamint a radikalizálódott személyek és családjuk támogatása érdekében; megfelelő képzések létrehozását kéri e helyi szereplők részére, és felszólít további pénzügyi támogatásukra; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a nem kormányzati szervezeteknek és a civil társadalmi szereplőknek biztosított finanszírozást el kell választani a terrorizmusellenes programok pénzügyi támogatásától; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak kiemelt fontosságát, hogy a radikalizálódás megelőzésében érintett valamennyi szereplő vállalja a maga felelősségét, helyi, országos, európai és nemzetközi szinten egyaránt; szoros együttműködés kialakítását ösztönzi a civil társadalom valamennyi szereplőjével nemzeti és helyi szinten, és nagyobb fokú együttműködést kér a helyi szereplők – pl. egyesületek és nem kormányzati szervezetek – között a terrorizmus áldozatai és családjuk, valamint a radikalizálódott személyek és családjuk támogatása érdekében; megfelelő képzések létrehozását kéri e helyi szereplők részére, és felszólít további pénzügyi támogatásukra; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a nem kormányzati szervezeteknek és a civil társadalmi szereplőknek biztosított finanszírozást el kell választani a terrorizmusellenes programok pénzügyi támogatásától;

| 37. | úgy véli, hogy a helyi és regionális szereplőknek döntő szerepet kell játszaniuk a saját községükre vagy környezetükre szabott projektek kialakításában, csakúgy, mint a társadalomtól eltávolodott és a terrorista radikális eszmék vonzásába került európai polgárok reintegrációjában; elengedhetetlennek tartja a frontvonalban dolgozók (tanárok, pedagógusok, rendőrök, gyermekvédelmi szakemberek és egészségügyi dolgozók) tudatosságának növelését, tájékoztatását és képzését a radikalizálódással szembeni helyi kapacitások erősítése érdekében; úgy véli, hogy a tagállamoknak támogatniuk kellene olyan intézmények létrehozását, amelyek célja a fiatalok segítése, vagy például a családokkal, az iskolákkal, a kórházakkal, az egyetemekkel stb. való kapcsolattartás; emlékeztet arra, hogy ilyen intézkedések csak hosszú távú társadalmi beruházási programok keretében hajthatók végre; megjegyzi, hogy az ilyen, nem kormányzati jellegű egyesületek és szervezetek kiváló eredményeket képesek elérni a radikális eszmék felé sodródó polgárok társadalmi visszailleszkedése terén; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a helyi és regionális szereplőknek döntő szerepet kell játszaniuk a saját községükre vagy környezetükre szabott projektek kialakításában, csakúgy, mint a társadalomtól eltávolodott és a terrorista radikális eszmék vonzásába került európai polgárok reintegrációjában; elengedhetetlennek tartja a frontvonalban dolgozók (tanárok, pedagógusok, rendőrök, gyermekvédelmi szakemberek és egészségügyi dolgozók) tudatosságának növelését, tájékoztatását és képzését a radikalizálódással szembeni helyi kapacitások erősítése érdekében; úgy véli, hogy a tagállamoknak támogatniuk kellene olyan intézmények létrehozását, amelyek célja a fiatalok segítése, vagy például a családokkal, az iskolákkal, a kórházakkal, az egyetemekkel stb. való kapcsolattartás; emlékeztet arra, hogy ilyen intézkedések csak hosszú távú társadalmi beruházási programok keretében hajthatók végre; megjegyzi, hogy az ilyen, nem kormányzati jellegű egyesületek és szervezetek kiváló eredményeket képesek elérni a radikális eszmék felé sodródó polgárok társadalmi visszailleszkedése terén;

| 38. | elengedhetetlennek tartja, hogy minden tagállamban hozzanak létre egy riasztási rendszert, amely támogatást tud nyújtani a családtagok és a közösség tagjai számára, vagy amelynek irányítása mellett gyorsan és egyszerűen jelenthetik, ha egy adott személyben olyan hirtelen viselkedésváltozást észlelnek, amely a terrorista radikalizálódás folyamatát jelezheti, vagy ha egy személy azért utazik el, hogy csatlakozzon egy terrorszervezethez; megjegyzi, hogy ezen a területen jó eredménnyel működnek a telefonos segélyvonalak, melyek lehetővé teszik annak bejelentését, ha egy családtag vagy barát a radikalizálódás jeleit mutatja, illetve támogatást nyújtanak a baráti körnek vagy családnak e destabilizáló állapot kezelésében; kéri, hogy a tagállamok vizsgálják meg egy ilyen rendszer létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

38.

elengedhetetlennek tartja, hogy minden tagállamban hozzanak létre egy riasztási rendszert, amely támogatást tud nyújtani a családtagok és a közösség tagjai számára, vagy amelynek irányítása mellett gyorsan és egyszerűen jelenthetik, ha egy adott személyben olyan hirtelen viselkedésváltozást észlelnek, amely a terrorista radikalizálódás folyamatát jelezheti, vagy ha egy személy azért utazik el, hogy csatlakozzon egy terrorszervezethez; megjegyzi, hogy ezen a területen jó eredménnyel működnek a telefonos segélyvonalak, melyek lehetővé teszik annak bejelentését, ha egy családtag vagy barát a radikalizálódás jeleit mutatja, illetve támogatást nyújtanak a baráti körnek vagy családnak e destabilizáló állapot kezelésében; kéri, hogy a tagállamok vizsgálják meg egy ilyen rendszer létrehozásának lehetőségét;

| 39. | emlékeztet arra, hogy az iszlámellenesség felerősödése az Európai Unióban hozzájárul a muzulmánok társadalmi kirekesztéséhez, amely növelheti annak kockázatát, hogy a magukat kiszolgáltatottnak érző egyének erőszakos szélsőséges szervezetekhez csatlakozzanak; úgy véli másfelől, hogy az európai iszlámellenességet propaganda és toborzás céljából olyan szervezetek is manipulációs eszközként használják, mint az ISIS; ajánlja ezért egy európai keretrendszer elfogadását az iszlámellenesség leküzdésére irányuló nemzeti stratégiákra vonatkozóan, többek között hogy kezeljék a megkülönböztetést, amely akadályozza az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz és a lakhatáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy az iszlámellenesség felerősödése az Európai Unióban hozzájárul a muzulmánok társadalmi kirekesztéséhez, amely növelheti annak kockázatát, hogy a magukat kiszolgáltatottnak érző egyének erőszakos szélsőséges szervezetekhez csatlakozzanak; úgy véli másfelől, hogy az európai iszlámellenességet propaganda és toborzás céljából olyan szervezetek is manipulációs eszközként használják, mint az ISIS; ajánlja ezért egy európai keretrendszer elfogadását az iszlámellenesség leküzdésére irányuló nemzeti stratégiákra vonatkozóan, többek között hogy kezeljék a megkülönböztetést, amely akadályozza az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz és a lakhatáshoz való hozzáférést;

| 40. | rámutat arra, hogy a legfrissebb tanulmányok a radikalizálódott és terrorista szervezetek által toborzott nők számának emelkedéséről számolnak be, és rámutatnak a nők erőszakos szélsőségességben való szerepvállalására; úgy véli, hogy az EU-nak és a tagállamoknak a radikalizálódás megelőzésére és visszafordítására irányuló stratégiák kidolgozásánál legalább bizonyos fokig figyelembe kell venniük a nemi szempontokat is; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az olyan széles körű programokat, amelyek célja, hogy bátorítsa a fiatal nőket a nagyobb egyenlőségre irányuló törekvéseikben, és olyan támogató hálózatokat biztosítson, amelyeken keresztül biztonságosan hallathatják a hangjukat; |
| --- | --- |

40.

rámutat arra, hogy a legfrissebb tanulmányok a radikalizálódott és terrorista szervezetek által toborzott nők számának emelkedéséről számolnak be, és rámutatnak a nők erőszakos szélsőségességben való szerepvállalására; úgy véli, hogy az EU-nak és a tagállamoknak a radikalizálódás megelőzésére és visszafordítására irányuló stratégiák kidolgozásánál legalább bizonyos fokig figyelembe kell venniük a nemi szempontokat is; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az olyan széles körű programokat, amelyek célja, hogy bátorítsa a fiatal nőket a nagyobb egyenlőségre irányuló törekvéseikben, és olyan támogató hálózatokat biztosítson, amelyeken keresztül biztonságosan hallathatják a hangjukat;

| 41. | kiemeli a nők szerepének fontosságát a radikalizálódás megelőzésében; |
| --- | --- |

41.

kiemeli a nők szerepének fontosságát a radikalizálódás megelőzésében;

V.   
  Az európai terrorista radikalizálódással kapcsolatos információcsere megerősítése

| 42. | újólag megerősíti elkötelezettségét az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló uniós irányelv 2015 végéig történő véglegesítése iránt, valamint annak biztosítása iránt, hogy az összhangban legyen az alapvető jogokkal, és mentes legyen az ideológiai, vallási vagy etnikai megbélyegzésen alapuló diszkriminatív gyakorlatoktól, és teljes mértékben tiszteletben tartsa az uniós polgárok adatvédelmi jogait; emlékeztet azonban arra, hogy az uniós PNR-irányelv csak egy intézkedés lesz a sok közül a terrorizmus elleni küzdelem terén, valamint hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén a külpolitikát, a szociálpolitikát, az oktatást, a bűnüldözést és az igazságszolgáltatást is felölelő holisztikus, ambiciózus és átfogó stratégiára van szükség az európai polgárok terrorista szervezetek általi toborzásának megakadályozásához; |
| --- | --- |

42.

újólag megerősíti elkötelezettségét az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló uniós irányelv 2015 végéig történő véglegesítése iránt, valamint annak biztosítása iránt, hogy az összhangban legyen az alapvető jogokkal, és mentes legyen az ideológiai, vallási vagy etnikai megbélyegzésen alapuló diszkriminatív gyakorlatoktól, és teljes mértékben tiszteletben tartsa az uniós polgárok adatvédelmi jogait; emlékeztet azonban arra, hogy az uniós PNR-irányelv csak egy intézkedés lesz a sok közül a terrorizmus elleni küzdelem terén, valamint hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén a külpolitikát, a szociálpolitikát, az oktatást, a bűnüldözést és az igazságszolgáltatást is felölelő holisztikus, ambiciózus és átfogó stratégiára van szükség az európai polgárok terrorista szervezetek általi toborzásának megakadályozásához;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje a radikalizálódás megelőzésével kapcsolatos uniós szakértelmet egy olyan európai hálózat létrehozásával, amely felhasználja a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) és a polarizálódással és radikalizálódással foglalkozó szakpolitikai tervezői hálózat (Policy Planner's Network on Polarisation and Radicalisation – PPN) által nyújtott információkat, valamint a társadalomtudományok legkülönbözőbb területeire szakosodott szakértőktől érkező információkat; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy növelje a radikalizálódás megelőzésével kapcsolatos uniós szakértelmet egy olyan európai hálózat létrehozásával, amely felhasználja a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) és a polarizálódással és radikalizálódással foglalkozó szakpolitikai tervezői hálózat (Policy Planner's Network on Polarisation and Radicalisation – PPN) által nyújtott információkat, valamint a társadalomtudományok legkülönbözőbb területeire szakosodott szakértőktől érkező információkat;

| 44. | hangsúlyozza, hogy feltétlenül meg kell erősíteni a tagállami bűnüldöző hatóságok közötti, valamint a tagállamok és az illetékes ügynökségek közötti gyors és hatékony információcserét, különösen a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a Vízuminformációs Rendszer (VIS), az Europol biztonságos információcsere-hálózati alkalmazása (SIENA), valamint az Europol radikalizálódott európai polgárok vonatkozásában felállított, „Utazók” elnevezésű fókuszpontja igénybevételének és az azokhoz való hozzájárulásnak az optimalizálása révén; hangsúlyozza, hogy a bűnüldöző hatóságok közötti információcsere megerősítése maga után vonja a tagállamok közötti bizalom erősödését, valamint az uniós szervek, például az Europol, az Eurojust és az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) szerepének megerősítését és forrásokkal való megfelelő ellátásukat; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy feltétlenül meg kell erősíteni a tagállami bűnüldöző hatóságok közötti, valamint a tagállamok és az illetékes ügynökségek közötti gyors és hatékony információcserét, különösen a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a Vízuminformációs Rendszer (VIS), az Europol biztonságos információcsere-hálózati alkalmazása (SIENA), valamint az Europol radikalizálódott európai polgárok vonatkozásában felállított, „Utazók” elnevezésű fókuszpontja igénybevételének és az azokhoz való hozzájárulásnak az optimalizálása révén; hangsúlyozza, hogy a bűnüldöző hatóságok közötti információcsere megerősítése maga után vonja a tagállamok közötti bizalom erősödését, valamint az uniós szervek, például az Europol, az Eurojust és az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) szerepének megerősítését és forrásokkal való megfelelő ellátásukat;

| 45. | kéri az EU-t, hogy a CEPOL által biztosított képzésekbe vegye fel a terrorista radikalizálódás problémakörét; |
| --- | --- |

45.

kéri az EU-t, hogy a CEPOL által biztosított képzésekbe vegye fel a terrorista radikalizálódás problémakörét;

| 46. | rámutat egy olyan, az igazságszolgáltatásban dolgozók számára biztosított speciális európai képzés bevezetésének fontosságára, amely felhívja figyelmüket a radikalizálódás különféle formáira; |
| --- | --- |

46.

rámutat egy olyan, az igazságszolgáltatásban dolgozók számára biztosított speciális európai képzés bevezetésének fontosságára, amely felhívja figyelmüket a radikalizálódás különféle formáira;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a radikalizálódással és az európai polgárok terroristatoborzásával szembeni fellépéssel kapcsolatos tagállamok közötti együttműködés javításának az igazságügyi hatóságaik közötti és az Eurojusttal folytatott intenzív információcsere és együttműködés is elengedhetetlen része; megjegyzi, hogy a terrorizmussal gyanúsított személyekkel kapcsolatos bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk jobb európai szintű cseréje lehetővé tenné azok gyorsabb felderítését, és megkönnyítené megfelelő nyomon követésüket, mind az EU-ból való távozásukkor, mind visszatérésükkor; ennek tükrében ösztönzi az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) rendszer reformját és jobb felhasználását; sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje az Európai Rendőrségi Nyilvántartási Indexrendszer (EPRIS) létrehozásának megvalósíthatóságát és hozzáadott értékét; hangsúlyozza, hogy az ilyen információk cseréje során tiszteletben kell tartani a nemzetközi szerződéseket és az uniós jogot, valamint az alapvető jogokat, és különösen a személyes adatok védelmének elvét, valamint hogy alapvetően fontos a biztonsági intézkedések hatékony demokratikus ellenőrzése; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a radikalizálódással és az európai polgárok terroristatoborzásával szembeni fellépéssel kapcsolatos tagállamok közötti együttműködés javításának az igazságügyi hatóságaik közötti és az Eurojusttal folytatott intenzív információcsere és együttműködés is elengedhetetlen része; megjegyzi, hogy a terrorizmussal gyanúsított személyekkel kapcsolatos bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk jobb európai szintű cseréje lehetővé tenné azok gyorsabb felderítését, és megkönnyítené megfelelő nyomon követésüket, mind az EU-ból való távozásukkor, mind visszatérésükkor; ennek tükrében ösztönzi az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) rendszer reformját és jobb felhasználását; sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje az Európai Rendőrségi Nyilvántartási Indexrendszer (EPRIS) létrehozásának megvalósíthatóságát és hozzáadott értékét; hangsúlyozza, hogy az ilyen információk cseréje során tiszteletben kell tartani a nemzetközi szerződéseket és az uniós jogot, valamint az alapvető jogokat, és különösen a személyes adatok védelmének elvét, valamint hogy alapvetően fontos a biztonsági intézkedések hatékony demokratikus ellenőrzése;

| 48. | úgy véli, hogy a fegyverkereskedelem elleni küzdelmet az EU-nak a súlyos és szervezett nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben prioritásként kell kezelnie; úgy véli, hogy tovább kell erősíteni az együttműködést az információcsere-mechanizmusok, valamint a tiltott fegyverek nyomonkövethetősége és megsemmisítése terén; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a fegyverkereskedelem elleni küzdelmet az EU-nak a súlyos és szervezett nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben prioritásként kell kezelnie; úgy véli, hogy tovább kell erősíteni az együttműködést az információcsere-mechanizmusok, valamint a tiltott fegyverek nyomonkövethetősége és megsemmisítése terén;

VI.   
  A radikális terrorista magatartástól visszatartó intézkedések megerősítése

| 49. | meggyőződése, hogy az uniós polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzését célzó intézkedések teljes mértékben csak akkor lesznek hatékonyak, ha ezeket hatékony, visszatartó erejű és világos büntetőjogi szankciók arzenálja kíséri valamennyi tagállamban; úgy véli, hogy a terrorista szervezetek oldalán külföldön végrehajtott terrorcselekmények tényleges bűncselekménnyé nyilvánításával a tagállamok felvértezik magukat az európai polgárokat érintő terrorista radikalizálódás megszüntetéséhez szükséges eszközökkel, ugyanakkor teljes mértékben kihasználják a büntetőügyek területén folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést szolgáló meglévő uniós eszközöket; úgy véli, hogy a bűnüldöző és az igazságügyi hatóságoknak (bíráknak és ügyészeknek) megfelelő kapacitással kell rendelkezniük e cselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és szankcionálásához, és azoknak megfelelő és folyamatos képzést kell biztosítani a terrorizmussal összefüggő bűncselekményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

49.

meggyőződése, hogy az uniós polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzését célzó intézkedések teljes mértékben csak akkor lesznek hatékonyak, ha ezeket hatékony, visszatartó erejű és világos büntetőjogi szankciók arzenálja kíséri valamennyi tagállamban; úgy véli, hogy a terrorista szervezetek oldalán külföldön végrehajtott terrorcselekmények tényleges bűncselekménnyé nyilvánításával a tagállamok felvértezik magukat az európai polgárokat érintő terrorista radikalizálódás megszüntetéséhez szükséges eszközökkel, ugyanakkor teljes mértékben kihasználják a büntetőügyek területén folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést szolgáló meglévő uniós eszközöket; úgy véli, hogy a bűnüldöző és az igazságügyi hatóságoknak (bíráknak és ügyészeknek) megfelelő kapacitással kell rendelkezniük e cselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és szankcionálásához, és azoknak megfelelő és folyamatos képzést kell biztosítani a terrorizmussal összefüggő bűncselekményekkel kapcsolatban;

| 50. | kéri az Eurojust Koordinációs Központja kapacitásainak megerősítését, mivel annak kulcsszerepet kell játszania a tagállami igazságügyi hatóságok bizonyítékgyűjtésre irányuló közös fellépéseinek előmozdítása terén, és javítania kell a terrorizmussal kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozó büntetőeljárások hatékonyságát; e tekintetben úgy véli, hogy jobban ki kellene használni a közös nyomozócsoportok eszközét, mind a tagállamok között, mind pedig a tagállamok és olyan harmadik országok között, amelyekkel az Eurojust együttműködési megállapodásokat kötött; |
| --- | --- |

50.

kéri az Eurojust Koordinációs Központja kapacitásainak megerősítését, mivel annak kulcsszerepet kell játszania a tagállami igazságügyi hatóságok bizonyítékgyűjtésre irányuló közös fellépéseinek előmozdítása terén, és javítania kell a terrorizmussal kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozó büntetőeljárások hatékonyságát; e tekintetben úgy véli, hogy jobban ki kellene használni a közös nyomozócsoportok eszközét, mind a tagállamok között, mind pedig a tagállamok és olyan harmadik országok között, amelyekkel az Eurojust együttműködési megállapodásokat kötött;

| 51. | megállapítja, hogy az európai polgárok, illetve az Unió területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok által harmadik országokban elkövetett terrorcselekmények elleni igazságügyi fellépés megköveteli, hogy lehetőség legyen harmadik országokban bizonyításfelvételre, az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett; ezért kéri az EU-t, hogy az Unión kívüli bizonyításfelvétel megkönnyítése érdekében igyekezzen bírósági és bűnüldözési együttműködési megállapodásokat kötni harmadik országokkal, kikötve, hogy a vonatkozó szigorú jogi előírásokat és eljárásokat, a jogállamiságot, valamint a nemzetközi jogot és az alapvető jogokat – igazságügyi hatósági felügyelet alatt – minden félnek tiszteletben kell tartania; emlékeztet ezért arra, hogy a bizonyításfelvételt, a kihallgatást és más hasonló nyomozati technikai eljárásokat szigorú jogi normák keretein belül kell lefolytatni, és azoknak összhangban kell lenniük az uniós jogszabályokkal, elvekkel és értékekkel, valamint a nemzetközi emberi jogi normákkal; ezzel összefüggésben figyelmeztet arra, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazását, a bírósági eljárás nélküli kiadatást és az emberrablást a nemzetközi jog tiltja, és ezeket nem szabad az EU területén belül, illetve az EU területén kívül uniós állampolgárok által elkövetett bűncselekmény bizonyítékainak gyűjtése céljából alkalmazni; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy az európai polgárok, illetve az Unió területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok által harmadik országokban elkövetett terrorcselekmények elleni igazságügyi fellépés megköveteli, hogy lehetőség legyen harmadik országokban bizonyításfelvételre, az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett; ezért kéri az EU-t, hogy az Unión kívüli bizonyításfelvétel megkönnyítése érdekében igyekezzen bírósági és bűnüldözési együttműködési megállapodásokat kötni harmadik országokkal, kikötve, hogy a vonatkozó szigorú jogi előírásokat és eljárásokat, a jogállamiságot, valamint a nemzetközi jogot és az alapvető jogokat – igazságügyi hatósági felügyelet alatt – minden félnek tiszteletben kell tartania; emlékeztet ezért arra, hogy a bizonyításfelvételt, a kihallgatást és más hasonló nyomozati technikai eljárásokat szigorú jogi normák keretein belül kell lefolytatni, és azoknak összhangban kell lenniük az uniós jogszabályokkal, elvekkel és értékekkel, valamint a nemzetközi emberi jogi normákkal; ezzel összefüggésben figyelmeztet arra, hogy a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazását, a bírósági eljárás nélküli kiadatást és az emberrablást a nemzetközi jog tiltja, és ezeket nem szabad az EU területén belül, illetve az EU területén kívül uniós állampolgárok által elkövetett bűncselekmény bizonyítékainak gyűjtése céljából alkalmazni;

| 52. | üdvözli, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló európai erőfeszítésekben való szerepvállalási képesség fokozása és a megfelelő helyi hatóságokkal való hatékonyabb kapcsolattartás érdekében biztonsági, illetve a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó szakértőket vonnak be a leginkább érintett uniós küldöttségekbe, valamint tovább bővítik a terrorizmus elleni küzdelemhez szükséges kapacitást az Európai Külügyi Szolgálatban (EKSZ); |
| --- | --- |

52.

üdvözli, hogy a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló európai erőfeszítésekben való szerepvállalási képesség fokozása és a megfelelő helyi hatóságokkal való hatékonyabb kapcsolattartás érdekében biztonsági, illetve a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó szakértőket vonnak be a leginkább érintett uniós küldöttségekbe, valamint tovább bővítik a terrorizmus elleni küzdelemhez szükséges kapacitást az Európai Külügyi Szolgálatban (EKSZ);

| 53. | ösztönzi ezért együttműködési megállapodások megkötését az Eurojust és harmadik országok között, az USA-val, Norvégiával és Svájccal már megkötött ilyen megállapodás nyomdokain, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nemzetközi emberi jogi normák, valamint az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó uniós szabályok teljes körű betartását; rámutat, hogy e megállapodásokat első körben a terrorizmus által szintén súlyosan érintett országokkal – például a MENA-országokkal – kell megkötni; emellett úgy véli, hogy az Eurojusthoz delegált összekötő ügyészeknek a megfelelő országokban, különösen a déli szomszédságban történő bevetése elősegítené a fokozott információcserét, és lehetővé tenné a terrorizmus elleni hatékony küzdelem érdekében – az emberi jogok tiszteletben tartásával – folytatott jobb együttműködést; |
| --- | --- |

53.

ösztönzi ezért együttműködési megállapodások megkötését az Eurojust és harmadik országok között, az USA-val, Norvégiával és Svájccal már megkötött ilyen megállapodás nyomdokain, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nemzetközi emberi jogi normák, valamint az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó uniós szabályok teljes körű betartását; rámutat, hogy e megállapodásokat első körben a terrorizmus által szintén súlyosan érintett országokkal – például a MENA-országokkal – kell megkötni; emellett úgy véli, hogy az Eurojusthoz delegált összekötő ügyészeknek a megfelelő országokban, különösen a déli szomszédságban történő bevetése elősegítené a fokozott információcserét, és lehetővé tenné a terrorizmus elleni hatékony küzdelem érdekében – az emberi jogok tiszteletben tartásával – folytatott jobb együttműködést;

VII.   
  Terrorista szervezetek által toborzott radikalizálódott uniós polgárok kiutazásának megelőzése és felkészülés a visszatérésükre

| 54. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak sürgősen meg kell erősítenie a külső határellenőrzést, az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy az EU-ba és az EU-ból való be- és kilépést nem lehet hatékonyan nyomon követni, hacsak a tagállamok nem hajtják végre az Európai Unió külső határain előírt szisztematikus és kötelező ellenőrzéseket; felhívja a tagállamokat, hogy megfelelően használják fel a meglévő eszközöket, mint például a SIS-t és a VIS-t, többek között az ellopott, elvesztett és hamisított útlevelek esetében is; úgy véli továbbá, hogy e célból a schengeni határ-ellenőrzési kódex jobb végrehajtását az EU egyik prioritásaként kell kezelni; |
| --- | --- |

54.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak sürgősen meg kell erősítenie a külső határellenőrzést, az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy az EU-ba és az EU-ból való be- és kilépést nem lehet hatékonyan nyomon követni, hacsak a tagállamok nem hajtják végre az Európai Unió külső határain előírt szisztematikus és kötelező ellenőrzéseket; felhívja a tagállamokat, hogy megfelelően használják fel a meglévő eszközöket, mint például a SIS-t és a VIS-t, többek között az ellopott, elvesztett és hamisított útlevelek esetében is; úgy véli továbbá, hogy e célból a schengeni határ-ellenőrzési kódex jobb végrehajtását az EU egyik prioritásaként kell kezelni;

| 55. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak szisztematikus hozzáférést a határőrök számára az Europol információs rendszeréhez, amely információkat tartalmazhat a terrorizmussal gyanúsított személyekről, a külföldi harcosokról és a gyűlöletet szító prédikátorokról; |
| --- | --- |

55.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak szisztematikus hozzáférést a határőrök számára az Europol információs rendszeréhez, amely információkat tartalmazhat a terrorizmussal gyanúsított személyekről, a külföldi harcosokról és a gyűlöletet szító prédikátorokról;

| 56. | felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymás között a kiutazás és visszatérés ellenőrzésével és a polgárok pénzeszközeinek befagyasztásával kapcsolatos bevált gyakorlataikat, amelyeket azzal összefüggésben alkalmaznak, hogy megakadályozzák a polgárok részvételét a harmadik országbeli konfliktustérségekben zajló terrorista tevékenységekben, illetve felkészüljenek az Unióba való visszatérésükre; különösen hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak lehetőséget kellene adni arra, hogy az illetékes igazságügyi hatóság kérésére – nemzeti jogszabályaikkal összhangban, és maradéktalanul tiszteletben tartva az arányosság elvét – bevonják a terrorista szervezetekbe belépni szándékozó európai polgárok útlevelét; úgy véli, hogy az alapvető jogok közé tartozó szabad mozgáshoz való jog korlátozásáról kizárólag azt követően születhet döntés, hogy az igazságügyi hatóság megfelelően értékelte az intézkedés szükségességét és arányosságát; támogatja továbbá, hogy a terrorcselekményekben szerepet vállaló, terrorizmussal gyanúsítható személyek ellen Európába való visszatérésüket követően büntetőeljárás induljon; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymás között a kiutazás és visszatérés ellenőrzésével és a polgárok pénzeszközeinek befagyasztásával kapcsolatos bevált gyakorlataikat, amelyeket azzal összefüggésben alkalmaznak, hogy megakadályozzák a polgárok részvételét a harmadik országbeli konfliktustérségekben zajló terrorista tevékenységekben, illetve felkészüljenek az Unióba való visszatérésükre; különösen hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak lehetőséget kellene adni arra, hogy az illetékes igazságügyi hatóság kérésére – nemzeti jogszabályaikkal összhangban, és maradéktalanul tiszteletben tartva az arányosság elvét – bevonják a terrorista szervezetekbe belépni szándékozó európai polgárok útlevelét; úgy véli, hogy az alapvető jogok közé tartozó szabad mozgáshoz való jog korlátozásáról kizárólag azt követően születhet döntés, hogy az igazságügyi hatóság megfelelően értékelte az intézkedés szükségességét és arányosságát; támogatja továbbá, hogy a terrorcselekményekben szerepet vállaló, terrorizmussal gyanúsítható személyek ellen Európába való visszatérésüket követően büntetőeljárás induljon;

| 57. | kéri, hogy az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) által jóváhagyott finanszírozási mechanizmusba befizetett nemzetközi hozzájárulásokat a Dáis ellenőrzése alól visszavett területek azonnali stabilizálására használják fel; |
| --- | --- |

57.

kéri, hogy az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) által jóváhagyott finanszírozási mechanizmusba befizetett nemzetközi hozzájárulásokat a Dáis ellenőrzése alól visszavett területek azonnali stabilizálására használják fel;

| 58. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy egyértelmű nyilatkozatban ítéljék el, hogy a Perzsa-öböl térségéből egyes kormányok és befolyásos egyének egy évtizede pénzügyi és ideológiai támogatást nyújtanak szélsőséges iszlamista mozgalmaknak; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a harmadik országokkal fenntartott uniós kapcsolatokat annak érdekében, hogy hatékonyabb küzdelmet folytathasson a terrorizmus anyagi és nem anyagi jellegű támogatása ellen; emlékeztet arra, hogy az európai szomszédságpolitika (ENP) jelenlegi felülvizsgálata keretében – a jogállamiság tiszteletben tartása mellett – meg kell erősíteni azon ENP-eszközök biztonsági dimenzióját és kapacitását, amelyek hozzájárulnak a partnerek ellenálló képességének és a saját biztonságukról való gondoskodáshoz szükséges kapacitásaik fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

58.

felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a Tanácsot, hogy egyértelmű nyilatkozatban ítéljék el, hogy a Perzsa-öböl térségéből egyes kormányok és befolyásos egyének egy évtizede pénzügyi és ideológiai támogatást nyújtanak szélsőséges iszlamista mozgalmaknak; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a harmadik országokkal fenntartott uniós kapcsolatokat annak érdekében, hogy hatékonyabb küzdelmet folytathasson a terrorizmus anyagi és nem anyagi jellegű támogatása ellen; emlékeztet arra, hogy az európai szomszédságpolitika (ENP) jelenlegi felülvizsgálata keretében – a jogállamiság tiszteletben tartása mellett – meg kell erősíteni azon ENP-eszközök biztonsági dimenzióját és kapacitását, amelyek hozzájárulnak a partnerek ellenálló képességének és a saját biztonságukról való gondoskodáshoz szükséges kapacitásaik fejlesztéséhez;

| 59. | emlékeztet arra, hogy a meglévő eszközök – például a SIS, a SIS II és a VIS-rendszer, az Interpol SLTD-rendszere és az Europol „Utazók” elnevezésű fókuszpontja – megfelelő végrehajtása az első lépés a külső határok megerősítése felé, melynek célja azon uniós polgárok és EU-ban tartózkodó külföldiek azonosítása, akik terrorcselekmények elkövetése, terrorista kiképzésen való részvétel, illetve a terrorista szervezetek nevében nem hagyományos fegyveres konfliktusokban való részvétel céljából konfliktusövezetekbe utaznak ki vagy térnek onnan vissza; sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a külföldi harcosoknak vélt egyének nyomon követését célzó együttműködést és információmegosztást az EU külső határain lévő tagállamokkal; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet arra, hogy a meglévő eszközök – például a SIS, a SIS II és a VIS-rendszer, az Interpol SLTD-rendszere és az Europol „Utazók” elnevezésű fókuszpontja – megfelelő végrehajtása az első lépés a külső határok megerősítése felé, melynek célja azon uniós polgárok és EU-ban tartózkodó külföldiek azonosítása, akik terrorcselekmények elkövetése, terrorista kiképzésen való részvétel, illetve a terrorista szervezetek nevében nem hagyományos fegyveres konfliktusokban való részvétel céljából konfliktusövezetekbe utaznak ki vagy térnek onnan vissza; sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a külföldi harcosoknak vélt egyének nyomon követését célzó együttműködést és információmegosztást az EU külső határain lévő tagállamokkal;

| 60. | felszólítja a tagállamokat, hogy minden külföldi harcost helyezzenek bírói felügyelet, adott esetben őrizet alá Európába való visszatérésükkor, egészen a megfelelő büntetőeljárás lefolytatásáig; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a tagállamokat, hogy minden külföldi harcost helyezzenek bírói felügyelet, adott esetben őrizet alá Európába való visszatérésükkor, egészen a megfelelő büntetőeljárás lefolytatásáig;

| 61. | határozott meggyőződése, hogy a terrorizmus és radikalizálódás terén hozott minden politikai döntésnek egyesítenie kell az uniós politika belső és külső dimenzióinak szakértelmét és eszközeit; e tekintetben úgy véli, hogy egy ilyen holisztikus megközelítés alapján megtervezhetők az EU-ban és szomszédságában a terrorizmus és a terroristatoborzás leküzdését célzó megfelelő intézkedések; sürgeti ezért a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az alelnök/főképviselő és a Bizottság első alelnökének irányítása alatt és a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorának támogatásával dolgozzanak együtt egy olyan szakpolitikai megközelítés kialakításán, amely hatékonyan kapcsolja össze a szociálpolitikai eszközöket (többek között a foglalkoztatást, az integrációt és a megkülönböztetésmentességet), a humanitárius segítségnyújtást, a fejlesztést, a konfliktusrendezést, a válságkezelést, a kereskedelem-, energia- és olyan egyéb politikákat, amelyeknek belső és külső dimenziója is lehet; |
| --- | --- |

61.

határozott meggyőződése, hogy a terrorizmus és radikalizálódás terén hozott minden politikai döntésnek egyesítenie kell az uniós politika belső és külső dimenzióinak szakértelmét és eszközeit; e tekintetben úgy véli, hogy egy ilyen holisztikus megközelítés alapján megtervezhetők az EU-ban és szomszédságában a terrorizmus és a terroristatoborzás leküzdését célzó megfelelő intézkedések; sürgeti ezért a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az alelnök/főképviselő és a Bizottság első alelnökének irányítása alatt és a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorának támogatásával dolgozzanak együtt egy olyan szakpolitikai megközelítés kialakításán, amely hatékonyan kapcsolja össze a szociálpolitikai eszközöket (többek között a foglalkoztatást, az integrációt és a megkülönböztetésmentességet), a humanitárius segítségnyújtást, a fejlesztést, a konfliktusrendezést, a válságkezelést, a kereskedelem-, energia- és olyan egyéb politikákat, amelyeknek belső és külső dimenziója is lehet;

VIII.   
  Az EU belső és külső biztonsága közötti kapcsolatok megerősítése

| 62. | hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú az Unió számára, hogy amikor csak lehetséges, szoros együttműködést alakítson ki a harmadik országokkal, mindenekelőtt a tranzit-, illetve célországokkal az uniós jogok, elvek és értékek tiszteletben tartása terén, annak érdekében, hogy azonosítani tudja azokat az uniós polgárokat és EU-ban tartózkodó külföldieket, akik terrorista szervezetek oldalán terrorcselekmények elkövetése céljából kiutaznak az EU-ból vagy e tevékenységet követően oda visszatérnek; hangsúlyozza továbbá a radikalizálódás és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos politikai párbeszéd és közös cselekvési tervek megerősítésének fontosságát a kétoldalú kapcsolatok keretében, valamint az Afrikai Unióhoz és az Arab Ligához hasonló regionális szervezetek viszonylatában; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú az Unió számára, hogy amikor csak lehetséges, szoros együttműködést alakítson ki a harmadik országokkal, mindenekelőtt a tranzit-, illetve célországokkal az uniós jogok, elvek és értékek tiszteletben tartása terén, annak érdekében, hogy azonosítani tudja azokat az uniós polgárokat és EU-ban tartózkodó külföldieket, akik terrorista szervezetek oldalán terrorcselekmények elkövetése céljából kiutaznak az EU-ból vagy e tevékenységet követően oda visszatérnek; hangsúlyozza továbbá a radikalizálódás és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos politikai párbeszéd és közös cselekvési tervek megerősítésének fontosságát a kétoldalú kapcsolatok keretében, valamint az Afrikai Unióhoz és az Arab Ligához hasonló regionális szervezetek viszonylatában;

| 63. | megjegyzi, hogy Mogherini főképviselő/alelnök támogatni szeretné a radikalizálódás megelőzésére irányuló projekteket a harmadik országokban, többek között Jordániában, Libanonban, Irakban, valamint a Maghreb-országokban és a Száhil övben, ahogyan az az Európai Tanács 2015. február 12-i ülését követően hozott intézkedések végrehajtásáról szóló jelentésben is szerepel; hangsúlyozza, hogy most gondoskodni kell arról, hogy e projektek mihamarabb megkapják a szükséges finanszírozást; |
| --- | --- |

63.

megjegyzi, hogy Mogherini főképviselő/alelnök támogatni szeretné a radikalizálódás megelőzésére irányuló projekteket a harmadik országokban, többek között Jordániában, Libanonban, Irakban, valamint a Maghreb-országokban és a Száhil övben, ahogyan az az Európai Tanács 2015. február 12-i ülését követően hozott intézkedések végrehajtásáról szóló jelentésben is szerepel; hangsúlyozza, hogy most gondoskodni kell arról, hogy e projektek mihamarabb megkapják a szükséges finanszírozást;

| 64. | felszólítja az Uniót, hogy fokozza a regionális partnerekkel folytatott együttműködését a fegyverkereskedelem megfékezése terén, különösen a terrorizmus kiindulási országait megcélozva, és kövesse szorosan nyomon az olyan fegyverexportokat, amelyeket a terroristák saját javukra fordíthatnak; szorgalmazza továbbá a külpolitikai eszközök megerősítését, valamint a harmadik országokkal való együttműködést a terrorista szervezetek finanszírozásának megakadályozása érdekében, felhívja a figyelmet a G20-ak 2015. november 16-i csúcstalálkozójának következtetésére, mely felszólítja a Pénzügyi Akció Munkacsoportot (FATF), hogy gyorsabban és hatékonyabban lépjen fel a terrorista szervezetek finanszírozásának megakadályozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

64.

felszólítja az Uniót, hogy fokozza a regionális partnerekkel folytatott együttműködését a fegyverkereskedelem megfékezése terén, különösen a terrorizmus kiindulási országait megcélozva, és kövesse szorosan nyomon az olyan fegyverexportokat, amelyeket a terroristák saját javukra fordíthatnak; szorgalmazza továbbá a külpolitikai eszközök megerősítését, valamint a harmadik országokkal való együttműködést a terrorista szervezetek finanszírozásának megakadályozása érdekében, felhívja a figyelmet a G20-ak 2015. november 16-i csúcstalálkozójának következtetésére, mely felszólítja a Pénzügyi Akció Munkacsoportot (FATF), hogy gyorsabban és hatékonyabban lépjen fel a terrorista szervezetek finanszírozásának megakadályozásával kapcsolatban;

| 65. | ösztönzi az Uniót, hogy a biztonság, illetve a terrorizmus elleni küzdelem területén folytasson célzott és intenzívebb párbeszédet Algériával, Egyiptommal, Irakkal, Izraellel, Jordániával, Marokkóval, Libanonnal, Szaúd-Arábiával, Tunéziával és az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal, többek között a terrorista tevékenységek támogatásában való múltbeli vagy jelenlegi állami részvételt illetően; úgy véli, hogy az Általános Ügyek Tanácsának 2014. decemberi következtetéseivel összhangban ki kell szélesíteni a Törökországgal való együttműködést is; |
| --- | --- |

65.

ösztönzi az Uniót, hogy a biztonság, illetve a terrorizmus elleni küzdelem területén folytasson célzott és intenzívebb párbeszédet Algériával, Egyiptommal, Irakkal, Izraellel, Jordániával, Marokkóval, Libanonnal, Szaúd-Arábiával, Tunéziával és az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal, többek között a terrorista tevékenységek támogatásában való múltbeli vagy jelenlegi állami részvételt illetően; úgy véli, hogy az Általános Ügyek Tanácsának 2014. decemberi következtetéseivel összhangban ki kell szélesíteni a Törökországgal való együttműködést is;

| 66. | felszólítja a Tanácsot, hogy az Unió déli szomszédságában kialakuló biztonsági helyzet függvényében folyamatosan vizsgálja felül és dolgozza át a Szíria és Irak vonatkozásában 2015. március 16-án elfogadott, a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló, illetve a külföldi harcosok kérdésének megoldását célzó uniós regionális stratégiát csakúgy, mint a Bizottság RAN-hálózatához hasonló megelőző és egyéb kezdeményezéseket; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a kölcsönös tiszteletet és megértést, amelyek alapvető fontosságúak a terrorizmus elleni küzdelemben az Unióban és tagállaiban, illetve a harmadik országokban egyaránt; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Tanácsot, hogy az Unió déli szomszédságában kialakuló biztonsági helyzet függvényében folyamatosan vizsgálja felül és dolgozza át a Szíria és Irak vonatkozásában 2015. március 16-án elfogadott, a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló, illetve a külföldi harcosok kérdésének megoldását célzó uniós regionális stratégiát csakúgy, mint a Bizottság RAN-hálózatához hasonló megelőző és egyéb kezdeményezéseket; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a kölcsönös tiszteletet és megértést, amelyek alapvető fontosságúak a terrorizmus elleni küzdelemben az Unióban és tagállaiban, illetve a harmadik országokban egyaránt;

| 67. | meggyőződése, hogy a megerősített együttműködés megvalósítása érdekében a Bizottságnak, és különösen az EKSZ-nek külön gondot kell fordítania a terrorizmus elleni küzdelemmel, a nem hagyományos fegyveres konfliktusokkal és a radikalizálódással kapcsolatos szakértelem növelésére és javítására, valamint a nyelvi készségek erősítésére és diverzifikálására, különös tekintettel az arab, az urdu, az orosz és a mandarin nyelvre, tekintettel arra, hogy e nyelvi készségek terén komoly hiány van az európai információs és hírszerzési szolgálatoknál; kiemelten fontosnak tartja, hogy a terrorizmus, a radikalizálódás és az erőszak elleni küzdelemre való uniós felhívás az EU határain túl is hallható legyen, de ehhez látványos és hatékony kommunikációs stratégiai fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

67.

meggyőződése, hogy a megerősített együttműködés megvalósítása érdekében a Bizottságnak, és különösen az EKSZ-nek külön gondot kell fordítania a terrorizmus elleni küzdelemmel, a nem hagyományos fegyveres konfliktusokkal és a radikalizálódással kapcsolatos szakértelem növelésére és javítására, valamint a nyelvi készségek erősítésére és diverzifikálására, különös tekintettel az arab, az urdu, az orosz és a mandarin nyelvre, tekintettel arra, hogy e nyelvi készségek terén komoly hiány van az európai információs és hírszerzési szolgálatoknál; kiemelten fontosnak tartja, hogy a terrorizmus, a radikalizálódás és az erőszak elleni küzdelemre való uniós felhívás az EU határain túl is hallható legyen, de ehhez látványos és hatékony kommunikációs stratégiai fellépésre van szükség;

| 68. | támogatja a nagyobb mértékű nemzetközi együttműködést és a nemzeti hírszerző szolgálatok közötti információmegosztást a radikalizálódás és a toborzás kockázatának kitett és dzsihádista és egyéb szélsőséges csoportokhoz való csatlakozás céljából kiutazó uniós polgárok azonosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a Közel-Kelet, Észak-Afrika (MENA) és a Nyugat-Balkán országait támogatni kell a külföldi harcosok áramlásának megfékezésére irányuló erőfeszítéseikben, és meg kell akadályozni, hogy a dzsihádista szervezetek kihasználják a határaikon belüli politikai instabilitást; |
| --- | --- |

68.

támogatja a nagyobb mértékű nemzetközi együttműködést és a nemzeti hírszerző szolgálatok közötti információmegosztást a radikalizálódás és a toborzás kockázatának kitett és dzsihádista és egyéb szélsőséges csoportokhoz való csatlakozás céljából kiutazó uniós polgárok azonosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a Közel-Kelet, Észak-Afrika (MENA) és a Nyugat-Balkán országait támogatni kell a külföldi harcosok áramlásának megfékezésére irányuló erőfeszítéseikben, és meg kell akadályozni, hogy a dzsihádista szervezetek kihasználják a határaikon belüli politikai instabilitást;

| 69. | elismeri, hogy a radikalizálódás és a terrorista hálózatok által folytatott tagtoborzás globális jelenség; ezért úgy ítéli meg, hogy a jelenségre adott válasz sem lehet csak helyi vagy európai szintű, hanem azt nemzetközi szinten is meg kell valósítani; ezért a toborzó hálózatok azonosítása, valamint az érintett országok határai biztonságának megerősítése érdekében fokozni kell a harmadik országokkal való együttműködést; újból kijelenti továbbá, hogy a diplomáciai és politikai párbeszéden és a hírszerzési együttműködésen keresztül fokozni kell az együttműködést a hasonló kihívásokkal szembenéző kulcsfontosságú partnerországokkal; |
| --- | --- |

69.

elismeri, hogy a radikalizálódás és a terrorista hálózatok által folytatott tagtoborzás globális jelenség; ezért úgy ítéli meg, hogy a jelenségre adott válasz sem lehet csak helyi vagy európai szintű, hanem azt nemzetközi szinten is meg kell valósítani; ezért a toborzó hálózatok azonosítása, valamint az érintett országok határai biztonságának megerősítése érdekében fokozni kell a harmadik országokkal való együttműködést; újból kijelenti továbbá, hogy a diplomáciai és politikai párbeszéden és a hírszerzési együttműködésen keresztül fokozni kell az együttműködést a hasonló kihívásokkal szembenéző kulcsfontosságú partnerországokkal;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a terrorfenyegetés globális kiterjedése olyan hatékony és közös nemzetközi választ igényel, amely egyértelműen megakadályozza a békét és nemzetközi biztonságot veszélyeztető országok irányába folytatott fegyverkedeskedelmet; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a terrorfenyegetés globális kiterjedése olyan hatékony és közös nemzetközi választ igényel, amely egyértelműen megakadályozza a békét és nemzetközi biztonságot veszélyeztető országok irányába folytatott fegyverkedeskedelmet;

| 71. | üdvözli, hogy a Bizottság 2015 áprilisában 10 millió eurós keretet különített el egy olyan program finanszírozására, amelynek célja a partnerországok támogatása a Száhil-Maghreb térségen belüli radikalizálódással szembeni küzdelemben és az észak-afrikai, közel-keleti és nyugat-balkáni külföldi harcosok áramlásának visszaszorításában (egy 5 millió eurós első részlet technikai segítségnyújtás finanszírozására szolgál az igazságügyi személyzet kapacitásainak a külföldi harcosokat vagy potenciális külföldi harcosokat érintő ügyekben való nyomozás, eljárás és ítélethozatal terén történő erősítésére irányulóan; egy második 5 millió eurós részlet a Száhil-Maghreb térségen belüli radikalizálódással szembeni programokat hivatott finanszírozni), kiemeli, hogy fontos ezen alapok megfelelő felhasználásának szigorú ellenőrzése annak biztosítása érdekében, hogy ne támogassanak hittérítéshez, indoktrinációhoz és egyéb szélsőséges célokhoz kapcsolódó projekteket; |
| --- | --- |

71.

üdvözli, hogy a Bizottság 2015 áprilisában 10 millió eurós keretet különített el egy olyan program finanszírozására, amelynek célja a partnerországok támogatása a Száhil-Maghreb térségen belüli radikalizálódással szembeni küzdelemben és az észak-afrikai, közel-keleti és nyugat-balkáni külföldi harcosok áramlásának visszaszorításában (egy 5 millió eurós első részlet technikai segítségnyújtás finanszírozására szolgál az igazságügyi személyzet kapacitásainak a külföldi harcosokat vagy potenciális külföldi harcosokat érintő ügyekben való nyomozás, eljárás és ítélethozatal terén történő erősítésére irányulóan; egy második 5 millió eurós részlet a Száhil-Maghreb térségen belüli radikalizálódással szembeni programokat hivatott finanszírozni), kiemeli, hogy fontos ezen alapok megfelelő felhasználásának szigorú ellenőrzése annak biztosítása érdekében, hogy ne támogassanak hittérítéshez, indoktrinációhoz és egyéb szélsőséges célokhoz kapcsolódó projekteket;

IX.   
  A bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása a radikalizálódás megszüntetése terén

| 72. | úgy véli, hogy az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzésére vonatkozó átfogó politika bevezetése nem valósítható meg, ha nem kísérik azt a radikalizálódás felszámolására és a befogadás előmozdítására irányuló proaktív szakpolitikák; ezért felhívja az Uniót, hogy a radikalizálódás visszafordítására irányuló struktúrák kiépítése terén támogassa a bevált gyakorlatok tagállamok közötti, valamint az ebben már tapasztalattal rendelkező és kedvező eredményeket felmutató harmadik országokkal történő cseréjét, az európai polgárok és az EU-ban jogszerűen tartózkodó nem uniós állampolgárok Unióból való kiutazásának megakadályozása, illetve visszatérésük nyomon követése érdekében; emlékeztet arra, hogy támogatást kell nyújtani az ilyen személyek családjainak is; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzésére vonatkozó átfogó politika bevezetése nem valósítható meg, ha nem kísérik azt a radikalizálódás felszámolására és a befogadás előmozdítására irányuló proaktív szakpolitikák; ezért felhívja az Uniót, hogy a radikalizálódás visszafordítására irányuló struktúrák kiépítése terén támogassa a bevált gyakorlatok tagállamok közötti, valamint az ebben már tapasztalattal rendelkező és kedvező eredményeket felmutató harmadik országokkal történő cseréjét, az európai polgárok és az EU-ban jogszerűen tartózkodó nem uniós állampolgárok Unióból való kiutazásának megakadályozása, illetve visszatérésük nyomon követése érdekében; emlékeztet arra, hogy támogatást kell nyújtani az ilyen személyek családjainak is;

| 73. | javasolja a tagállamoknak, hogy vegyék fontolóra mentorok vagy tanácsadó asszisztensek alkalmazását a konfliktusövezetekből Európába visszatérő és a helyszínen átélt borzalmak miatt kiábrándult európai polgárok radikális szemléletének enyhítésére irányuló folyamatban, ezáltal megfelelő programok segítségével előmozdítva a társadalomba való visszailleszkedésüket; hangsúlyozza, hogy ezen a téren javítani kell a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; hangsúlyozza, hogy a mentoroknak készen kell állniuk arra, hogy megfelelő képzések révén hozzájáruljanak az egyedi programokhoz; |
| --- | --- |

73.

javasolja a tagállamoknak, hogy vegyék fontolóra mentorok vagy tanácsadó asszisztensek alkalmazását a konfliktusövezetekből Európába visszatérő és a helyszínen átélt borzalmak miatt kiábrándult európai polgárok radikális szemléletének enyhítésére irányuló folyamatban, ezáltal megfelelő programok segítségével előmozdítva a társadalomba való visszailleszkedésüket; hangsúlyozza, hogy ezen a téren javítani kell a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; hangsúlyozza, hogy a mentoroknak készen kell állniuk arra, hogy megfelelő képzések révén hozzájáruljanak az egyedi programokhoz;

| 74. | egy uniós szintű strukturált tájékoztató kampány elindítását sürgeti, amely felhasználja azon korábbi európai „külföldi harcosok” eseteit, akiket már sikerült „kigyógyítani” a radikális nézeteikből, és akiknek traumatikus élményei segítenek felfedni a terrorista szervezetekhez – közöttük az Iszlám Államhoz – való csatlakozás velejéig romlott és megtévesztő vallási dimenzióját; bátorítja tehát olyan platformok kialakítását a tagállamokban, amelyek lehetővé teszik e volt harcosokkal való találkozást és párbeszédet; hangsúlyozza ezenkívül, hogy a terrorizmus áldozataival való személyes kapcsolat megteremtése is hatékony módszer lehet a radikális propaganda szentségéhez vagy ideológiai jelentőségéhez fűződő mítosz eloszlatására; javasolja, hogy ezt a kampányt használják segédeszközként a börtönökben, iskolákban, valamint a megelőzést és rehabilitációt végző valamennyi intézményben folytatott, a radikális nézetek felszámolására irányuló munka során; kéri továbbá a Bizottságot, hogy – különösen pénzügyi tekintetben – támogassa, valamint hangolja össze a nemzeti tájékoztató kampányokat; |
| --- | --- |

74.

egy uniós szintű strukturált tájékoztató kampány elindítását sürgeti, amely felhasználja azon korábbi európai „külföldi harcosok” eseteit, akiket már sikerült „kigyógyítani” a radikális nézeteikből, és akiknek traumatikus élményei segítenek felfedni a terrorista szervezetekhez – közöttük az Iszlám Államhoz – való csatlakozás velejéig romlott és megtévesztő vallási dimenzióját; bátorítja tehát olyan platformok kialakítását a tagállamokban, amelyek lehetővé teszik e volt harcosokkal való találkozást és párbeszédet; hangsúlyozza ezenkívül, hogy a terrorizmus áldozataival való személyes kapcsolat megteremtése is hatékony módszer lehet a radikális propaganda szentségéhez vagy ideológiai jelentőségéhez fűződő mítosz eloszlatására; javasolja, hogy ezt a kampányt használják segédeszközként a börtönökben, iskolákban, valamint a megelőzést és rehabilitációt végző valamennyi intézményben folytatott, a radikális nézetek felszámolására irányuló munka során; kéri továbbá a Bizottságot, hogy – különösen pénzügyi tekintetben – támogassa, valamint hangolja össze a nemzeti tájékoztató kampányokat;

X.   
  A terrorista hálózatok felbomlasztása

| 75. | hangsúlyozza, hogy a pénzmosás, az adóelkerülés és más pénzügyi bűncselekmények néhány esetben a terrorizmus olyan fő finanszírozási forrásai, amelyek veszélyeztetik belső biztonságunkat, ezért az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények felderítését és az ellenük folytatott küzdelmet prioritásként kell kezelni; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy a pénzmosás, az adóelkerülés és más pénzügyi bűncselekmények néhány esetben a terrorizmus olyan fő finanszírozási forrásai, amelyek veszélyeztetik belső biztonságunkat, ezért az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények felderítését és az ellenük folytatott küzdelmet prioritásként kell kezelni;

| 76. | hangsúlyozza, hogy az olyan terrorista szervezetek, mint például az Iszlám Állam/a Dáis és a Dzsabhat an-Nuszra jelentős pénzügyi forrásokat szereztek Irakban és Szíriában olajcsempészetből, lopott áruk értékesítéséből, emberrablásból és zsarolásból, bankszámlák lefoglalásából és régiségcsempészetből; ezért sürgeti az ehhez a feketepiachoz hozzájáruló országok és közvetítők azonosítását és tevékenységük azonnali beszüntetését; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy az olyan terrorista szervezetek, mint például az Iszlám Állam/a Dáis és a Dzsabhat an-Nuszra jelentős pénzügyi forrásokat szereztek Irakban és Szíriában olajcsempészetből, lopott áruk értékesítéséből, emberrablásból és zsarolásból, bankszámlák lefoglalásából és régiségcsempészetből; ezért sürgeti az ehhez a feketepiachoz hozzájáruló országok és közvetítők azonosítását és tevékenységük azonnali beszüntetését;

| 77. | támogatásáról biztosítja azokat az intézkedéseket, amelyek célja a terrorista szervezetek belülről történő meggyengítése, valamint az európai polgárokra és az EU-ban jogszerűen tartózkodó nem uniós állampolgárokra jelenleg gyakorolt potenciális befolyásuk csökkentése; arra ösztönzi a Bizottságot és az illetékes ügynökségeket, hogy találjanak módot a terrorista hálózatok felbomlasztására és azok finanszírozási módjának felderítésére; e célból jobb együttműködésre szólít fel a tagállamok pénzügyi hírszerző egységei között, és kéri a pénzmosás elleni jogszabálycsomag gyors átültetését és végrehajtását; bátorítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletjavaslatot terrorizmus pénzügyi támogatására szolgáló csatornák felderítésére és ellehetetlenítésére, valamint a terrorszervezetek finanszírozási módjai elleni fellépésre vonatkozóan; felhívja ezért a Bizottságot, hogy értékelje újra egy közös európai rendszer létrehozását, melynek célja a terrorizmus finanszírozásának felderítése; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be a legmagasabb szintű átláthatóságot biztosító követelményeket az EU-ban és a nem átlátható joghatóságokban működő minden olyan vállalati struktúra tényleges tulajdonosaival kapcsolatos információkhoz való hozzáférés terén, amelyek a terrorista szervezetek finanszírozásának eszközei lehetnek; |
| --- | --- |

77.

támogatásáról biztosítja azokat az intézkedéseket, amelyek célja a terrorista szervezetek belülről történő meggyengítése, valamint az európai polgárokra és az EU-ban jogszerűen tartózkodó nem uniós állampolgárokra jelenleg gyakorolt potenciális befolyásuk csökkentése; arra ösztönzi a Bizottságot és az illetékes ügynökségeket, hogy találjanak módot a terrorista hálózatok felbomlasztására és azok finanszírozási módjának felderítésére; e célból jobb együttműködésre szólít fel a tagállamok pénzügyi hírszerző egységei között, és kéri a pénzmosás elleni jogszabálycsomag gyors átültetését és végrehajtását; bátorítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletjavaslatot terrorizmus pénzügyi támogatására szolgáló csatornák felderítésére és ellehetetlenítésére, valamint a terrorszervezetek finanszírozási módjai elleni fellépésre vonatkozóan; felhívja ezért a Bizottságot, hogy értékelje újra egy közös európai rendszer létrehozását, melynek célja a terrorizmus finanszírozásának felderítése; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vezessenek be a legmagasabb szintű átláthatóságot biztosító követelményeket az EU-ban és a nem átlátható joghatóságokban működő minden olyan vállalati struktúra tényleges tulajdonosaival kapcsolatos információkhoz való hozzáférés terén, amelyek a terrorista szervezetek finanszírozásának eszközei lehetnek;

| 78. | üdvözli az európai biztonsági stratégia közelmúltbeli elfogadását, amely fontos lépéseket javasol – pl. az Europolon belül az Európai Terrorelhárítási Központ létrehozását – a terrorizmus és a radikalizálódás elleni küzdelem fokozása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki a rendelkezésre álló intézkedéseket, és felhívja a Bizottságot, hogy rendeljen elegendő pénzügyi és emberi erőforrást a javasolt intézkedéseinek eredményes megvalósításához; |
| --- | --- |

78.

üdvözli az európai biztonsági stratégia közelmúltbeli elfogadását, amely fontos lépéseket javasol – pl. az Europolon belül az Európai Terrorelhárítási Központ létrehozását – a terrorizmus és a radikalizálódás elleni küzdelem fokozása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki a rendelkezésre álló intézkedéseket, és felhívja a Bizottságot, hogy rendeljen elegendő pénzügyi és emberi erőforrást a javasolt intézkedéseinek eredményes megvalósításához;

| 79. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy a 91/477/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálata révén sürgősen vizsgálja felül a lőfegyverekre vonatkozó uniós jogszabályokat a nemzeti rendőri erők és nyomozó hatóságok abbéli szerepének megkönnyítése érdekében, hogy felfedjék a feketepiacon és a sötét weben folyó fegyverkereskedelmet és küzdjenek ellene, felhívja továbbá a Bizottságot, hogy terjesszen elő a lőfegyverek hatástalanítására vonatkozó normákat, amelyek biztosítják, hogy a hatástalanított lőfegyverek visszafordíthatatlanul használhatatlanok legyenek; |
| --- | --- |

79.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy a 91/477/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálata révén sürgősen vizsgálja felül a lőfegyverekre vonatkozó uniós jogszabályokat a nemzeti rendőri erők és nyomozó hatóságok abbéli szerepének megkönnyítése érdekében, hogy felfedjék a feketepiacon és a sötét weben folyó fegyverkereskedelmet és küzdjenek ellene, felhívja továbbá a Bizottságot, hogy terjesszen elő a lőfegyverek hatástalanítására vonatkozó normákat, amelyek biztosítják, hogy a hatástalanított lőfegyverek visszafordíthatatlanul használhatatlanok legyenek;

| 80. | harmonizált megközelítést kér az online és offline gyűlöletbeszéd bűncselekményének fogalommeghatározásával kapcsolatban, mely tényállás abban merül ki, hogy radikálisok az alapvető jogok semmibe vételére és megsértésére uszítanak másokat; javasolja, hogy ezt a konkrét bűncselekményt emeljék be a vonatkozó tanácsi kerethatározatokba; |
| --- | --- |

80.

harmonizált megközelítést kér az online és offline gyűlöletbeszéd bűncselekményének fogalommeghatározásával kapcsolatban, mely tényállás abban merül ki, hogy radikálisok az alapvető jogok semmibe vételére és megsértésére uszítanak másokat; javasolja, hogy ezt a konkrét bűncselekményt emeljék be a vonatkozó tanácsi kerethatározatokba;

| 81. | felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak részt a külső pénzáramlások nyomon követhetőségét célzó erőfeszítésekben, és tegyék átláthatóvá az egyes Öböl-menti országokkal fenntartott kapcsolataikat a terrorizmus és a fundamentalizmus afrikai, közel-keleti, sőt, egyes európai szervezetektől érkező finanszírozásának felderítésére irányuló együttműködés megerősítése céljából; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt az olaj feketepiacának felszámolásában, amely jelentős bevételt biztosít a terrorista szervezeteknek; meggyőződése, hogy a tagállamoknak habozás nélkül korlátozó intézkedéseket kellene foganatosítaniuk azon magánszemélyekkel és szervezetekkel szemben, amelyekről hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy finanszírozás nyújtásával vagy egyéb módon támogattak terrorista szervezeteket; felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak részt a külső pénzáramlások nyomon követhetőségét célzó erőfeszítésekben, és tegyék átláthatóvá az egyes Öböl-menti országokkal fenntartott kapcsolataikat a terrorizmus és a fundamentalizmus afrikai, közel-keleti, sőt, egyes európai szervezetektől érkező finanszírozásának felderítésére irányuló együttműködés megerősítése céljából; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt az olaj feketepiacának felszámolásában, amely jelentős bevételt biztosít a terrorista szervezeteknek; meggyőződése, hogy a tagállamoknak habozás nélkül korlátozó intézkedéseket kellene foganatosítaniuk azon magánszemélyekkel és szervezetekkel szemben, amelyekről hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy finanszírozás nyújtásával vagy egyéb módon támogattak terrorista szervezeteket; |
| --- | --- |

81.

felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak részt a külső pénzáramlások nyomon követhetőségét célzó erőfeszítésekben, és tegyék átláthatóvá az egyes Öböl-menti országokkal fenntartott kapcsolataikat a terrorizmus és a fundamentalizmus afrikai, közel-keleti, sőt, egyes európai szervezetektől érkező finanszírozásának felderítésére irányuló együttműködés megerősítése céljából; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt az olaj feketepiacának felszámolásában, amely jelentős bevételt biztosít a terrorista szervezeteknek; meggyőződése, hogy a tagállamoknak habozás nélkül korlátozó intézkedéseket kellene foganatosítaniuk azon magánszemélyekkel és szervezetekkel szemben, amelyekről hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy finanszírozás nyújtásával vagy egyéb módon támogattak terrorista szervezeteket; felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak részt a külső pénzáramlások nyomon követhetőségét célzó erőfeszítésekben, és tegyék átláthatóvá az egyes Öböl-menti országokkal fenntartott kapcsolataikat a terrorizmus és a fundamentalizmus afrikai, közel-keleti, sőt, egyes európai szervezetektől érkező finanszírozásának felderítésére irányuló együttműködés megerősítése céljából; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy működjenek együtt az olaj feketepiacának felszámolásában, amely jelentős bevételt biztosít a terrorista szervezeteknek; meggyőződése, hogy a tagállamoknak habozás nélkül korlátozó intézkedéseket kellene foganatosítaniuk azon magánszemélyekkel és szervezetekkel szemben, amelyekről hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy finanszírozás nyújtásával vagy egyéb módon támogattak terrorista szervezeteket;

| 82. | határozottan elutasítana minden arra irányuló próbálkozást, hogy töröljék a jelentés azon részeit, amelyek a terrorizmus és a szélsőségesség ellen saját jogukon folytatott küzdelmet helyezik középpontba; úgy véli, hogy nem segít, sőt árthat a radikalizálódás, illetve az annak megnyilvánulásai elleni küzdelem közötti kapcsolat megtörése; felszólítja a Tanácsot, hogy hozza létre az európai dzsihádisták és a dzsihádista terrorcselekmény elkövetésével vádolt személyek feketelistáját; |
| --- | --- |

82.

határozottan elutasítana minden arra irányuló próbálkozást, hogy töröljék a jelentés azon részeit, amelyek a terrorizmus és a szélsőségesség ellen saját jogukon folytatott küzdelmet helyezik középpontba; úgy véli, hogy nem segít, sőt árthat a radikalizálódás, illetve az annak megnyilvánulásai elleni küzdelem közötti kapcsolat megtörése; felszólítja a Tanácsot, hogy hozza létre az európai dzsihádisták és a dzsihádista terrorcselekmény elkövetésével vádolt személyek feketelistáját;

o

o o

| 83. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az uniós tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, valamint az Unió a Mediterrán Térségért, az Arab Liga és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet tagállamainak. |
| --- | --- |

83.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az uniós tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, valamint az Unió a Mediterrán Térségért, az Arab Liga és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet tagállamainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0384.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0102.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0032.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/117

---

P8_TA(2015)0411

Az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai kerete

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról (2015/2107(INI))

(2017/C 366/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, valamint 3. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, valamint 3. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 3., 6., 9., 20., 151., 152., 153., 154., 156., 159. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 3., 6., 9., 20., 151., 152., 153., 154., 156., 159. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 3., 27., 31., 32. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 3., 27., 31., 32. és 33. cikkére,

| — | tekintettel az 1996. május 3-i Európai Szociális Chartára, és különösen annak I. részére, valamint II. részének 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996. május 3-i Európai Szociális Chartára, és különösen annak I. részére, valamint II. részének 3. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) célkitűzéseiről és céljairól szóló, 1944. május 10-i Philadelphiai Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) célkitűzéseiről és céljairól szóló, 1944. május 10-i Philadelphiai Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területére vonatkozó ILO-egyezményekre és -ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területére vonatkozó ILO-egyezményekre és -ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretéről szóló 2015. február 27-i tanácsi következtetésekre (6535/15), és az „Új munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági program a jobb munkakörülmények érdekében” című, 2015. október 5-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretéről szóló 2015. február 27-i tanácsi következtetésekre (6535/15), és az „Új munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági program a jobb munkakörülmények érdekében” című, 2015. október 5-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) (2) és annak egyedi irányelveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) (2) és annak egyedi irányelveire,

| — | tekintettel a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a gyakorlati megvalósításra vonatkozó jelentések egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a 89/391/EGK tanácsi irányelv, az abban említett egyedi irányelvek, valamint a 83/477/EGK, 91/383/EGK, 92/29/EGK és 94/33/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. június 20-i 2007/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyakorlati megvalósításra vonatkozó jelentések egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a 89/391/EGK tanácsi irányelv, az abban említett egyedi irányelvek, valamint a 83/477/EGK, 91/383/EGK, 92/29/EGK és 94/33/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. június 20-i 2007/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az EU munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos 2014–2020-as stratégiájáról szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0332),

| — | tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című bizottsági közleményre (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című bizottsági közleményre (COM(2007)0062),

| — | tekintettel a „Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában” című bizottsági közleményre (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában” című bizottsági közleményre (COM(2008)0412),

| — | tekintettel a szociális partnerek által elfogadott, a munkahelyi stresszről szóló megállapodás megvalósításáról szóló bizottsági jelentésre (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális partnerek által elfogadott, a munkahelyi stresszről szóló megállapodás megvalósításáról szóló bizottsági jelentésre (SEC(2011)0241),

| — | tekintettel az „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményre (COM(2010)2020), és annak fő célkitűzésére, amely szerint a foglalkoztatási rátát az évtized végére az Európai Unióban 75 %-ra kell növelni, egyrészt a nők és az idősebb munkavállalók nagyobb mértékű foglalkoztatása, másrészt a migránsok fokozottabb munkaerő-piaci integrációja révén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményre (COM(2010)2020), és annak fő célkitűzésére, amely szerint a foglalkoztatási rátát az évtized végére az Európai Unióban 75 %-ra kell növelni, egyrészt a nők és az idősebb munkavállalók nagyobb mértékű foglalkoztatása, másrészt a migránsok fokozottabb munkaerő-piaci integrációja révén,

| — | tekintettel a megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendjéről szóló bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendjéről szóló bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055),

| — | tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című bizottsági közleményre (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című bizottsági közleményre (COM(2014)0130),

| — | tekintettel a 2015. évi növekedési jelentésre (COM(2014)0902) és a közös foglalkoztatási jelentésre (COM(2014)0906), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi növekedési jelentésre (COM(2014)0902) és a közös foglalkoztatási jelentésre (COM(2014)0906),

| — | tekintettel a munkahelyi zaklatásról szóló 2001. szeptember 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi zaklatásról szóló 2001. szeptember 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a munkahelyi zaklatásról és erőszakról szóló európai keretmegállapodásról történő értesítésről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményre (COM(2007)0686), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi zaklatásról és erőszakról szóló európai keretmegállapodásról történő értesítésről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményre (COM(2007)0686),

| — | tekintettel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elősegítéséről szóló, 2005. február 24-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elősegítéséről szóló, 2005. február 24-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett ajánlásokat is tartalmazó, az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, vér útján terjedő fertőzéssel szembeni védelméről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett ajánlásokat is tartalmazó, az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, vér útján terjedő fertőzéssel szembeni védelméről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2009. március 26-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2009. március 26-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az azbeszttel kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi kockázatokról és minden létező azbeszt felszámolásának kilátásairól szóló 2013. március 14-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az azbeszttel kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi kockázatokról és minden létező azbeszt felszámolásának kilátásairól szóló 2013. március 14-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „a hathatós munkaügyi ellenőrzések: az európai munkakörülmények javítására irányuló stratégia” című, 2014. január 14-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a hathatós munkaügyi ellenőrzések: az európai munkakörülmények javítására irányuló stratégia” című, 2014. január 14-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 11-i és a Régiók Bizottságának 2015. február 12-i, az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretéről szóló bizottsági közleményről szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 11-i és a Régiók Bizottságának 2015. február 12-i, az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretéről szóló bizottsági közleményről szóló véleményére,

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a mentális egészségről és jólétről szóló, 2013-ban kezdeményezett együttes uniós fellépésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mentális egészségről és jólétről szóló, 2013-ban kezdeményezett együttes uniós fellépésre,

| — | tekintettel a „gondolkozz először kicsiben” elvre és az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „gondolkozz először kicsiben” elvre és az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagra,

| — | tekintettel az EU-OSHA „Egészséges munkahelyek – Kezeljük a stresszt” elnevezésű jelenlegi kampányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-OSHA „Egészséges munkahelyek – Kezeljük a stresszt” elnevezésű jelenlegi kampányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0312/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0312/2015),

| A. | mivel a jó fizikai és a mentális egészséget védő jó munkakörülmények az egyes munkavállalók olyan alapvető (15) jogát képezik, amely önmagában véve is pozitív értéket képvisel; |
| --- | --- |

A.

mivel a jó fizikai és a mentális egészséget védő jó munkakörülmények az egyes munkavállalók olyan alapvető (15) jogát képezik, amely önmagában véve is pozitív értéket képvisel;

| B. | mivel a gazdasági válság fokozta a munkahelyek bizonytalanságát és az atipikus foglalkoztatás arányát, valamint csökkentette a vállalatok, és különösen a kkv-k jövedelmét; mivel emiatt nem szabadna szem elől téveszteni a munkahelyi egészség és biztonság jelentőségét, valamint az előírások be nem tartásából eredő munkahelyi balesetek magas társadalmi és egyéni költségeit; |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági válság fokozta a munkahelyek bizonytalanságát és az atipikus foglalkoztatás arányát, valamint csökkentette a vállalatok, és különösen a kkv-k jövedelmét; mivel emiatt nem szabadna szem elől téveszteni a munkahelyi egészség és biztonság jelentőségét, valamint az előírások be nem tartásából eredő munkahelyi balesetek magas társadalmi és egyéni költségeit;

| C. | mivel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem a társadalom alapvető érdeke, valamint olyan befektetés, amely pozitív hatással van a vállalatok termelékenységére és versenyképességére, és fokozza a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságát, és lehetővé teszi, hogy az emberek jó egészségben dolgozhassanak a törvényben előírt nyugdíjkorhatár eléréséig; mivel a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések jelentős társadalmi terhet jelentenek, és a munkahelyi egészségvédelem és biztonság egész Európában való javítása hozzájárulhat a gazdasági fellendüléshez és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, ami különösen azért fontos, mert e stratégia keretében eddig csak kevés előrelépést értek el a 20–64 éves korosztály 75 %-os foglalkoztatását kitűző cél elérése tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem a társadalom alapvető érdeke, valamint olyan befektetés, amely pozitív hatással van a vállalatok termelékenységére és versenyképességére, és fokozza a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságát, és lehetővé teszi, hogy az emberek jó egészségben dolgozhassanak a törvényben előírt nyugdíjkorhatár eléréséig; mivel a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések jelentős társadalmi terhet jelentenek, és a munkahelyi egészségvédelem és biztonság egész Európában való javítása hozzájárulhat a gazdasági fellendüléshez és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, ami különösen azért fontos, mert e stratégia keretében eddig csak kevés előrelépést értek el a 20–64 éves korosztály 75 %-os foglalkoztatását kitűző cél elérése tekintetében;

| D. | mivel a foglalkozási kockázatok megelőzése, valamint a munkavállalók egészségének és biztonságának munkahelyi védelme kulcsfontosságú ahhoz, hogy javuljanak a munkakörülmények és ezáltal javuljon a munkavállalók egészségének védelme, ami pedig jelentős társadalmi és gazdasági előnyöket biztosít az érintett munkavállaló és a társadalom egészére számára egyaránt; mivel az EU 28 tagállamában a rendszeres kockázatértékelést végző vállalatok 90 %-a erre a munkahelyi egészségvédelem és biztonság kezelésének hasznos módjaként tekint (16); |
| --- | --- |

D.

mivel a foglalkozási kockázatok megelőzése, valamint a munkavállalók egészségének és biztonságának munkahelyi védelme kulcsfontosságú ahhoz, hogy javuljanak a munkakörülmények és ezáltal javuljon a munkavállalók egészségének védelme, ami pedig jelentős társadalmi és gazdasági előnyöket biztosít az érintett munkavállaló és a társadalom egészére számára egyaránt; mivel az EU 28 tagállamában a rendszeres kockázatértékelést végző vállalatok 90 %-a erre a munkahelyi egészségvédelem és biztonság kezelésének hasznos módjaként tekint (16);

| E. | mivel az EUMSZ 153. cikke megállapítja, hogy a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit, különösen a munkakörnyezet javítása területén; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSZ 153. cikke megállapítja, hogy a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit, különösen a munkakörnyezet javítása területén;

| F. | mivel az EU lakosságának öregedése a tagállamok előtt álló egyik legfontosabb kihívás; mivel a várható élettartam tekintetében jelentősek az egyenlőtlenségek a társadalmi és foglalkozási kategóriák, illetve a munka nehézségi foka függvényében; mivel a váz- és izomrendszeri megbetegedéseken (MSD) túlmenően az 55 évnél idősebb munkavállalók különösen érzékenyek a rákos megbetegedésekre, a szívbetegségekre, a légzőszervi betegségekre és az alvászavarra (17); mivel az egészségben eltöltött életévek mutatója a nők esetében 1,1 évvel, a férfiak esetében pedig 0,4 évvel csökkent 2010 és 2013 között, ami hangsúlyozza, hogy növelni kell az egészségben eltöltött várható élettartamot, hiszen ez több ember számára tenné lehetővé a munkaerőpiacon maradást a törvényben meghatározott nyugdíjkorhatár eléréséig; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU lakosságának öregedése a tagállamok előtt álló egyik legfontosabb kihívás; mivel a várható élettartam tekintetében jelentősek az egyenlőtlenségek a társadalmi és foglalkozási kategóriák, illetve a munka nehézségi foka függvényében; mivel a váz- és izomrendszeri megbetegedéseken (MSD) túlmenően az 55 évnél idősebb munkavállalók különösen érzékenyek a rákos megbetegedésekre, a szívbetegségekre, a légzőszervi betegségekre és az alvászavarra (17); mivel az egészségben eltöltött életévek mutatója a nők esetében 1,1 évvel, a férfiak esetében pedig 0,4 évvel csökkent 2010 és 2013 között, ami hangsúlyozza, hogy növelni kell az egészségben eltöltött várható élettartamot, hiszen ez több ember számára tenné lehetővé a munkaerőpiacon maradást a törvényben meghatározott nyugdíjkorhatár eléréséig;

| G. | mivel a munkavégzéshez kapcsolódóan a különböző rákos megbetegedések jelentik az elsődleges halálokot (18), a szív- és érrendszeri, valamint légzőszervi betegségek pedig a másodikat, miközben munkahelyi balesetek miatt csak elhanyagolható számú elhalálozásra kerül sor; mivel a krónikus egészségügyi problémák, mint például a váz- és izomrendszeri megbetegedések (MSD), széles körben elterjedtek az Európai Unióban, korlátozhatják az emberek foglalkoztathatóságát (19), és mivel alapvető fontosságú a veszélyeztetett munkavállalók korai azonosítása; |
| --- | --- |

G.

mivel a munkavégzéshez kapcsolódóan a különböző rákos megbetegedések jelentik az elsődleges halálokot (18), a szív- és érrendszeri, valamint légzőszervi betegségek pedig a másodikat, miközben munkahelyi balesetek miatt csak elhanyagolható számú elhalálozásra kerül sor; mivel a krónikus egészségügyi problémák, mint például a váz- és izomrendszeri megbetegedések (MSD), széles körben elterjedtek az Európai Unióban, korlátozhatják az emberek foglalkoztathatóságát (19), és mivel alapvető fontosságú a veszélyeztetett munkavállalók korai azonosítása;

| H. | mivel a vállalatoknak a jó közérzetet, a minőségi munkakörnyzetet és a termelékenységet előmozdító munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikákból eredő adminisztratív terhei és közvetlen költségei lényegesen alacsonyabbak, mint az uniós szabályozási keret révén megelőzendő foglalkozási megbetegedésekkel és balesetekkel kapcsolatos kiadások (20); mivel néhány tanulmány szerint a vállalatok számára jelentős haszonnal járhatnak az e téren eszközölt befektetések (21); |
| --- | --- |

H.

mivel a vállalatoknak a jó közérzetet, a minőségi munkakörnyzetet és a termelékenységet előmozdító munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikákból eredő adminisztratív terhei és közvetlen költségei lényegesen alacsonyabbak, mint az uniós szabályozási keret révén megelőzendő foglalkozási megbetegedésekkel és balesetekkel kapcsolatos kiadások (20); mivel néhány tanulmány szerint a vállalatok számára jelentős haszonnal járhatnak az e téren eszközölt befektetések (21);

| I. | mivel a halálos kimenetelű munkahelyi sérülések aránya, illetve azon munkavállalók aránya tekintetében, akik szerint testi és szellemi egészségük és biztonságuk a munkájuk miatt veszélyben van, jelentős különbségek vannak az egyes a tagállamok (22) és az egyes gazdasági ágazatok között is, ami kiemeli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályok végrehajtására és érvényesítésére, hiszen ez fontos elem a munkavállalók egészségének és termelékenységének védelmében; |
| --- | --- |

I.

mivel a halálos kimenetelű munkahelyi sérülések aránya, illetve azon munkavállalók aránya tekintetében, akik szerint testi és szellemi egészségük és biztonságuk a munkájuk miatt veszélyben van, jelentős különbségek vannak az egyes a tagállamok (22) és az egyes gazdasági ágazatok között is, ami kiemeli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályok végrehajtására és érvényesítésére, hiszen ez fontos elem a munkavállalók egészségének és termelékenységének védelmében;

| J. | mivel konkrétan a munkahelyi stressz és általánosságban a pszichoszociális kockázatok egyre nagyobb problémát jelentenek a munkavállalók és a munkaadók számára szerte az EU-ban, és a munkavállalók közel fele úgy véli, hogy a munkahelyükön jelen vannak ezek a problémák; mivel a munkahelyi stressz hozzájárul a munkahelyi hiányzásokhoz, hátrányosan befolyásolja a termelékenységet, továbbá ennek a jelenségnek tudható be az évente kieső munkanapok fele; mivel tagállamonként változik, hogy milyen intézkedéseket hoznak a pszichoszociális kockázatok kezelése érdekében (23); |
| --- | --- |

J.

mivel konkrétan a munkahelyi stressz és általánosságban a pszichoszociális kockázatok egyre nagyobb problémát jelentenek a munkavállalók és a munkaadók számára szerte az EU-ban, és a munkavállalók közel fele úgy véli, hogy a munkahelyükön jelen vannak ezek a problémák; mivel a munkahelyi stressz hozzájárul a munkahelyi hiányzásokhoz, hátrányosan befolyásolja a termelékenységet, továbbá ennek a jelenségnek tudható be az évente kieső munkanapok fele; mivel tagállamonként változik, hogy milyen intézkedéseket hoznak a pszichoszociális kockázatok kezelése érdekében (23);

| K. | mivel a határozott, jól végrehajtott és érvényesített munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi jogszabályok fontos előfeltételei a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi követelmények betartásának, ami biztosítja a munkavállalók egészségének és termelékenységének megőrzését a teljes munkával töltött élet alatt; mivel a munkaügyi ellenőrzések fontos szerepet játszanak a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikák helyi és regionális szintű végrehajtásában, és mivel a jogi kötelezettségek teljesítése a fő oka annak, hogy sok vállalat foglalkozik a munkahelyi biztonság és egészségvédelem kérdésével, és megelőző intézkedéseket hoz (24); |
| --- | --- |

K.

mivel a határozott, jól végrehajtott és érvényesített munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi jogszabályok fontos előfeltételei a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi követelmények betartásának, ami biztosítja a munkavállalók egészségének és termelékenységének megőrzését a teljes munkával töltött élet alatt; mivel a munkaügyi ellenőrzések fontos szerepet játszanak a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikák helyi és regionális szintű végrehajtásában, és mivel a jogi kötelezettségek teljesítése a fő oka annak, hogy sok vállalat foglalkozik a munkahelyi biztonság és egészségvédelem kérdésével, és megelőző intézkedéseket hoz (24);

| L. | mivel a munkavállalók átfogó bevonása, részvétele és vállalati szintú képviselete, illetve a vezetőség elkötelezettsége rendkívül fontos a munkahelyi kockázatok megelőzése tekintetében (25), és mivel a szakszervezetekkel rendelkező munkahelyeken a balesetek és foglalkozási megbetegedések aránya alacsonyabb; |
| --- | --- |

L.

mivel a munkavállalók átfogó bevonása, részvétele és vállalati szintú képviselete, illetve a vezetőség elkötelezettsége rendkívül fontos a munkahelyi kockázatok megelőzése tekintetében (25), és mivel a szakszervezetekkel rendelkező munkahelyeken a balesetek és foglalkozási megbetegedések aránya alacsonyabb;

| M. | mivel a munkahelyi balesetek elleni küzdelem összességében csak akkor lehet sikeres, ha a termelési folyamat során emberközpontú megközelítést alkalmaznak minden tekintetben; |
| --- | --- |

M.

mivel a munkahelyi balesetek elleni küzdelem összességében csak akkor lehet sikeres, ha a termelési folyamat során emberközpontú megközelítést alkalmaznak minden tekintetben;

| N. | mivel elegendő forrásra van szükség annak érdekében, hogy megfelelően lehessen kezelni a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel összefüggő új és kialakulóban lévő, illetve hagyományos kockázatokat, ideértve az azbesztet, a nanoanyagokat és a pszichoszociális kockázatokat; mivel számos munkavállaló, köztük az építőipari dolgozók, potenciálisan ki lehetnek téve az azbesztnek; |
| --- | --- |

N.

mivel elegendő forrásra van szükség annak érdekében, hogy megfelelően lehessen kezelni a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel összefüggő új és kialakulóban lévő, illetve hagyományos kockázatokat, ideértve az azbesztet, a nanoanyagokat és a pszichoszociális kockázatokat; mivel számos munkavállaló, köztük az építőipari dolgozók, potenciálisan ki lehetnek téve az azbesztnek;

| O. | mivel a bizonytalan foglalkoztatás negatív hatással van a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint aláássa a meglévő egészségvédelmi és biztonsági struktúrákat; mivel a bizonytalan foglalkoztatás kizárhatja a munkavállalókat a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos képzésekről, illetve az e kérdéskörrel foglalkozó szolgálatokhoz való hozzáférésből, valamint összefüggésben áll a munkahely bizonytalansága miatti mentális stresszel (26); mivel a 89/391/EGK keretirányelv a munkáltatókat teszi felelőssé azért, hogy olyan szisztematikus megelőző politikákat alakítsanak ki, amelyek kiterjednek valamennyi kockázatra; mivel a munka alvállalkozások és munkaerő-kölcsönzők révén történő kiszervezése még jobban megnehezítheti a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó rendelkezések betartására irányuló felelősség megállapítását; mivel a be nem jelentett munka és a színlelt önfoglalkoztatás komoly veszélyt jelentenek a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó intézkedések végrehajtására, valamint a munkavállalók egészségére és biztonságára; |
| --- | --- |

O.

mivel a bizonytalan foglalkoztatás negatív hatással van a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint aláássa a meglévő egészségvédelmi és biztonsági struktúrákat; mivel a bizonytalan foglalkoztatás kizárhatja a munkavállalókat a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos képzésekről, illetve az e kérdéskörrel foglalkozó szolgálatokhoz való hozzáférésből, valamint összefüggésben áll a munkahely bizonytalansága miatti mentális stresszel (26); mivel a 89/391/EGK keretirányelv a munkáltatókat teszi felelőssé azért, hogy olyan szisztematikus megelőző politikákat alakítsanak ki, amelyek kiterjednek valamennyi kockázatra; mivel a munka alvállalkozások és munkaerő-kölcsönzők révén történő kiszervezése még jobban megnehezítheti a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó rendelkezések betartására irányuló felelősség megállapítását; mivel a be nem jelentett munka és a színlelt önfoglalkoztatás komoly veszélyt jelentenek a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó intézkedések végrehajtására, valamint a munkavállalók egészségére és biztonságára;

| P. | mivel a szociális partnerek fontos szerepet játszanak a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó politikák kialakításában és végrehajtásában mind nemzeti, mind nemzetközi és közösségi szinten; mivel az EUMSZ 153–155. cikkei meghatározzák a szociális partnerek hatáskörét és felelősségi körét a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos megállapodások megtárgyalása és érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

P.

mivel a szociális partnerek fontos szerepet játszanak a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó politikák kialakításában és végrehajtásában mind nemzeti, mind nemzetközi és közösségi szinten; mivel az EUMSZ 153–155. cikkei meghatározzák a szociális partnerek hatáskörét és felelősségi körét a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos megállapodások megtárgyalása és érvényesítése tekintetében;

| Q. | mivel az uniós szabályozási keret célja a foglalkozási balesetek és megbetegedések megelőzése; mivel minél kisebb a vállalat, a munkavállalók annál kevésbé lehetnek tájékozottak a munkahelyi egészségi és biztonsági kockázatokról; mivel nem nyert bizonyítást, hogy összefüggés lenne a balesetek száma és a vállalkozások mérete között; mivel a baleseti ráták azonban függnek a termelés típusától és a működési ágazattól (27); |
| --- | --- |

Q.

mivel az uniós szabályozási keret célja a foglalkozási balesetek és megbetegedések megelőzése; mivel minél kisebb a vállalat, a munkavállalók annál kevésbé lehetnek tájékozottak a munkahelyi egészségi és biztonsági kockázatokról; mivel nem nyert bizonyítást, hogy összefüggés lenne a balesetek száma és a vállalkozások mérete között; mivel a baleseti ráták azonban függnek a termelés típusától és a működési ágazattól (27);

| R. | mivel a foglalkozásból eredő megbetegedésekre vonatkozó uniós szintű adatok hozzáférhetősége és összehasonlíthatósága hiányos (28); |
| --- | --- |

R.

mivel a foglalkozásból eredő megbetegedésekre vonatkozó uniós szintű adatok hozzáférhetősége és összehasonlíthatósága hiányos (28);

| S. | mivel küzdeni kell a munkahelyi szexuális zaklatás ellen, illetve a biztonság hiányának érzése ellen, amelyet a munkahelyi szexuális zaklatás okoz; |
| --- | --- |

S.

mivel küzdeni kell a munkahelyi szexuális zaklatás ellen, illetve a biztonság hiányának érzése ellen, amelyet a munkahelyi szexuális zaklatás okoz;

| T. | mivel a foglalkoztatási szegregáció, a bérszakadék, a munkaidő, a munkahelyek, a bizonytalan munkakörülmények, a szexizmus és a nemi alapú megkülönböztetés, valamint az anyaság fizikai jellemzőihez kapcsolódó különbségek mind olyan tényezők, amelyek befolyásolhatják a nők munkakörülményeit; |
| --- | --- |

T.

mivel a foglalkoztatási szegregáció, a bérszakadék, a munkaidő, a munkahelyek, a bizonytalan munkakörülmények, a szexizmus és a nemi alapú megkülönböztetés, valamint az anyaság fizikai jellemzőihez kapcsolódó különbségek mind olyan tényezők, amelyek befolyásolhatják a nők munkakörülményeit;

| U. | mivel él az a sztereotípia, hogy a nők alacsonyabb kockázatú munkahelyeken dolgoznak, és mivel Európában az az általános nézet, hogy a nők és a férfiak közötti munkamegosztás soha nem semleges, és mivel ez a megosztás általában azt jelenti, hogy a nők egészségügyi problémái láthatatlanok maradnak, aminek eredményeképpen kevesebb megelőző intézkedés történik a női munkahelyekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

U.

mivel él az a sztereotípia, hogy a nők alacsonyabb kockázatú munkahelyeken dolgoznak, és mivel Európában az az általános nézet, hogy a nők és a férfiak közötti munkamegosztás soha nem semleges, és mivel ez a megosztás általában azt jelenti, hogy a nők egészségügyi problémái láthatatlanok maradnak, aminek eredményeképpen kevesebb megelőző intézkedés történik a női munkahelyekkel kapcsolatban;

| V. | mivel az EU-ban a női munkavállalók aránya jóval magasabb a szolgáltatási ágazatban, mint az iparban, és mivel a nők elsősorban az egészségügyi és szociális ágazatban, a kiskereskedelemben, a feldolgozóiparban, az oktatásban és vállalkozási tevékenységekben vállalnak szerepet, egyre többen részmunkaidőben és alkalmi munkahelyeken, ami jelentős hatással van a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU-ban a női munkavállalók aránya jóval magasabb a szolgáltatási ágazatban, mint az iparban, és mivel a nők elsősorban az egészségügyi és szociális ágazatban, a kiskereskedelemben, a feldolgozóiparban, az oktatásban és vállalkozási tevékenységekben vállalnak szerepet, egyre többen részmunkaidőben és alkalmi munkahelyeken, ami jelentős hatással van a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre;

| W. | mivel a nők különböző konkrét kockázatoknak, például váz- és izomrendszeri megbetegedéseknek vagy bizonyos típusú rákbetegségeknek, például mellráknak vagy méhtestráknak vannak kitéve néhány olyan szakma jellege miatt, ahol felülreprezentáltak (29); |
| --- | --- |

W.

mivel a nők különböző konkrét kockázatoknak, például váz- és izomrendszeri megbetegedéseknek vagy bizonyos típusú rákbetegségeknek, például mellráknak vagy méhtestráknak vannak kitéve néhány olyan szakma jellege miatt, ahol felülreprezentáltak (29);

| X. | mivel a munka típusától függetlenül a nők esetében a férfiaknál gyakrabban jelentkeznek foglalkozásból eredő egészségügyi problémák (30), és a nők kifejezetten ki vannak szolgáltatva az életkorral összefüggő betegségeknek; mivel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések a nemek közötti különbségen és az életcikluson alapuló megközelítést igényelnek; |
| --- | --- |

X.

mivel a munka típusától függetlenül a nők esetében a férfiaknál gyakrabban jelentkeznek foglalkozásból eredő egészségügyi problémák (30), és a nők kifejezetten ki vannak szolgáltatva az életkorral összefüggő betegségeknek; mivel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések a nemek közötti különbségen és az életcikluson alapuló megközelítést igényelnek;

| Y. | mivel a környezetszennyezés és a munkakörnyezetben jelenlévő kockázati tényezők által a leendő szülőkre és a magzatra gyakorolt hatásokhoz esetlegesen kapcsolódó egészségügyi problémák veszélyeztethetik a nemzőképességet; |
| --- | --- |

Y.

mivel a környezetszennyezés és a munkakörnyezetben jelenlévő kockázati tényezők által a leendő szülőkre és a magzatra gyakorolt hatásokhoz esetlegesen kapcsolódó egészségügyi problémák veszélyeztethetik a nemzőképességet;

| Z. | mivel empirikus kutatások szerint a nők alulreprezentáltak az egészséggel és a biztonsággal kapcsolatos döntéshozásban; |
| --- | --- |

Z.

mivel empirikus kutatások szerint a nők alulreprezentáltak az egészséggel és a biztonsággal kapcsolatos döntéshozásban;

| AA. | mivel a vidéki területeken élő nők több nehézséggel szembesülnek munkához és egészséghez való joguk gyakorlása során, és kevésbé férnek hozzá az alapvető állami egészségügyi szolgáltatásokhoz, a különleges orvosi kezelésekhez és a korai rákszűrő vizsgálatokhoz; |
| --- | --- |

AA.

mivel a vidéki területeken élő nők több nehézséggel szembesülnek munkához és egészséghez való joguk gyakorlása során, és kevésbé férnek hozzá az alapvető állami egészségügyi szolgáltatásokhoz, a különleges orvosi kezelésekhez és a korai rákszűrő vizsgálatokhoz;

Az Európai Unió munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai kerete

| 1. | hangsúlyozza, hogy minden munkavállalónak, a közszférát is beleértve, joga van a legmagasabb szintű munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz, amelyet függetlenül a munkáltató méretétől, az állás típusától, az alapul szolgáló szerződéstől vagy a foglalkoztatás helye szerinti tagállamtól garantálni kell; felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi jogszabályi keretén belül dolgozzon ki konkrét stratégiákat, amelyek a foglalkoztatás valamennyi formáját lefedik; hangsúlyozza, hogy egyértelmű és hatékony szabályokra van szükség a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy minden munkavállalónak, a közszférát is beleértve, joga van a legmagasabb szintű munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz, amelyet függetlenül a munkáltató méretétől, az állás típusától, az alapul szolgáló szerződéstől vagy a foglalkoztatás helye szerinti tagállamtól garantálni kell; felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi jogszabályi keretén belül dolgozzon ki konkrét stratégiákat, amelyek a foglalkoztatás valamennyi formáját lefedik; hangsúlyozza, hogy egyértelmű és hatékony szabályokra van szükség a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területén;

| 2. | üdvözli, hogy az EU munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai kerete számos fontos cselekvési területet határozott meg; sajnálattal állapítja meg azonban, hogy az Európai Bizottság nem tűzött ki konkrét célokat a kereten belül; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy – amennyiben a tudományos bizonyítékok és az uniós munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi jogszabályok utólagos értékelése alátámasztják – több konkrét jogalkotási és/vagy nem jogalkotási intézkedést, valamint végrehajtási és jogérvényesítési eszközt kell beépíteni a keretbe a 2016. évi felülvizsgálat után; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy az EU munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai kerete számos fontos cselekvési területet határozott meg; sajnálattal állapítja meg azonban, hogy az Európai Bizottság nem tűzött ki konkrét célokat a kereten belül; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy – amennyiben a tudományos bizonyítékok és az uniós munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi jogszabályok utólagos értékelése alátámasztják – több konkrét jogalkotási és/vagy nem jogalkotási intézkedést, valamint végrehajtási és jogérvényesítési eszközt kell beépíteni a keretbe a 2016. évi felülvizsgálat után;

| 3. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keret 2016. évi felülvizsgálatát követően vázoljanak fel a munkahelyi balesetekre és a foglalkozásból eredő megbetegedésekre vonatkozó indikatív csökkentési célokat, és a stratégia felülvizsgálata során vegyék figyelembe a szakértői értékelésen átesett legújabb kutatási eredményeket; sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje különleges prioritásként azokat az ágazatokat, ahol munkavállalók a legnagyobb kockázatoknak vannak kitéve, és alakítson ki iránymutatást, illetve ösztönzze a helyes gyakorlatok cseréjét a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikák végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keret 2016. évi felülvizsgálatát követően vázoljanak fel a munkahelyi balesetekre és a foglalkozásból eredő megbetegedésekre vonatkozó indikatív csökkentési célokat, és a stratégia felülvizsgálata során vegyék figyelembe a szakértői értékelésen átesett legújabb kutatási eredményeket; sürgeti a Bizottságot, hogy kezelje különleges prioritásként azokat az ágazatokat, ahol munkavállalók a legnagyobb kockázatoknak vannak kitéve, és alakítson ki iránymutatást, illetve ösztönzze a helyes gyakorlatok cseréjét a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikák végrehajtása tekintetében;

| 4. | sajnálatosnak tartja a jelenlegi munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keret kidolgozásának késedelmét; úgy véli, hogy az európai munkavállalók, vállalkozások és munkaerőpiacok előtt álló – többek között a Bizottság által is megállapított – számos kihívás miatt időben tett hatékony intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

4.

sajnálatosnak tartja a jelenlegi munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keret kidolgozásának késedelmét; úgy véli, hogy az európai munkavállalók, vállalkozások és munkaerőpiacok előtt álló – többek között a Bizottság által is megállapított – számos kihívás miatt időben tett hatékony intézkedésekre van szükség;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók számára teljes pályafutásuk során feltétlenül biztosítani kell a testileg és lelkileg biztonságos és egészséges munkahelyi környezetet, hogy mindannyiuk életében megvalósulhassson a tevékeny és egészséges időskor; úgy véli, hogy a foglalkozási megbetegedések és balesetek megelőzése, illetve a foglalkozási kockázatok kumulatív hatásainak jobb figyelembe vétele hozzáadott értéket teremt a munkavállalók és a társadalom egésze számára; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a munkavállalók számára teljes pályafutásuk során feltétlenül biztosítani kell a testileg és lelkileg biztonságos és egészséges munkahelyi környezetet, hogy mindannyiuk életében megvalósulhassson a tevékeny és egészséges időskor; úgy véli, hogy a foglalkozási megbetegedések és balesetek megelőzése, illetve a foglalkozási kockázatok kumulatív hatásainak jobb figyelembe vétele hozzáadott értéket teremt a munkavállalók és a társadalom egésze számára;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a válság hatásainak ellensúlyozása érdekében célzott intézkedésekkel kell segíteni azokat a vállalatokat, amelyek emelni kívánják a munkahelyi biztonság és egészségvédelem szintjét; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a válság hatásainak ellensúlyozása érdekében célzott intézkedésekkel kell segíteni azokat a vállalatokat, amelyek emelni kívánják a munkahelyi biztonság és egészségvédelem szintjét;

Nemzeti stratégiák

| 7. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos nemzeti stratégiák alapvető fontosságúak, és hozzájárulnak a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos helyzet javulásához a tagállamokban; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az elért haladásról szóló rendszeres jelentéstételt; nélkülözhetetlennek tartja az uniós szintű szakpolitikai kezdeményezés és koordináció fenntartását, valamint a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos jelenlegi jogszabályok végrehajtására és megerősítésére való fokozott összpontosítást annak érdekében, hogy minden munkavállaló számára biztosítani lehessen a magas szintű munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot; úgy véli, hogy a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikákat mind európai, mind nemzeti szinten össze kell hangolni az egyéb közpolitikákkal, és hogy az előírásokat egyértelművé kell tenni, ezáltal megkönnyítve a vállalkozások és különösen a kkv-k számára azok betartását; úgy véli, hogy jobban ki kell domborítani a nemek közötti egyenlőség szempontrendszerét annak érdekében, hogy jobban figyelembe lehessen venni a férfi és a női munkavállalókat fenyegető sajátos veszélyeket; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos nemzeti stratégiák alapvető fontosságúak, és hozzájárulnak a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos helyzet javulásához a tagállamokban; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az elért haladásról szóló rendszeres jelentéstételt; nélkülözhetetlennek tartja az uniós szintű szakpolitikai kezdeményezés és koordináció fenntartását, valamint a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos jelenlegi jogszabályok végrehajtására és megerősítésére való fokozott összpontosítást annak érdekében, hogy minden munkavállaló számára biztosítani lehessen a magas szintű munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot; úgy véli, hogy a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikákat mind európai, mind nemzeti szinten össze kell hangolni az egyéb közpolitikákkal, és hogy az előírásokat egyértelművé kell tenni, ezáltal megkönnyítve a vállalkozások és különösen a kkv-k számára azok betartását; úgy véli, hogy jobban ki kell domborítani a nemek közötti egyenlőség szempontrendszerét annak érdekében, hogy jobban figyelembe lehessen venni a férfi és a női munkavállalókat fenyegető sajátos veszélyeket;

| 8. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó nemzeti stratégiák tükrözzék az Európai Unió munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretét, teljes mértékben átláthatók legyen, és nyitottak legyenek a szociális partnerektől és a civil társadalomtól érkező hozzájárulások előtt, ideértve az egészségügyi szereplőket az egyes tagállamokban jellemző szokásokkal és gyakorlatokkal összhangban; úgy véli, hogy a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a szociális párbeszéd fontos eszközt jelent a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítása tekintetében; |
| --- | --- |

8.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó nemzeti stratégiák tükrözzék az Európai Unió munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretét, teljes mértékben átláthatók legyen, és nyitottak legyenek a szociális partnerektől és a civil társadalomtól érkező hozzájárulások előtt, ideértve az egészségügyi szereplőket az egyes tagállamokban jellemző szokásokkal és gyakorlatokkal összhangban; úgy véli, hogy a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a szociális párbeszéd fontos eszközt jelent a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítása tekintetében;

| 9. | sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti stratégiáikba építsenek be a problémakörnek megfelelő, mérhető és összehasonlítható célkitűzéseket; úgy véli, hogy ösztönözni kell az elért eredményekről szóló rendszeres és átlátható jelentéstételi mechanizmusokat; hangsúlyozza a megbízható adatok fontosságát; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti stratégiáikba építsenek be a problémakörnek megfelelő, mérhető és összehasonlítható célkitűzéseket; úgy véli, hogy ösztönözni kell az elért eredményekről szóló rendszeres és átlátható jelentéstételi mechanizmusokat; hangsúlyozza a megbízható adatok fontosságát;

Végrehajtás és megfelelés

| 10. | elismeri annak fontosságát, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos intézkedések vállalati szintű végrehajtása összefüggésében figyelembe vegyék a mikro- és kisvállalkozások, valamint bizonyos közszolgáltatási ágazatok helyzetét, különleges igényeit és nehézségeit; kiemeli, hogy a figyelemfelkeltés, a bevált gyakorlatok megosztása, a konzultációk, a felhasználóbarát útmutatók és online platformok rendkívül lényeges segítséget nyújtanak a kkv-knak és a mikrovállalkozásoknak abban, hogy jobban meg tudjanak felelni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó előírásoknak; kéri a Bizottságot, az EU-OSHA-t és a tagállamokat, hogy ne hagyjanak fel az olyan gyakorlati eszközök és iránymutatások kidolgozásával, amelyek megkönnyítik és fokozzák a kkv-k és mikrovállalkozások esetében a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi előírásoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

10.

elismeri annak fontosságát, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos intézkedések vállalati szintű végrehajtása összefüggésében figyelembe vegyék a mikro- és kisvállalkozások, valamint bizonyos közszolgáltatási ágazatok helyzetét, különleges igényeit és nehézségeit; kiemeli, hogy a figyelemfelkeltés, a bevált gyakorlatok megosztása, a konzultációk, a felhasználóbarát útmutatók és online platformok rendkívül lényeges segítséget nyújtanak a kkv-knak és a mikrovállalkozásoknak abban, hogy jobban meg tudjanak felelni a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó előírásoknak; kéri a Bizottságot, az EU-OSHA-t és a tagállamokat, hogy ne hagyjanak fel az olyan gyakorlati eszközök és iránymutatások kidolgozásával, amelyek megkönnyítik és fokozzák a kkv-k és mikrovállalkozások esetében a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi előírásoknak való megfelelést;

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy a stratégiai keret felülvizsgálata során továbbra is vegye figyelembe a kkv-k és a mikrovállalkozások sajátos jellegét és helyzetét annak érdekében, hogy segíthesse e vállalkozásokat a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén kitűzött célok elérésében; kiemeli, hogy a kkv-kkel kapcsolatos koncepció a jelenlegi formájában körülbelül a vállalkozások 99 %-át fedi le; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szabályozás végrehajtását illetően megbízható adatokat gyűjtsenek be a mikro- és kisvállalkozások körében; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot, hogy a stratégiai keret felülvizsgálata során továbbra is vegye figyelembe a kkv-k és a mikrovállalkozások sajátos jellegét és helyzetét annak érdekében, hogy segíthesse e vállalkozásokat a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén kitűzött célok elérésében; kiemeli, hogy a kkv-kkel kapcsolatos koncepció a jelenlegi formájában körülbelül a vállalkozások 99 %-át fedi le; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szabályozás végrehajtását illetően megbízható adatokat gyűjtsenek be a mikro- és kisvállalkozások körében;

| 12. | üdvözli az EU-OSHA által kidolgozott online interaktív kockázatértékelési eszköz (OiRA) és más elektronikus eszközök tagállamokbeli bevezetését, amelyek elősegítik a kockázatértékelést, és előmozdítják a követelményeknek való megfelelést és a megelőzés kultúráját, különösen a mikro- és kisvállalkozásoknál; sürgeti a tagállamokat, hogy a kkv-k támogatása érdekében vegyék igénybe az uniós finanszírozást általában a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó fellépésekhez, és különösen az elektronikus eszközök fejlesztéséhez; hangsúlyozza az olyan, munkavédelmi témájú figyelemfelkeltő kampányok fontosságát, mint az „Egészséges munkahelyek”, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkaadók és a munkavállalók körében felhívják a figyelmet az alapvető munkavédelmi jogokra és kötelezettségekre; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az EU-OSHA által kidolgozott online interaktív kockázatértékelési eszköz (OiRA) és más elektronikus eszközök tagállamokbeli bevezetését, amelyek elősegítik a kockázatértékelést, és előmozdítják a követelményeknek való megfelelést és a megelőzés kultúráját, különösen a mikro- és kisvállalkozásoknál; sürgeti a tagállamokat, hogy a kkv-k támogatása érdekében vegyék igénybe az uniós finanszírozást általában a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó fellépésekhez, és különösen az elektronikus eszközök fejlesztéséhez; hangsúlyozza az olyan, munkavédelmi témájú figyelemfelkeltő kampányok fontosságát, mint az „Egészséges munkahelyek”, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkaadók és a munkavállalók körében felhívják a figyelmet az alapvető munkavédelmi jogokra és kötelezettségekre;

| 13. | bátorítja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy a tagállami jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban kezdeményezzék a munkahelyi biztonságért és egészségvédelemért felelős képviselők és vezetők készségeinek fejlesztését; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a munkavállalók bevonását a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos megelőző intézkedések végrehajtásába, és biztosítsák, hogy a munkavédelmi képviselők az alapképzési modulokon túlmutató képzésben is részesülhessenek; |
| --- | --- |

13.

bátorítja a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy a tagállami jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban kezdeményezzék a munkahelyi biztonságért és egészségvédelemért felelős képviselők és vezetők készségeinek fejlesztését; felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a munkavállalók bevonását a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos megelőző intézkedések végrehajtásába, és biztosítsák, hogy a munkavédelmi képviselők az alapképzési modulokon túlmutató képzésben is részesülhessenek;

| 14. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a kölcsönös bizalom, a bizalom és a tanulás kultúráját, amelyben a munkavállalók ösztönzést kapnak arra, hogy járuljanak hozzá az egészséges és biztonságos munkakörnyezet megteremtéséhez, és amely előmozdítja a munkavállalók társadalmi befogadását és a vállalatok versenyképességét; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a munkavállalóknak semmiben sem szabad hátrányt szenvedniük akkor, ha felvetnek egészségügyi és biztonsági szempontokat; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a kölcsönös bizalom, a bizalom és a tanulás kultúráját, amelyben a munkavállalók ösztönzést kapnak arra, hogy járuljanak hozzá az egészséges és biztonságos munkakörnyezet megteremtéséhez, és amely előmozdítja a munkavállalók társadalmi befogadását és a vállalatok versenyképességét; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a munkavállalóknak semmiben sem szabad hátrányt szenvedniük akkor, ha felvetnek egészségügyi és biztonsági szempontokat;

| 15. | rámutat, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem megfelelő kezelésének és az e téren való eredényességnek a helyesen alkalmazzott és megfelelően érvényesíthető jogszabályok, valamint a teljes körűen dokumentált kockázatértékelés képezik az alapját, amelyet a munkavállalók és a munkavállalók képviselőinek bevonásával kell elkészíteni, és amely lehetővé teszi a megfelelő megelőző intézkedések életbe léptetését a munkahelyen; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem megfelelő kezelésének és az e téren való eredényességnek a helyesen alkalmazzott és megfelelően érvényesíthető jogszabályok, valamint a teljes körűen dokumentált kockázatértékelés képezik az alapját, amelyet a munkavállalók és a munkavállalók képviselőinek bevonásával kell elkészíteni, és amely lehetővé teszi a megfelelő megelőző intézkedések életbe léptetését a munkahelyen;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szabályozás tagállami végrehajtásának és érvényesítésének ellenőrzése érdekében; úgy véli, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó uniós irányelvek tagállamok általi gyakorlati végrehajtásának utólagos értékelése jó lehetőséget nyújt ezen ellenőrzés elvégzésére, és elvárja, hogy a meglévő jogszabályok végrehajtásához kapcsolódó eredményeket vegyék figyelembe a stratégiai keret felülvizsgálatának részeként; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szabályozás tagállami végrehajtásának és érvényesítésének ellenőrzése érdekében; úgy véli, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó uniós irányelvek tagállamok általi gyakorlati végrehajtásának utólagos értékelése jó lehetőséget nyújt ezen ellenőrzés elvégzésére, és elvárja, hogy a meglévő jogszabályok végrehajtásához kapcsolódó eredményeket vegyék figyelembe a stratégiai keret felülvizsgálatának részeként;

Jogérvényesítés

| 17. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú az egyenlő versenyfeltételek biztosítása az EU egész területén, valamint a tisztességtelen verseny és a szociális dömping megszüntetése; hangsúlyozza, hogy a munkaügyi ellenőrző hatóságok fontos szerepet játszanak a munkavállalók fizikailag és lelkileg is biztonságos és egészséges munkakörülményekhez való jogának az érvényesítése terén, valamint a konzultációt és tanácsadást biztosítva a munkaadók számára, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások esetében; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy kövessék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkaügyi ellenőrzésekre vonatkozó normáit és iránymutatásait annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő személyzet és források álljanak a munkaügyi felügyelőségek rendelkezésére, valamint javuljon a munkaügyi felügyelők képzése, összhangban az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ajánlásaival (31); üdvözli a nemzeti munkaügyi felügyelőségek között a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (SLIC) keretében megvalósuló együttműködést; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú az egyenlő versenyfeltételek biztosítása az EU egész területén, valamint a tisztességtelen verseny és a szociális dömping megszüntetése; hangsúlyozza, hogy a munkaügyi ellenőrző hatóságok fontos szerepet játszanak a munkavállalók fizikailag és lelkileg is biztonságos és egészséges munkakörülményekhez való jogának az érvényesítése terén, valamint a konzultációt és tanácsadást biztosítva a munkaadók számára, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások esetében; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy kövessék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkaügyi ellenőrzésekre vonatkozó normáit és iránymutatásait annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő személyzet és források álljanak a munkaügyi felügyelőségek rendelkezésére, valamint javuljon a munkaügyi felügyelők képzése, összhangban az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ajánlásaival (31); üdvözli a nemzeti munkaügyi felügyelőségek között a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (SLIC) keretében megvalósuló együttműködést;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonság és egészség tárgyában meglévő jogszabályok végrehajtása problémát jelent az olyan munkavállalók esetében, akiket be nem jelentett tevékenységekben foglalkoztatnak; emlékeztet rá, hogy a munkaügyi felügyelőségek fontos szerepet játszanak a be nem jelentett munkától való elrettentésben; felszólítja a tagállamokat, hogy végezzenek szigorú ellenőrzéseket és alkalmazzanak megfelelő szankciókat a be nem jelentett munkavállalókat foglalkoztató munkáltatókkal szemben; arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden lehetséges intézkedéssel lépjenek fel a be nem jelentett munkával szemben; felhívja a figyelmet arra, hogy a halálos munkahelyi balesetek többsége a munkaigényes ágazatokban történik, amelyekben a be nem jelentett munkavégzés elterjedtebb, mint más ágazatokban; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonság és egészség tárgyában meglévő jogszabályok végrehajtása problémát jelent az olyan munkavállalók esetében, akiket be nem jelentett tevékenységekben foglalkoztatnak; emlékeztet rá, hogy a munkaügyi felügyelőségek fontos szerepet játszanak a be nem jelentett munkától való elrettentésben; felszólítja a tagállamokat, hogy végezzenek szigorú ellenőrzéseket és alkalmazzanak megfelelő szankciókat a be nem jelentett munkavállalókat foglalkoztató munkáltatókkal szemben; arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden lehetséges intézkedéssel lépjenek fel a be nem jelentett munkával szemben; felhívja a figyelmet arra, hogy a halálos munkahelyi balesetek többsége a munkaigényes ágazatokban történik, amelyekben a be nem jelentett munkavégzés elterjedtebb, mint más ágazatokban;

| 19. | úgy véli, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályok hatékony alkalmazása nagy mértékben függ a munkaügyi ellenőrzéstől is; úgy véli, hogy a forrásokat azokba az ágazatokba kell irányítani, ahol a dolgozók a tapasztalatok szerint a legnagyobb kockázatoknak vannak kitéve; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy a véletlenszerű ellenőrzések mellett alkalmazzanak kockázatalapú felügyeleti módszereket, és szenteljenek külön figyelmet a visszaeső jogsértőkre annak érdekében, hogy elszámoltassák azokat a munkáltatókat, akik nem tesznek eleget a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi követelményeknek; felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az információcserét és a koordináció javítását a munkaügyi felügyelőségek között a határokon átnyúló együttműködés javítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályok hatékony alkalmazása nagy mértékben függ a munkaügyi ellenőrzéstől is; úgy véli, hogy a forrásokat azokba az ágazatokba kell irányítani, ahol a dolgozók a tapasztalatok szerint a legnagyobb kockázatoknak vannak kitéve; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy a véletlenszerű ellenőrzések mellett alkalmazzanak kockázatalapú felügyeleti módszereket, és szenteljenek külön figyelmet a visszaeső jogsértőkre annak érdekében, hogy elszámoltassák azokat a munkáltatókat, akik nem tesznek eleget a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi követelményeknek; felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az információcserét és a koordináció javítását a munkaügyi felügyelőségek között a határokon átnyúló együttműködés javítása érdekében;

Szabályozási keret

| 20. | üdvözli a szabályozási keret minőségének javítására irányuló erőfeszítéseket, és elvárja, hogy további előrelépés történjen ezen a területen; emlékezteti azonban a Bizottságot annak fontosságára, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó irányelvek REFIT-programba történő beterjesztése és a jogszabályok módosítása legyen demokratikus és átlátható, a szociális partnerek bevonásával történjen, és semmiképpen se vezessen a munkahelyi biztonság és egészségvédelem csökkenéséhez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a munka világában a technológiai fejlődés miatt bekövetkező változásokat; rámutat, hogy a tagállamok szabadon elfogadhatnak a minimális munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi követelményeknél szigorúbb normákat; mindazonáltal úgy véli, hogy javítani kell a meglévő szabályokat, többek között az átfedések elkerülése, illetve a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó szempontok többi szakpolitikába való jobb integrálásának előmozdítása révén, fenntartva ugyanakkor a munkavállalók egészsége és biztonsága védelmének szintjét, sőt ennek további javítására törekedve; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a szabályozási keret minőségének javítására irányuló erőfeszítéseket, és elvárja, hogy további előrelépés történjen ezen a területen; emlékezteti azonban a Bizottságot annak fontosságára, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó irányelvek REFIT-programba történő beterjesztése és a jogszabályok módosítása legyen demokratikus és átlátható, a szociális partnerek bevonásával történjen, és semmiképpen se vezessen a munkahelyi biztonság és egészségvédelem csökkenéséhez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a munka világában a technológiai fejlődés miatt bekövetkező változásokat; rámutat, hogy a tagállamok szabadon elfogadhatnak a minimális munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi követelményeknél szigorúbb normákat; mindazonáltal úgy véli, hogy javítani kell a meglévő szabályokat, többek között az átfedések elkerülése, illetve a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó szempontok többi szakpolitikába való jobb integrálásának előmozdítása révén, fenntartva ugyanakkor a munkavállalók egészsége és biztonsága védelmének szintjét, sőt ennek további javítására törekedve;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók és a szociális partnerek minden szinten megvalósuló, a nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban lévő részvétele előfeltétele a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának, és hogy a szociális partnerek uniós szinten történő bevonása biztosíthatja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos stratégiai keretrendszer összhangban álljon az európai munkáltatók és munkavállalók igényeivel; felkéri a szociális partnereket és a Bizottságot, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet arról, hogy miként lehet javítani a hatályos szabályozási keretet, és úgy véli, hogy meg kell erősíteni a szociális partnerek szerepét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a munkavállalók és a szociális partnerek minden szinten megvalósuló, a nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban lévő részvétele előfeltétele a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának, és hogy a szociális partnerek uniós szinten történő bevonása biztosíthatja, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos stratégiai keretrendszer összhangban álljon az európai munkáltatók és munkavállalók igényeivel; felkéri a szociális partnereket és a Bizottságot, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet arról, hogy miként lehet javítani a hatályos szabályozási keretet, és úgy véli, hogy meg kell erősíteni a szociális partnerek szerepét;

A munkavégzéssel összefüggő megbetegedések, valamint az új és újonnan felmerülő kockázatok megelőzése

| 22. | rámutat annak fontosságára, hogy a munkavállalók részesüljenek kellő védelemben a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagoknak való kitettség vonatkozásában; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a nők gyakran vannak kitéve bizonyos anyagok kombinációinak, amelyek fokozhatják az egészségügyi kockázatokat, többek között utódaik életképességét fenyegető kockázatokat; határozottan megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy terjesszen elő javaslatot a 2004/37/EK irányelv felülvizsgálatára a vonatkozó tudományos bizonyítékok alapján, szükség esetén kötelezőbb érvényű foglalkozási expozíciós határértékeket írva elő, valamint a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal együttműködve dolgozzon ki egy olyan értékelési rendszert, amely egyértelmű és explicit kritériumokon alapszik; úgy véli, hogy a nem szándékos meg nem felelést eredményező lehetséges szabályozási átfedéseket orvosolni kell; |
| --- | --- |

22.

rámutat annak fontosságára, hogy a munkavállalók részesüljenek kellő védelemben a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagoknak való kitettség vonatkozásában; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a nők gyakran vannak kitéve bizonyos anyagok kombinációinak, amelyek fokozhatják az egészségügyi kockázatokat, többek között utódaik életképességét fenyegető kockázatokat; határozottan megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy terjesszen elő javaslatot a 2004/37/EK irányelv felülvizsgálatára a vonatkozó tudományos bizonyítékok alapján, szükség esetén kötelezőbb érvényű foglalkozási expozíciós határértékeket írva elő, valamint a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal együttműködve dolgozzon ki egy olyan értékelési rendszert, amely egyértelmű és explicit kritériumokon alapszik; úgy véli, hogy a nem szándékos meg nem felelést eredményező lehetséges szabályozási átfedéseket orvosolni kell;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók szigorúbb védelmét kell bevezetni, figyelembe véve nemcsak a kitettség időtartamát, hanem azon vegyi és/vagy veszélyes mérgező anyagok keverékét, amelyeknek ki vannak téve; rámutat, hogy sok egészségügyi dolgozó van kitéve munkahelyén veszélyes vegyi anyagoknak; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a vegyi kockázati tényezőkkel kapcsolatosan az egészségügyi ágazatban, és a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiai keretbe építsen be az egészségügyi dolgozók veszélyes szereknek való kitettségére vonatkozó konkrét rendelkezéseket; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az éles vagy hegyes orvosi eszközök felhasználásában közvetlenül vagy közvetve érintett valamennyi munkavállaló megfelelő védelemben részesül; rámutat, hogy ez adott esetben a kórházakban és az egészségügyi ágazatban előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről szóló 2010/32/EU irányelv felülvizsgálatával járhat; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a munkavállalók szigorúbb védelmét kell bevezetni, figyelembe véve nemcsak a kitettség időtartamát, hanem azon vegyi és/vagy veszélyes mérgező anyagok keverékét, amelyeknek ki vannak téve; rámutat, hogy sok egészségügyi dolgozó van kitéve munkahelyén veszélyes vegyi anyagoknak; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a vegyi kockázati tényezőkkel kapcsolatosan az egészségügyi ágazatban, és a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiai keretbe építsen be az egészségügyi dolgozók veszélyes szereknek való kitettségére vonatkozó konkrét rendelkezéseket; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az éles vagy hegyes orvosi eszközök felhasználásában közvetlenül vagy közvetve érintett valamennyi munkavállaló megfelelő védelemben részesül; rámutat, hogy ez adott esetben a kórházakban és az egészségügyi ágazatban előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről szóló 2010/32/EU irányelv felülvizsgálatával járhat;

| 24. | rámutat, hogy munkahelyén még mindig sok munkavállaló van kitéve az azbeszt jelentette veszélynek; felszólítja a Bizottságot, hogy működjön szorosan együtt a szociális partnerekkel és a tagállamokkal, hogy előmozdítsa és koordinálja a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az azbeszt kezelésére és biztonságos eltávolítására vonatkozó nemzeti cselekvési terveket dolgozzanak ki, illetve megfelelő finanszírozást biztosítsanak, és e célt szolgáló intézkedéseket hozzanak; |
| --- | --- |

24.

rámutat, hogy munkahelyén még mindig sok munkavállaló van kitéve az azbeszt jelentette veszélynek; felszólítja a Bizottságot, hogy működjön szorosan együtt a szociális partnerekkel és a tagállamokkal, hogy előmozdítsa és koordinálja a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az azbeszt kezelésére és biztonságos eltávolítására vonatkozó nemzeti cselekvési terveket dolgozzanak ki, illetve megfelelő finanszírozást biztosítsanak, és e célt szolgáló intézkedéseket hozzanak;

| 25. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását (32), hogy a 2009/148/EK irányelv 11. cikke alapján dolgozzon ki modellt az azbeszt kiszűrésére és nyilvántartására, és azt hajtsa végre; európai kampányt szorgalmaz az azbeszt ügyében, és sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak ellentételezést az azbesztnek kitett munkavállalók számára; |
| --- | --- |

25.

megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását (32), hogy a 2009/148/EK irányelv 11. cikke alapján dolgozzon ki modellt az azbeszt kiszűrésére és nyilvántartására, és azt hajtsa végre; európai kampányt szorgalmaz az azbeszt ügyében, és sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak ellentételezést az azbesztnek kitett munkavállalók számára;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az Európában egyik legelterjedtebb, munkavégzéssel összefüggő egészségügyi probléma kezelésére, és késedelem nélkül nyújtson be a váz- és izomrendszeri megbetegedésekről szóló átfogó jogi eszközre irányuló javaslatot, így javítandó e megbetegedések hatékony megelőzését és kiváltó okainak kezelését, figyelembe véve az okok sokrétűségét és a nőket fenyegető sajátos kockázatokat; rámutat, hogy a munkavállalók ergonómiai kockázati tényezőknek való kitettséggel szembeni védelme tekintetében minimumkövetelményeket megállapító uniós jogszabályok egységes szerkezetbe foglalása a munkavállalók és a munkáltatók számára egyaránt előnyös lehet azzal, hogy könnyebben végrehajthatóvá és betarthatóvá válik a szabályozási keret; hangsúlyozza a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát is, valamint hogy biztosítani kell, hogy a munkavállalók tudatosabbak és tájékozottabbak legyenek az ergonómiai kockázati tényezőkkel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az Európában egyik legelterjedtebb, munkavégzéssel összefüggő egészségügyi probléma kezelésére, és késedelem nélkül nyújtson be a váz- és izomrendszeri megbetegedésekről szóló átfogó jogi eszközre irányuló javaslatot, így javítandó e megbetegedések hatékony megelőzését és kiváltó okainak kezelését, figyelembe véve az okok sokrétűségét és a nőket fenyegető sajátos kockázatokat; rámutat, hogy a munkavállalók ergonómiai kockázati tényezőknek való kitettséggel szembeni védelme tekintetében minimumkövetelményeket megállapító uniós jogszabályok egységes szerkezetbe foglalása a munkavállalók és a munkáltatók számára egyaránt előnyös lehet azzal, hogy könnyebben végrehajthatóvá és betarthatóvá válik a szabályozási keret; hangsúlyozza a bevált gyakorlatok cseréjének fontosságát is, valamint hogy biztosítani kell, hogy a munkavállalók tudatosabbak és tájékozottabbak legyenek az ergonómiai kockázati tényezőkkel kapcsolatosan;

| 27. | felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre az egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2002. június 25-i 2002/44/EK irányelvet a munkavállalók fizikai tényezők hatásából keletkező kockázatoknak való kitettsége tekintetében; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre az egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2002. június 25-i 2002/44/EK irányelvet a munkavállalók fizikai tényezők hatásából keletkező kockázatoknak való kitettsége tekintetében;

| 28. | felhívja a Bizottság figyelmét az endokrin rendszert károsító anyagoknak való munkahelyi kitettség megelőzése javításának fontosságára, mivel ezeknek számos káros hatása van a férfi és női munkavállalókra és gyermekeikre (33); felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul dolgozzon ki az endokrin rendszert károsító anyagokra vonatkozó átfogó stratégiát, amely szükség szerint magában foglalja a peszticidek és a biocid termékek forgalmazására vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását, és szigorítja a foglalkozási kockázatok megelőzésére vonatkozó szabályokat; hangsúlyozza, hogy az EU biztonságosabb alternatívákra vonatkozó kutatási támogatásai alapvető fontosságúak az elővigyázatosság és a helyettesítés elvének alkalmazásához; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottság figyelmét az endokrin rendszert károsító anyagoknak való munkahelyi kitettség megelőzése javításának fontosságára, mivel ezeknek számos káros hatása van a férfi és női munkavállalókra és gyermekeikre (33); felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul dolgozzon ki az endokrin rendszert károsító anyagokra vonatkozó átfogó stratégiát, amely szükség szerint magában foglalja a peszticidek és a biocid termékek forgalmazására vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását, és szigorítja a foglalkozási kockázatok megelőzésére vonatkozó szabályokat; hangsúlyozza, hogy az EU biztonságosabb alternatívákra vonatkozó kutatási támogatásai alapvető fontosságúak az elővigyázatosság és a helyettesítés elvének alkalmazásához;

| 29. | üdvözli az Európai Bizottságnak az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretében megnyivánuló elkötelezettségét aziránt, hogy javítsák a foglalkozási megbetegedések megelőzését, különösen a nanotechnológia és biotechnológia területén; hangsúlyozza, hogy bizonytalanság tapasztalható a nanotechnológia elterjedése és használata tekintetében, és úgy véli, hogy további kutatások szükségesek az új technológiákkal kapcsolatos potenciális munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi kockázatokra irányulóan; e tekintetben úgy véli, hogy az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a potenciális kockázatokat a nanotechnológiát kezelő munkavállalók egészsége és biztonsága tekintetében; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az Európai Bizottságnak az Európai Unió 2014–2020-as munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keretében megnyivánuló elkötelezettségét aziránt, hogy javítsák a foglalkozási megbetegedések megelőzését, különösen a nanotechnológia és biotechnológia területén; hangsúlyozza, hogy bizonytalanság tapasztalható a nanotechnológia elterjedése és használata tekintetében, és úgy véli, hogy további kutatások szükségesek az új technológiákkal kapcsolatos potenciális munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi kockázatokra irányulóan; e tekintetben úgy véli, hogy az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a potenciális kockázatokat a nanotechnológiát kezelő munkavállalók egészsége és biztonsága tekintetében;

| 30. | felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy egyre több a krónikus betegség akadályozza a munkavállalókat a munkavégzésben; úgy véli, hogy a hozzáférhető és biztonságos munkahelyet kell rendelkezésre bocsátani a halálos vagy krónikus, illetve tartós betegségben vagy fogyatékosságban szenvedők számára; sürgeti a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a krónikus betegségekben szenvedők munkaerő-piaci megtartására és beilleszkedésére, valamint támogassák a munkahely ésszerű mértékű alkalmazkodását, ami biztosítja a munkába való megfelelő időben történő visszatérést; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a fogyatékossággal élők integrációját és rehabilitációját célzó intézkedéseket, valamint hogy támogassa a tagállamok erőfeszítéseit azáltal, hogy fokozza a tudatosságot, illetve azonosítja és terjeszti a bevált gyakorlatokat a munkahelyeken végrehajtható átalakításokkal és kiigazításokkal kapcsolatosan; sürgeti a Eurofoundot, hogy folytassa a krónikus betegségben szenvedő személyek foglalkoztatási lehetőségeire és foglalkoztathatósági fokára irányuló vizsgálatokat és elemzéseket; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy egyre több a krónikus betegség akadályozza a munkavállalókat a munkavégzésben; úgy véli, hogy a hozzáférhető és biztonságos munkahelyet kell rendelkezésre bocsátani a halálos vagy krónikus, illetve tartós betegségben vagy fogyatékosságban szenvedők számára; sürgeti a tagállamokat, hogy összpontosítsanak a krónikus betegségekben szenvedők munkaerő-piaci megtartására és beilleszkedésére, valamint támogassák a munkahely ésszerű mértékű alkalmazkodását, ami biztosítja a munkába való megfelelő időben történő visszatérést; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a fogyatékossággal élők integrációját és rehabilitációját célzó intézkedéseket, valamint hogy támogassa a tagállamok erőfeszítéseit azáltal, hogy fokozza a tudatosságot, illetve azonosítja és terjeszti a bevált gyakorlatokat a munkahelyeken végrehajtható átalakításokkal és kiigazításokkal kapcsolatosan; sürgeti a Eurofoundot, hogy folytassa a krónikus betegségben szenvedő személyek foglalkoztatási lehetőségeire és foglalkoztathatósági fokára irányuló vizsgálatokat és elemzéseket;

| 31. | megjegyzi, hogy a technológiai innováció hasznos lehet a társadalom egésze számára; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy e változások új kockázatokat eredményeznek; ezzel függésben üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy létrehozza a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó szakemberek és kutatók hálózatát annak érdekében, hogy jobban lehessen kezelni a jövőbeli kihívásokat; kiemeli az intelligens együttműködő robotok egyre növekvő alkalmazását például az ipari termelés, a kórházak és az idősotthonok esetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azonosítsák a technológiai innovációból eredő potenciális munkahelyi biztonsági és egészségi kockázatokat, és hozzanak megfelelő intézkedéseket az ezekkel szembeni fellépés érdekében |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy a technológiai innováció hasznos lehet a társadalom egésze számára; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy e változások új kockázatokat eredményeznek; ezzel függésben üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy létrehozza a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel foglalkozó szakemberek és kutatók hálózatát annak érdekében, hogy jobban lehessen kezelni a jövőbeli kihívásokat; kiemeli az intelligens együttműködő robotok egyre növekvő alkalmazását például az ipari termelés, a kórházak és az idősotthonok esetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azonosítsák a technológiai innovációból eredő potenciális munkahelyi biztonsági és egészségi kockázatokat, és hozzanak megfelelő intézkedéseket az ezekkel szembeni fellépés érdekében

| 32. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre egy, a pszichoszociális kockázatoknak, köztük a stressznek, a depressziónak és a kiégésnek kitett munkavállalók rendszeres nyomon követésére, kezelésére és támogatására irányuló programot többek között annak érdekében, hogy hatékony ajánlásokat és iránymutatásokat lehessen kidolgozni az e kockázatok elleni küzdelem érdekében; hangsúlyozza, hogy a munkahelyi stressz elismerten az egyik jelentős akadály a termelékenység és az életminőség szempontjából; e tekintetben megjegyzi, hogy a mentális egészséget és a pszichoszociális kockázatokat számos tényező befolyásolhatja, és ezek nem minden esetben a munkával kapcsolatosak; rámutat azonban, hogy a munkával kapcsolatos pszichoszociális kockázatok és stressz a munkaszervezéshez kapcsolódó strukturális problémát jelentenek, és hogy a pszichoszociális kockázatok és a munkahelyi stressz megelőzhetők és kezelhetők; hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos stratégiai keret 2016-os felülvizsgálata során tanulmányokat kell készíteni, javítani kell a megelőzést és új intézkedéseket kell megfontolni a legjobb gyakorlatokkal és a munkaerőpiacra való visszatérést lehetővé tevő eszközökkel kapcsolatos tapasztalatok cseréje alapján; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre egy, a pszichoszociális kockázatoknak, köztük a stressznek, a depressziónak és a kiégésnek kitett munkavállalók rendszeres nyomon követésére, kezelésére és támogatására irányuló programot többek között annak érdekében, hogy hatékony ajánlásokat és iránymutatásokat lehessen kidolgozni az e kockázatok elleni küzdelem érdekében; hangsúlyozza, hogy a munkahelyi stressz elismerten az egyik jelentős akadály a termelékenység és az életminőség szempontjából; e tekintetben megjegyzi, hogy a mentális egészséget és a pszichoszociális kockázatokat számos tényező befolyásolhatja, és ezek nem minden esetben a munkával kapcsolatosak; rámutat azonban, hogy a munkával kapcsolatos pszichoszociális kockázatok és stressz a munkaszervezéshez kapcsolódó strukturális problémát jelentenek, és hogy a pszichoszociális kockázatok és a munkahelyi stressz megelőzhetők és kezelhetők; hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos stratégiai keret 2016-os felülvizsgálata során tanulmányokat kell készíteni, javítani kell a megelőzést és új intézkedéseket kell megfontolni a legjobb gyakorlatokkal és a munkaerőpiacra való visszatérést lehetővé tevő eszközökkel kapcsolatos tapasztalatok cseréje alapján;

| 33. | üdvözli az „Egészséges munkahelyek – Kezeljük a stresszt” elnevezésű kampányt; hangsúlyozza, hogy a munkával kapcsolatos stressz kezelésére irányuló kezdeményezéseknek tartalmazniuk kell a nemek közötti egyenlőség dimenzióját, figyelembe véve a nőknek biztosítandó különleges munkakörülményeket; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az „Egészséges munkahelyek – Kezeljük a stresszt” elnevezésű kampányt; hangsúlyozza, hogy a munkával kapcsolatos stressz kezelésére irányuló kezdeményezéseknek tartalmazniuk kell a nemek közötti egyenlőség dimenzióját, figyelembe véve a nőknek biztosítandó különleges munkakörülményeket;

| 34. | felhívja a figyelmet a zaklatás problémájára, és a zaklatás által a pszichoszociális egészségre gyakorolt lehetséges következményekre; rámutat a munkahelyi zaklatás és erőszak elleni fellépés fontosságára, és ezért kéri a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel szoros együttműködésben vizsgálja meg, hogy célszerű-e javaslatot tenni egy jogi aktusra, amely a munkahelyi zaklatásról és erőszakról szóló keretmegállapodáson alapszik; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hatékony nemzeti stratégiákat a munkahelyi erőszak elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

34.

felhívja a figyelmet a zaklatás problémájára, és a zaklatás által a pszichoszociális egészségre gyakorolt lehetséges következményekre; rámutat a munkahelyi zaklatás és erőszak elleni fellépés fontosságára, és ezért kéri a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel szoros együttműködésben vizsgálja meg, hogy célszerű-e javaslatot tenni egy jogi aktusra, amely a munkahelyi zaklatásról és erőszakról szóló keretmegállapodáson alapszik; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hatékony nemzeti stratégiákat a munkahelyi erőszak elleni küzdelem érdekében;

| 35. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el célzott megközelítést a bizonytalan munka felszámolása érdekében, és vegyék figyelembe a bizonytalan munka munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra gyakorolt negatív hatásait; hangsúlyozza, hogy az atipikus munkaszerződésekkel rendelkező munkavállalók nagyobb nehézségekkel szembesülhetnek a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos szolgáltatásokhoz és képzésekhez való hozzáférés tekintetében; hangsúlyozza, hogy létfontosságú a munkavállalók egészségének és biztonságának javítása valamennyi foglalkoztatási formában, beleértve azokat is, akik esetleg kiszolgáltatott helyzetben vannak, például a fiatalokat és a korábban hosszú távú munkanélküliség által sújtott személyeket; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a 96/71/EK irányelvben meghatározott követelményeket a szociális dömping elleni küzdelem érdekében, és ebben az összefüggésben tegyenek meg minden szükséges intézkedést a kiküldetésben lévő munkavállalók egyenlő bánásmódhoz és munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz való jogainak érvényesítése és védelme érdekében; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el célzott megközelítést a bizonytalan munka felszámolása érdekében, és vegyék figyelembe a bizonytalan munka munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra gyakorolt negatív hatásait; hangsúlyozza, hogy az atipikus munkaszerződésekkel rendelkező munkavállalók nagyobb nehézségekkel szembesülhetnek a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos szolgáltatásokhoz és képzésekhez való hozzáférés tekintetében; hangsúlyozza, hogy létfontosságú a munkavállalók egészségének és biztonságának javítása valamennyi foglalkoztatási formában, beleértve azokat is, akik esetleg kiszolgáltatott helyzetben vannak, például a fiatalokat és a korábban hosszú távú munkanélküliség által sújtott személyeket; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a 96/71/EK irányelvben meghatározott követelményeket a szociális dömping elleni küzdelem érdekében, és ebben az összefüggésben tegyenek meg minden szükséges intézkedést a kiküldetésben lévő munkavállalók egyenlő bánásmódhoz és munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz való jogainak érvényesítése és védelme érdekében;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a háztartásokban végzett munkát is figyelembe kell venni, amikor azt vizsgálják, hogy miként lehetne javítani a munkahelyi egészségvédelem és biztonság helyzetén; sürgeti, hogy a munkáltatók és a döntéshozók biztosítsák és segítsék elő a munka és magánélet közötti megfelelő egyensúlyt, figyelembe véve az olyan munkavállalók egyre növekvő számát, akik kénytelenek összeegyeztetni a munkát a gondozással; hangsúlyozza a túl hosszú munkaidő korlátozásának fontosságát a munka és a családi élet közötti egyensúly biztosítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a 2003/88/EK irányelvet, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza a munkaórák maximális számáról szóló előírások betartásával kapcsolatos ellenőrzések fontosságát; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a háztartásokban végzett munkát is figyelembe kell venni, amikor azt vizsgálják, hogy miként lehetne javítani a munkahelyi egészségvédelem és biztonság helyzetén; sürgeti, hogy a munkáltatók és a döntéshozók biztosítsák és segítsék elő a munka és magánélet közötti megfelelő egyensúlyt, figyelembe véve az olyan munkavállalók egyre növekvő számát, akik kénytelenek összeegyeztetni a munkát a gondozással; hangsúlyozza a túl hosszú munkaidő korlátozásának fontosságát a munka és a családi élet közötti egyensúly biztosítása érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a 2003/88/EK irányelvet, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza a munkaórák maximális számáról szóló előírások betartásával kapcsolatos ellenőrzések fontosságát;

| 37. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő szakpolitikákat, amelyek célja az idősödő munkaerő jelentette probléma megoldása; úgy véli, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szabályozási keretnek elő kell segítenie a munkával töltött élet fenntarthatóságát és az egészséges időskort; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az idősebb munkavállalók rehabilitációját és reintegrációját célzó intézkedéseket azáltal, hogy alkalmazzák az idősebb munkavállalók biztonságáról és egészségvédelméről szóló uniós kísérleti projekt eredményeit; |
| --- | --- |

37.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő szakpolitikákat, amelyek célja az idősödő munkaerő jelentette probléma megoldása; úgy véli, hogy a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó szabályozási keretnek elő kell segítenie a munkával töltött élet fenntarthatóságát és az egészséges időskort; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az idősebb munkavállalók rehabilitációját és reintegrációját célzó intézkedéseket azáltal, hogy alkalmazzák az idősebb munkavállalók biztonságáról és egészségvédelméről szóló uniós kísérleti projekt eredményeit;

| 38. | hangsúlyozza a nőket érintő sajátos munkahelyi kihívásokra és kockázatokra, többek között a szexuális zaklatásra megoldást nyújtó munkavédelmi intézkedések fontosságát; felhívja a Bizottságot és a szociális partnereket, hogy biztosítsák, hogy a férfiak és a nők egyenlő arányban legyenek képviselve minden szociális párbeszédben; sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a nemek közötti egyenlőség dimenzióját a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keret 2016-os felülvizsgálatának részeként; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki európai stratégiát a nők elleni munkahelyi erőszakkal szembeni fellépés céljából, és e folyamat részeként értékelje, hogy a 2006/54/EK irányelvet felül kell-e vizsgálni annak érdekében, hogy hatálya kiterjedjen az erőszak és a zaklatás új formáira is, felkéri a tagállamokat, hogy a 92/131/EGK bizottsági ajánlást végrehajtva hívják fel a figyelmet a szexuális zaklatásra és szexuális visszaélések egyéb formáira; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a nőket érintő sajátos munkahelyi kihívásokra és kockázatokra, többek között a szexuális zaklatásra megoldást nyújtó munkavédelmi intézkedések fontosságát; felhívja a Bizottságot és a szociális partnereket, hogy biztosítsák, hogy a férfiak és a nők egyenlő arányban legyenek képviselve minden szociális párbeszédben; sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a nemek közötti egyenlőség dimenzióját a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi stratégiai keret 2016-os felülvizsgálatának részeként; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki európai stratégiát a nők elleni munkahelyi erőszakkal szembeni fellépés céljából, és e folyamat részeként értékelje, hogy a 2006/54/EK irányelvet felül kell-e vizsgálni annak érdekében, hogy hatálya kiterjedjen az erőszak és a zaklatás új formáira is, felkéri a tagállamokat, hogy a 92/131/EGK bizottsági ajánlást végrehajtva hívják fel a figyelmet a szexuális zaklatásra és szexuális visszaélések egyéb formáira;

| 39. | felhívja a Bizottság figyelmét arra a szerepre, amelyet az ágazati szociális párbeszédért felelős bizottságok játszhatnak a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területével összefüggő ágazatspecifikus kockázatok kezelésében, adott esetben hozzáadott értéket teremtve az ágazatspecifikus helyzetekkel kapcsolatos legjobb tudásukat felhasználó, szociális partnerek közötti megállapodások révén; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottság figyelmét arra a szerepre, amelyet az ágazati szociális párbeszédért felelős bizottságok játszhatnak a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területével összefüggő ágazatspecifikus kockázatok kezelésében, adott esetben hozzáadott értéket teremtve az ágazatspecifikus helyzetekkel kapcsolatos legjobb tudásukat felhasználó, szociális partnerek közötti megállapodások révén;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak adatokat kell gyűjtenie, kutatásokat kell végeznie és nem és életkor szerinti statisztikai módszereket kell kidolgoznia a megelőzés értékelése céljából annak érdekében, hogy jobban meg lehessen ítélni, milyen sajátos kihívásokkal szembesülnek a munkahelyeken a kiszolgáltatott csoportok, köztük a nők; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak adatokat kell gyűjtenie, kutatásokat kell végeznie és nem és életkor szerinti statisztikai módszereket kell kidolgoznia a megelőzés értékelése céljából annak érdekében, hogy jobban meg lehessen ítélni, milyen sajátos kihívásokkal szembesülnek a munkahelyeken a kiszolgáltatott csoportok, köztük a nők;

| 41. | hangsúlyozza, hogy többet kell befektetni a kockázatmegelőzési politikákba, valamint a megelőzés kultúrájának előmozdításába, fejlesztésébe és támogatásába a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén; felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolai oktatásban is valamennyi szinten, többek között a gyakorlati képzések alkalmával is fokozzák a megelőzéssel, illetve a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos tudatosságot, és jobban domborítsák ki az ezzel kapcsolatos szempontokat; fontosnak tartja, hogy már a gyártási folyamat lehető legkorábbi szakaszaiban a megelőzésre összpontosítsanak, és előmozdítsák a kockázatértékeléseken alapuló módszeres megelőzési programok végrehajtását, amelyek arra ösztözik a munkaadókat és a munkavállalókat, hogy járuljanak hozzá a biztonságos és egészséges munkakörnyezethez; rámutat, hogy számos tagállamban a megelőző szolgáltatások minősége rendkívül fontos annak érdekében, hogy támogassák a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat abban, hogy végezzenek kockázatértékelést, és tegyenek megfelelő megelőző intézkedéseket; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megelőző szolgáltatások tagállami nemzeti jogszabályokban megállapított feladatait és képzési előírásait; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy többet kell befektetni a kockázatmegelőzési politikákba, valamint a megelőzés kultúrájának előmozdításába, fejlesztésébe és támogatásába a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén; felszólítja a tagállamokat, hogy az iskolai oktatásban is valamennyi szinten, többek között a gyakorlati képzések alkalmával is fokozzák a megelőzéssel, illetve a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos tudatosságot, és jobban domborítsák ki az ezzel kapcsolatos szempontokat; fontosnak tartja, hogy már a gyártási folyamat lehető legkorábbi szakaszaiban a megelőzésre összpontosítsanak, és előmozdítsák a kockázatértékeléseken alapuló módszeres megelőzési programok végrehajtását, amelyek arra ösztözik a munkaadókat és a munkavállalókat, hogy járuljanak hozzá a biztonságos és egészséges munkakörnyezethez; rámutat, hogy számos tagállamban a megelőző szolgáltatások minősége rendkívül fontos annak érdekében, hogy támogassák a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat abban, hogy végezzenek kockázatértékelést, és tegyenek megfelelő megelőző intézkedéseket; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megelőző szolgáltatások tagállami nemzeti jogszabályokban megállapított feladatait és képzési előírásait;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni a jobb munkahelyi egészségügyi és biztonsági gyakorlatok kidolgozására irányuló döntéshozatali folyamatokba; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni a jobb munkahelyi egészségügyi és biztonsági gyakorlatok kidolgozására irányuló döntéshozatali folyamatokba;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy ne hagyja figyelmen kívül a munkával összefüggésbe hozható rákos megbetegedések kérdését, így például az orrüreg-daganatokét, amelyek előfordulása gyakoribb olyan esetekben, amikor a munkavállalók nem megfelelően védettek a viszonylag közönséges, a fa, bőr, liszt, textil, nikkel és egyéb anyagok feldolgozása során a levegőbe kerülő porokkal szemben; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy ne hagyja figyelmen kívül a munkával összefüggésbe hozható rákos megbetegedések kérdését, így például az orrüreg-daganatokét, amelyek előfordulása gyakoribb olyan esetekben, amikor a munkavállalók nem megfelelően védettek a viszonylag közönséges, a fa, bőr, liszt, textil, nikkel és egyéb anyagok feldolgozása során a levegőbe kerülő porokkal szemben;

| 44. | ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsák az esélyegyenlőséget a munkaügyi jogok érvényesítése terén, valamint biztosítsanak egyenlő hozzáférést az egészségügyi ellátásokhoz valamennyi polgár számára, különösen a vidéki területeken élő nők és más kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok számára; |
| --- | --- |

44.

ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsák az esélyegyenlőséget a munkaügyi jogok érvényesítése terén, valamint biztosítsanak egyenlő hozzáférést az egészségügyi ellátásokhoz valamennyi polgár számára, különösen a vidéki területeken élő nők és más kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok számára;

Statisztikai adatok

| 45. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsanak a foglalkozásból eredő megbetegedésekre és a munkahelyi veszélyeknek és kockázatoknak való kitettségekre vonatkozó megbízható és összehasonlítható adatok gyűjtésén minden ágazatban, többek között a közszférában is azzal a céllal, hogy aránytalan többletköltségek nélkül azonosítsák a bevált gyakorlatokat, előmozdítsák a teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulást és létrehozzanak egy, a munkahelyi veszélyeknek való kitettségre vonatkozó közös adatbázist; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy bevonják a nemzeti szakértőket, és naprakészen tartsák az adatbázist; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyűjtsenek több adatot a digitalizációval összefüggő kockázatokról, a munkavállalással kapcsolatos közúti közlekedésbiztonságról és azokról a hatásokról, amelyeket a válság fejthetett ki a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsanak a foglalkozásból eredő megbetegedésekre és a munkahelyi veszélyeknek és kockázatoknak való kitettségekre vonatkozó megbízható és összehasonlítható adatok gyűjtésén minden ágazatban, többek között a közszférában is azzal a céllal, hogy aránytalan többletköltségek nélkül azonosítsák a bevált gyakorlatokat, előmozdítsák a teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulást és létrehozzanak egy, a munkahelyi veszélyeknek való kitettségre vonatkozó közös adatbázist; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy bevonják a nemzeti szakértőket, és naprakészen tartsák az adatbázist; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyűjtsenek több adatot a digitalizációval összefüggő kockázatokról, a munkavállalással kapcsolatos közúti közlekedésbiztonságról és azokról a hatásokról, amelyeket a válság fejthetett ki a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra;

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemek és életkor szerinti bontásban gyűjtsenek munkával összefüggő megbetegedésekre vonatkozó, magas színvonalú statisztikai adatokat annak érdekében, hogy folyamatosan javítsák, és szükség esetén kiigazítsák a jogalkotási keretet az új és kialakulóban lévő kockázatoknak megfelelően; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemek és életkor szerinti bontásban gyűjtsenek munkával összefüggő megbetegedésekre vonatkozó, magas színvonalú statisztikai adatokat annak érdekében, hogy folyamatosan javítsák, és szükség esetén kiigazítsák a jogalkotási keretet az új és kialakulóban lévő kockázatoknak megfelelően;

| 47. | felszólítja a tagállamokat, hogy nemek, kor és gazdasági tevékenység szerinti bontásban folytassanak nemzeti szintű felméréseket a váz- és izomrendszeri megbetegedések előfordulási arányáról az aktív népesség körében annak érdekében, hogy megelőzzék e betegségek előfordulását, és küzdjenek ellene; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a tagállamokat, hogy nemek, kor és gazdasági tevékenység szerinti bontásban folytassanak nemzeti szintű felméréseket a váz- és izomrendszeri megbetegedések előfordulási arányáról az aktív népesség körében annak érdekében, hogy megelőzzék e betegségek előfordulását, és küzdjenek ellene;

| 48. | hangsúlyozza a munkavégzéssel összefüggő megbetegedésekre, többek között a munkahelyi stresszre vonatkozó közös egészségügyi mutatók és fogalommeghatározások biztosításának és naprakészen tartásának fontosságát, továbbá az uniós szintű statisztikai adatok rendelkezésre állásának jelentőségét a foglalkozási megbetegedések előfordulásának csökkentésére irányuló célok meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a munkavégzéssel összefüggő megbetegedésekre, többek között a munkahelyi stresszre vonatkozó közös egészségügyi mutatók és fogalommeghatározások biztosításának és naprakészen tartásának fontosságát, továbbá az uniós szintű statisztikai adatok rendelkezésre állásának jelentőségét a foglalkozási megbetegedések előfordulásának csökkentésére irányuló célok meghatározása érdekében;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés számos tagállamban nehézségekkel jár; kéri az EU-OSHA és az Eurofound munkájának fokozását; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy a munkaadók jelentsék a munkahelyi baleseteket; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtés számos tagállamban nehézségekkel jár; kéri az EU-OSHA és az Eurofound munkájának fokozását; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak biztosítása érdekében, hogy a munkaadók jelentsék a munkahelyi baleseteket;

Nemzetközi erőfeszítések

| 50. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal kötött valamennyi kereskedelmi megállapodás javítsa a munkakörnyezetet a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal kötött valamennyi kereskedelmi megállapodás javítsa a munkakörnyezetet a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme érdekében;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az EU számára fontos, hogy a munkaügyi normák és kötelezettségek, többek között a munkahelyi egészségvédelem és biztonság szintje világszerte egyre magasabb legyen; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az EU számára fontos, hogy a munkaügyi normák és kötelezettségek, többek között a munkahelyi egészségvédelem és biztonság szintje világszerte egyre magasabb legyen;

| 52. | sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse a nemzetközi szervezetekkel, köztük a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel (ILO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD), a G20-csoporttal és az Egészségügyi Világszervezettel (WHO) folytatott, munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos együttműködést; |
| --- | --- |

52.

sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse a nemzetközi szervezetekkel, köztük a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel (ILO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD), a G20-csoporttal és az Egészségügyi Világszervezettel (WHO) folytatott, munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos együttműködést;

| 53. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem minden tagállam ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 187. számú, a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló keretegyezményét; felszólítja az összes tagállamot az egyezmény ratifikálására; |
| --- | --- |

53.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem minden tagállam ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 187. számú, a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló keretegyezményét; felszólítja az összes tagállamot az egyezmény ratifikálására;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 70. o.

(2)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(3)  HL L 299., 2003.11.18., 9. o.

(4)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(5)  HL L 165., 2007.6.27., 21. o.

(6)  HL C 77. E, 2002.3.28., 138. o.

(7)  HL C 304. E, 2005.12.1., 400. o.

(8)  HL C 303. E, 2006.12.13., 754. o.

(9)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(10)  HL C 41. E, 2009.2.19., 14. o.

(11)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(12)  HL C 168. E, 2013.6.14., 102. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0093.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0012.

(15)  Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 31. cikk (1) bekezdés: Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez.

(16)  2. európai vállalati felmérés az új és újonnan felmerülő kockázatokról (ESENER-2), EU-OSHA (2015).

(17)  Eurofound: „Az idősödő munkaerő munkakörülményei” Eurofound (2008).

(18)  Az EU-OSHA igazgatójának nyilatkozata, 2014.11.18.

(19)  Jelentés a krónikus betegségekben szenvedők foglalkoztatási lehetőségeiről, EUROFOUND (2014).

(20)  Az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia értékelése, EB (2013) és A munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések társadalmi-gazdasági költségei, EB (2012).

(21)  Berechnung des internationalen „Return on Prevention” für Unternehmen: Kosten und. Nutzen von Investitionen in den betrieblichen Arbeits- und Gesundheitsschutz, DGUV (2013).

(22)  A munkafeltételekkel kapcsolatos 5. felmérés, Áttekintő jelentés, Eurofund (2012).

(23)  2. európai vállalati felmérés az új és újonnan felmerülő kockázatokról (ESENER-2), EU-OSHA (2015).

(24)  2. európai vállalati felmérés az új és újonnan felmerülő kockázatokról (ESENER-2), EU-OSHA (2015).

(25)  A munkavállalók képviselete, illetve a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatban velük folytatott konzultáció, EU-OSHA (2012).

(26)  A rugalmas foglalkoztatási formák: „nagyon atipikus” szerződések, Eurofound (2010), valamint Egészség és jólét a munkában: A munkakörülményekről szóló ötödik európai felmérésen alapuló jelentés, Eurofound (2012).

(27)  5. felmérés a munkakörülményekről, összefoglaló jelentés, Eurofound (2012), 3. európai vállalati felmérés, Eurofound (2015).

(28)  Jelentés: A foglalkozásból eredő megbetegedések rendszereinek jelenlegi helyzete az EU tagállamaiban és az EFTA-/EGT-országokban, Európai Bizottság (2013)

(29)  EU-OSHA, 2013., új kockázatok és trendek a nők egészsége és biztonsága tekintetében.

(30)  A legkiszolgáltatottabb munkavállalókat érintő munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági kockázatok, EP, A. Tematikus Főosztály, Gazdaság- és Tudománypolitika, 2011, 40. o.

(31)  HL C 230., 2015.7.14., 82. o.

(32)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0093.

(33)  The Cost of Inaction, Nordon (2014) és Rapport sur les perturbateurs endocriniens, le temps de la précaution, Gilbert Barbier (2011).

---

2015. november 26., csütörtök

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/129 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/129

---

P8_TA(2015)0412

Afganisztán – különösen a Zábul tartományban elkövetett gyilkosságok

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása Afganisztánról, elsősorban a Zábul tartományban elkövetett gyilkosságokról (2015/2968(RSP))

(2017/C 366/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nők afganisztáni és pakisztáni helyzetéről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (1), valamint az Európai Unió és Afganisztán között megkötendő partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalásokról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők afganisztáni és pakisztáni helyzetéről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (1), valamint az Európai Unió és Afganisztán között megkötendő partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalásokról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az EU afganisztáni emberijog-védők védelmével kapcsolatos, 2014-es helyi stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU afganisztáni emberijog-védők védelmével kapcsolatos, 2014-es helyi stratégiájára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa Afganisztánról szóló, 2210(2015). számú határozatára, valamint az ENSZ afganisztáni segítségnyújtó missziójának (UNAMA) mandátumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa Afganisztánról szóló, 2210(2015). számú határozatára, valamint az ENSZ afganisztáni segítségnyújtó missziójának (UNAMA) mandátumára,

| — | tekintettel a Tanács Afganisztánra vonatkozó 2015. július 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Afganisztánra vonatkozó 2015. július 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. sz. ENSZ BT-határozattal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv végrehajtása és támogatása ügyében tartott, 2015. szeptember 20-i konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. sz. ENSZ BT-határozattal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv végrehajtása és támogatása ügyében tartott, 2015. szeptember 20-i konferenciára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala által az UNAMA tevékenységétől készített, a civilek fegyveres konfliktusokban történő védelméről szóló 2015. augusztusi évközi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala által az UNAMA tevékenységétől készített, a civilek fegyveres konfliktusokban történő védelméről szóló 2015. augusztusi évközi jelentésére,

| — | tekintettel a Tanács Afganisztánra vonatkozó, 2015. október 26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Afganisztánra vonatkozó, 2015. október 26-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ-misszió 2015. november 11-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a hét zábuli polgári túsz értelmetlen meggyilkolását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-misszió 2015. november 11-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a hét zábuli polgári túsz értelmetlen meggyilkolását,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel egyre komolyabb aggodalmak merülnek fel annak kapcsán, hogy Afganisztánban bizonyos csoportok etnikai és vallási alapú üldöztetésnek vannak kitéve, hiszen az elmúlt hónapokban történt támadások és emberrablások a hazara közösség ellen irányulnak, amely az ország harmadik legnagyobb etnikai csoportja és az egyetlen olyan csoport, amely túlnyomórészt síita; |
| --- | --- |

A.

mivel egyre komolyabb aggodalmak merülnek fel annak kapcsán, hogy Afganisztánban bizonyos csoportok etnikai és vallási alapú üldöztetésnek vannak kitéve, hiszen az elmúlt hónapokban történt támadások és emberrablások a hazara közösség ellen irányulnak, amely az ország harmadik legnagyobb etnikai csoportja és az egyetlen olyan csoport, amely túlnyomórészt síita;

| B. | mivel Arghandáb körzetben 2015 októberében elraboltak, majd 2015. november 6. és 8. között kivégeztek hét polgári személyt, és a jelentések szerint ugyanitt fegyveres összecsapásokra is sor került két rivális kormányellenes csoport között; |
| --- | --- |

B.

mivel Arghandáb körzetben 2015 októberében elraboltak, majd 2015. november 6. és 8. között kivégeztek hét polgári személyt, és a jelentések szerint ugyanitt fegyveres összecsapásokra is sor került két rivális kormányellenes csoport között;

| C. | mivel a többségében síita hazara nép az Afganisztán új alkotmánya által elismert etnikai kisebbségek közé tartozik; |
| --- | --- |

C.

mivel a többségében síita hazara nép az Afganisztán új alkotmánya által elismert etnikai kisebbségek közé tartozik;

| D. | mivel 2015. november 21-én egy déli országúton fegyveres támadás ért egy mintegy 30 főből álló hazara csoportot; mivel egy Kabulba tartó buszon legalább öt másik hazarát a többi utas mentett meg azzal, hogy segített nekik eltitkolni kilétüket, amikor a buszt szélsőségesek tartóztatták fel; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. november 21-én egy déli országúton fegyveres támadás ért egy mintegy 30 főből álló hazara csoportot; mivel egy Kabulba tartó buszon legalább öt másik hazarát a többi utas mentett meg azzal, hogy segített nekik eltitkolni kilétüket, amikor a buszt szélsőségesek tartóztatták fel;

| E. | mivel a zábuli gyilkosságok is mutatják, hogy milyen nagy veszélynek vannak kitéve a hazarák; mivel az elmúlt években több alkalommal is előfordult, hogy autóbuszok hazara utasait elkülönítették a többi utastól, elrabolták, sőt bizonyos esetekben meg is gyilkolták; |
| --- | --- |

E.

mivel a zábuli gyilkosságok is mutatják, hogy milyen nagy veszélynek vannak kitéve a hazarák; mivel az elmúlt években több alkalommal is előfordult, hogy autóbuszok hazara utasait elkülönítették a többi utastól, elrabolták, sőt bizonyos esetekben meg is gyilkolták;

| F. | mivel a gyilkosságok arra utalnak, hogy a tálibok és a hozzájuk kapcsolódó csoportok, amelyek közül állítólag több csatlakozott a Dáishoz/Iszlám Államhoz, folyamatos terrorista fenyegetést jelentenek a civil lakosság számára; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyilkosságok arra utalnak, hogy a tálibok és a hozzájuk kapcsolódó csoportok, amelyek közül állítólag több csatlakozott a Dáishoz/Iszlám Államhoz, folyamatos terrorista fenyegetést jelentenek a civil lakosság számára;

| G. | mivel az Európai Unió 2002 óta folyamatosan támogatja Afganisztán újjáépítését és fejlesztését, és elkötelezett a békés, stabil és biztonságos Afganisztán mellett; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió 2002 óta folyamatosan támogatja Afganisztán újjáépítését és fejlesztését, és elkötelezett a békés, stabil és biztonságos Afganisztán mellett;

| H. | mivel a 2007-ben indult, az afgán rendőri erők képzésének támogatására irányuló EUPOL misszió elősegíti az afgán közigazgatás büntetőjogi és igazságszolgáltatási rendszerének kialakítását; mivel a Tanács 2014 decemberében határozott a misszió 2016. december 31-ig történő meghosszabbításáról; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2007-ben indult, az afgán rendőri erők képzésének támogatására irányuló EUPOL misszió elősegíti az afgán közigazgatás büntetőjogi és igazságszolgáltatási rendszerének kialakítását; mivel a Tanács 2014 decemberében határozott a misszió 2016. december 31-ig történő meghosszabbításáról;

| I. | mivel 2014 végén lezárult a Nemzetközi Biztonsági Támogató Erők (ISAF) misszió; mivel az új „Resolute Support” misszió 2015 januárjában indult azzal a céllal, hogy további képzést, tanácsadást és segítséget nyújtson az afgán biztonsági erők és intézmények számára; |
| --- | --- |

I.

mivel 2014 végén lezárult a Nemzetközi Biztonsági Támogató Erők (ISAF) misszió; mivel az új „Resolute Support” misszió 2015 januárjában indult azzal a céllal, hogy további képzést, tanácsadást és segítséget nyújtson az afgán biztonsági erők és intézmények számára;

| J. | mivel a polgári személyek meggyilkolása valamint túszul ejtése súlyosan sérti a nemzetközi humanitárius jogot, amelyet a fegyveres konfliktusokban érintett valamennyi fél – ideértve a kormányellenes csoportokat is – köteles tiszteletben tartani; |
| --- | --- |

J.

mivel a polgári személyek meggyilkolása valamint túszul ejtése súlyosan sérti a nemzetközi humanitárius jogot, amelyet a fegyveres konfliktusokban érintett valamennyi fél – ideértve a kormányellenes csoportokat is – köteles tiszteletben tartani;

| K. | mivel a tálibok terrorcselekményei miatt egész Afganisztánban aggodalomra ad okot a biztonsági helyzet; |
| --- | --- |

K.

mivel a tálibok terrorcselekményei miatt egész Afganisztánban aggodalomra ad okot a biztonsági helyzet;

| L. | mivel járulékos veszteségként továbbra is drámai számban halnak meg ártatlan civilek, humanitárius dolgozók, sőt békefenntartó katonák is; |
| --- | --- |

L.

mivel járulékos veszteségként továbbra is drámai számban halnak meg ártatlan civilek, humanitárius dolgozók, sőt békefenntartó katonák is;

| M. | mivel újabb fenyegetést jelent az Afganisztánban lévő NATO-csapatokra és az ország biztonságára nézve, hogy al-Zawahiri al-Kaida-vezető a közelmúltban felszólította az Iszlám Állam harcosait, hogy indítsanak háborút a nemzetközi koalíció ellen; |
| --- | --- |

M.

mivel újabb fenyegetést jelent az Afganisztánban lévő NATO-csapatokra és az ország biztonságára nézve, hogy al-Zawahiri al-Kaida-vezető a közelmúltban felszólította az Iszlám Állam harcosait, hogy indítsanak háborút a nemzetközi koalíció ellen;

| 1. | határozottan elítéli a hét hazara (két nő, négy férfi és egy kislány) barbár meggyilkolását és lefejezését az Afganisztán délkeleti részén, a pakisztáni határnál található Zábul tartományban; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a hét hazara (két nő, négy férfi és egy kislány) barbár meggyilkolását és lefejezését az Afganisztán délkeleti részén, a pakisztáni határnál található Zábul tartományban;

| 2. | elítéli a tálibok, az al-Kaida, az Iszlám Állam és más terrorista csoportok által az afgán polgári lakosság, az afgán nemzeti biztonsági és védelmi erők, valamint a demokratikus intézmények és a civil társadalom ellen elkövetett támadásokat, amelyek minden eddiginél több áldozatot követeltek; hangsúlyozza, hogy az afgán kormánynak prioritásként kell kezelnie a tálibok és a Dáis/Iszlám Állam terrorcselekményeinek különösen kitett hazara közösség védelmét; |
| --- | --- |

2.

elítéli a tálibok, az al-Kaida, az Iszlám Állam és más terrorista csoportok által az afgán polgári lakosság, az afgán nemzeti biztonsági és védelmi erők, valamint a demokratikus intézmények és a civil társadalom ellen elkövetett támadásokat, amelyek minden eddiginél több áldozatot követeltek; hangsúlyozza, hogy az afgán kormánynak prioritásként kell kezelnie a tálibok és a Dáis/Iszlám Állam terrorcselekményeinek különösen kitett hazara közösség védelmét;

| 3. | őszinte részvétéről biztosítja a gyászoló családokat, és különösen a hazara közösséggel szemben a közelmúltban elkövetett borzalmas gyilkosságok áldozatainak családjait; |
| --- | --- |

3.

őszinte részvétéről biztosítja a gyászoló családokat, és különösen a hazara közösséggel szemben a közelmúltban elkövetett borzalmas gyilkosságok áldozatainak családjait;

| 4. | kéri az afgán hatóságokat, hogy tegyenek gyors és megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ártatlan civilek gyilkosai bíróság elé álljanak, továbbá erősítsék meg a jogállamiságot az országban; |
| --- | --- |

4.

kéri az afgán hatóságokat, hogy tegyenek gyors és megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ártatlan civilek gyilkosai bíróság elé álljanak, továbbá erősítsék meg a jogállamiságot az országban;

| 5. | felszólítja az afgán hatóságokat annak biztosítására, hogy a biztonsági erők súlyos emberi jogi visszaéléseket elkövető tagjai, köztük a jogsértéseket elkövető egységek parancsnokai ellen is hiteles és független vizsgálat induljon, és adott esetben megfelelő fegyelmi intézkedések és bírósági ítéletek szülessenek; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az afgán hatóságokat annak biztosítására, hogy a biztonsági erők súlyos emberi jogi visszaéléseket elkövető tagjai, köztük a jogsértéseket elkövető egységek parancsnokai ellen is hiteles és független vizsgálat induljon, és adott esetben megfelelő fegyelmi intézkedések és bírósági ítéletek szülessenek;

| 6. | úgy véli, hogy civil túszok, köztük nők és gyerekek meggyilkolását háborús bűncselekménynek kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy az ártatlan polgári személyek meggyilkolását tiltja a nemzetközi humanitárius jog; megismétli, hogy a konfliktusban részt vevő valamennyi félnek, így a szilánkcsoportoknak is tiszteletben kell tartaniuk ezt a jogot; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy civil túszok, köztük nők és gyerekek meggyilkolását háborús bűncselekménynek kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy az ártatlan polgári személyek meggyilkolását tiltja a nemzetközi humanitárius jog; megismétli, hogy a konfliktusban részt vevő valamennyi félnek, így a szilánkcsoportoknak is tiszteletben kell tartaniuk ezt a jogot;

| 7. | rendkívüli aggodalmának ad hangot a biztonsági helyzet súlyossága, az erőszak fokozódása, a korábban soha nem látott számú áldozatot követelő terroristacselekmények, valamint az egyre inkább félelemben és megfélemlítésben élni kénytelen lakossággal szembeni fenyegetések miatt; |
| --- | --- |

7.

rendkívüli aggodalmának ad hangot a biztonsági helyzet súlyossága, az erőszak fokozódása, a korábban soha nem látott számú áldozatot követelő terroristacselekmények, valamint az egyre inkább félelemben és megfélemlítésben élni kénytelen lakossággal szembeni fenyegetések miatt;

| 8. | úgy véli, hogy a nemzetbiztonság elengedhetetlen előfeltétele Afganisztán gazdasági és társadalmi fejlődésének, politikai stabilitásának és jövőjének; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a nemzetbiztonság elengedhetetlen előfeltétele Afganisztán gazdasági és társadalmi fejlődésének, politikai stabilitásának és jövőjének;

| 9. | felszólítja az afgán kormányt, hogy fokozza együttműködését a pakisztáni kormánnyal; hangsúlyozza, hogy a biztonsági és kormányzati ügyekben folytatott szorosabb együttműködés kölcsönösen előnyös lenne, és hozzájárulhatna a régió békéjének és stabilitásának előmozdításához; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az afgán kormányt, hogy fokozza együttműködését a pakisztáni kormánnyal; hangsúlyozza, hogy a biztonsági és kormányzati ügyekben folytatott szorosabb együttműködés kölcsönösen előnyös lenne, és hozzájárulhatna a régió békéjének és stabilitásának előmozdításához;

| 10. | felszólítja a tagállamokat és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy továbbra is teljes elkötelezettséggel támogassák az afgán kormányt a felkelés elleni harcban; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a tagállamokat és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy továbbra is teljes elkötelezettséggel támogassák az afgán kormányt a felkelés elleni harcban;

| 11. | megismétli, hogy elkötelezett az afganisztáni terrorizmus és szélsőségesség felszámolása mellett, és úgy véli, hogy e törekvés kulcsfontosságú a regionális és globális biztonság szempontjából annak érdekében, hogy nyitott, stabil, demokratikus és virágzó ország épülhessen; |
| --- | --- |

11.

megismétli, hogy elkötelezett az afganisztáni terrorizmus és szélsőségesség felszámolása mellett, és úgy véli, hogy e törekvés kulcsfontosságú a regionális és globális biztonság szempontjából annak érdekében, hogy nyitott, stabil, demokratikus és virágzó ország épülhessen;

| 12. | továbbra is elkötelezetten támogatja az afgán kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy alapvető reformokat hajtson végre, tovább javítsa a kormányzást és a jogállamiságot, előmozdítsa az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve a nők jogait, küzdjön a korrupció ellen, fellépjen a kábítószerek ellen, javítsa az államháztartás fenntarthatóságát, valamint előmozdítsa a befogadó jellegű gazdasági növekedést; megjegyzi, hogy Asraf Gani elnök a korrupció elleni küzdelmet tekinti az egyik prioritásának; |
| --- | --- |

12.

továbbra is elkötelezetten támogatja az afgán kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy alapvető reformokat hajtson végre, tovább javítsa a kormányzást és a jogállamiságot, előmozdítsa az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve a nők jogait, küzdjön a korrupció ellen, fellépjen a kábítószerek ellen, javítsa az államháztartás fenntarthatóságát, valamint előmozdítsa a befogadó jellegű gazdasági növekedést; megjegyzi, hogy Asraf Gani elnök a korrupció elleni küzdelmet tekinti az egyik prioritásának;

| 13. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja az afgán kormányt és az afgán népet e kritikus időszakban; felhívja a figyelmet arra, hogy milyen veszteségeket szenvedtek az afgán nemzeti biztonsági erők azóta, hogy 2014 végén lezárul az ISAF misszió; arra ösztönzi a kormányt, hogy folytassa az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fokozza a nemzeti biztonsági erők hatékonyságát és operatív képességeit annak érdekében, hogy széles körben biztosítani tudják a lakosság számára a biztonságot és a stabilitást; |
| --- | --- |

13.

ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja az afgán kormányt és az afgán népet e kritikus időszakban; felhívja a figyelmet arra, hogy milyen veszteségeket szenvedtek az afgán nemzeti biztonsági erők azóta, hogy 2014 végén lezárul az ISAF misszió; arra ösztönzi a kormányt, hogy folytassa az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fokozza a nemzeti biztonsági erők hatékonyságát és operatív képességeit annak érdekében, hogy széles körben biztosítani tudják a lakosság számára a biztonságot és a stabilitást;

| 14. | továbbra is súlyos aggodalommal tölti el, hogy egyre romlik az emberi jogi és biztonsági helyzet Afganisztánban, és hogy ez milyen következményekkel járhat a nők jogaira, a vallási és etnikai kisebbségekre, emberijog-védőkre és újságírókra nézve; |
| --- | --- |

14.

továbbra is súlyos aggodalommal tölti el, hogy egyre romlik az emberi jogi és biztonsági helyzet Afganisztánban, és hogy ez milyen következményekkel járhat a nők jogaira, a vallási és etnikai kisebbségekre, emberijog-védőkre és újságírókra nézve;

| 15. | emlékeztet a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, mérföldkőnek számító 2009. évi törvényre, és kéri a hatóságokat, hogy fordítsanak több figyelmet és forrást a fenyegetéseknek vagy támadásoknak kitett emberijog-védők védelmére; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, mérföldkőnek számító 2009. évi törvényre, és kéri a hatóságokat, hogy fordítsanak több figyelmet és forrást a fenyegetéseknek vagy támadásoknak kitett emberijog-védők védelmére;

| 16. | felszólítja az afgán kormányt, hogy fogadja az 1325. sz. ENSZ BT-határozattal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos menetrendet, amely előírja, hogy a nők teljes jogú résztvevői a béketárgyalások valamennyi szakaszának; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az afgán kormányt, hogy fogadja az 1325. sz. ENSZ BT-határozattal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos menetrendet, amely előírja, hogy a nők teljes jogú résztvevői a béketárgyalások valamennyi szakaszának;

| 17. | emlékeztet az afgán kormány által a nemzetközi közösség felé az etnikai, nyelvi, vallási és egyéb kisebbségek jogai és védelme terén vállalt kötelezettségekre; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet az afgán kormány által a nemzetközi közösség felé az etnikai, nyelvi, vallási és egyéb kisebbségek jogai és védelme terén vállalt kötelezettségekre;

| 18. | határozottan elítéli a nemrégiben Kunduzban végrehajtott tálib támadásokat, amelyek a civil lakosság és az afgán nemzeti biztonsági erők körében követeltek áldozatokat; támogatja a független vizsgálatot az Orvosok Határok Nélkül segélyszervezet kunduzi kórháza elleni támadás ügyében, és kéri a kórházak és egészségügyi létesítmények semlegességének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

18.

határozottan elítéli a nemrégiben Kunduzban végrehajtott tálib támadásokat, amelyek a civil lakosság és az afgán nemzeti biztonsági erők körében követeltek áldozatokat; támogatja a független vizsgálatot az Orvosok Határok Nélkül segélyszervezet kunduzi kórháza elleni támadás ügyében, és kéri a kórházak és egészségügyi létesítmények semlegességének tiszteletben tartását;

| 19. | megismétli, hogy az afganisztáni kormánynak és a régióban működő valamennyi partnernek minden eddiginél sürgetőbb feladata, hogy hitelesen elkötelezze magát a konfliktus befejezése és a stabil környezet megteremtése mellett; ismételten hangsúlyozza, hogy az afgán irányítással zajló és az afgánok által magukénak érzett békefolyamat továbbra is előfeltétele a fenntartható és tartós megoldásnak; |
| --- | --- |

19.

megismétli, hogy az afganisztáni kormánynak és a régióban működő valamennyi partnernek minden eddiginél sürgetőbb feladata, hogy hitelesen elkötelezze magát a konfliktus befejezése és a stabil környezet megteremtése mellett; ismételten hangsúlyozza, hogy az afgán irányítással zajló és az afgánok által magukénak érzett békefolyamat továbbra is előfeltétele a fenntartható és tartós megoldásnak;

| 20. | üdvözli azt a döntést, hogy 2016-ban Brüsszelben átfogó miniszteri konferenciát tartanak Afganisztánról, mivel ez tanúsítja, hogy a nemzetközi közösség továbbra is elkötelezett az ország stabilizálása és fejlesztése mellett; arra számít, hogy a konferencia kialakítja majd az afgán kormány és az adományozók tevékenységét 2020-ig meghatározó keretet, amelyet az afgán kormány és az adományozók konkrét kötelezettségvállalásai támasztanak alá; |
| --- | --- |

20.

üdvözli azt a döntést, hogy 2016-ban Brüsszelben átfogó miniszteri konferenciát tartanak Afganisztánról, mivel ez tanúsítja, hogy a nemzetközi közösség továbbra is elkötelezett az ország stabilizálása és fejlesztése mellett; arra számít, hogy a konferencia kialakítja majd az afgán kormány és az adományozók tevékenységét 2020-ig meghatározó keretet, amelyet az afgán kormány és az adományozók konkrét kötelezettségvállalásai támasztanak alá;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Afganisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Afganisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 168. E, 2013.6.14., 119. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0282.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/132 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/132

---

P8_TA(2015)0413

Kambodzsa

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a kambodzsai politikai helyzetről (2015/2969(RSP))

(2017/C 366/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kambodzsáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Uniónak a kambodzsai helyzetről szóló, 2015. október 27-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak a kambodzsai helyzetről szóló, 2015. október 27-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár szóvivőjének tulajdonítható, Kambodzsáról szóló, 2015. november 17-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár szóvivőjének tulajdonítható, Kambodzsáról szóló, 2015. november 17-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel Ravina Shamdasani, az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2015. október 30-án kiadott sajtónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ravina Shamdasani, az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2015. október 30-án kiadott sajtónyilatkozatára,

| — | tekintettel Rhona Smith professzor, az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2015. november 23-i és 2015. szeptember 24-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Rhona Smith professzor, az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2015. november 23-i és 2015. szeptember 24-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2015. augusztus 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának a kambodzsai emberi jogi helyzetről szóló, 2015. augusztus 20-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Kambodzsával kapcsolatos, 2015. október 2-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Kambodzsával kapcsolatos, 2015. október 2-i határozatára,

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének a kambodzsai egyesületekről és nem kormányzati szervezetekkel kapcsolatos törvényről szóló, 2015. július 15-én közzétett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének a kambodzsai egyesületekről és nem kormányzati szervezetekkel kapcsolatos törvényről szóló, 2015. július 15-én közzétett nyilatkozatára,

| — | tekintettel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. június 22-én közzétett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. június 22-én közzétett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága 2015. április 27-i, a Kambodzsáról szóló második időszaki jelentésről szóló záró észrevételeire,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948. december 10-én fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára;

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2008-as uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 2008-as uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság közötti 1997. évi együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel a kambodzsai alkotmány 35. cikkére, amely biztosítja az egyesülés szabadságához való jogot, továbbá a nemzet politikai, gazdasági, szociális és kulturális életében való aktív részvétel szabadságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kambodzsai alkotmány 35. cikkére, amely biztosítja az egyesülés szabadságához való jogot, továbbá a nemzet politikai, gazdasági, szociális és kulturális életében való aktív részvétel szabadságát,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a kambodzsai hatóságok 2015. november 13-án elfogatóparancsot adtak ki Szam Rainszi, a Kambodzsai Nemzeti Megmentés Pártjának (CNRP) – a legfőbb ellenzéki párt – jelenleg külföldön tartózkodó vezetője ellen, és mivel a kambodzsai nemzetgyűlés 2015. november 16-án eltávolította Rainszit tagjai közül, megvonva tőle parlamenti mentelmi jogát és így Kambodzsába való visszatértekor egy hét évvel ezelőtti rágalmazási eset miatt letartóztatható; |
| --- | --- |

A.

mivel a kambodzsai hatóságok 2015. november 13-án elfogatóparancsot adtak ki Szam Rainszi, a Kambodzsai Nemzeti Megmentés Pártjának (CNRP) – a legfőbb ellenzéki párt – jelenleg külföldön tartózkodó vezetője ellen, és mivel a kambodzsai nemzetgyűlés 2015. november 16-án eltávolította Rainszit tagjai közül, megvonva tőle parlamenti mentelmi jogát és így Kambodzsába való visszatértekor egy hét évvel ezelőtti rágalmazási eset miatt letartóztatható;

| B. | mivel 2015. november 20-án Szam Rainszit 2015. december 4-re kihallgatásra beidézték a bíróságra amiatt, hogy nyilvános Facebook oldalán megjelent Hong Szok Húr, 2015.augusztusa óta hamisítás és felbujtás vádjával letartóztatás alatt álló ellenzéki szenátor posztja, miután Rainszi Facebook oldalán közzétett egy állítólag hamisított dokumentumot tartalmazó videót a Vietnammal kötött 1979. évi határszerződésről; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. november 20-án Szam Rainszit 2015. december 4-re kihallgatásra beidézték a bíróságra amiatt, hogy nyilvános Facebook oldalán megjelent Hong Szok Húr, 2015.augusztusa óta hamisítás és felbujtás vádjával letartóztatás alatt álló ellenzéki szenátor posztja, miután Rainszi Facebook oldalán közzétett egy állítólag hamisított dokumentumot tartalmazó videót a Vietnammal kötött 1979. évi határszerződésről;

| C. | mivel 2015. október 26-án, kormánypárti tüntetők egy csoportja Phnompenben brutálisan megtámadott két ellenzéki (CNRP) parlamenti képviselőt, Nhay Chamrouent és Kong Sakpheát, valamint veszélyeztették a nemzetgyűlés első alelnöke magánrezidenciájának biztonságát; mivel beszámolók szerint a rendőrség és más biztonsági erők tétlenül végignézték a támadásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel 2015. október 26-án, kormánypárti tüntetők egy csoportja Phnompenben brutálisan megtámadott két ellenzéki (CNRP) parlamenti képviselőt, Nhay Chamrouent és Kong Sakpheát, valamint veszélyeztették a nemzetgyűlés első alelnöke magánrezidenciájának biztonságát; mivel beszámolók szerint a rendőrség és más biztonsági erők tétlenül végignézték a támadásokat;

| D. | mivel 2015. október 30-án a CNRP által bojkottált egyik ülésen a hatalmon lévő Kambodzsai Néppárt (CPP) elmozdította a nemzetgyűlés első alelnöki tisztségéből Kem Sokhát, az ellenzéki párt elnökhelyettesét; mivel a 2013-as választásokat követően a CNRP egyéves parlamenti bojkottjának megszüntetésére az uralkodó CPP párt CNRP-nek nyújtott egyik legfőbb engedménye az volt, hogy 2014. júliusban az alelnöki tisztséget a CNRP-nek átengedte; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. október 30-án a CNRP által bojkottált egyik ülésen a hatalmon lévő Kambodzsai Néppárt (CPP) elmozdította a nemzetgyűlés első alelnöki tisztségéből Kem Sokhát, az ellenzéki párt elnökhelyettesét; mivel a 2013-as választásokat követően a CNRP egyéves parlamenti bojkottjának megszüntetésére az uralkodó CPP párt CNRP-nek nyújtott egyik legfőbb engedménye az volt, hogy 2014. júliusban az alelnöki tisztséget a CNRP-nek átengedte;

| E. | mivel a Hun Szen miniszterelnök több mint 30 éve van hatalmon, ugyanakkor az emberi jogokat súlyosan megsértő biztonsági erői büntetlenséget élveznek; |
| --- | --- |

E.

mivel a Hun Szen miniszterelnök több mint 30 éve van hatalmon, ugyanakkor az emberi jogokat súlyosan megsértő biztonsági erői büntetlenséget élveznek;

| F. | mivel 11 ellenzéki aktivista 7 és 20 év közötti terjedelmű börtönbüntetését tölti „felkelésben” való részvételért vagy annak vezetéséért; |
| --- | --- |

F.

mivel 11 ellenzéki aktivista 7 és 20 év közötti terjedelmű börtönbüntetését tölti „felkelésben” való részvételért vagy annak vezetéséért;

| G. | mivel a két politikai párt – a CPP és a CNRP – 2014-ben politikai fegyverszünetet kötött egymással, megcsillantva a reményt, hogy új korszak köszönthet be a politikai nézeteltérések konstruktív rendezésében; mivel a kambodzsai politikai légkör az egyezség ellenére továbbra is feszült; |
| --- | --- |

G.

mivel a két politikai párt – a CPP és a CNRP – 2014-ben politikai fegyverszünetet kötött egymással, megcsillantva a reményt, hogy új korszak köszönthet be a politikai nézeteltérések konstruktív rendezésében; mivel a kambodzsai politikai légkör az egyezség ellenére továbbra is feszült;

| H. | mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot a kambodzsai alkotmány 41. cikke, a politikai részvételhez való jogot pedig 35. cikke rögzíti; |
| --- | --- |

H.

mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot a kambodzsai alkotmány 41. cikke, a politikai részvételhez való jogot pedig 35. cikke rögzíti;

| I. | mivel a civil társadalom és a nemzetközi közösség körében tapasztalható széles körű kritika ellenére az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény közelmúltbeli kihirdetése önkényes hatáskörökkel ruházta fel az állami hatóságokat, hogy megszüntessenek emberijog-védő szervezeteket vagy megakadályozzák azok létrejöttét, és a törvény máris visszatartó hatást gyakorol a kambodzsai emberi jogokkal foglalkozó munkára és akadályozza a civil társadalom fellépését; |
| --- | --- |

I.

mivel a civil társadalom és a nemzetközi közösség körében tapasztalható széles körű kritika ellenére az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvény közelmúltbeli kihirdetése önkényes hatáskörökkel ruházta fel az állami hatóságokat, hogy megszüntessenek emberijog-védő szervezeteket vagy megakadályozzák azok létrejöttét, és a törvény máris visszatartó hatást gyakorol a kambodzsai emberi jogokkal foglalkozó munkára és akadályozza a civil társadalom fellépését;

| J. | mivel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó kijelentette, hogy a kambodzsai civil társadalmat nem vonták be az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet előkészítésébe; |
| --- | --- |

J.

mivel a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó kijelentette, hogy a kambodzsai civil társadalmat nem vonták be az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvénytervezet előkészítésébe;

| K. | mivel 2015. november 13-án a kambodzsai kormány elfogadta a szakszervezetekről szóló törvénytervezetet; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015. november 13-án a kambodzsai kormány elfogadta a szakszervezetekről szóló törvénytervezetet;

| L. | mivel a 2014–2020 közötti időszakra újonnan előirányzott 410 millió eurós összeggel az Unió Kambodzsa legnagyobb partnere a fejlesztési támogatás tekintetében; mivel az Unió támogatja a kambodzsai nem kormányzati szervezetek és más civil társadalmi szervezetek által végrehajtott emberi jogi kezdeményezések széles körét; mivel Kambodzsa nagymértékben függ a fejlesztési támogatástól; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2014–2020 közötti időszakra újonnan előirányzott 410 millió eurós összeggel az Unió Kambodzsa legnagyobb partnere a fejlesztési támogatás tekintetében; mivel az Unió támogatja a kambodzsai nem kormányzati szervezetek és más civil társadalmi szervezetek által végrehajtott emberi jogi kezdeményezések széles körét; mivel Kambodzsa nagymértékben függ a fejlesztési támogatástól;

| 1. | mélységesen aggasztónak tartja, hogy Kambodzsában romlik a légkör az ellenzéki politikusok és aktivisták, valamint az emberi jogi, társadalmi és környezetvédő aktivisták számára és elítéli az ellenzéki politikusok, aktivisták és emberijog-védők ellen Kambodzsában elkövetett valamennyi erőszakos cselekményt és az ellenük emelt politikai indíttatású vádakat és elmarasztaló ítéleteket; |
| --- | --- |

1.

mélységesen aggasztónak tartja, hogy Kambodzsában romlik a légkör az ellenzéki politikusok és aktivisták, valamint az emberi jogi, társadalmi és környezetvédő aktivisták számára és elítéli az ellenzéki politikusok, aktivisták és emberijog-védők ellen Kambodzsában elkövetett valamennyi erőszakos cselekményt és az ellenük emelt politikai indíttatású vádakat és elmarasztaló ítéleteket;

| 2. | felszólítja a kambodzsai hatóságokat, hogy egyrészt vonják vissza a Szam Rainszi ellenzéki vezető és a nemzetgyűlés és a szenátus CNRP-párti képviselői – köztük Hong Szok Húr szenátor és a CNRP aktivistái és szervezői – elleni letartóztatási parancsot és ejtsenek minden ellenük felhozott vádat annak érdekében, hogy a letartóztatástól és üldöztetéstől való félelem nélkül, szabadon dolgozhassanak, másrészt hagyjanak fel azzal a gyakorlattal, hogy a bíróságokat politikai céllal arra használják fel, hogy politikai indíttatásból és koholt vádak alapján állítsanak törvény elé embereket; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a kambodzsai hatóságokat, hogy egyrészt vonják vissza a Szam Rainszi ellenzéki vezető és a nemzetgyűlés és a szenátus CNRP-párti képviselői – köztük Hong Szok Húr szenátor és a CNRP aktivistái és szervezői – elleni letartóztatási parancsot és ejtsenek minden ellenük felhozott vádat annak érdekében, hogy a letartóztatástól és üldöztetéstől való félelem nélkül, szabadon dolgozhassanak, másrészt hagyjanak fel azzal a gyakorlattal, hogy a bíróságokat politikai céllal arra használják fel, hogy politikai indíttatásból és koholt vádak alapján állítsanak törvény elé embereket;

| 3. | sürgeti a nemzetgyűlést, hogy haladéktalanul állítsa vissza hivatalába Szam Rainszit és állítsa helyre parlamenti mentelmi jogát; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a nemzetgyűlést, hogy haladéktalanul állítsa vissza hivatalába Szam Rainszit és állítsa helyre parlamenti mentelmi jogát;

| 4. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom, a szakszervezetek és a politikai ellenzék legitim és hasznos szerepét, amellyel hozzájárul az ország átfogó gazdasági és politikai fejlődéséhez; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom, a szakszervezetek és a politikai ellenzék legitim és hasznos szerepét, amellyel hozzájárul az ország átfogó gazdasági és politikai fejlődéséhez;

| 5. | ösztönzi a kormányt, hogy törekedjen a demokrácia és a jogállamiság megerősítésére és tartsa tiszteletben az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat, beleértve a pluralizmusra, valamint az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó alkotmányos rendelkezések teljes körű betartását; |
| --- | --- |

5.

ösztönzi a kormányt, hogy törekedjen a demokrácia és a jogállamiság megerősítésére és tartsa tiszteletben az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat, beleértve a pluralizmusra, valamint az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó alkotmányos rendelkezések teljes körű betartását;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a fenyegetéstől mentes környezetben zajló demokratikus párbeszéd elengedhetetlen a politikai stabilitás, a demokrácia és a békés társadalom érdekében az országban, és sürgeti a kormányt, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést minden demokratikusan megválasztott kambodzsai képviselő biztonságának szavatolása érdekében, politikai hovatartozástól függetlenül; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a fenyegetéstől mentes környezetben zajló demokratikus párbeszéd elengedhetetlen a politikai stabilitás, a demokrácia és a békés társadalom érdekében az országban, és sürgeti a kormányt, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést minden demokratikusan megválasztott kambodzsai képviselő biztonságának szavatolása érdekében, politikai hovatartozástól függetlenül;

| 7. | megjegyzi, hogy a CPP és a CNRP vezetői közötti „párbeszéd kultúrája” reményre adott okot, hogy a kambodzsai demokrácia jó úton halad; sürgeti a kambodzsai kormányt és az ellenzéket, hogy kezdjenek komoly és érdemi párbeszédet; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a CPP és a CNRP vezetői közötti „párbeszéd kultúrája” reményre adott okot, hogy a kambodzsai demokrácia jó úton halad; sürgeti a kambodzsai kormányt és az ellenzéket, hogy kezdjenek komoly és érdemi párbeszédet;

| 8. | felhívja a kormányt, hogy az ENSZ részvételével folytasson teljes körű és pártatlan vizsgálatot, melynek eredményeként állítsák törvény elé a nemzetgyűlés két CNRP-es tagja ellen a fegyveres erők által a közelmúltban elkövetett brutális támadás, valamint a tüntetések, sztrájkok és a társadalmi nyugtalanság elfojtásakor bevetett túlzott katonai és rendőri erő alkalmazásának valamennyi felelősét; |
| --- | --- |

8.

felhívja a kormányt, hogy az ENSZ részvételével folytasson teljes körű és pártatlan vizsgálatot, melynek eredményeként állítsák törvény elé a nemzetgyűlés két CNRP-es tagja ellen a fegyveres erők által a közelmúltban elkövetett brutális támadás, valamint a tüntetések, sztrájkok és a társadalmi nyugtalanság elfojtásakor bevetett túlzott katonai és rendőri erő alkalmazásának valamennyi felelősét;

| 9. | sürgeti a kormányt, hogy helyezze hatályon kívül az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvényt, melynek közelmúltbeli kihirdetése önkényes hatáskörökkel ruházta fel az állami hatóságokat, hogy megszüntessenek emberjogi szervezeteket vagy megakadályozzák azok létrejöttét, és amely máris visszatartó hatást gyakorolt a kambodzsai emberi jogokkal kapcsolatos munkára; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a kormányt, hogy helyezze hatályon kívül az egyesületekről és nem kormányzati szervezetekről szóló törvényt, melynek közelmúltbeli kihirdetése önkényes hatáskörökkel ruházta fel az állami hatóságokat, hogy megszüntessenek emberjogi szervezeteket vagy megakadályozzák azok létrejöttét, és amely máris visszatartó hatást gyakorolt a kambodzsai emberi jogokkal kapcsolatos munkára;

| 10. | sürgeti a kormányt és a parlamentet, hogy biztosítsa az olyan törvénytervezetek, mint a szakszervezetekről, a számítógépes bűnözésről és a távközlésről szóló törvények által érintett valamennyi szereplővel folytatott valódi és komoly egyeztetések lehetőségét és biztosítsa, hogy a jogszabályok összhangban legyenek Kambodzsa hazai és nemzetközi jog alapján fennálló emberi jogi kötelezettségeivel és kötelezettségvállalásaival; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a kormányt és a parlamentet, hogy biztosítsa az olyan törvénytervezetek, mint a szakszervezetekről, a számítógépes bűnözésről és a távközlésről szóló törvények által érintett valamennyi szereplővel folytatott valódi és komoly egyeztetések lehetőségét és biztosítsa, hogy a jogszabályok összhangban legyenek Kambodzsa hazai és nemzetközi jog alapján fennálló emberi jogi kötelezettségeivel és kötelezettségvállalásaival;

| 11. | sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy hagyjon fel az önkényes fogva tartásokkal és akadályozza meg a gyanús eltűnéseket, továbbá tegye lehetővé az önkéntes és emberjogi szervezetek szabad működését; sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy végezzen alapos vizsgálatot Khem Sapath eltűnése ügyében; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy hagyjon fel az önkényes fogva tartásokkal és akadályozza meg a gyanús eltűnéseket, továbbá tegye lehetővé az önkéntes és emberjogi szervezetek szabad működését; sürgeti a kambodzsai kormányt, hogy végezzen alapos vizsgálatot Khem Sapath eltűnése ügyében;

| 12. | sürgeti az illetékes kormányzati hatóságokat, hogy vonják vissza az emberi jogi jogvédők elleni vádakat, amelyeket olyan más hatályos törvények alapján emeltek, melyeket emberi jogi tevékenységükért történő üldözésükre használnak fel, és haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássanak szabadon minden, politikai okokból és koholt vádak alapján bebörtönzött személyt; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az illetékes kormányzati hatóságokat, hogy vonják vissza az emberi jogi jogvédők elleni vádakat, amelyeket olyan más hatályos törvények alapján emeltek, melyeket emberi jogi tevékenységükért történő üldözésükre használnak fel, és haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássanak szabadon minden, politikai okokból és koholt vádak alapján bebörtönzött személyt;

| 13. | sürgeti a tagállamokat, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerettel összhangban haladéktalanul vessék fel a fenti aggályokat és ajánlásokat a kambodzsai hatóságoknál; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a tagállamokat, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerettel összhangban haladéktalanul vessék fel a fenti aggályokat és ajánlásokat a kambodzsai hatóságoknál;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége titkárságának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kambodzsai Királyság kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége titkárságának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kambodzsai Királyság kormányának és nemzetgyűlésének.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/135 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/135

---

P8_TA(2015)0414

A véleménynyilvánítás szabadsága Bangladesben

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságának bangladesi helyzetéről (2015/2970(RSP))

(2017/C 366/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen 2013. november 21-i állásfoglalására „Bangladesről: emberi jogok és a küszöbönálló választások” (1), 2014. szeptember 18-i állásfoglalására az emberi jogok megsértéséről Bangladesben (2), valamint 2014. január 16-i állásfoglalására a közelmúltbeli bangladesi választásokról (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen 2013. november 21-i állásfoglalására „Bangladesről: emberi jogok és a küszöbönálló választások” (1), 2014. szeptember 18-i állásfoglalására az emberi jogok megsértéséről Bangladesben (2), valamint 2014. január 16-i állásfoglalására a közelmúltbeli bangladesi választásokról (3),

| — | tekintettel 2012. december 11-i, az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló állásfoglalására (4), valamint 2013. június 13-i állásfoglalására a sajtó és a média szabadságáról a világban (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. december 11-i, az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló állásfoglalására (4), valamint 2013. június 13-i állásfoglalására a sajtó és a média szabadságáról a világban (5),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népi Köztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló, 2001. évi együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népi Köztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló, 2001. évi együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének 2015. április 1-jei és 2015. augusztus 9-i, bangladesi bloggerek meggyilkolásáról szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének 2015. április 1-jei és 2015. augusztus 9-i, bangladesi bloggerek meggyilkolásáról szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel ENSZ-szakértők Niloy Neel blogger meggyilkolását elítélő 2015. augusztus 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel ENSZ-szakértők Niloy Neel blogger meggyilkolását elítélő 2015. augusztus 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Zeid Raad el-Husszeinnek 2015. november 5-i nyilatkozatára, amelyben azt kéri, hogy az állam biztosítson jobb védelmet az írók, kiadók és más olyan személyek számára, akiket szélsőségesek fenyegetnek Bangladesben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Zeid Raad el-Husszeinnek 2015. november 5-i nyilatkozatára, amelyben azt kéri, hogy az állam biztosítson jobb védelmet az írók, kiadók és más olyan személyek számára, akiket szélsőségesek fenyegetnek Bangladesben,

| — | tekintettel az Európai Unió bangladesi küldöttségének 2015. február 11-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió bangladesi küldöttségének 2015. február 11-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének Muhammad Kamaruzzaman tervezett bangladesi kivégzéséről kiadott 2015. április 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének Muhammad Kamaruzzaman tervezett bangladesi kivégzéséről kiadott 2015. április 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió bangladesi küldöttségének 2014. október 29-i nyilatkozatára a halálbüntetésnek az országban való alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió bangladesi küldöttségének 2014. október 29-i nyilatkozatára a halálbüntetésnek az országban való alkalmazásáról,

| — | tekintettel a lelkiismereti és vallásszabadság ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó Bangladesben tett látogatása nyomán megfogalmazott 2015. szeptember 9-i előzetes megállapításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lelkiismereti és vallásszabadság ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó Bangladesben tett látogatása nyomán megfogalmazott 2015. szeptember 9-i előzetes megállapításaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, 2015. július 20-i uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, 2015. július 20-i uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Banglades részes fele, és különösen annak 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Banglades részes fele, és különösen annak 19. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a véleménynyilvánításnak az interneten és egyéb környezetben való szabadságáról szóló, 2014. május 12-i uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a véleménynyilvánításnak az interneten és egyéb környezetben való szabadságáról szóló, 2014. május 12-i uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, 2013. június 24-i uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, 2013. június 24-i uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata szerint a véleménynyilvánítás szabadsága – többek között a sajtó és a média szabadsága – nélkülözhetetlen pillére egy demokratikus, pluralista és nyitott társadalomnak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata szerint a véleménynyilvánítás szabadsága – többek között a sajtó és a média szabadsága – nélkülözhetetlen pillére egy demokratikus, pluralista és nyitott társadalomnak;

| B. | mivel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdítása és védelme az EU emberi jogi politikájának egyik fő célkitűzése, ideértve a megkülönböztetésmentesség elvének és annak teljes mértékű támogatását, hogy részesüljenek egyenlő védelemben a nem teista vagy ateista meggyőződést valló személyek; |
| --- | --- |

B.

mivel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdítása és védelme az EU emberi jogi politikájának egyik fő célkitűzése, ideértve a megkülönböztetésmentesség elvének és annak teljes mértékű támogatását, hogy részesüljenek egyenlő védelemben a nem teista vagy ateista meggyőződést valló személyek;

| C. | mivel Banglades az utóbbi években jelentős előrelépéseket tett, különösen a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása terén; mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolatai vannak Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén; |
| --- | --- |

C.

mivel Banglades az utóbbi években jelentős előrelépéseket tett, különösen a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása terén; mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolatai vannak Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén;

| D. | mivel a 2014-ben elfogadott bangladesi alkotmány rögzíti az alapvető szabadságokat, többek között a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2014-ben elfogadott bangladesi alkotmány rögzíti az alapvető szabadságokat, többek között a véleménynyilvánítás szabadságát;

| E. | mivel az alapvető szabadságok és az emberi jogok megsértése – ideértve az erőszakot, felbujtást, gyűlöletbeszédet, zaklatást, megfélemlítést és cenzúrát az újságírókkal és bloggerekkel szemben – továbbra is széles körben elterjedt gyakorlat Bangladesben; mivel Banglades a globális sajtószabadsági index szerint 180 ország közül a 146. helyen áll; |
| --- | --- |

E.

mivel az alapvető szabadságok és az emberi jogok megsértése – ideértve az erőszakot, felbujtást, gyűlöletbeszédet, zaklatást, megfélemlítést és cenzúrát az újságírókkal és bloggerekkel szemben – továbbra is széles körben elterjedt gyakorlat Bangladesben; mivel Banglades a globális sajtószabadsági index szerint 180 ország közül a 146. helyen áll;

| F. | mivel megnőttek a feszültségek a világi és a vallási erők között, és megnőtt az eltérő véleményt képviselőkkel szembeni erőszak; mivel évek óta fundamentalista, hazai iszlamista szélsőséges csoportok – különösen az Ansarullah Bangla Csoport – közzétesznek egy „találati listát” olyan emberekről – köztük a Szaharov-díjas Taslima Nasreenről –, akiket az iszlám kritikusainak tekintenek, és felszólítanak világi bloggerek és írók kivégzésére, közben pedig brutális gyilkosságokat követnek el, viszonylagos büntetlenség mellett; |
| --- | --- |

F.

mivel megnőttek a feszültségek a világi és a vallási erők között, és megnőtt az eltérő véleményt képviselőkkel szembeni erőszak; mivel évek óta fundamentalista, hazai iszlamista szélsőséges csoportok – különösen az Ansarullah Bangla Csoport – közzétesznek egy „találati listát” olyan emberekről – köztük a Szaharov-díjas Taslima Nasreenről –, akiket az iszlám kritikusainak tekintenek, és felszólítanak világi bloggerek és írók kivégzésére, közben pedig brutális gyilkosságokat követnek el, viszonylagos büntetlenség mellett;

| G. | mivel Faisal Arefin Dipant, a Jagriti Prokashoni kiadóház egyik kiadóját 2015. október 31-én dakkai irodájában machetével brutálisan meggyilkolták; mivel ugyanazon a napon egy másik kiadót és két írót is megtámadtak és megsebesítettek, másokat pedig továbbra is fenyegetnek; |
| --- | --- |

G.

mivel Faisal Arefin Dipant, a Jagriti Prokashoni kiadóház egyik kiadóját 2015. október 31-én dakkai irodájában machetével brutálisan meggyilkolták; mivel ugyanazon a napon egy másik kiadót és két írót is megtámadtak és megsebesítettek, másokat pedig továbbra is fenyegetnek;

| H. | mivel idén legalább öt világi bloggert és újságírót – Niladri Chatterjee-t, más néven Niloy Neelt, Faisal Arefin Dipant, Ananta Bijoy Dast, Washiqur Rahman Babut és Abhijit Royt – gyilkoltak meg az országban amiatt, hogy élt a politikai, társadalmi és vallási kérdésekre vonatkozóan a véleménynyilvánítás szabadságához való alapvető jogával; mivel szélsőséges iszlamista csoportok számos gyilkosságot vállaltak magukra; |
| --- | --- |

H.

mivel idén legalább öt világi bloggert és újságírót – Niladri Chatterjee-t, más néven Niloy Neelt, Faisal Arefin Dipant, Ananta Bijoy Dast, Washiqur Rahman Babut és Abhijit Royt – gyilkoltak meg az országban amiatt, hogy élt a politikai, társadalmi és vallási kérdésekre vonatkozóan a véleménynyilvánítás szabadságához való alapvető jogával; mivel szélsőséges iszlamista csoportok számos gyilkosságot vállaltak magukra;

| I. | mivel 2013-ban meggyilkolták az ismert bloggert, Ahmed Rajib Haidert, 2014-ben pedig A.K.M. Shafiul Islam egyetemi oktatót; mivel sok más blogger halálos fenyegetéseket kap a közösségi médiában – „találati listákat” tettek közzé a Facebookon, amelyekkel világi írókat céloznak meg –, illetve sikertelen gyilkossági kísérleteket követtek el ellenük, és sokan abbahagyták az írást vagy elmenekültek az országból; |
| --- | --- |

I.

mivel 2013-ban meggyilkolták az ismert bloggert, Ahmed Rajib Haidert, 2014-ben pedig A.K.M. Shafiul Islam egyetemi oktatót; mivel sok más blogger halálos fenyegetéseket kap a közösségi médiában – „találati listákat” tettek közzé a Facebookon, amelyekkel világi írókat céloznak meg –, illetve sikertelen gyilkossági kísérleteket követtek el ellenük, és sokan abbahagyták az írást vagy elmenekültek az országból;

| J. | mivel Sheikh Hasina miniszterelnök elítélte a gyilkosságokat, és kifejezte, hogy kormánya elkötelezett a terrorizmus és az erőszakos szélsőségek elleni küzdelem iránt; mivel a miniszterelnök „zéró toleranciát” hirdetett az emberi jogoknak a bűnüldöző hatóságok által történő bárminemű megsértésével szemben, valamint törvényt hozott a rendőrség reformjáról, amely magatartási kódexet határoz meg; mivel, ennek ellenére, ő is támogatta világi bloggereknek a kormánya általi letartóztatását, és egy olyan hírszerző testület létrehozását, amelynek feladata, hogy a potenciálisan istenkáromló tartalmak felkutatása érdekében átvizsgálja a közösségi médiát; |
| --- | --- |

J.

mivel Sheikh Hasina miniszterelnök elítélte a gyilkosságokat, és kifejezte, hogy kormánya elkötelezett a terrorizmus és az erőszakos szélsőségek elleni küzdelem iránt; mivel a miniszterelnök „zéró toleranciát” hirdetett az emberi jogoknak a bűnüldöző hatóságok által történő bárminemű megsértésével szemben, valamint törvényt hozott a rendőrség reformjáról, amely magatartási kódexet határoz meg; mivel, ennek ellenére, ő is támogatta világi bloggereknek a kormánya általi letartóztatását, és egy olyan hírszerző testület létrehozását, amelynek feladata, hogy a potenciálisan istenkáromló tartalmak felkutatása érdekében átvizsgálja a közösségi médiát;

| K. | mivel 2014 augusztusában a bangladesi kormány új médiapolitikát vezetett be, amely továbbra is aggályokat vet fel a véleménynyilvánítás szabadságát illetően; mivel e politika egyes elemei korlátozzák a média szabadságát, azáltal például, hogy az „államellenes”, a „nemzeti ideológiát kifigurázó” és „a bangladesi kultúrával nem összeegyeztethető” megnyilvánulásokat tiltják, és korlátozzák az „anarchiáról, felkelésekről vagy erőszakról” beszámoló riportokat; mivel a bangladesi kormány fokozta a közösségi média elleni fellépést, az internet egészének, a Facebooknak, a WhatsAppnak, a Vibernek és a Messengernek az ideiglenes vagy teljes leállításával; |
| --- | --- |

K.

mivel 2014 augusztusában a bangladesi kormány új médiapolitikát vezetett be, amely továbbra is aggályokat vet fel a véleménynyilvánítás szabadságát illetően; mivel e politika egyes elemei korlátozzák a média szabadságát, azáltal például, hogy az „államellenes”, a „nemzeti ideológiát kifigurázó” és „a bangladesi kultúrával nem összeegyeztethető” megnyilvánulásokat tiltják, és korlátozzák az „anarchiáról, felkelésekről vagy erőszakról” beszámoló riportokat; mivel a bangladesi kormány fokozta a közösségi média elleni fellépést, az internet egészének, a Facebooknak, a WhatsAppnak, a Vibernek és a Messengernek az ideiglenes vagy teljes leállításával;

| L. | mivel az elmúlt hónapokban számos újságírót letartóztattak és az információs és kommunikációs technológiákról szóló törvény megsértésével vádolták meg őket, amely büntethetővé teszi a rágalmazó és „államellenes” kiadványokat; |
| --- | --- |

L.

mivel az elmúlt hónapokban számos újságírót letartóztattak és az információs és kommunikációs technológiákról szóló törvény megsértésével vádolták meg őket, amely büntethetővé teszi a rágalmazó és „államellenes” kiadványokat;

| M. | mivel ijesztő módon megnőtt a zaklatások száma a jogszabályok 2014-es, jogosulatlan bevezetése óta; mivel a médiaágazatban dolgozó 13 személy ellen fegyelmi eljárás indult, ami hozzájárul a félelem és a megfélemlítés általános légköréhez, és öncenzúrát eredményez; |
| --- | --- |

M.

mivel ijesztő módon megnőtt a zaklatások száma a jogszabályok 2014-es, jogosulatlan bevezetése óta; mivel a médiaágazatban dolgozó 13 személy ellen fegyelmi eljárás indult, ami hozzájárul a félelem és a megfélemlítés általános légköréhez, és öncenzúrát eredményez;

| N. | mivel 2015. augusztus 16-án Probir Sikdar újságírót, az Uttaradhikar Ekattor News online hírújság tulajdonosát letartóztattak azzal a váddal, hogy egy minisztert megrágalmazott a Facebookon; mivel 2015. augusztus 18-án Shaukat Mahmudot, a bangladesi szövetségi újságíró egyesület elnökét letartóztatták azzal a váddal, hogy 2015. január 23-án felgyújtott egy buszt, és mivel az állítólagos támadás kapcsán három bűncselekmény miatt emeltek ellene vádat; |
| --- | --- |

N.

mivel 2015. augusztus 16-án Probir Sikdar újságírót, az Uttaradhikar Ekattor News online hírújság tulajdonosát letartóztattak azzal a váddal, hogy egy minisztert megrágalmazott a Facebookon; mivel 2015. augusztus 18-án Shaukat Mahmudot, a bangladesi szövetségi újságíró egyesület elnökét letartóztatták azzal a váddal, hogy 2015. január 23-án felgyújtott egy buszt, és mivel az állítólagos támadás kapcsán három bűncselekmény miatt emeltek ellene vádat;

| O. | mivel az ellenzéki pártok néhány tagja tisztázatlan körülmények között tűnt el az elmúlt években; |
| --- | --- |

O.

mivel az ellenzéki pártok néhány tagja tisztázatlan körülmények között tűnt el az elmúlt években;

| P. | mivel az Európai Unió minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést, és ezért következetesen annak egyetemes eltörlése mellett emel szót; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést, és ezért következetesen annak egyetemes eltörlése mellett emel szót;

| Q. | mivel a bangladesi ellenzék két prominens vezetőjét a Pakisztánnal folytatott 1971-es függetlenségi háború során elkövetett háborús bűnök miatt 2015. november 21-én, az utolsó pillanatban benyújtott kegyelmi kérvényük elutasítását követően kivégezték; |
| --- | --- |

Q.

mivel a bangladesi ellenzék két prominens vezetőjét a Pakisztánnal folytatott 1971-es függetlenségi háború során elkövetett háborús bűnök miatt 2015. november 21-én, az utolsó pillanatban benyújtott kegyelmi kérvényük elutasítását követően kivégezték;

| R. | mivel 2015. november 18-án Piero Arolari olasz papot és orvost agyonlőtték, míg 2015. szeptember 28-án Cesare Tavella olasz segélyszervezeti dolgozót, 2015. október 3-án pedig Hoshi Kunio szociális munkást gyilkolták meg, amiért az Iszlám Állam milicistái vállalták a felelősséget, amint azt tették az ásúra napi felvonulás során a síita muzulmánok legfőbb dakkai szentélyének 2015. október 24-i felrobbantása kapcsán is, melynek során egy serdülő fiú vesztette életét és több tucat ember megsebesült; |
| --- | --- |

R.

mivel 2015. november 18-án Piero Arolari olasz papot és orvost agyonlőtték, míg 2015. szeptember 28-án Cesare Tavella olasz segélyszervezeti dolgozót, 2015. október 3-án pedig Hoshi Kunio szociális munkást gyilkolták meg, amiért az Iszlám Állam milicistái vállalták a felelősséget, amint azt tették az ásúra napi felvonulás során a síita muzulmánok legfőbb dakkai szentélyének 2015. október 24-i felrobbantása kapcsán is, melynek során egy serdülő fiú vesztette életét és több tucat ember megsebesült;

| S. | mivel a kormány javaslatot nyújtott be a külföldi adományokra (önkéntes tevékenységekre) vonatkozó rendelet tervezetére, amelynek célja, hogy a külföldi támogatásban részesülő csoportok tevékenységét és finanszírozását szabályozza; |
| --- | --- |

S.

mivel a kormány javaslatot nyújtott be a külföldi adományokra (önkéntes tevékenységekre) vonatkozó rendelet tervezetére, amelynek célja, hogy a külföldi támogatásban részesülő csoportok tevékenységét és finanszírozását szabályozza;

| 1. | elítéli az iszlám szélsőségesek által a nem vallásos indíttatású írók és bloggerek, valamint a vallási kisebbségek és a külföldi humanitárius dolgozók ellen elkövetett egyre több merényletet; sajnálatát fejezi ki a kioltott emberéletek miatt, és őszinte részvétét fejezi ki az áldozatoknak és családjuknak; |
| --- | --- |

1.

elítéli az iszlám szélsőségesek által a nem vallásos indíttatású írók és bloggerek, valamint a vallási kisebbségek és a külföldi humanitárius dolgozók ellen elkövetett egyre több merényletet; sajnálatát fejezi ki a kioltott emberéletek miatt, és őszinte részvétét fejezi ki az áldozatoknak és családjuknak;

| 2. | felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy még erőteljesebben ítéljék el a véleménynyilvánítás szabadsága elleni folyamatos rémtetteket, és hogy haladéktalanul vessenek véget az újságírók, a bloggerek és a civil társadalom elleni valamennyi erőszakos cselekménynek, zaklatásnak, megfélemlítésnek vagy cenzúrának; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy még erőteljesebben ítéljék el a véleménynyilvánítás szabadsága elleni folyamatos rémtetteket, és hogy haladéktalanul vessenek véget az újságírók, a bloggerek és a civil társadalom elleni valamennyi erőszakos cselekménynek, zaklatásnak, megfélemlítésnek vagy cenzúrának;

| 3. | legmélyebb aggodalmának ad hangot a szabad véleménynyilvánításhoz fűződő jog kapcsán egyre romló légkör miatt, amely a vallási fundamentalizmus, az intolerancia és szélsőséges erőszak felerősödését kíséri Bangladesben; felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy a hatóságok megfelelőbb védelmet nyújtsanak az aktivisták és az újságírók számára; felhívja az összes politikai pártot és vezetőiket, hogy ellentmondást nem tűrő módon és a nyilvánosság előtt ítéljék el a szélsőséges erőszakot, és hogy támogassák a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő jogot; |
| --- | --- |

3.

legmélyebb aggodalmának ad hangot a szabad véleménynyilvánításhoz fűződő jog kapcsán egyre romló légkör miatt, amely a vallási fundamentalizmus, az intolerancia és szélsőséges erőszak felerősödését kíséri Bangladesben; felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy a hatóságok megfelelőbb védelmet nyújtsanak az aktivisták és az újságírók számára; felhívja az összes politikai pártot és vezetőiket, hogy ellentmondást nem tűrő módon és a nyilvánosság előtt ítéljék el a szélsőséges erőszakot, és hogy támogassák a véleménynyilvánítás szabadságához fűződő jogot;

| 4. | emlékezteti az illetékes bangladesi hatóságokat nemzeti és nemzetközi jogi kötelezettségeikre, köztük azon felelősségükre, hogy politikai vagy vallási meggyőződéstől függetlenül biztosítaniuk kell a polgárok biztonságát és védelmét, valamint hogy garantálniuk kell, hogy a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát önkényes korlátozásoktól és cenzúrától mentesen lehessen gyakorolni az országban; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti az illetékes bangladesi hatóságokat nemzeti és nemzetközi jogi kötelezettségeikre, köztük azon felelősségükre, hogy politikai vagy vallási meggyőződéstől függetlenül biztosítaniuk kell a polgárok biztonságát és védelmét, valamint hogy garantálniuk kell, hogy a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát önkényes korlátozásoktól és cenzúrától mentesen lehessen gyakorolni az országban;

| 5. | felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy az ellenzéki pártok az elmúlt évek során – és kiváltképpen a 2014. januári választásokat megelőző és azután következő hónapokban – eltűnt tagjai ügyében biztosítsák a független vizsgálatokat és magyarázatot; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy az ellenzéki pártok az elmúlt évek során – és kiváltképpen a 2014. januári választásokat megelőző és azután következő hónapokban – eltűnt tagjai ügyében biztosítsák a független vizsgálatokat és magyarázatot;

| 6. | sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy független, hiteles és átlátható eljárások, valamint tisztességes bírósági tárgyalások révén, ám a halálbüntetés mellőzésével akadályozzák meg a büntetlenséget, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt az elkövetők azonosítása és bíróság elé állítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy független, hiteles és átlátható eljárások, valamint tisztességes bírósági tárgyalások révén, ám a halálbüntetés mellőzésével akadályozzák meg a büntetlenséget, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt az elkövetők azonosítása és bíróság elé állítása érdekében;

| 7. | tudomásul veszi, hogy Abhijit Roy, Washiqur Rahman Babu és Niladri Chatterjee meggyilkolása kapcsán folyamatos erőfeszítéseket tesznek az elkövetők letartóztatására; üdvözli, hogy előrelépés történt a Cesare Tavella olasz és Konio Hoshi japán állampolgár halála kapcsán folytatott bűnügyi nyomozásban; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi, hogy Abhijit Roy, Washiqur Rahman Babu és Niladri Chatterjee meggyilkolása kapcsán folyamatos erőfeszítéseket tesznek az elkövetők letartóztatására; üdvözli, hogy előrelépés történt a Cesare Tavella olasz és Konio Hoshi japán állampolgár halála kapcsán folytatott bűnügyi nyomozásban;

| 8. | sürgeti a bangladesi kormányt, hogy a további öldöklés elkerülése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, azaz hozzon hatékony intézkedéseket az írók, a kiadók és más, megfenyegetett személyek hatékony védelme érdekében, nem csak azáltal, hogy különleges fizikai védelmet biztosít a potenciálisan erőszak célpontjává vált személyeknek, hanem azáltal is, hogy az összes fajta szélsőséges nézetet megkérdőjelező nyilvános vitákat nyit; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a bangladesi kormányt, hogy a további öldöklés elkerülése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, azaz hozzon hatékony intézkedéseket az írók, a kiadók és más, megfenyegetett személyek hatékony védelme érdekében, nem csak azáltal, hogy különleges fizikai védelmet biztosít a potenciálisan erőszak célpontjává vált személyeknek, hanem azáltal is, hogy az összes fajta szélsőséges nézetet megkérdőjelező nyilvános vitákat nyit;

| 9. | felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy állítsák vissza a média teljes függetlenségét, hogy ejtsék az olyan kiadók és újságírók ellen felhozott összes vádat, amelyek a kormányt bíráló tartalmakat tettek közzé, hogy engedélyezzék az összes bezáratott médiaház újbóli megnyitását, valamint hogy haladéktalanul állítsák vissza a kiadványok valamennyi – többek között elektronikus – formájához való teljes körű és akadálytalan hozzáférést; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy állítsák vissza a média teljes függetlenségét, hogy ejtsék az olyan kiadók és újságírók ellen felhozott összes vádat, amelyek a kormányt bíráló tartalmakat tettek közzé, hogy engedélyezzék az összes bezáratott médiaház újbóli megnyitását, valamint hogy haladéktalanul állítsák vissza a kiadványok valamennyi – többek között elektronikus – formájához való teljes körű és akadálytalan hozzáférést;

| 10. | felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy sürgősen tegyenek eleget kötelezettségeiknek, és léptessék életbe az újságírók biztonságával és a büntetlenség kérdésével foglalkozó, 2013-ban elfogadott ENSZ cselekvési tervet; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy sürgősen tegyenek eleget kötelezettségeiknek, és léptessék életbe az újságírók biztonságával és a büntetlenség kérdésével foglalkozó, 2013-ban elfogadott ENSZ cselekvési tervet;

| 11. | felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy biztosítsák a bírósági rendszer függetlenségét és pártatlanságát, továbbá módosítsák az információs és kommunikációs technológiákról szóló törvényt és a 2015. évi kiberbiztonsági törvényt annak érdekében, hogy azokat összhangba hozzák a szólásszabadságra vonatkozó nemzetközi normákkal, és töröljék el az „államellenes” kiadványok bűncselekménnyé minősítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy biztosítsák a bírósági rendszer függetlenségét és pártatlanságát, továbbá módosítsák az információs és kommunikációs technológiákról szóló törvényt és a 2015. évi kiberbiztonsági törvényt annak érdekében, hogy azokat összhangba hozzák a szólásszabadságra vonatkozó nemzetközi normákkal, és töröljék el az „államellenes” kiadványok bűncselekménnyé minősítésének lehetőségét;

| 12. | mélységes aggodalmát fejezi ki az egyre-másra elkövetett etnikai és vallási indíttatású erőszakos cselekmények, és különösen a nők és az LMBTI-személyek ellen elkövetett, nemi alapú erőszak miatt; sürgeti a bangladesi kormányt, valamint a vallási szervezeteket és vezetőiket, hogy kezdjék meg a megbékélési folyamatot; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy állítsa igazságszolgáltatás elé az ilyen jellegű erőszakos cselekmények elkövetőit; sürgeti továbbá a bangladesi kormányt, hogy nyújtson megfelelő védelmet és garanciákat a síita muzulmánokhoz, az ahmedistákhoz, a hindukhoz, a buddhistákhoz és a keresztényekhez, illetve a bihariakhoz hasonló kisebbségeknek; |
| --- | --- |

12.

mélységes aggodalmát fejezi ki az egyre-másra elkövetett etnikai és vallási indíttatású erőszakos cselekmények, és különösen a nők és az LMBTI-személyek ellen elkövetett, nemi alapú erőszak miatt; sürgeti a bangladesi kormányt, valamint a vallási szervezeteket és vezetőiket, hogy kezdjék meg a megbékélési folyamatot; sürgeti a bangladesi kormányt, hogy állítsa igazságszolgáltatás elé az ilyen jellegű erőszakos cselekmények elkövetőit; sürgeti továbbá a bangladesi kormányt, hogy nyújtson megfelelő védelmet és garanciákat a síita muzulmánokhoz, az ahmedistákhoz, a hindukhoz, a buddhistákhoz és a keresztényekhez, illetve a bihariakhoz hasonló kisebbségeknek;

| 13. | rámutat, hogy a külföldi adományokra (önkéntes tevékenységekre) vonatkozó 2014. évi rendelet néhány alkalommal törvényes civil társadalmi szervezetek önkényes állami ellenőrzéséhez vezetett; felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy ennek megakadályozása érdekében vizsgálják felül a rendeletet; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a külföldi adományokra (önkéntes tevékenységekre) vonatkozó 2014. évi rendelet néhány alkalommal törvényes civil társadalmi szervezetek önkényes állami ellenőrzéséhez vezetett; felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy ennek megakadályozása érdekében vizsgálják felül a rendeletet;

| 14. | felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy sürgősen tegyenek eleget kötelezettségeiknek, és léptessék életbe az újságírók biztonságával és a büntetlenség kérdésével foglalkozó, 2013-ban elfogadott ENSZ cselekvési tervet; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy sürgősen tegyenek eleget kötelezettségeiknek, és léptessék életbe az újságírók biztonságával és a büntetlenség kérdésével foglalkozó, 2013-ban elfogadott ENSZ cselekvési tervet;

| 15. | kéri a bangladesi kormányt, hogy küldetésük teljesítése érdekében engedjen bejutást az országba a nemzetközi nem kormányzati szervezetek számára, továbbá biztosítsa, hogy az összes emberi jogi és civil társadalmi szervezet félelemtől és elnyomástól mentes légkörben tudjon működni; |
| --- | --- |

15.

kéri a bangladesi kormányt, hogy küldetésük teljesítése érdekében engedjen bejutást az országba a nemzetközi nem kormányzati szervezetek számára, továbbá biztosítsa, hogy az összes emberi jogi és civil társadalmi szervezet félelemtől és elnyomástól mentes légkörben tudjon működni;

| 16. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és az EU küldöttségét, valamint a tagállami küldöttségeket, hogy szorosan kísérjék figyelemmel az emberi jogi és a politikai helyzetet Bangladesben, és hogy ennek érdekében használják az összes rendelkezésre álló eszközt, köztük a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét; |
| --- | --- |

16.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és az EU küldöttségét, valamint a tagállami küldöttségeket, hogy szorosan kísérjék figyelemmel az emberi jogi és a politikai helyzetet Bangladesben, és hogy ennek érdekében használják az összes rendelkezésre álló eszközt, köztük a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét;

| 17. | felszólítja az EU-t, hogy az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos stratégiai keretével összhangban haladéktalanul vesse fel a fent említett aggályokat és ajánlásokat a bangladesi hatóságoknak; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az EU-t, hogy az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos stratégiai keretével összhangban haladéktalanul vesse fel a fent említett aggályokat és ajánlásokat a bangladesi hatóságoknak;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, az ENSZ főtitkárának, valamint Banglades kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, az ENSZ főtitkárának, valamint Banglades kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0516.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0024.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0045.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/140

---

P8_TA(2015)0415

A dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állása a WTO 10. miniszteri konferenciáját megelőzően

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról a WTO tizedik miniszteri konferenciáját megelőzően (2015/2632(RSP))

(2017/C 366/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára (1),

| — | tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő, a dohai forduló értékeléséről szóló 2006. április 4-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő, a dohai forduló értékeléséről szóló 2006. április 4-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. október 9-i (5), a 2009. december 16-i (6), a 2011. szeptember 14-i (7) és a 2013. november 21-i (8) állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. október 9-i (5), a 2009. december 16-i (6), a 2011. szeptember 14-i (7) és a 2013. november 21-i (8) állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a 2013 decemberében, Baliban megrendezett kilencedik miniszteri konferenciára és különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013 decemberében, Baliban megrendezett kilencedik miniszteri konferenciára és különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra (9),

| — | tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia éves ülésén 2015. február 17-én Genfben konszenzussal elfogadott záródokumentumra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia éves ülésén 2015. február 17-én Genfben konszenzussal elfogadott záródokumentumra (10),

| — | tekintettel a WTO 2015. június 17-i küldöttségvezető ülésén tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 2015. június 17-i küldöttségvezető ülésén tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira (11),

| — | tekintettel a kereskedelemösztönző támogatások 2015. június 30. és július 2. között Genfben lefolytatott ötödik átfogó felülvizsgálatára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelemösztönző támogatások 2015. június 30. és július 2. között Genfben lefolytatott ötödik átfogó felülvizsgálatára (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2001-ben útjára indított dohai forduló célja új kereskedelmi lehetőségek teremtése, a többoldalú kereskedelem szabályainak megerősítése és a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlytalanságainak kezelése, ami abban nyilvánul meg, hogy a tárgyalások középpontjába a fejlődő országok, és különösen a legkevésbé fejlett országok szükségleteit és érdekeit állítják; mivel e célkitűzések abból a meggyőződésből erednek, hogy egy igazságosabb és méltányosabb szabályokon alapuló többoldalú rendszer hozzá tud járulni az összes földrész gazdasági fejlődését szolgáló tisztességes és szabad kereskedelem kialakításához és a szegénység csökkentéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2001-ben útjára indított dohai forduló célja új kereskedelmi lehetőségek teremtése, a többoldalú kereskedelem szabályainak megerősítése és a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlytalanságainak kezelése, ami abban nyilvánul meg, hogy a tárgyalások középpontjába a fejlődő országok, és különösen a legkevésbé fejlett országok szükségleteit és érdekeit állítják; mivel e célkitűzések abból a meggyőződésből erednek, hogy egy igazságosabb és méltányosabb szabályokon alapuló többoldalú rendszer hozzá tud járulni az összes földrész gazdasági fejlődését szolgáló tisztességes és szabad kereskedelem kialakításához és a szegénység csökkentéséhez;

| B. | mivel az Unió következetesen szorgalmazta a kereskedelem határozott, többoldalú, szabályalapú megközelítését, ugyanakkor elismerte, hogy a kiegészítő megközelítések – például a kétoldalú, regionális és többoldalú megállapodások – szintén elősegíthetik a kereskedelmi nyitást és a gazdasági fejlődést, különösen a liberalizáció újraindítása, valamint a szabályok és elvek korszerűsítése révén a WTO által kevésbé felügyelt politikai területeken, és támogathatják a többoldalú rendszert, amennyiben az érintett megállapodások megfelelnek a WTO előírásainak, közösen elfogadott szabályokon alapulnak és megteremtik a feltételeket a lehetséges jövőbeni multilaterális kerethez; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió következetesen szorgalmazta a kereskedelem határozott, többoldalú, szabályalapú megközelítését, ugyanakkor elismerte, hogy a kiegészítő megközelítések – például a kétoldalú, regionális és többoldalú megállapodások – szintén elősegíthetik a kereskedelmi nyitást és a gazdasági fejlődést, különösen a liberalizáció újraindítása, valamint a szabályok és elvek korszerűsítése révén a WTO által kevésbé felügyelt politikai területeken, és támogathatják a többoldalú rendszert, amennyiben az érintett megállapodások megfelelnek a WTO előírásainak, közösen elfogadott szabályokon alapulnak és megteremtik a feltételeket a lehetséges jövőbeni multilaterális kerethez;

| C. | mivel bár a WTO és a WTO keretében megkötött megállapodásokban rögzített szabályok elősegítették annak megakadályozását, hogy az 1930-as évek óta tapasztalt legsúlyosabb pénzügyi és gazdasági válságra adott válaszként kiforrott és elterjedt protekcionizmust alkalmazzanak, és mivel egy 2014. novemberi WTO-jelentés szerint a 2008-ban kezdődő válság óta bejegyzett 1 244 megszorító intézkedésből csak 282-t távolítottak el, ami növeli az ilyen intézkedések elleni fellépés fokozására irányuló igényt; mivel a szabályok megújításának meghiúsulása a belföldi piacok és termelők védelmének új és innovatív módjaihoz vezethet; |
| --- | --- |

C.

mivel bár a WTO és a WTO keretében megkötött megállapodásokban rögzített szabályok elősegítették annak megakadályozását, hogy az 1930-as évek óta tapasztalt legsúlyosabb pénzügyi és gazdasági válságra adott válaszként kiforrott és elterjedt protekcionizmust alkalmazzanak, és mivel egy 2014. novemberi WTO-jelentés szerint a 2008-ban kezdődő válság óta bejegyzett 1 244 megszorító intézkedésből csak 282-t távolítottak el, ami növeli az ilyen intézkedések elleni fellépés fokozására irányuló igényt; mivel a szabályok megújításának meghiúsulása a belföldi piacok és termelők védelmének új és innovatív módjaihoz vezethet;

| D. | mivel a nyitott és tisztességes többoldalú kereskedelmet jobban korlátozzák a különböző nem vámjellegű akadályok, mint a kereskedelmi vámok, amelyeket alapjában véve a globalizáció előrehaladtával felszámolnak; |
| --- | --- |

D.

mivel a nyitott és tisztességes többoldalú kereskedelmet jobban korlátozzák a különböző nem vámjellegű akadályok, mint a kereskedelmi vámok, amelyeket alapjában véve a globalizáció előrehaladtával felszámolnak;

| E. | mivel azonban fontos figyelembe venni bizonyos ágazatok, és különösen a mezőgazdasági ágazat érzékenységét a piac megnyitása tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel azonban fontos figyelembe venni bizonyos ágazatok, és különösen a mezőgazdasági ágazat érzékenységét a piac megnyitása tekintetében;

| F. | mivel a közös agrárpolitika reformja az Európai Unió hozzájárulása a dohai forduló elvárásaihoz; |
| --- | --- |

F.

mivel a közös agrárpolitika reformja az Európai Unió hozzájárulása a dohai forduló elvárásaihoz;

| G. | mivel a 2013. évi kilencedik miniszteri konferencia eredményei általános jelentőségűek a szervezés és különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését célzó, a konferencián megkötött megállapodás tekintetében, amely a WTO megalapítása, azaz 1995 óta az első megkötött többoldalú megállapodás; mivel az Európai Unió 2015. október 5-én ratifikálta a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2013. évi kilencedik miniszteri konferencia eredményei általános jelentőségűek a szervezés és különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését célzó, a konferencián megkötött megállapodás tekintetében, amely a WTO megalapítása, azaz 1995 óta az első megkötött többoldalú megállapodás; mivel az Európai Unió 2015. október 5-én ratifikálta a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást;

| H. | mivel a dohai fejlesztési menetrendről a közelmúltban folytatott megbeszélések egyértelműen rámutattak, hogy a célkitűzések szintjét felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy valamennyi tárgyalási pillérben reális eredmények szülessenek, és e felülvizsgálat során teljes mértékben figyelembe kell venni a jelenlegi kereskedelmi környezet realitását; |
| --- | --- |

H.

mivel a dohai fejlesztési menetrendről a közelmúltban folytatott megbeszélések egyértelműen rámutattak, hogy a célkitűzések szintjét felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy valamennyi tárgyalási pillérben reális eredmények szülessenek, és e felülvizsgálat során teljes mértékben figyelembe kell venni a jelenlegi kereskedelmi környezet realitását;

| I. | mivel a WTO tizedik miniszteri konferenciája 2015. december 15. és 18. között kerül megrendezésre Kenyában, most először tartanak WTO miniszteri konferenciát afrikai országban; mivel az EU továbbra is határozottan elkötelezett a dohai fejlesztési menetrend mellett, és elismeri, hogy a dohai fejlesztési menetrend elősegítésére vonatkozó politikai megállapodás fontos szerepet játszik majd abban, hogy biztosítani lehessen, hogy a WTO tárgyalási szerepe továbbra is központi szerepet játsszon a kereskedelem további világszintű liberalizációjában; |
| --- | --- |

I.

mivel a WTO tizedik miniszteri konferenciája 2015. december 15. és 18. között kerül megrendezésre Kenyában, most először tartanak WTO miniszteri konferenciát afrikai országban; mivel az EU továbbra is határozottan elkötelezett a dohai fejlesztési menetrend mellett, és elismeri, hogy a dohai fejlesztési menetrend elősegítésére vonatkozó politikai megállapodás fontos szerepet játszik majd abban, hogy biztosítani lehessen, hogy a WTO tárgyalási szerepe továbbra is központi szerepet játsszon a kereskedelem további világszintű liberalizációjában;

| 1. | ismételten megerősíti, hogy teljes mértékben elkötelezett a tartós értékkel bíró multilateralizmus mellett, és olyan kereskedelmi menetrendet szorgalmaz, amely a minden fél érdekeit szolgáló, szabad és tisztességes kereskedelmen alapul, és amelynek középpontjában a fejlődés áll; |
| --- | --- |

1.

ismételten megerősíti, hogy teljes mértékben elkötelezett a tartós értékkel bíró multilateralizmus mellett, és olyan kereskedelmi menetrendet szorgalmaz, amely a minden fél érdekeit szolgáló, szabad és tisztességes kereskedelmen alapul, és amelynek középpontjában a fejlődés áll;

| 2. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tárgyalások során teljes mértékben figyelembe vegyék az alacsony jövedelmű fejlődő és a legkevésbé fejlett országok különleges igényeit és érdekeit; szükségesnek tartja az alacsony jövedelem egyértelmű meghatározását a fejlődő és feltörekvő gazdaságokban; ismételten hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy a különleges és differenciált bánásmód elve a tárgyalások szerves részét képezze, tükrözve a WTO-tagok eltérő gazdasági fejlettségi szintjét, a dohai miniszteri nyilatkozat (44) bekezdésében leírtak szerint; úgy véli, hogy a különleges és differenciált bánásmódra vonatkozó fontos rendelkezéseket pontosabbá és célzottabbá kellene tenni, és rendszeresen felül kellene vizsgálni őket annak érdekében, hogy válaszolni lehessen a leginkább rászoruló fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok igényeire; helyesli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését célzó megállapodás példáját a különleges és differenciált bánásmód elvének működtetésében a végrehajtási szakaszban, ami hasznos példaként szolgálhat a különleges és differenciált bánásmódra vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatában és célirányosításában; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tárgyalások során teljes mértékben figyelembe vegyék az alacsony jövedelmű fejlődő és a legkevésbé fejlett országok különleges igényeit és érdekeit; szükségesnek tartja az alacsony jövedelem egyértelmű meghatározását a fejlődő és feltörekvő gazdaságokban; ismételten hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy a különleges és differenciált bánásmód elve a tárgyalások szerves részét képezze, tükrözve a WTO-tagok eltérő gazdasági fejlettségi szintjét, a dohai miniszteri nyilatkozat (44) bekezdésében leírtak szerint; úgy véli, hogy a különleges és differenciált bánásmódra vonatkozó fontos rendelkezéseket pontosabbá és célzottabbá kellene tenni, és rendszeresen felül kellene vizsgálni őket annak érdekében, hogy válaszolni lehessen a leginkább rászoruló fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok igényeire; helyesli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését célzó megállapodás példáját a különleges és differenciált bánásmód elvének működtetésében a végrehajtási szakaszban, ami hasznos példaként szolgálhat a különleges és differenciált bánásmódra vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatában és célirányosításában;

| 3. | támogatja a WTO szervezeti átalakítását a közösen elfogadott és alkalmazott szabályokon alapuló, nyílt, tisztességes és megkülönböztetéstől mentes, továbbá a sokszínű gazdasági szereplők, köztük a kkv-k, mikrovállalkozások és innovatív induló vállalkozások szerepét és érdekeit fokozottabban figyelembe vevő kereskedelmi rendszer hatékonyabb biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

támogatja a WTO szervezeti átalakítását a közösen elfogadott és alkalmazott szabályokon alapuló, nyílt, tisztességes és megkülönböztetéstől mentes, továbbá a sokszínű gazdasági szereplők, köztük a kkv-k, mikrovállalkozások és innovatív induló vállalkozások szerepét és érdekeit fokozottabban figyelembe vevő kereskedelmi rendszer hatékonyabb biztosítása érdekében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kilencedik miniszteri konferencia határozataira kell építeni annak érdekében, hogy érdemi előrelépést lehessen elérni a Nairobiban 2015 decemberében megrendezésre kerülő tizedik miniszteri konferencián, lehetővé téve a dohai forduló mielőbbi lezárását; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a kilencedik miniszteri konferencia határozataira kell építeni annak érdekében, hogy érdemi előrelépést lehessen elérni a Nairobiban 2015 decemberében megrendezésre kerülő tizedik miniszteri konferencián, lehetővé téve a dohai forduló mielőbbi lezárását;

| 5. | úgy gondolja, hogy a kereskedelem liberalizációja fontos eszköze a fenntartható gazdasági növekedésnek és fejlődésnek, amit azonban megfelelő, makro- és mikroökonómiai intézkedéseket – ideértve a költségvetés átláthatóságát, a költségvetési politikákat és az adózás arányosságát –, valamint a közigazgatás egyszerűsítését, oktatást és képzést, intézményi reformokat és szociális politikákat tartalmazó kísérő politikákkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy a kereskedelmi reformok előnyeit teljes körűen kiaknázzák és jobban elosszák, és hatékonyan ellensúlyozzák az esetleges negatív hatásokat; |
| --- | --- |

5.

úgy gondolja, hogy a kereskedelem liberalizációja fontos eszköze a fenntartható gazdasági növekedésnek és fejlődésnek, amit azonban megfelelő, makro- és mikroökonómiai intézkedéseket – ideértve a költségvetés átláthatóságát, a költségvetési politikákat és az adózás arányosságát –, valamint a közigazgatás egyszerűsítését, oktatást és képzést, intézményi reformokat és szociális politikákat tartalmazó kísérő politikákkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy a kereskedelmi reformok előnyeit teljes körűen kiaknázzák és jobban elosszák, és hatékonyan ellensúlyozzák az esetleges negatív hatásokat;

| 6. | felhívja a figyelmet „A kereskedelmi költségek csökkentése az inkluzív, fenntartható növekedés érdekében” címmel 2015 júliusában Genfben megrendezett ötödik felülvizsgálati konferenciára, amely különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtására összpontosított; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet „A kereskedelmi költségek csökkentése az inkluzív, fenntartható növekedés érdekében” címmel 2015 júliusában Genfben megrendezett ötödik felülvizsgálati konferenciára, amely különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtására összpontosított;

| 7. | felszólítja a WTO tagjait a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás gyors ratifikálására és végrehajtására annak érdekében, hogy az kellő időben hatályba léphessen a tizedik miniszteri konferenciára; úgy véli, hogy ez a megállapodás jelentős előnyökkel járna valamennyi WTO-tag, különösen a fejlődő országok, valamint az érintett gazdasági szereplők számára, mivel növelné az átláthatóságot és a jogbiztonságot, valamint csökkentené az adminisztratív költségeket és a vámeljárások időtartamát, ami hosszú távon lehetővé tenné, hogy teljes mértékben kihasználják a regionális és globális ellátási láncok egyre nagyobb elterjedése révén teremtődő lehetőségeket, továbbá lehetővé tenné a kkv-k számára a nyitottabb piacok előnyeinek kiaknázását; rámutat arra, hogy a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok számára továbbra is elérhetővé kell tenni a kapacitásépítést és a technikai segítségnyújtást – szem előtt tartva az egyablakos megoldásokat és az elektronikus dokumentáció egyszerűsítését – annak érdekében, hogy azok növelhessék termelési kapacitásukat, és így nagyobb arányban részesüljenek a globális ellátási láncok hozzáadott értékéből; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a WTO tagjait a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás gyors ratifikálására és végrehajtására annak érdekében, hogy az kellő időben hatályba léphessen a tizedik miniszteri konferenciára; úgy véli, hogy ez a megállapodás jelentős előnyökkel járna valamennyi WTO-tag, különösen a fejlődő országok, valamint az érintett gazdasági szereplők számára, mivel növelné az átláthatóságot és a jogbiztonságot, valamint csökkentené az adminisztratív költségeket és a vámeljárások időtartamát, ami hosszú távon lehetővé tenné, hogy teljes mértékben kihasználják a regionális és globális ellátási láncok egyre nagyobb elterjedése révén teremtődő lehetőségeket, továbbá lehetővé tenné a kkv-k számára a nyitottabb piacok előnyeinek kiaknázását; rámutat arra, hogy a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok számára továbbra is elérhetővé kell tenni a kapacitásépítést és a technikai segítségnyújtást – szem előtt tartva az egyablakos megoldásokat és az elektronikus dokumentáció egyszerűsítését – annak érdekében, hogy azok növelhessék termelési kapacitásukat, és így nagyobb arányban részesüljenek a globális ellátási láncok hozzáadott értékéből;

| 8. | ösztönzi a WTO-tagokat, hogy proaktívan támogassák a WTO erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy hatékony és eredményes munkakapcsolatokat és mélyebb együttműködést alakítson ki más olyan nemzetközi szervezetekkel – különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, az Egészségügyi Világszervezettel, az ENSZ-szel, valamint annak ügynökségeivel és szerveivel, például az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával, Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével, Környezetvédelmi Programjával, Fejlesztési Programjával és Éghajlat-változási Keretegyezményével, továbbá a Nemzetközi Valutaalappal, a Világbankkal, illetve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel –, amelyek munkája kihatással van a világkereskedelmi tárgyalásokra, törekedve a kereskedelmi és nem kereskedelmi megfontolások közötti összhang biztosítására; támogatja a nemzetközi szabványok elfogadására és a szabályozási együttműködésre irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi a WTO-tagokat, hogy proaktívan támogassák a WTO erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy hatékony és eredményes munkakapcsolatokat és mélyebb együttműködést alakítson ki más olyan nemzetközi szervezetekkel – különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, az Egészségügyi Világszervezettel, az ENSZ-szel, valamint annak ügynökségeivel és szerveivel, például az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával, Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével, Környezetvédelmi Programjával, Fejlesztési Programjával és Éghajlat-változási Keretegyezményével, továbbá a Nemzetközi Valutaalappal, a Világbankkal, illetve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel –, amelyek munkája kihatással van a világkereskedelmi tárgyalásokra, törekedve a kereskedelmi és nem kereskedelmi megfontolások közötti összhang biztosítására; támogatja a nemzetközi szabványok elfogadására és a szabályozási együttműködésre irányuló erőfeszítéseket;

| 9. | felhív arra, hogy alaposan fontolják meg a nem kereskedelmi szempontok WTO-szabályok szerinti jobb kezelésének kérdését, lehetővé téve a tagok számára legitim politikai célok követését, ugyanakkor nem akadályozva a piaci hozzáférést; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy határozottan támogatni kell a nemzetközi előírások elfogadására irányuló erőfeszítéseket, valamint hogy a fejlődő országok számára biztosítani kell a szükséges támogatást a szóban forgó előírásoknak való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

9.

felhív arra, hogy alaposan fontolják meg a nem kereskedelmi szempontok WTO-szabályok szerinti jobb kezelésének kérdését, lehetővé téve a tagok számára legitim politikai célok követését, ugyanakkor nem akadályozva a piaci hozzáférést; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy határozottan támogatni kell a nemzetközi előírások elfogadására irányuló erőfeszítéseket, valamint hogy a fejlődő országok számára biztosítani kell a szükséges támogatást a szóban forgó előírásoknak való megfelelés érdekében;

| 10. | meggyőződése, hogy az a tény, hogy nem vették megfelelő módon figyelembe a fejlődő országok gazdasági fejlettségi szintjének és sajátos szükségleteinek nagymértékű eltérését, komoly akadálya lehet az ezen országok javát szolgáló, a dohai forduló kinyilvánított célkitűzésének megfelelő hatékony intézkedések elfogadásának, és ez hátrányt jelent a legnehezebb helyzetben lévő fejlődő országok számára; sürgeti a fejlettebb fejlődő országokat, hogy már a jelenlegi forduló alkalmával vegyék ki részüket a kötelezettségvállalásokból, és tegyenek fejlettségi szintjüknek és ágazati versenyképességüknek megfelelő felajánlásokat; emlékeztet továbbá, hogy hatékony kritériumokat kell használni a differenciált elbánás kialakítására, nem kizárólag a bruttó nemzeti termék növekedése, hanem olyan mutatók figyelembevételével is, mint például a gazdasági sebezhetőség mutatója, valamint a kereskedelmi és fejlesztési mutató; |
| --- | --- |

10.

meggyőződése, hogy az a tény, hogy nem vették megfelelő módon figyelembe a fejlődő országok gazdasági fejlettségi szintjének és sajátos szükségleteinek nagymértékű eltérését, komoly akadálya lehet az ezen országok javát szolgáló, a dohai forduló kinyilvánított célkitűzésének megfelelő hatékony intézkedések elfogadásának, és ez hátrányt jelent a legnehezebb helyzetben lévő fejlődő országok számára; sürgeti a fejlettebb fejlődő országokat, hogy már a jelenlegi forduló alkalmával vegyék ki részüket a kötelezettségvállalásokból, és tegyenek fejlettségi szintjüknek és ágazati versenyképességüknek megfelelő felajánlásokat; emlékeztet továbbá, hogy hatékony kritériumokat kell használni a differenciált elbánás kialakítására, nem kizárólag a bruttó nemzeti termék növekedése, hanem olyan mutatók figyelembevételével is, mint például a gazdasági sebezhetőség mutatója, valamint a kereskedelmi és fejlesztési mutató;

| 11. | létfontosságúnak tartja, hogy a hosszú ideje tartó dohai fordulót úgy zárják le, hogy teljesítette a fejlesztésre vonatkozó megbízását; sürgeti ezért az összes WTO-tagot, hogy e végső célt tekintetbe véve kutassanak fel minden lehetséges megoldást, hogy nagyra törő, globális, kiegyensúlyozott és realisztikus eredményt érhessenek el; |
| --- | --- |

11.

létfontosságúnak tartja, hogy a hosszú ideje tartó dohai fordulót úgy zárják le, hogy teljesítette a fejlesztésre vonatkozó megbízását; sürgeti ezért az összes WTO-tagot, hogy e végső célt tekintetbe véve kutassanak fel minden lehetséges megoldást, hogy nagyra törő, globális, kiegyensúlyozott és realisztikus eredményt érhessenek el;

| 12. | üdvözli a környezetvédelmi termékekről szóló megállapodáshoz és az információtechnológiai megállapodáshoz hasonló többoldalú kezdeményezések, valamint a szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodáshoz hasonló kezdeményezések tekintetében eddig elért előrelépéseket; úgy véli, hogy a többoldalú megállapodások kiegészíthetik és támogathatják a multilaterális megközelítést azzal a végső céllal, hogy a tagok kritikus tömegét bevonják és többoldalúvá tegyék; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a környezetvédelmi termékekről szóló megállapodáshoz és az információtechnológiai megállapodáshoz hasonló többoldalú kezdeményezések, valamint a szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodáshoz hasonló kezdeményezések tekintetében eddig elért előrelépéseket; úgy véli, hogy a többoldalú megállapodások kiegészíthetik és támogathatják a multilaterális megközelítést azzal a végső céllal, hogy a tagok kritikus tömegét bevonják és többoldalúvá tegyék;

| 13. | kitart amellett, hogy a dohai fejlesztési forduló közeli végleges lezárása, valamint a legkevésbé fejlett országok világkereskedelemben való teljes részvételének megkönnyítése érdekében az Uniónak továbbra is vezető szerepet kell játszania a folyamatban lévő WTO-tárgyalásokkal kapcsolatos kézzelfogható előrehaladás előmozdításában azáltal, hogy hidat képez a WTO-tagok különböző álláspontjai között; |
| --- | --- |

13.

kitart amellett, hogy a dohai fejlesztési forduló közeli végleges lezárása, valamint a legkevésbé fejlett országok világkereskedelemben való teljes részvételének megkönnyítése érdekében az Uniónak továbbra is vezető szerepet kell játszania a folyamatban lévő WTO-tárgyalásokkal kapcsolatos kézzelfogható előrehaladás előmozdításában azáltal, hogy hidat képez a WTO-tagok különböző álláspontjai között;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a WTO döntő jelentőséggel bír a szabályozáson alapuló világkereskedelem és a kötelező érvényű kötelezettségvállalások végrehajtása és érvényesítése, valamint a kereskedelmi viták rendezése tekintetében, valamint hogy egyedülálló módon járul hozzá a nagyobb átláthatóság és szakértői felülvizsgálat előmozdításához, különösen a kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmus révén; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a WTO döntő jelentőséggel bír a szabályozáson alapuló világkereskedelem és a kötelező érvényű kötelezettségvállalások végrehajtása és érvényesítése, valamint a kereskedelmi viták rendezése tekintetében, valamint hogy egyedülálló módon járul hozzá a nagyobb átláthatóság és szakértői felülvizsgálat előmozdításához, különösen a kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmus révén;

| 15. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a Parlamentet továbbra is szorosan vonják be a tizedik miniszteri konferencia előkészítésébe, illetve a miniszteri konferencia ideje alatt folyamatosan tájékoztassák, és szükség esetén konzultáljanak vele; felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO parlamenti dimenziója jelentőségének növeléséről továbbra is próbálja meggyőzni a többi WTO-tagot; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a Parlamentet továbbra is szorosan vonják be a tizedik miniszteri konferencia előkészítésébe, illetve a miniszteri konferencia ideje alatt folyamatosan tájékoztassák, és szükség esetén konzultáljanak vele; felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO parlamenti dimenziója jelentőségének növeléséről továbbra is próbálja meggyőzni a többi WTO-tagot;

| 16. | felszólítja a WTO-tagokat, hogy a WTO parlamenti dimenziójának erősítésével biztosítsák a demokratikus legitimitást és az átláthatóságot; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a parlamenti képviselők számára jobb hozzáférést kell biztosítani a kereskedelmi tárgyalásokhoz, és be kell őket vonni a WTO-határozatok kidolgozásába és végrehajtásába, valamint hogy a polgárok érdekeinek védelmében a kereskedelmi politikákat megfelelő vizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a WTO-tagokat, hogy a WTO parlamenti dimenziójának erősítésével biztosítsák a demokratikus legitimitást és az átláthatóságot; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a parlamenti képviselők számára jobb hozzáférést kell biztosítani a kereskedelmi tárgyalásokhoz, és be kell őket vonni a WTO-határozatok kidolgozásába és végrehajtásába, valamint hogy a polgárok érdekeinek védelmében a kereskedelmi politikákat megfelelő vizsgálatnak kell alávetni;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO főtitkárának. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO főtitkárának.

---

(1)  WTO dohai miniszteri nyilatkozat (2001): miniszteri nyilatkozat WT/MIN(01)/DEC/1 (2001. november 20.).

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  A hongkongi miniszteri nyilatkozat WT/MIN(05)/DEC, elfogadva: 2005. december 18.

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(3)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

(4)  HL C 259. E, 2009.10.29., 77. o.

(5)  HL C 9. E, 2010.1.15., 31. o.

(6)  HL C 286. E, 2010.10.22., 1. o.

(7)  HL C 51. E, 2013.2.22., 84. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0511.

(9)  A bali miniszteri nyilatkozat WT/MIN(05)/DEC, elfogadva: 2013.12.7.

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade15/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/millenniumgoals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/144 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/144

---

P8_TA(2015)0416

Ecuadornak az EU és tagállamai, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz történő csatlakozása

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása Ecuadornak egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kolumbia és Peru között aláírt kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról (2015/2656(RSP))

(2017/C 366/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Ecuadornak az EU és Kolumbia/Peru közötti, 2014. július 17-én megkötött kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, EU és Ecuador között folytatott tárgyalások lezárására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ecuadornak az EU és Kolumbia/Peru közötti, 2014. július 17-én megkötött kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, EU és Ecuador között folytatott tárgyalások lezárására,

| — | tekintettel a jegyzőkönyv parafálására, amely lehetővé teszi Ecuador számára, hogy 2014. december 12-én a szomszédos Kolumbiához és Peruhoz csatlakozva, preferenciális kereskedelmi kapcsolatot létesíthessen az EU-val, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jegyzőkönyv parafálására, amely lehetővé teszi Ecuador számára, hogy 2014. december 12-én a szomszédos Kolumbiához és Peruhoz csatlakozva, preferenciális kereskedelmi kapcsolatot létesíthessen az EU-val,

| — | tekintettel az Ecuadorból származó árukra vonatkozó tarifális elbánásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslattal kapcsolatban 2014. december 17-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ecuadorból származó árukra vonatkozó tarifális elbánásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslattal kapcsolatban 2014. december 17-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (1),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2012. december 11-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradékról és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban 2012. december 11-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásba foglalt kétoldalú védzáradékról és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban 2012. december 11-én első olvasatban elfogadott álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i (5) , és az Európai Unió Latin-Amerikával való kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerikával ápolt kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2010. május 5-i (5) , és az Európai Unió Latin-Amerikával való kereskedelmi kapcsolatairól szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Ecuador csatlakozása a Kolumbiával és Peruval kötött kereskedelmi megállapodáshoz újabb döntő lépést jelent a hasonlóan gondolkodó, fontos és gyorsan fejlődő országokkal kötött szövetség felé egy olyan régióban, amely egyre inkább Ázsia és a csendes-óceáni térség felé fordul; |
| --- | --- |

A.

mivel Ecuador csatlakozása a Kolumbiával és Peruval kötött kereskedelmi megállapodáshoz újabb döntő lépést jelent a hasonlóan gondolkodó, fontos és gyorsan fejlődő országokkal kötött szövetség felé egy olyan régióban, amely egyre inkább Ázsia és a csendes-óceáni térség felé fordul;

| B. | mivel az Ecuadornak a Kolumbiával és Peruval kötött kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv szövege az EU és Ecuador törekvéseit egyaránt tükrözi azzal, hogy figyelembe veszi a piaci hozzáférés terén Ecuadornak kedvező aszimmetrikus kapcsolatokat, amit hozzáigazítottak ugyan a megállapodás szövegéhez, azonban teljes mértékben tartalmazza az Ecuador által kért egyedi kiigazításokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Ecuadornak a Kolumbiával és Peruval kötött kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv szövege az EU és Ecuador törekvéseit egyaránt tükrözi azzal, hogy figyelembe veszi a piaci hozzáférés terén Ecuadornak kedvező aszimmetrikus kapcsolatokat, amit hozzáigazítottak ugyan a megállapodás szövegéhez, azonban teljes mértékben tartalmazza az Ecuador által kért egyedi kiigazításokat;

| C. | mivel az ecuadori kormány az elmúlt nyolc évben 40,8 milliárd dollárt fektetett be a szociális ágazatba – többek között az oktatáshoz való hozzáférés, az egészségügyi ellátás és a szociális biztonság terén – olyan egyedi programokon keresztül, amelyek a legkiszolgáltatottabb csoportokat, például a gyerekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket célozzák; |
| --- | --- |

C.

mivel az ecuadori kormány az elmúlt nyolc évben 40,8 milliárd dollárt fektetett be a szociális ágazatba – többek között az oktatáshoz való hozzáférés, az egészségügyi ellátás és a szociális biztonság terén – olyan egyedi programokon keresztül, amelyek a legkiszolgáltatottabb csoportokat, például a gyerekeket, az időseket és a fogyatékossággal élőket célozzák;

| 1. | üdvözli az Ecuadornak az EU, Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvről Ecuadorral folytatott tárgyalások lezárását, elismerve, hogy ez jelentős előnyökkel fog szolgálni Ecuador Unióba irányuló exportja tekintetében, különösen abból a szempontból, hogy Ecuador már nem részesül az EU egyoldalú általános vámkedvezmény-rendszerének előnyeiből; szorgalmazza e megállapodás gyors és teljes körű hatálybalépését és végrehajtását, ami biztosítani fogja a polgárok és a környezet legmagasabb szintű védelmét; úgy véli, hogy e megállapodás serkenteni és diverzifikálni fogja a kereskedelmet és beruházást mindkét oldalon, a gazdasági és társadalmi fejlődés fontos motorja lesz és hozzájárul majd a szegénység enyhítéséhez és az egyenlőtlenségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Ecuadornak az EU, Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvről Ecuadorral folytatott tárgyalások lezárását, elismerve, hogy ez jelentős előnyökkel fog szolgálni Ecuador Unióba irányuló exportja tekintetében, különösen abból a szempontból, hogy Ecuador már nem részesül az EU egyoldalú általános vámkedvezmény-rendszerének előnyeiből; szorgalmazza e megállapodás gyors és teljes körű hatálybalépését és végrehajtását, ami biztosítani fogja a polgárok és a környezet legmagasabb szintű védelmét; úgy véli, hogy e megállapodás serkenteni és diverzifikálni fogja a kereskedelmet és beruházást mindkét oldalon, a gazdasági és társadalmi fejlődés fontos motorja lesz és hozzájárul majd a szegénység enyhítéséhez és az egyenlőtlenségek csökkentéséhez;

| 2. | emlékeztet arra, hogy mielőtt 2012. december 11-én hozzájárulását adta a kereskedelmi megállapodáshoz, a Parlament 2012. június 13-i állásfoglalásában felszólította az andoki országokat, hogy biztosítsák egy átlátható és kötelező erejű emberi-, környezeti és munkajogi ütemterv létrehozását, valamint arra, hogy a kolumbiai és a perui kormány a fenntartható fejlődéssel foglalkozó cselekvési terveket nyújtott be, mielőtt az Európai Parlament egyetértését adta; sürgeti az összes partnert, hogy az előterjesztett emberi, környezeti és munkajogi cselekvési tervek hatékony végrehajtásán munkálkodjon; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy mielőtt 2012. december 11-én hozzájárulását adta a kereskedelmi megállapodáshoz, a Parlament 2012. június 13-i állásfoglalásában felszólította az andoki országokat, hogy biztosítsák egy átlátható és kötelező erejű emberi-, környezeti és munkajogi ütemterv létrehozását, valamint arra, hogy a kolumbiai és a perui kormány a fenntartható fejlődéssel foglalkozó cselekvési terveket nyújtott be, mielőtt az Európai Parlament egyetértését adta; sürgeti az összes partnert, hogy az előterjesztett emberi, környezeti és munkajogi cselekvési tervek hatékony végrehajtásán munkálkodjon;

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Ecuador biztosítsa szakpolitikáinak a WTO és a kereskedelmi megállapodás keretében vállalt kötelezettségvállalásaival való összhangját, valamint biztosítson teljes átláthatóságot és e politikák elfogadása előtt az érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációt; ezért arra kéri Ecuadort, hogy haladéktalanul foglalkozzon a piachoz való hozzáférés tekintetében azonosított, még meglévő akadályokkal; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Ecuador biztosítsa szakpolitikáinak a WTO és a kereskedelmi megállapodás keretében vállalt kötelezettségvállalásaival való összhangját, valamint biztosítson teljes átláthatóságot és e politikák elfogadása előtt az érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációt; ezért arra kéri Ecuadort, hogy haladéktalanul foglalkozzon a piachoz való hozzáférés tekintetében azonosított, még meglévő akadályokkal;

| 4. | emlékezteti a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot arra a szerepre, amelyet a cselekvési terv hatékony alkalmazásának biztosításában kell betölteniük; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy megfelelő módon tájékoztatnia kell a Parlamentet e cselekvési tervek alkalmazásáról és a végrehajtásuk biztosítása érdekében hozott intézkedésekről; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot arra a szerepre, amelyet a cselekvési terv hatékony alkalmazásának biztosításában kell betölteniük; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy megfelelő módon tájékoztatnia kell a Parlamentet e cselekvési tervek alkalmazásáról és a végrehajtásuk biztosítása érdekében hozott intézkedésekről;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be a Parlamenthez és az EKSZ-hez egy átfogó jelentést a Bizottság által az együttműködési programokon keresztül végrehajtott intézkedésekről, különös tekintettel az oktatás, a képzés és a szabályozási együttműködés területére, a leginkább rászorulók számára történő társadalmi-gazdasági esélyteremtésre, valamint a demokratikus fejlődés elősegítésére, az emberi jogok és a munkajogok tiszteletben tartására és a környezet védelmére; ezzel összefüggésben arra ösztönzi a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki a fejlesztési együttműködési eszközt, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be a Parlamenthez és az EKSZ-hez egy átfogó jelentést a Bizottság által az együttműködési programokon keresztül végrehajtott intézkedésekről, különös tekintettel az oktatás, a képzés és a szabályozási együttműködés területére, a leginkább rászorulók számára történő társadalmi-gazdasági esélyteremtésre, valamint a demokratikus fejlődés elősegítésére, az emberi jogok és a munkajogok tiszteletben tartására és a környezet védelmére; ezzel összefüggésben arra ösztönzi a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki a fejlesztési együttműködési eszközt, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét;

| 6. | sürgeti az ecuadori kormányt, hogy a Kolumbia és Peru által benyújtott cselekvési terveket alapul véve hozzon hasonló intézkedéseket, mivel ez lehetőséget biztosít az állampolgárok általános életkörülményeinek javítására, beleértve az emberi és munkajogokat, és a környezetet; |
| --- | --- |

6.

sürgeti az ecuadori kormányt, hogy a Kolumbia és Peru által benyújtott cselekvési terveket alapul véve hozzon hasonló intézkedéseket, mivel ez lehetőséget biztosít az állampolgárok általános életkörülményeinek javítására, beleértve az emberi és munkajogokat, és a környezetet;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a demokrácia alapvetően fontos szerepet játszanak az Európai Unió és az andoki országok közötti kapcsolatban általában; ezért felszólítja a partnereket, hogy mozdítsák elő és biztosítsák az összes említett, a nemzetközi jogban rögzített jog és szabadság egyetemes és tényleges védelmét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a demokrácia alapvetően fontos szerepet játszanak az Európai Unió és az andoki országok közötti kapcsolatban általában; ezért felszólítja a partnereket, hogy mozdítsák elő és biztosítsák az összes említett, a nemzetközi jogban rögzített jog és szabadság egyetemes és tényleges védelmét;

| 8. | hangsúlyozza, hogy Ecuador gazdasága erőteljesen növekedett az elmúlt néhány évben és elismeri, hogy a gazdasági növekedés inkluzív volt; rámutat arra, hogy a növekedés közvetlenül csökkentette a szegénységet – különösen a szegénység szélsőséges formáit – és az egyenlőtlenséget, és növelte a középosztályt; üdvözli, hogy a Világbank legfrissebb adatai szerint 2006 és 2014 között a szegénység Ecuadorban 37,6 %-ról 22,5 %-ra, a mélyszegénység pedig 16,9 % -ról 7,7 % -ra csökkent; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy Ecuador gazdasága erőteljesen növekedett az elmúlt néhány évben és elismeri, hogy a gazdasági növekedés inkluzív volt; rámutat arra, hogy a növekedés közvetlenül csökkentette a szegénységet – különösen a szegénység szélsőséges formáit – és az egyenlőtlenséget, és növelte a középosztályt; üdvözli, hogy a Világbank legfrissebb adatai szerint 2006 és 2014 között a szegénység Ecuadorban 37,6 %-ról 22,5 %-ra, a mélyszegénység pedig 16,9 % -ról 7,7 % -ra csökkent;

| 9. | méltányolja, hogy az ecuadori kormány az elmúlt nyolc évben több mint 40 milliárd dollárt fektetett a szociális ágazatba; ösztönzi Ecuadort, hogy folytassa a sikeres progresszív szociális és fenntartható fejlesztési politikáját; |
| --- | --- |

9.

méltányolja, hogy az ecuadori kormány az elmúlt nyolc évben több mint 40 milliárd dollárt fektetett a szociális ágazatba; ösztönzi Ecuadort, hogy folytassa a sikeres progresszív szociális és fenntartható fejlesztési politikáját;

| 10. | elismeri az Ecuador által az elmúlt években végrehajtott szociális beruházások fontosságát; megerősíti, hogy támogat minden olyan, az ecuadori kormány és a helyi hatóságok által elfogadott jogalkotási vagy nem jogalkotási intézkedést, amelynek célja a szegénységgel, az egyenlőtlenségekkel, az erőszak valamennyi formájával, a büntetlenséggel, valamint a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel, különösen a kábítószer-kereskedelemmel szembeni fellépés, továbbá támogatja mindazon intézkedéseiket, amelyek a fenntartható és inkluzív társadalmi és gazdasági fejlődés elérése érdekében biztosítani hivatottak a munkavállalók, valamint a legkiszolgáltatottabb személyek és csoportok – köztük a gyermekek, a nők, a kisebbségek és az őslakos népek – jogainak hatékony védelmét; a gyermekek jogai tekintetében felhívja Ecuadort, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket és fogadjon el megerősített intézkedéseket az oktatásra és a gyermekmunka elleni küzdelemre irányulóan; |
| --- | --- |

10.

elismeri az Ecuador által az elmúlt években végrehajtott szociális beruházások fontosságát; megerősíti, hogy támogat minden olyan, az ecuadori kormány és a helyi hatóságok által elfogadott jogalkotási vagy nem jogalkotási intézkedést, amelynek célja a szegénységgel, az egyenlőtlenségekkel, az erőszak valamennyi formájával, a büntetlenséggel, valamint a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel, különösen a kábítószer-kereskedelemmel szembeni fellépés, továbbá támogatja mindazon intézkedéseiket, amelyek a fenntartható és inkluzív társadalmi és gazdasági fejlődés elérése érdekében biztosítani hivatottak a munkavállalók, valamint a legkiszolgáltatottabb személyek és csoportok – köztük a gyermekek, a nők, a kisebbségek és az őslakos népek – jogainak hatékony védelmét; a gyermekek jogai tekintetében felhívja Ecuadort, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket és fogadjon el megerősített intézkedéseket az oktatásra és a gyermekmunka elleni küzdelemre irányulóan;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a származási szabályokkal, valamint az Andok-térség és az EU közötti kereskedelmet, illetve az Andok-térség és a MERCOSUR közötti kereskedelmet érintő állat- és növényügyi intézkedésekkel (SPS) kapcsolatos eltérő rendelkezésekből fakadó összeegyeztethetőségi problémákat; kéri a Bizottságot, hogy szükség esetén nyújtson technikai segítséget az eltérő követelmények teljesítéséhez annak érdekében, hogy Dél-Amerikában megakadályozzák a regionális integrációs folyamatokban bekövetkező nemkívánatos zavarokat; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a származási szabályokkal, valamint az Andok-térség és az EU közötti kereskedelmet, illetve az Andok-térség és a MERCOSUR közötti kereskedelmet érintő állat- és növényügyi intézkedésekkel (SPS) kapcsolatos eltérő rendelkezésekből fakadó összeegyeztethetőségi problémákat; kéri a Bizottságot, hogy szükség esetén nyújtson technikai segítséget az eltérő követelmények teljesítéséhez annak érdekében, hogy Dél-Amerikában megakadályozzák a regionális integrációs folyamatokban bekövetkező nemkívánatos zavarokat;

| 12. | emlékeztet az Európai Unió azon célkitűzésére, hogy valamennyi, akár iparosodott, akár nem iparosodott partnerrel kötött kereskedelmi megállapodásba belefoglal egy, a „fenntartható kereskedelemről és fejlődésről” szóló kötelező érvényű fejezetet; ennek megfelelően támogatja egy olyan, a fenntartható fejlődésről szóló fejezetnek az EU és Ecuador közötti kereskedelmi megállapodásba való felvételét, amely tükrözi a partnerek közös kötelezettségvállalását a nemzetközi emberi jogi egyezményeknek és az ILO-egyezményeknek, valamint a legfontosabb többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak, mint például a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezménynek (CITES) való megfelelést és azok hatékony végrehajtását illetően; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet az Európai Unió azon célkitűzésére, hogy valamennyi, akár iparosodott, akár nem iparosodott partnerrel kötött kereskedelmi megállapodásba belefoglal egy, a „fenntartható kereskedelemről és fejlődésről” szóló kötelező érvényű fejezetet; ennek megfelelően támogatja egy olyan, a fenntartható fejlődésről szóló fejezetnek az EU és Ecuador közötti kereskedelmi megállapodásba való felvételét, amely tükrözi a partnerek közös kötelezettségvállalását a nemzetközi emberi jogi egyezményeknek és az ILO-egyezményeknek, valamint a legfontosabb többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak, mint például a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezménynek (CITES) való megfelelést és azok hatékony végrehajtását illetően;

| 13. | üdvözli az ecuadori Külkereskedelmi Minisztérium legutóbbi levelét, amely a nemekkel kapcsolatos ecuadori helyzetet értékeli; szorgalmazza, hogy konkrétan értékeljék a szabadkereskedelmi politikák nőkre gyakorolt hatásait, különösen a szegényebb térségekben; kéri, hogy alaposabban vegyék figyelembe a nők jogait, különösen, ha azokat a kereskedelempolitikák és azok hatásai befolyásolják vagy érintik; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az ecuadori Külkereskedelmi Minisztérium legutóbbi levelét, amely a nemekkel kapcsolatos ecuadori helyzetet értékeli; szorgalmazza, hogy konkrétan értékeljék a szabadkereskedelmi politikák nőkre gyakorolt hatásait, különösen a szegényebb térségekben; kéri, hogy alaposabban vegyék figyelembe a nők jogait, különösen, ha azokat a kereskedelempolitikák és azok hatásai befolyásolják vagy érintik;

| 14. | megjegyzi, hogy a kereskedelmi megállapodás vitarendezési fejezete nem foglalja magába a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a kereskedelmi megállapodás vitarendezési fejezete nem foglalja magába a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet rendelkezéseit;

| 15. | üdvözli, hogy Ecuador ratifikálta mind a nyolc alapvető ILO-egyezményt; ragaszkodik valamennyi ILO-egyezmény Ecuador és az összes uniós tagállam általi ratifikálásához és hatékony végrehajtásához; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Ecuador még nem ratifikálta az ILO 129. számú egyezményét, és kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa Ecuador erőfeszítéseit az egyezmény tényleges alkalmazása felé történő előrelépés érdekében; arra kéri az ecuadori kormányt, hogy vegye figyelembe az ILO szakértői bizottságának az ILO 87. és 98. sz. egyezményének alkalmazásáról szóló ajánlásait, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkavállalóknak lehetőségük legyen új szakszervezetek létrehozására és a már meglévők megváltoztatására a függetlenség, a hatékonyság és a hasonló ideológia jegyében, ezenkívül különösen emlékeztet arra, hogy az ILO arra kérte az ecuadori kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges jogalkotási intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljen az egyezmény 2. cikke rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy Ecuador ratifikálta mind a nyolc alapvető ILO-egyezményt; ragaszkodik valamennyi ILO-egyezmény Ecuador és az összes uniós tagállam általi ratifikálásához és hatékony végrehajtásához; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Ecuador még nem ratifikálta az ILO 129. számú egyezményét, és kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa Ecuador erőfeszítéseit az egyezmény tényleges alkalmazása felé történő előrelépés érdekében; arra kéri az ecuadori kormányt, hogy vegye figyelembe az ILO szakértői bizottságának az ILO 87. és 98. sz. egyezményének alkalmazásáról szóló ajánlásait, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkavállalóknak lehetőségük legyen új szakszervezetek létrehozására és a már meglévők megváltoztatására a függetlenség, a hatékonyság és a hasonló ideológia jegyében, ezenkívül különösen emlékeztet arra, hogy az ILO arra kérte az ecuadori kormányt, hogy tegyen meg minden szükséges jogalkotási intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljen az egyezmény 2. cikke rendelkezéseinek;

| 16. | üdvözli, hogy a felek megerősítik elkötelezettségüket a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható hasznosítása mellett, összhangban a biológiai sokféleségről szóló, jogilag kötelező érvényű egyezménnyel (CBD) és az egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal, amelyeknek a felek részesei; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a felek megerősítik elkötelezettségüket a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható hasznosítása mellett, összhangban a biológiai sokféleségről szóló, jogilag kötelező érvényű egyezménnyel (CBD) és az egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal, amelyeknek a felek részesei;

| 17. | megjegyzi, hogy Ecuador egyike a világ 17 megadiverzitású országának és a fajok koncentrációja itt a legnagyobb (a világ biológiai sokféleségének 5 %–10 %-a); |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy Ecuador egyike a világ 17 megadiverzitású országának és a fajok koncentrációja itt a legnagyobb (a világ biológiai sokféleségének 5 %–10 %-a);

| 18. | emlékeztet arra, hogy az ecuadori alkotmány kifejezetten elismeri, hogy az ország kereskedelempolitikájának egyik fő célja a tisztességes kereskedelem előmozdítása; arra kéri a Bizottságot, hogy az ecuadori kormánnyal együttműködve mozdítsa elő a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos közös projekteket; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az ecuadori alkotmány kifejezetten elismeri, hogy az ország kereskedelempolitikájának egyik fő célja a tisztességes kereskedelem előmozdítása; arra kéri a Bizottságot, hogy az ecuadori kormánnyal együttműködve mozdítsa elő a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos közös projekteket;

| 19. | üdvözli az Ecuador által a környezetvédelem terén tett jelentős, az ENSZ keretében elismert erőfeszítéseket; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Ecuador által a környezetvédelem terén tett erőfeszítések ellenére Ecuador és a szomszédos országok intenzív erdőirtással, a biológiai sokféleség csökkenésével, talaj- és vízszennyezéssel és talajerózióval küzdenek; kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy mozdítson elő és támogasson konkrét stratégiákat és programokat nemzetközi, regionális és helyi szinten, ösztönözve a szinergiákat és valamennyi érintett állami és magánszereplő felelős részvételét; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Ecuador által a környezetvédelem terén tett jelentős, az ENSZ keretében elismert erőfeszítéseket; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Ecuador által a környezetvédelem terén tett erőfeszítések ellenére Ecuador és a szomszédos országok intenzív erdőirtással, a biológiai sokféleség csökkenésével, talaj- és vízszennyezéssel és talajerózióval küzdenek; kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy mozdítson elő és támogasson konkrét stratégiákat és programokat nemzetközi, regionális és helyi szinten, ösztönözve a szinergiákat és valamennyi érintett állami és magánszereplő felelős részvételét;

| 20. | felszólít Ecuador és az EU közötti együttműködési megállapodás kialakítására konkrét környezetvédelmi programok támogatása érdekében, és üdvözli az ecuadori kormány érdeklődését az erdőirtással kapcsolatos programok támogatása érdekében az Unióval kialakítandó együttműködési megállapodás iránt; támogatja azt az elképzelést, hogy az erődirtás kérdésével kapcsolatban a nemzetközi közösség egészének felelősséget kell vállalnia; |
| --- | --- |

20.

felszólít Ecuador és az EU közötti együttműködési megállapodás kialakítására konkrét környezetvédelmi programok támogatása érdekében, és üdvözli az ecuadori kormány érdeklődését az erdőirtással kapcsolatos programok támogatása érdekében az Unióval kialakítandó együttműködési megállapodás iránt; támogatja azt az elképzelést, hogy az erődirtás kérdésével kapcsolatban a nemzetközi közösség egészének felelősséget kell vállalnia;

| 21. | emlékeztet arra, hogy az EU és az Andok Közösség közötti kapcsolatokat vizsgáló fenntarthatósági hatásvizsgálat (2009) előrevetítette, hogy a mezőgazdaság és a faipar előre látható bővülése erdőirtást és a biológiai sokféleség csökkenését, illetve a bányászat, a szénhidrogén-kitermelés és a fakitermelés bővülése a vidéki térségekben társadalmi konfliktusokat fog eredményezni; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az EU és az Andok Közösség közötti kapcsolatokat vizsgáló fenntarthatósági hatásvizsgálat (2009) előrevetítette, hogy a mezőgazdaság és a faipar előre látható bővülése erdőirtást és a biológiai sokféleség csökkenését, illetve a bányászat, a szénhidrogén-kitermelés és a fakitermelés bővülése a vidéki térségekben társadalmi konfliktusokat fog eredményezni;

| 22. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy fordítson komoly figyelmet a környezeti fenntarthatóság tervezésének és végrehajtásának az EB által finanszírozott együttműködési tevékenységekben, és felkéri az összes felet, hogy támogassák a vállalati társadalmi felelősségvállaláshoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat összhangban az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó elveivel, az OECD vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó iránymutatásaival és a „vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia” című, a 2011–14 közötti időszakra vonatkozó 2011. október 25-i bizottsági közleménnyel (COM(2011)0681); |
| --- | --- |

22.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a Bizottságot, hogy fordítson komoly figyelmet a környezeti fenntarthatóság tervezésének és végrehajtásának az EB által finanszírozott együttműködési tevékenységekben, és felkéri az összes felet, hogy támogassák a vállalati társadalmi felelősségvállaláshoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat összhangban az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó elveivel, az OECD vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó iránymutatásaival és a „vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia” című, a 2011–14 közötti időszakra vonatkozó 2011. október 25-i bizottsági közleménnyel (COM(2011)0681);

| 23. | arra ösztönzi az ecuadori önkormányzatokat, hogy az új kereskedelmi keretrendszer által kínált lehetőségeket kihasználva közvetlenül működjenek együtt az uniós önkormányzatokkal a tisztességes kereskedelem előmozdítása és az új tisztességes kereskedelmi hálózatok létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

23.

arra ösztönzi az ecuadori önkormányzatokat, hogy az új kereskedelmi keretrendszer által kínált lehetőségeket kihasználva közvetlenül működjenek együtt az uniós önkormányzatokkal a tisztességes kereskedelem előmozdítása és az új tisztességes kereskedelmi hálózatok létrehozása érdekében;

| 24. | üdvözli és támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) az emberi jogokkal és a transznacionális vállalatokkal foglalkozó kormányközi munkacsoportja (IGWG) létrehozásáról szóló döntését, ahogyan azt Ecuador, és Dél-Afrika javasolta és számos más ország támogatta; utasítja a Bizottságot, hogy pozitív és építő szellemben járjon el a folyamatban lévő genfi tárgyalások során; |
| --- | --- |

24.

üdvözli és támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) az emberi jogokkal és a transznacionális vállalatokkal foglalkozó kormányközi munkacsoportja (IGWG) létrehozásáról szóló döntését, ahogyan azt Ecuador, és Dél-Afrika javasolta és számos más ország támogatta; utasítja a Bizottságot, hogy pozitív és építő szellemben járjon el a folyamatban lévő genfi tárgyalások során;

| 25. | felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy támogassák az ecuadori kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fejlessze és fenntartsa a hatékony környezetgazdálkodást mind általánosan, mind az érzékeny övezetekben – mint például az Amazonas térségében és a Galapagos-szigeteken –, mivel bolygónk jövőjének védelme közös felelősség; |
| --- | --- |

25.

felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy támogassák az ecuadori kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fejlessze és fenntartsa a hatékony környezetgazdálkodást mind általánosan, mind az érzékeny övezetekben – mint például az Amazonas térségében és a Galapagos-szigeteken –, mivel bolygónk jövőjének védelme közös felelősség;

| 26. | emlékeztet arra, hogy Yasuni, az Amazonas egy része, több bennszülött törzsnek, őshonos fafajok százainak és több tucatnyi veszélyeztetett állatfajnak is otthont ad; emlékeztet arra, hogy a terület mekkora jelentőséggel bír az emberiség, a természeti világörökség, és a jövő generációi számára is; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy Yasuni, az Amazonas egy része, több bennszülött törzsnek, őshonos fafajok százainak és több tucatnyi veszélyeztetett állatfajnak is otthont ad; emlékeztet arra, hogy a terület mekkora jelentőséggel bír az emberiség, a természeti világörökség, és a jövő generációi számára is;

| 27. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – mivel nem hozott kielégítő gazdasági eredményt – kudarcot vallott az az elképzelés, amely a környezetvédelmet a várt kereskedelmi bevételek kiesésének megtérítésén keresztül mozdította volna elő, és a Yasuni Ishpingo Tambococha Tiputini (ITT) vagyonkezelő alap létrehozását az ecuadori kormány javaslata alapján az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) égisze alatt társfinanszírozta volna, amely vagyonkezelő alap az ecuadori lakosság számára nyújtott volna kompenzációt, ha lemond a Yasuni Nemzeti Park területén található olajmező kitermeléséről; |
| --- | --- |

27.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – mivel nem hozott kielégítő gazdasági eredményt – kudarcot vallott az az elképzelés, amely a környezetvédelmet a várt kereskedelmi bevételek kiesésének megtérítésén keresztül mozdította volna elő, és a Yasuni Ishpingo Tambococha Tiputini (ITT) vagyonkezelő alap létrehozását az ecuadori kormány javaslata alapján az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) égisze alatt társfinanszírozta volna, amely vagyonkezelő alap az ecuadori lakosság számára nyújtott volna kompenzációt, ha lemond a Yasuni Nemzeti Park területén található olajmező kitermeléséről;

| 28. | elismeri az őslakos közösségek védelmének előmozdítására irányuló ecuadori erőfeszítéseket; kéri a kormányt annak biztosítására, hogy politikái és különösen bányászati stratégiája ne járjon semmilyen kedvezőtlen hatással az őslakos közösségek jogaira nézve; |
| --- | --- |

28.

elismeri az őslakos közösségek védelmének előmozdítására irányuló ecuadori erőfeszítéseket; kéri a kormányt annak biztosítására, hogy politikái és különösen bányászati stratégiája ne járjon semmilyen kedvezőtlen hatással az őslakos közösségek jogaira nézve;

| 29. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megőrizzék és fenntartsák a hagyományos életmódot folytató őslakos és helyi közösségeket, és kiemeli jelentőségüket az andoki országok biológiai sokféleségének megőrzésében és fenntartható hasznosításában; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megőrizzék és fenntartsák a hagyományos életmódot folytató őslakos és helyi közösségeket, és kiemeli jelentőségüket az andoki országok biológiai sokféleségének megőrzésében és fenntartható hasznosításában;

| 30. | üdvözli, hogy Ecuador ratifikálta az őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. ILO-egyezményt, ugyanakkor megjegyzi, hogy a kereskedelmi megállapodás nem tesz említést az egyezményről; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy Ecuador ratifikálta az őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. ILO-egyezményt, ugyanakkor megjegyzi, hogy a kereskedelmi megállapodás nem tesz említést az egyezményről;

| 31. | felszólítja az ecuadori kormányt, hogy fejlessze tovább a meglévő hazai mechanizmusokat és a civil társadalommal folytatott párbeszédet, beleértve az intenzív tájékoztató és reklámkampányokat az érdekelt csoportoknak vagy személyeknek a civil társadalmi mechanizmus ellenőrzési keretében való lehető legnagyobb mértékű részvétele érdekében; emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi megállapodás értelmében Ecuadornak legkésőbb e megállapodás hatálybalépését követő egy éven belül létre kell hoznia ezeket a mechanizmusokat; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az ecuadori kormányt, hogy fejlessze tovább a meglévő hazai mechanizmusokat és a civil társadalommal folytatott párbeszédet, beleértve az intenzív tájékoztató és reklámkampányokat az érdekelt csoportoknak vagy személyeknek a civil társadalmi mechanizmus ellenőrzési keretében való lehető legnagyobb mértékű részvétele érdekében; emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi megállapodás értelmében Ecuadornak legkésőbb e megállapodás hatálybalépését követő egy éven belül létre kell hoznia ezeket a mechanizmusokat;

| 32. | felszólítja az érintett feleket, hogy tegyenek intézkedéseket a belföldi tanácsadó csoportok munkája javításának érdekében; az a véleménye, hogy valamennyi belföldi tanácsadó csoportnak teljesen függetlennek kell lennie; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az érintett feleket, hogy tegyenek intézkedéseket a belföldi tanácsadó csoportok munkája javításának érdekében; az a véleménye, hogy valamennyi belföldi tanácsadó csoportnak teljesen függetlennek kell lennie;

| 33. | arra kéri az uniós belföldi tanácsadó csoportot, hogy készítsen rendszeres jelentést, és nyújtsa be azt a Parlamentnek értékelésre; |
| --- | --- |

33.

arra kéri az uniós belföldi tanácsadó csoportot, hogy készítsen rendszeres jelentést, és nyújtsa be azt a Parlamentnek értékelésre;

| 34. | kiemeli annak jelentőségét, hogy a civil társadalmi szervezetekkel és a nagyközönséggel tartott éves ülésen a megállapodásban előirányzottaknak megfelelően biztosítsák a civil társadalmi szervezetek kellő részvételét; |
| --- | --- |

34.

kiemeli annak jelentőségét, hogy a civil társadalmi szervezetekkel és a nagyközönséggel tartott éves ülésen a megállapodásban előirányzottaknak megfelelően biztosítsák a civil társadalmi szervezetek kellő részvételét;

| 35. | üdvözli az ecuadori kormány kezdeményezéseit, többek között az integrációt elősegítő, civil részvételért és társadalmi elszámoltathatóságért felelős ecuadori tanács (CPCCS) létrehozását, melynek célja a civil társadalmi részvétel erősítése és ösztönzése, az átláthatóság előmozdítása és a korrupt gyakorlatok felszámolása; ismételten felhívja a figyelmet a párbeszédet szolgáló hatékony mechanizmusok kialakításának fontosságára, ahol ezek még nem léteznek, a polgárok és társadalmi szereplők szervezkedési jogának érvényesülése, döntéshozatalban való részvétele és a végrehajtás egyéni vagy kollektív nyomon követésének garantálása érdekében; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az ecuadori kormány kezdeményezéseit, többek között az integrációt elősegítő, civil részvételért és társadalmi elszámoltathatóságért felelős ecuadori tanács (CPCCS) létrehozását, melynek célja a civil társadalmi részvétel erősítése és ösztönzése, az átláthatóság előmozdítása és a korrupt gyakorlatok felszámolása; ismételten felhívja a figyelmet a párbeszédet szolgáló hatékony mechanizmusok kialakításának fontosságára, ahol ezek még nem léteznek, a polgárok és társadalmi szereplők szervezkedési jogának érvényesülése, döntéshozatalban való részvétele és a végrehajtás egyéni vagy kollektív nyomon követésének garantálása érdekében;

| 36. | hangsúlyozza a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság fontosságát, mivel ez az egyetlen, a kereskedelmi megállapodás által előírt olyan mechanizmus, amellyel a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségek végrehajtása nyomon követhető mind az állami felek, mind pedig a cégek számára; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság fontosságát, mivel ez az egyetlen, a kereskedelmi megállapodás által előírt olyan mechanizmus, amellyel a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségek végrehajtása nyomon követhető mind az állami felek, mind pedig a cégek számára;

| 37. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtsa be a Parlamentnek az albizottsági ülések összes napirendjét és jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

37.

felkéri a Bizottságot, hogy nyújtsa be a Parlamentnek az albizottsági ülések összes napirendjét és jegyzőkönyvét;

| 38. | tudomásul veszi a fizetésimérleg-garancia Ecuador általi bevezetését; kéri Ecuadort, hogy haladéktalanul foglalkozzon a fizetésimérleg-bizottság genfi ülésén tartott konzultációk keretében a többi WTO-tag által felvetett aggodalmakkal; |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi a fizetésimérleg-garancia Ecuador általi bevezetését; kéri Ecuadort, hogy haladéktalanul foglalkozzon a fizetésimérleg-bizottság genfi ülésén tartott konzultációk keretében a többi WTO-tag által felvetett aggodalmakkal;

| 39. | megjegyzi, hogy Kolumbia, Peru és Ecuador a világ legnagyobb banántermelői; ezért felhívja az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a banánnal kapcsolatos stabilizációs mechanizmus keretében meghatározott behozatali küszöbmennyiségek méltányos tiszteletben tartását; kéri a Bizottságot, hogy késedelem nélkül rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet, illetve azokban az esetekben is, amikor a banánimport elérheti a behozatali küszöbmennyiségeket, és részletesen ismertesse az ezen országokból származó banánimport közvetlen és közvetett hatásait; felszólítja a Bizottságot, hogy függessze fel az ezen országokból importált banánra vonatkozó vámfizetés alóli kivételt is, amennyiben az import aránytalan mértékben nőne, komoly károkat – például munkahelyek megszűnését – okozva az uniós termelői régiók gazdaságának, vagy komoly károk okozásával fenyegetve azokat; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy Kolumbia, Peru és Ecuador a világ legnagyobb banántermelői; ezért felhívja az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a banánnal kapcsolatos stabilizációs mechanizmus keretében meghatározott behozatali küszöbmennyiségek méltányos tiszteletben tartását; kéri a Bizottságot, hogy késedelem nélkül rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet, illetve azokban az esetekben is, amikor a banánimport elérheti a behozatali küszöbmennyiségeket, és részletesen ismertesse az ezen országokból származó banánimport közvetlen és közvetett hatásait; felszólítja a Bizottságot, hogy függessze fel az ezen országokból importált banánra vonatkozó vámfizetés alóli kivételt is, amennyiben az import aránytalan mértékben nőne, komoly károkat – például munkahelyek megszűnését – okozva az uniós termelői régiók gazdaságának, vagy komoly károk okozásával fenyegetve azokat;

| 40. | annak biztosítására kéri a szerződő feleket, hogy a megállapodás hatálybalépésétől kezdődően valóban hajtsák végre a megállapodás minden rendelkezését; |
| --- | --- |

40.

annak biztosítására kéri a szerződő feleket, hogy a megállapodás hatálybalépésétől kezdődően valóban hajtsák végre a megállapodás minden rendelkezését;

| 41. | hangot ad azon meggyőződésének, hogy mindkét oldalon egyidejűleg védzáradékokat kell bevezetni annak érdekében, hogy védjék a nemzeti termelést a komoly károkat okozó importnövekedéssel szemben; |
| --- | --- |

41.

hangot ad azon meggyőződésének, hogy mindkét oldalon egyidejűleg védzáradékokat kell bevezetni annak érdekében, hogy védjék a nemzeti termelést a komoly károkat okozó importnövekedéssel szemben;

| 42. | a Kereskedelmi Főigazgatóságot és az ecuadori kormányt egyaránt arra kéri, hogy Ecuador kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról tartott parlamenti szavazást megelőzően adjanak meggyőző választ a felmerült kérdésekre és aggodalmakra; |
| --- | --- |

42.

a Kereskedelmi Főigazgatóságot és az ecuadori kormányt egyaránt arra kéri, hogy Ecuador kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról tartott parlamenti szavazást megelőzően adjanak meggyőző választ a felmerült kérdésekre és aggodalmakra;

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az ecuadori, kolumbiai és perui parlamentnek. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az ecuadori, kolumbiai és perui parlamentnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0087.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0481.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0480.

(4)  HL C 332. E, 2013.11.15., 52.o.

(5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 54.o.

(6)  HL C 70. E, 2012.3.8., 79. o.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/149

---

P8_TA(2015)0417

A 2016 és 2020 közötti időszakra szóló állatjóléti stratégia

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a 2016–2020 közötti időszakra szóló új állatjóléti stratégiáról (2015/2957(RSP))

(2017/C 366/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 13. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 43. cikkére, amely a közös agrárpolitika és a közös halászati politika működéséről szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 43. cikkére, amely a közös agrárpolitika és a közös halászati politika működéséről szól,

| — | tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. február 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. február 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0006),

| — | tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. július 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. július 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az állatjólétre vonatkozó uniós jogszabályok hozzájárulnak az Unión belüli egyenlő versenyfeltételekhez, és ezáltal a belső piac jó működéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel az állatjólétre vonatkozó uniós jogszabályok hozzájárulnak az Unión belüli egyenlő versenyfeltételekhez, és ezáltal a belső piac jó működéséhez;

| B. | mivel az európai polgárokat határozottan érdekli az állatok jóléte, és azt szeretnék, hogy fogyasztóként megfelelő információk birtokában dönthessenek; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai polgárokat határozottan érdekli az állatok jóléte, és azt szeretnék, hogy fogyasztóként megfelelő információk birtokában dönthessenek;

| C. | mivel a nemzeti állatjóléti szabályok nem lehetnek ellentétesek az uniós egységes piac elveivel; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzeti állatjóléti szabályok nem lehetnek ellentétesek az uniós egységes piac elveivel;

| D. | mivel az állatjólét szorosan összekapcsolódik az állat- és közegészségüggyel; |
| --- | --- |

D.

mivel az állatjólét szorosan összekapcsolódik az állat- és közegészségüggyel;

| E. | mivel az állatjólétre vonatkozó uniós és nemzeti szabályok összetettségük és eltérő értelmezéseik miatt jogbizonytalansághoz vezetnek, és egyes tagállamokban súlyos versenyhátrányt okozhatnak a termelőknek; |
| --- | --- |

E.

mivel az állatjólétre vonatkozó uniós és nemzeti szabályok összetettségük és eltérő értelmezéseik miatt jogbizonytalansághoz vezetnek, és egyes tagállamokban súlyos versenyhátrányt okozhatnak a termelőknek;

| F. | mivel az Unió azon helyek közé tartozik, ahol az állatjólét színvonala a világon a legmagasabb; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió azon helyek közé tartozik, ahol az állatjólét színvonala a világon a legmagasabb;

| G. | mivel az állatok jólétét tovább kell javítani a mindenkori tudományos ismereteknek megfelelően, figyelembe véve a mezőgazdasági állattenyésztés hatékonyságát és versenyképességét; mivel a helyes állattenyésztés meghatározása kedvezne az Unió-szerte egységes állatjóléti előírások kidolgozásának; |
| --- | --- |

G.

mivel az állatok jólétét tovább kell javítani a mindenkori tudományos ismereteknek megfelelően, figyelembe véve a mezőgazdasági állattenyésztés hatékonyságát és versenyképességét; mivel a helyes állattenyésztés meghatározása kedvezne az Unió-szerte egységes állatjóléti előírások kidolgozásának;

| H. | mivel a magas színvonalú állatjólét fontos a fenntarthatóság biztosítása érdekében, noha ez olyan beruházásokat és működési többletköltségeket von maga után, amelyek nem oszlanak el arányosan az élelmiszerláncban; |
| --- | --- |

H.

mivel a magas színvonalú állatjólét fontos a fenntarthatóság biztosítása érdekében, noha ez olyan beruházásokat és működési többletköltségeket von maga után, amelyek nem oszlanak el arányosan az élelmiszerláncban;

| 1. | sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul hajtsa végre az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégia (2012–2015) fennmaradó feladatait; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul hajtsa végre az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégia (2012–2015) fennmaradó feladatait;

| 2. | sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje a meglévő stratégiát és a 2016–2020 közötti időszakra dolgozzon ki egy nagyratörő új stratégiát az állatok védelmének és jólétének biztosítására, amely a korábbi stratégia eredményeire épít, és biztosítja a tagállamokban magas szintű állatjóléti normák meghatározását előíró keret folytatását; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje a meglévő stratégiát és a 2016–2020 közötti időszakra dolgozzon ki egy nagyratörő új stratégiát az állatok védelmének és jólétének biztosítására, amely a korábbi stratégia eredményeire épít, és biztosítja a tagállamokban magas szintű állatjóléti normák meghatározását előíró keret folytatását;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson naprakész, átfogó és átlátható jogszabályi keretet, amely teljes körűen végrehajtja a Szerződés 13. cikkében foglalt követelményeket; ugyanakkor megismétli, hogy az állatjólét szintje semmilyen körülmények között nem csökkenthető adminisztratív egyszerűsítésre hivatkozva; hangsúlyozza, hogy ezek a célkitűzések nem zárják ki egymást; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson naprakész, átfogó és átlátható jogszabályi keretet, amely teljes körűen végrehajtja a Szerződés 13. cikkében foglalt követelményeket; ugyanakkor megismétli, hogy az állatjólét szintje semmilyen körülmények között nem csökkenthető adminisztratív egyszerűsítésre hivatkozva; hangsúlyozza, hogy ezek a célkitűzések nem zárják ki egymást;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 13. cikke általánosan és horizontálisan alkalmazandó, így ugyanolyan fontos, mint a mezőgazdasággal, a környezettel vagy a fogyasztóvédelemmel foglalkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 13. cikke általánosan és horizontálisan alkalmazandó, így ugyanolyan fontos, mint a mezőgazdasággal, a környezettel vagy a fogyasztóvédelemmel foglalkozó rendelkezések;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a Parlament folyamatosan részt vesz tárgyalásokban, és elfogadott az állatjóléthez kapcsolódó ügyekről – például állat-egészségügyről, tenyésztéstechnikai feltételekről, ökológiai termelésről és hatósági ellenőrzésekről – szóló jogszabályokat; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a Parlament folyamatosan részt vesz tárgyalásokban, és elfogadott az állatjóléthez kapcsolódó ügyekről – például állat-egészségügyről, tenyésztéstechnikai feltételekről, ökológiai termelésről és hatósági ellenőrzésekről – szóló jogszabályokat;

| 6. | elismeri a különböző tagállamokban a mezőgazdasági termelők által az állatjóléttel kapcsolatban tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

6.

elismeri a különböző tagállamokban a mezőgazdasági termelők által az állatjóléttel kapcsolatban tett erőfeszítéseket;

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy amennyiben rendelkezésére állnak az állatjóléti problémák fennállását alátámasztó egyértelmű tudományos bizonyítékok, akkor e problémák megoldása érdekében dolgozza át a politikai eszközöket vagy vezessen be újakat; kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon az állatjólétre vonatkozó uniós jogszabályok tagállami végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot, hogy amennyiben rendelkezésére állnak az állatjóléti problémák fennállását alátámasztó egyértelmű tudományos bizonyítékok, akkor e problémák megoldása érdekében dolgozza át a politikai eszközöket vagy vezessen be újakat; kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon az állatjólétre vonatkozó uniós jogszabályok tagállami végrehajtását;

| 8. | aggodalmát fejezi ki az állatjóléttel kapcsolatos hatályos uniós jogszabályok tényleges végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatban, tekintettel a vonatkozó jogalkotási aktusok összetettségére és nagy számára; hangsúlyozza, hogy minden állat-egészségügyi és állatjóléti szabály legfontosabb céljaként a hatályos jogszabályok betartását és a nekik való megfelelést kell kitűzni; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki az állatjóléttel kapcsolatos hatályos uniós jogszabályok tényleges végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatban, tekintettel a vonatkozó jogalkotási aktusok összetettségére és nagy számára; hangsúlyozza, hogy minden állat-egészségügyi és állatjóléti szabály legfontosabb céljaként a hatályos jogszabályok betartását és a nekik való megfelelést kell kitűzni;

| 9. | szorgalmazza, hogy a Bizottság ugyanakkor fokozottabban törekedjen arra, hogy – nem kereskedelempolitikai szempontként – beillessze az állatjólét ügyét kereskedelempolitikájába és a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokba, továbbá hogy elsődleges fontosságúnak tekintse a viszonosságot az állatjóléti normák tekintetében, a harmadik országokban pedig azzal mozdítsa elő az állatjólétet, hogy az importált állatokra és termékekre vonatkozóan ugyanolyan, szigorúan ellenőrzött jóléti normákat követel meg; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza, hogy a Bizottság ugyanakkor fokozottabban törekedjen arra, hogy – nem kereskedelempolitikai szempontként – beillessze az állatjólét ügyét kereskedelempolitikájába és a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokba, továbbá hogy elsődleges fontosságúnak tekintse a viszonosságot az állatjóléti normák tekintetében, a harmadik országokban pedig azzal mozdítsa elő az állatjólétet, hogy az importált állatokra és termékekre vonatkozóan ugyanolyan, szigorúan ellenőrzött jóléti normákat követel meg;

| 10. | hangsúlyozza a közös agrárpolitika megfelelő és a törekvéseinkkel összhangban álló finanszírozásának fontosságát annak megakadályozása érdekében, hogy a termelés és a kereskedelem az alacsonyabb szintű állatjóléti normákkal rendelkező országokba és földrészekre helyeződjön át; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a közös agrárpolitika megfelelő és a törekvéseinkkel összhangban álló finanszírozásának fontosságát annak megakadályozása érdekében, hogy a termelés és a kereskedelem az alacsonyabb szintű állatjóléti normákkal rendelkező országokba és földrészekre helyeződjön át;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon tudományos alapokon nyugvó bevált gyakorlatok kialakításáról, cseréjéről és terjesztéséről, valamint hogy támogassa az új állatjóléti technikák és technológiák kifejlesztésére irányuló innovációt és kutatást; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon tudományos alapokon nyugvó bevált gyakorlatok kialakításáról, cseréjéről és terjesztéséről, valamint hogy támogassa az új állatjóléti technikák és technológiák kifejlesztésére irányuló innovációt és kutatást;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az élelmiszerláncban egyensúlyhiány áll fenn, amely hátrányos helyzetbe hozza az elsődleges termelőket, és ez a helyzet a mezőgazdasági üzemek szintjén határt szab az állatjóléti beruházásoknak; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az élelmiszerláncban egyensúlyhiány áll fenn, amely hátrányos helyzetbe hozza az elsődleges termelőket, és ez a helyzet a mezőgazdasági üzemek szintjén határt szab az állatjóléti beruházásoknak;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a termelőket túlterhelik az adminisztratív kötelezettségekkel, és hogy az adminisztráció egyszerűsítésére való folyamatos törekvés érdekében nem szabad, hogy ez az európai stratégia tovább növelje a meglévő terhet; hangsúlyozza, hogy az ágazatban a beruházások stabilitására és kiszámíthatóságára van szükség a nemzetközi szinten tisztességes verseny biztosítása mellett; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a termelőket túlterhelik az adminisztratív kötelezettségekkel, és hogy az adminisztráció egyszerűsítésére való folyamatos törekvés érdekében nem szabad, hogy ez az európai stratégia tovább növelje a meglévő terhet; hangsúlyozza, hogy az ágazatban a beruházások stabilitására és kiszámíthatóságára van szükség a nemzetközi szinten tisztességes verseny biztosítása mellett;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 349. E, 2013.11.29., 62. o.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/151

---

P8_TA(2015)0418

Gyermekek oktatása veszélyhelyzetek és elhúzódó válságok esetén

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásáról (2015/2977(RSP))

(2017/C 366/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i egyezményére és az egyezményhez fűzött, a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló 2000. májusi, a gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról szóló 2002. januári és a bejelentési eljárásokról szóló 2011. decemberi fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermek jogairól szóló, 1989. november 20-i egyezményére és az egyezményhez fűzött, a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló 2000. májusi, a gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról szóló 2002. januári és a bejelentési eljárásokról szóló 2011. decemberi fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ fegyveres erőkkel vagy fegyveres csoportokkal kapcsolatba kerülő gyermekekről szóló 2007. februári elveire és iránymutatásaira (párizsi elvek), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fegyveres erőkkel vagy fegyveres csoportokkal kapcsolatba kerülő gyermekekről szóló 2007. februári elveire és iránymutatásaira (párizsi elvek),

| — | tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermek jogairól szóló, a gyermek mindenek fölött álló érdekét elsődleges szempontnak tekintő 14(2013). sz. általános megjegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermek jogairól szóló, a gyermek mindenek fölött álló érdekét elsődleges szempontnak tekintő 14(2013). sz. általános megjegyzésére,

| — | tekintettel az ENSZ „A gyermekekhez igazított világ” című cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „A gyermekekhez igazított világ” című cselekvési tervére,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés 208. cikkére, amely létrehozta a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, előírva, hogy a fejlődő országokat nagy valószínűséggel érintő szakpolitikákban vegyék figyelembe a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés 208. cikkére, amely létrehozta a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, előírva, hogy a fejlődő országokat nagy valószínűséggel érintő szakpolitikákban vegyék figyelembe a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott, „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” című 2008. január 30-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott, „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” című 2008. január 30-i közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című, 2008. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című, 2008. február 5-i bizottsági közleményre (COM(2008)0055),

| — | tekintettel a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló (2008-ban frissített) uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló (2008-ban frissített) uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelmet kérelmezők befogadására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 2013/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás),

| — | tekintettel a Nobel-békedíjra, amelyet 2012. december 10-én vett át az Európai Unió, valamint a díjjal járó pénzösszegre, amelyet a „Béke Gyermekei” nevű uniós kezdeményezésre fordítottak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nobel-békedíjra, amelyet 2012. december 10-én vett át az Európai Unió, valamint a díjjal járó pénzösszegre, amelyet a „Béke Gyermekei” nevű uniós kezdeményezésre fordítottak,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Az oktatáshoz való jog vészhelyzetekben” című, 2010. július 9-i 64/290. sz. határozatára és a többek között az UNICEF és az UNESCO által arra vonatkozóan kiadott iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Az oktatáshoz való jog vészhelyzetekben” című, 2010. július 9-i 64/290. sz. határozatára és a többek között az UNICEF és az UNESCO által arra vonatkozóan kiadott iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Oktatási Világfórum által 2000. április 26–28-án elfogadott, „Oktatást mindenkinek” elnevezésű dakari cselekvési keretprogramra és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oktatási Világfórum által 2000. április 26–28-án elfogadott, „Oktatást mindenkinek” elnevezésű dakari cselekvési keretprogramra és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az „Incshoni nyilatkozat. Oktatás 2030-ig” című, az Oktatási Világfórum által 2015. május 19–22-én elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Incshoni nyilatkozat. Oktatás 2030-ig” című, az Oktatási Világfórum által 2015. május 19–22-én elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Oktatási Világfórum 2015. július 6–7-én Oslóban tartott oktatásfejlesztési csúcstalálkozóján elfogadott „oslói nyilatkozatra”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oktatási Világfórum 2015. július 6–7-én Oslóban tartott oktatásfejlesztési csúcstalálkozóján elfogadott „oslói nyilatkozatra”,

| — | tekintettel a veszélyhelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásáról szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli kérdésre (O-000147/2015 – B8-1108/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyhelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásáról szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli kérdésre (O-000147/2015 – B8-1108/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ becslései szerint 1 milliárd gyermek él konfliktusok sújtotta területeken, közülük 250 millió 5 évnél fiatalabb, és nem gyakorolhatja az oktatáshoz fűződő alapvető jogát; mivel becslések szerint a szükséghelyzetek és elhúzódó válságok miatt mintegy 65 millió 3 és 15 év közötti életkorú gyermek van kitéve annak a kockázatnak, hogy megszakadnak iskolai tanulmányai, és a válság sújtotta országokban mintegy 37 millió azon gyermekek száma, akik nem járnak iskolába, de koruk szerint általános iskolában vagy a középiskola alsó tagozatán lenne e helyük; mivel a világon az összes iskolába nem járó gyermek kb. fele konfliktus sújtotta területeken él; mivel az arab államokban az iskolába nem járó gyermekek 87 %-a érintett valamely konfliktusba, és a becslések szerint évente kb. 175 millió gyermeket sújt valószínűleg természeti katasztrófa; mivel a konfliktus sújtotta vagy bizonytalan helyzetekben bizonyos csoportok, például a szegénységben élő gyermekek, a lánygyermekek, a fogyatékossággal élő gyermekek eleve nem túl bíztató kilátásai még tovább romlanak; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ becslései szerint 1 milliárd gyermek él konfliktusok sújtotta területeken, közülük 250 millió 5 évnél fiatalabb, és nem gyakorolhatja az oktatáshoz fűződő alapvető jogát; mivel becslések szerint a szükséghelyzetek és elhúzódó válságok miatt mintegy 65 millió 3 és 15 év közötti életkorú gyermek van kitéve annak a kockázatnak, hogy megszakadnak iskolai tanulmányai, és a válság sújtotta országokban mintegy 37 millió azon gyermekek száma, akik nem járnak iskolába, de koruk szerint általános iskolában vagy a középiskola alsó tagozatán lenne e helyük; mivel a világon az összes iskolába nem járó gyermek kb. fele konfliktus sújtotta területeken él; mivel az arab államokban az iskolába nem járó gyermekek 87 %-a érintett valamely konfliktusba, és a becslések szerint évente kb. 175 millió gyermeket sújt valószínűleg természeti katasztrófa; mivel a konfliktus sújtotta vagy bizonytalan helyzetekben bizonyos csoportok, például a szegénységben élő gyermekek, a lánygyermekek, a fogyatékossággal élő gyermekek eleve nem túl bíztató kilátásai még tovább romlanak;

| B. | mivel majdnem 10 millió menekült gyermek van, és a világon kb. 19 millió gyermek saját hazáján belül lakóhelye elhagyására kényszerült valamely konfliktus miatt; |
| --- | --- |

B.

mivel majdnem 10 millió menekült gyermek van, és a világon kb. 19 millió gyermek saját hazáján belül lakóhelye elhagyására kényszerült valamely konfliktus miatt;

| C. | mivel minden gyerek elsősorban és legfőképpen gyermek, akinek a jogait megkülönböztetés nélkül tiszteletben kell tartani, függetlenül szülei etnikai származásától, állampolgárságától és szociális, migrációs vagy tartózkodási jogállásától; |
| --- | --- |

C.

mivel minden gyerek elsősorban és legfőképpen gyermek, akinek a jogait megkülönböztetés nélkül tiszteletben kell tartani, függetlenül szülei etnikai származásától, állampolgárságától és szociális, migrációs vagy tartózkodási jogállásától;

| D. | mivel az oktatás alapvető jog, amely minden gyermeket megillet; mivel az oktatás elengedhetetlen minden más szociális, gazdasági, kulturális és politikai jog korlátlan gyakorlásához; |
| --- | --- |

D.

mivel az oktatás alapvető jog, amely minden gyermeket megillet; mivel az oktatás elengedhetetlen minden más szociális, gazdasági, kulturális és politikai jog korlátlan gyakorlásához;

| E. | mivel az oktatás az alapja a felelősségteljes állampolgárságnak, átalakíthat egy társadalmat és hozzájárulhat a társadalmi, gazdasági, politikai és nemek közötti egyenlőséghez, továbbá fontos tényező a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai emancipációja szempontjából, valamint a nők és lányok elleni erőszak megelőzése tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel az oktatás az alapja a felelősségteljes állampolgárságnak, átalakíthat egy társadalmat és hozzájárulhat a társadalmi, gazdasági, politikai és nemek közötti egyenlőséghez, továbbá fontos tényező a lányok és nők társadalmi, kulturális és szakmai emancipációja szempontjából, valamint a nők és lányok elleni erőszak megelőzése tekintetében;

| F. | mivel az oktatás alapvetően fontos a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű gyermekek integrációja és életkörülményeik javítása szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel az oktatás alapvetően fontos a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű gyermekek integrációja és életkörülményeik javítása szempontjából;

| G. | mivel az ingyenes alapfokú oktatás olyan alapvető jog, amely mellett elkötelezték magukat a kormányok a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezmény keretében; mivel 2015-re annak biztosítása a célkitűzés, hogy minden fiú és lány elvégezze az általános iskolát; mivel a fejlődő világban némi előrelépéstől eltekintve e célkitűzés távol van a megvalósulástól; |
| --- | --- |

G.

mivel az ingyenes alapfokú oktatás olyan alapvető jog, amely mellett elkötelezték magukat a kormányok a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezmény keretében; mivel 2015-re annak biztosítása a célkitűzés, hogy minden fiú és lány elvégezze az általános iskolát; mivel a fejlődő világban némi előrelépéstől eltekintve e célkitűzés távol van a megvalósulástól;

| H. | mivel a dakari keret és a millenniumi fejlesztési célok mozgósították a nemzetközi közösséget az alapfokú oktatáshoz való egyetemes hozzáférés, a nemek közötti egyenlőség és a minőségi oktatás biztosítása érdekében, de a kitűzött időpontban – 2015-ben – az említett célok egyike sem teljesül; |
| --- | --- |

H.

mivel a dakari keret és a millenniumi fejlesztési célok mozgósították a nemzetközi közösséget az alapfokú oktatáshoz való egyetemes hozzáférés, a nemek közötti egyenlőség és a minőségi oktatás biztosítása érdekében, de a kitűzött időpontban – 2015-ben – az említett célok egyike sem teljesül;

| I. | mivel az állami biztonsági erők és nem állami fegyveres csoportok a világ legalább 30 országában támadják az oktatást; mivel az iskolák állami vagy nem állami fegyveres csoportok általi támadásoktól és katonai célú felhasználástól való védelme megfelel a biztonságos iskolákról szóló nyilatkozatnak és az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatásoknak; |
| --- | --- |

I.

mivel az állami biztonsági erők és nem állami fegyveres csoportok a világ legalább 30 országában támadják az oktatást; mivel az iskolák állami vagy nem állami fegyveres csoportok általi támadásoktól és katonai célú felhasználástól való védelme megfelel a biztonságos iskolákról szóló nyilatkozatnak és az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatásoknak;

| J. | mivel a gyermekek, a serdülőkorúak és a fiatalok különösen a nem stabil államokban egyre nagyobb veszélyekkel szembesülnek és aránytalanul kiszolgáltatottak; mivel az iskolába nem járó gyermekeket és serdülőkorúakat jobban fenyegeti a korai házasság és terhesség kockázata, illetve az, hogy fegyveres erőkhöz vagy csoportokhoz csatlakoznak, hogy emberkereskedelemnek esnek áldozatul, és hogy a munkaerőpiacon kizsákmányolják őket; mivel a háborús övezetekben egyedül a humanitárius segélyek révén biztosítható, hogy a gyermekek folytathassák tanulmányaikat és javíthassák a jövővel kapcsolatos kilátásaikat, ami ugyanakkor segít megvédeni őket a visszaélésekkel és a kizsákmányolással szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel a gyermekek, a serdülőkorúak és a fiatalok különösen a nem stabil államokban egyre nagyobb veszélyekkel szembesülnek és aránytalanul kiszolgáltatottak; mivel az iskolába nem járó gyermekeket és serdülőkorúakat jobban fenyegeti a korai házasság és terhesség kockázata, illetve az, hogy fegyveres erőkhöz vagy csoportokhoz csatlakoznak, hogy emberkereskedelemnek esnek áldozatul, és hogy a munkaerőpiacon kizsákmányolják őket; mivel a háborús övezetekben egyedül a humanitárius segélyek révén biztosítható, hogy a gyermekek folytathassák tanulmányaikat és javíthassák a jövővel kapcsolatos kilátásaikat, ami ugyanakkor segít megvédeni őket a visszaélésekkel és a kizsákmányolással szemben;

| K. | mivel szükséghelyzetekben a minőségi oktatás biztosítása nem része minden humanitárius válaszintézkedésnek, elsősorban az alapfokú oktatásra összpontosít, és még mindig másodlagos fontosságúnak tartják az élelem, a víz, az orvosi ellátás és a menedék biztosításához képest, és mivel így a konfliktusokban vagy természeti katasztrófákban érintett gyermekek kimaradnak az oktatásból; |
| --- | --- |

K.

mivel szükséghelyzetekben a minőségi oktatás biztosítása nem része minden humanitárius válaszintézkedésnek, elsősorban az alapfokú oktatásra összpontosít, és még mindig másodlagos fontosságúnak tartják az élelem, a víz, az orvosi ellátás és a menedék biztosításához képest, és mivel így a konfliktusokban vagy természeti katasztrófákban érintett gyermekek kimaradnak az oktatásból;

| L. | mivel kevés az oktatásnak nyújtott humanitárius segély és a bőkezűbb fejlesztési segélyek későn érkeznek vagy meg sem jönnek; mivel az elosztó rendszerek koordinálása gyenge és magasak a tranzakciós költségek, továbbá nincsenek a válaszintézkedésekhez megfelelő kapacitással rendelkező partnerek; |
| --- | --- |

L.

mivel kevés az oktatásnak nyújtott humanitárius segély és a bőkezűbb fejlesztési segélyek későn érkeznek vagy meg sem jönnek; mivel az elosztó rendszerek koordinálása gyenge és magasak a tranzakciós költségek, továbbá nincsenek a válaszintézkedésekhez megfelelő kapacitással rendelkező partnerek;

| M. | mivel a menekültek oktatásának tervezése többnyire alacsony színvonalú, a tanár-diák arány 1:70, és igen sok a szakképzetlen tanár; |
| --- | --- |

M.

mivel a menekültek oktatásának tervezése többnyire alacsony színvonalú, a tanár-diák arány 1:70, és igen sok a szakképzetlen tanár;

| N. | mivel az új fenntartható fejlesztési célok és a hozzájuk kapcsolódó célok olyan átfogó, ambiciózus új oktatási menetrendet határoztak meg, amelynek 2030-ig kell megvalósulnia; |
| --- | --- |

N.

mivel az új fenntartható fejlesztési célok és a hozzájuk kapcsolódó célok olyan átfogó, ambiciózus új oktatási menetrendet határoztak meg, amelynek 2030-ig kell megvalósulnia;

| O. | mivel az általános hozzáférés a magas színvonalú közoktatáshoz, nemcsak az alapfokú, hanem az ugyanolyan jelentőséggel bíró közép- és felsőoktatáshoz is, kulcsfontosságú az egyenlőtlenségek leküzdése és a fenntartható fejlesztési célok elérése szempontjából; |
| --- | --- |

O.

mivel az általános hozzáférés a magas színvonalú közoktatáshoz, nemcsak az alapfokú, hanem az ugyanolyan jelentőséggel bíró közép- és felsőoktatáshoz is, kulcsfontosságú az egyenlőtlenségek leküzdése és a fenntartható fejlesztési célok elérése szempontjából;

| P. | mivel az EU 2014 és - 2020 között 4,7 milliárd eurót fordít az oktatásra a fejlődő országokban, és ez több, mint a 2007 és 2013 között e célra fordított 4,4 milliárd euró; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU 2014 és - 2020 között 4,7 milliárd eurót fordít az oktatásra a fejlődő országokban, és ez több, mint a 2007 és 2013 között e célra fordított 4,4 milliárd euró;

| Q. | mivel az incshoni nyilatkozat aláírói aggodalommal jegyzik meg, hogy az erőszakos konfliktusok, a természeti katasztrófák és az egyéb válságok továbbra is akadályozzák az oktatást és a fejlesztést, továbbá elkötelezik magukat „a befogadóbb, a problémákra választ adó és rugalmas oktatási rendszerek” fejlesztése mellett, és rámutatnak „a biztonságos és támogató, erőszakmentes tanulási környezet” szükségességére; |
| --- | --- |

Q.

mivel az incshoni nyilatkozat aláírói aggodalommal jegyzik meg, hogy az erőszakos konfliktusok, a természeti katasztrófák és az egyéb válságok továbbra is akadályozzák az oktatást és a fejlesztést, továbbá elkötelezik magukat „a befogadóbb, a problémákra választ adó és rugalmas oktatási rendszerek” fejlesztése mellett, és rámutatnak „a biztonságos és támogató, erőszakmentes tanulási környezet” szükségességére;

| R. | mivel „A béke gyermekei” elnevezésű uniós kezdeményezés 26 országban konfliktus- és szükséghelyzetben élő mintegy 1,5 millió gyermek számára biztosítja az iskolába járás lehetőségét, így biztonságos környezetben tanulhatnak és pszichológiai támogatást is kapnak; |
| --- | --- |

R.

mivel „A béke gyermekei” elnevezésű uniós kezdeményezés 26 országban konfliktus- és szükséghelyzetben élő mintegy 1,5 millió gyermek számára biztosítja az iskolába járás lehetőségét, így biztonságos környezetben tanulhatnak és pszichológiai támogatást is kapnak;

| S. | mivel az EU több partnere, például az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) kidolgozta a szükséghelyzetekben megvalósuló oktatás innovatív, befogadó és holisztikus megközelítéseit, hogy a tartós konfliktusokban érintett menekült gyermekek számára biztosítsa a magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférést; mivel ez a megközelítés összekapcsolja a gyermekek rövid távú humanitárius és hosszú távú fejlesztési igényeit, és beletartozik az interaktív, önálló tanulásra építő tananyagok kidolgozása, a pszicho-szociális támogatás, a biztonságos tanulási környezetek és rekreációs terek, valamint a védelemmel és biztonsággal kapcsolatos tudatosság fokozása és a kapacitásépítő tevékenységek; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU több partnere, például az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) kidolgozta a szükséghelyzetekben megvalósuló oktatás innovatív, befogadó és holisztikus megközelítéseit, hogy a tartós konfliktusokban érintett menekült gyermekek számára biztosítsa a magas színvonalú oktatáshoz való hozzáférést; mivel ez a megközelítés összekapcsolja a gyermekek rövid távú humanitárius és hosszú távú fejlesztési igényeit, és beletartozik az interaktív, önálló tanulásra építő tananyagok kidolgozása, a pszicho-szociális támogatás, a biztonságos tanulási környezetek és rekreációs terek, valamint a védelemmel és biztonsággal kapcsolatos tudatosság fokozása és a kapacitásépítő tevékenységek;

| T. | mivel becslések szerint évente 8 milliárd dollár szükséges a szükséghelyzetben élő gyermekek oktatásának támogatásához, és mivel az érintett kormányok által a szükséghelyzetben folyó oktatásra biztosított hazai pénzügyi támogatás ettől az összegtől 4,8 milliárd dollárral elmarad; |
| --- | --- |

T.

mivel becslések szerint évente 8 milliárd dollár szükséges a szükséghelyzetben élő gyermekek oktatásának támogatásához, és mivel az érintett kormányok által a szükséghelyzetben folyó oktatásra biztosított hazai pénzügyi támogatás ettől az összegtől 4,8 milliárd dollárral elmarad;

| U. | mivel e hiány pótlásához a fejlesztési és humanitárius finanszírozás növelésére van szükség, és a bizonytalan helyzetű államoknak is növelniük kell az oktatásra fordított közkiadásokat; mivel a bizonytalan helyzetű államok költségvetési kiadásaiban az oktatásra fordított összegek részaránya az elmúlt években csökkent, és továbbra is messze elmarad a nemzetközi ajánlásoknak megfelelő 20 %-tól; |
| --- | --- |

U.

mivel e hiány pótlásához a fejlesztési és humanitárius finanszírozás növelésére van szükség, és a bizonytalan helyzetű államoknak is növelniük kell az oktatásra fordított közkiadásokat; mivel a bizonytalan helyzetű államok költségvetési kiadásaiban az oktatásra fordított összegek részaránya az elmúlt években csökkent, és továbbra is messze elmarad a nemzetközi ajánlásoknak megfelelő 20 %-tól;

| V. | mivel az oslói nyilatkozat megállapítja, hogy meg kell vizsgálni a globális segélyezési rendszert annak érdekében, hogy az oktatás területén áthidalható legyen a humanitárius fellépés és a hosszú távú fejlesztési beavatkozások közötti szakadék, és javasolja, hogy e célból a 2016. évi humanitárius csúcstalálkozó előtt kellő időben hozzanak létre egy új platformot és egy új pénzügyi alapot vagy más új eszközt a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatás számára; |
| --- | --- |

V.

mivel az oslói nyilatkozat megállapítja, hogy meg kell vizsgálni a globális segélyezési rendszert annak érdekében, hogy az oktatás területén áthidalható legyen a humanitárius fellépés és a hosszú távú fejlesztési beavatkozások közötti szakadék, és javasolja, hogy e célból a 2016. évi humanitárius csúcstalálkozó előtt kellő időben hozzanak létre egy új platformot és egy új pénzügyi alapot vagy más új eszközt a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatás számára;

| 1. | hangsúlyozza a magas színvonalú, általános közoktatás jelentőségét a fejlesztés olyan katalizátoraként, amely javítja az egészségügyben, a higiénés körülmények terén, a katasztrófák kockázatának csökkentésében, a munkahelyteremtésben, a szegénység csökkentésében és a gazdasági fejlesztésben megvalósuló más beavatkozások kilátásait; hangsúlyozza az oktatás szerepét, amely hatékony eszközként ahhoz szükséges, hogy a normalitás érzetét biztosítsa, tudatosítsa a jogokat és segítse a gyermekeket, a serdülőket és a fiatalokat a traumák leküzdésében, a társadalomba történő visszailleszkedésükben a konfliktusokat követően, továbbá abban, hogy elsajátítsák a társadalmuk újjáépítéséhez, valamint a békeépítéshez és megbékéléshez szükséges készségeket; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a magas színvonalú, általános közoktatás jelentőségét a fejlesztés olyan katalizátoraként, amely javítja az egészségügyben, a higiénés körülmények terén, a katasztrófák kockázatának csökkentésében, a munkahelyteremtésben, a szegénység csökkentésében és a gazdasági fejlesztésben megvalósuló más beavatkozások kilátásait; hangsúlyozza az oktatás szerepét, amely hatékony eszközként ahhoz szükséges, hogy a normalitás érzetét biztosítsa, tudatosítsa a jogokat és segítse a gyermekeket, a serdülőket és a fiatalokat a traumák leküzdésében, a társadalomba történő visszailleszkedésükben a konfliktusokat követően, továbbá abban, hogy elsajátítsák a társadalmuk újjáépítéséhez, valamint a békeépítéshez és megbékéléshez szükséges készségeket;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a minőségi oktatásnak hosszú távon döntő szerepe lehet a konfliktus utáni társadalmak újjáépítésében, mivel növelheti a gyermekek keresőképességét, képessé teheti őket arra, hogy javítsák családjuk egészségi állapotát, valamint hogy kitörjenek a generációról generációra örökített szegénységből; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a minőségi oktatásnak hosszú távon döntő szerepe lehet a konfliktus utáni társadalmak újjáépítésében, mivel növelheti a gyermekek keresőképességét, képessé teheti őket arra, hogy javítsák családjuk egészségi állapotát, valamint hogy kitörjenek a generációról generációra örökített szegénységből;

| 3. | hangsúlyozza, hogy szükséghelyzetekben a megfelelő oktatáshoz való hozzáférés tekintetében soha nem szabad hátrányosan megkülönböztetni a lányokat és a többi hátrányos helyzetű gyermeket, köztük a fogyatékossággal élő gyermekeket; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy szükséghelyzetekben a megfelelő oktatáshoz való hozzáférés tekintetében soha nem szabad hátrányosan megkülönböztetni a lányokat és a többi hátrányos helyzetű gyermeket, köztük a fogyatékossággal élő gyermekeket;

| 4. | hangsúlyozza az oktatás pozitív szerepét a gyermekek fejlesztésében és jólétében, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fiatal serdülők számára biztosítsák a megszakítások nélküli, élethosszig tartó tanulást; úgy véli, hogy ezzel is csökken annak lehetősége, hogy fegyveres csoportokhoz csatlakozzanak vagy szélsőséges irányzatokat kövessenek; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az oktatás pozitív szerepét a gyermekek fejlesztésében és jólétében, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fiatal serdülők számára biztosítsák a megszakítások nélküli, élethosszig tartó tanulást; úgy véli, hogy ezzel is csökken annak lehetősége, hogy fegyveres csoportokhoz csatlakozzanak vagy szélsőséges irányzatokat kövessenek;

| 5. | elismeri a millenniumi fejlesztési célok elfogadása óta tett előrelépést, de fájlalja, hogy a kitűzött célok nem fognak teljesülni 2015-ben; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy belpolitikáikban és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban abszolút elsőbbséget biztosítsanak e céloknak; hangsúlyozza, hogy e célok – különösen a szegénység felszámolása, az oktatáshoz való általános hozzáférés és a nemek közötti egyenlőség – csak a mindenki számára elérhető közszolgáltatások fejlesztése révén fognak megvalósulni; üdvözli a fenntartható fejlesztési célokban meghatározott új oktatási menetrendet, és továbbra is hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a legkiszolgáltatottabb csoportok is méltányosan hozzáférjenek a magas színvonalú oktatáshoz; |
| --- | --- |

5.

elismeri a millenniumi fejlesztési célok elfogadása óta tett előrelépést, de fájlalja, hogy a kitűzött célok nem fognak teljesülni 2015-ben; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy belpolitikáikban és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban abszolút elsőbbséget biztosítsanak e céloknak; hangsúlyozza, hogy e célok – különösen a szegénység felszámolása, az oktatáshoz való általános hozzáférés és a nemek közötti egyenlőség – csak a mindenki számára elérhető közszolgáltatások fejlesztése révén fognak megvalósulni; üdvözli a fenntartható fejlesztési célokban meghatározott új oktatási menetrendet, és továbbra is hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a legkiszolgáltatottabb csoportok is méltányosan hozzáférjenek a magas színvonalú oktatáshoz;

| 6. | aggodalommal állapítja meg, hogy az oktatás a konfliktus sújtotta országokban, valamint a bizonytalan helyzetű és konfliktus sújtotta államokban a fejlődik a leglassabban vagy egyáltalán nem fejlődik, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezekben az országokban megerősítsék az oktatási rendszerek rugalmasságát és válságok idején biztosítsák a megszakítások nélküli tanulást; hangsúlyozza ezért az EU, a tagállamok és minden más, különböző szinteken érintett érdekelt fél nagyobb elkötelezettségének szükségességét annak érdekében, hogy az ilyen válság sújtotta országokban biztosítsák a fejlődést és a széles körben elterjedt oktatást szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

6.

aggodalommal állapítja meg, hogy az oktatás a konfliktus sújtotta országokban, valamint a bizonytalan helyzetű és konfliktus sújtotta államokban a fejlődik a leglassabban vagy egyáltalán nem fejlődik, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezekben az országokban megerősítsék az oktatási rendszerek rugalmasságát és válságok idején biztosítsák a megszakítások nélküli tanulást; hangsúlyozza ezért az EU, a tagállamok és minden más, különböző szinteken érintett érdekelt fél nagyobb elkötelezettségének szükségességét annak érdekében, hogy az ilyen válság sújtotta országokban biztosítsák a fejlődést és a széles körben elterjedt oktatást szolgáló eszközöket;

| 7. | hangsúlyozza, hogy gyermekek millióit kényszerítették menekülésre, és kiemeli, hogy a menekült gyermekek oktatáshoz való hozzáférése rendkívül fontos; felszólítja a fogadó országokat, biztosítsák, hogy a menekült gyermekek teljes mértékben hozzáférjenek az oktatáshoz, és amennyire lehetséges, segítsék elő a nemzeti oktatási rendszerekbe való beilleszkedésüket és befogadásukat; felszólítja a humanitárius és a fejlesztési közösségeket is, hogy szenteljenek nagyobb figyelmet a lakóhelyüket elhagyni kényszerülők közösségéhez és a befogadó közösségekhez tartozó tanárok oktatásának és képzésének, felszólítja továbbá a nemzetközi donorokat, hogy a menekültügyi válságra adott válaszintézkedések során biztosítsanak elsőbbséget az oktatásnak olyan programok révén, amelyek célja a migráns gyermekek bevonása és lelki támogatása, valamint a befogadó országban beszélt nyelv elsajátításának elősegítése a menekült gyermekek nagyobb mértékű, megfelelő szintű integrációjának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy gyermekek millióit kényszerítették menekülésre, és kiemeli, hogy a menekült gyermekek oktatáshoz való hozzáférése rendkívül fontos; felszólítja a fogadó országokat, biztosítsák, hogy a menekült gyermekek teljes mértékben hozzáférjenek az oktatáshoz, és amennyire lehetséges, segítsék elő a nemzeti oktatási rendszerekbe való beilleszkedésüket és befogadásukat; felszólítja a humanitárius és a fejlesztési közösségeket is, hogy szenteljenek nagyobb figyelmet a lakóhelyüket elhagyni kényszerülők közösségéhez és a befogadó közösségekhez tartozó tanárok oktatásának és képzésének, felszólítja továbbá a nemzetközi donorokat, hogy a menekültügyi válságra adott válaszintézkedések során biztosítsanak elsőbbséget az oktatásnak olyan programok révén, amelyek célja a migráns gyermekek bevonása és lelki támogatása, valamint a befogadó országban beszélt nyelv elsajátításának elősegítése a menekült gyermekek nagyobb mértékű, megfelelő szintű integrációjának biztosítása érdekében;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a középfokú oktatásra és a szakképzésre, valamint az alapfokú oktatásra kell összpontosítani; rámutat, hogy a menekült közösségeken belül a 12 és 20 év közötti fiataloknak kevés lehetőségük van, míg elsősorban őket veszik célba katonai szolgálathoz és a fegyveres konfliktusokban való részvétel más formáihoz; Afganisztán példáját említi, ahol a Világbank szerint a nagyszámú aktív népesség ellenére a 15 éves vagy annál idősebb embereknek csak 30 % írástudó, és ahol az évtizedekig tartó háború miatt radikális hiány alakult ki a szakképzett munkaerő terén; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a középfokú oktatásra és a szakképzésre, valamint az alapfokú oktatásra kell összpontosítani; rámutat, hogy a menekült közösségeken belül a 12 és 20 év közötti fiataloknak kevés lehetőségük van, míg elsősorban őket veszik célba katonai szolgálathoz és a fegyveres konfliktusokban való részvétel más formáihoz; Afganisztán példáját említi, ahol a Világbank szerint a nagyszámú aktív népesség ellenére a 15 éves vagy annál idősebb embereknek csak 30 % írástudó, és ahol az évtizedekig tartó háború miatt radikális hiány alakult ki a szakképzett munkaerő terén;

| 9. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a kíséret nélküli gyermekek és a gyermekeiket egyedül nevelő anyák befogadását szolgáló egyedi terveket; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a kíséret nélküli gyermekek és a gyermekeiket egyedül nevelő anyák befogadását szolgáló egyedi terveket;

| 10. | emlékezteti a tagállamokat, hogy a gyermekek védelme, valamint a visszaélések és az emberkereskedelem megelőzése attól függ, hogy részt vesznek-e iskolai és oktatási programokban, továbbá hogy a 2013/33/EU irányelvben foglaltaknak megfelelően rendelkezéseket kell hozni a fogadással, befogadással és a nyelvi segítéssel kapcsolatos, egyértelműen meghatározott normákról; |
| --- | --- |

10.

emlékezteti a tagállamokat, hogy a gyermekek védelme, valamint a visszaélések és az emberkereskedelem megelőzése attól függ, hogy részt vesznek-e iskolai és oktatási programokban, továbbá hogy a 2013/33/EU irányelvben foglaltaknak megfelelően rendelkezéseket kell hozni a fogadással, befogadással és a nyelvi segítéssel kapcsolatos, egyértelműen meghatározott normákról;

| 11. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az átutazó menekült diákokat többek között a különböző nemzetközi szervezetekkel való együttműködés révén; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az átutazó menekült diákokat többek között a különböző nemzetközi szervezetekkel való együttműködés révén;

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre „oktatási folyosókat” annak biztosítása érdekében, hogy a konfliktus sújtotta országokból, különösen Szíriából, Irakból és Eritreából származó diákokat felvegyék az egyetemekre; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre „oktatási folyosókat” annak biztosítása érdekében, hogy a konfliktus sújtotta országokból, különösen Szíriából, Irakból és Eritreából származó diákokat felvegyék az egyetemekre;

| 13. | felszólítja az EU-t és humanitárius hivatalait, hogy szisztematikusan illesszék be a teljes szükséghelyzeti reagálási ciklusba a gyermekek oktatását és védelmét, valamint elhúzódó válságok esetén biztosítsanak rugalmas, több évre szóló pénzalapot; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az EU-t és humanitárius hivatalait, hogy szisztematikusan illesszék be a teljes szükséghelyzeti reagálási ciklusba a gyermekek oktatását és védelmét, valamint elhúzódó válságok esetén biztosítsanak rugalmas, több évre szóló pénzalapot;

| 14. | üdvözli a Bekou alapot, a Madad alapot és az Afrikáért létrehozott Szükséghelyzeti Alapot, amelyek hatékonyan kezelik a humanitárius és a fejlesztési finanszírozás közötti szakadékot az olyan összetett és elhúzódó szükséghelyzetekben, ahol a politikai, gazdasági és humanitárius problémák egymással szorosan összefüggnek; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy az uniós segélyalapokból biztosított források elosztásakor a gyermekek oktatását tekintse prioritásnak; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bekou alapot, a Madad alapot és az Afrikáért létrehozott Szükséghelyzeti Alapot, amelyek hatékonyan kezelik a humanitárius és a fejlesztési finanszírozás közötti szakadékot az olyan összetett és elhúzódó szükséghelyzetekben, ahol a politikai, gazdasági és humanitárius problémák egymással szorosan összefüggnek; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy az uniós segélyalapokból biztosított források elosztásakor a gyermekek oktatását tekintse prioritásnak;

| 15. | elismeri, hogy szükséghelyzetekre az oktatás terén adott válaszintézkedések aggasztóan hiányosak, különösen mivel a korai beavatkozás nem csupán az érintett gyermekek javára válna, hanem a szélesebb körű humanitárius fellépés hatékonyságát is fokozná; újra kijelenti, hogy támogatja, hogy az iskolákat a gyermekek számára biztonságos tereknek tartsák meg, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az oktatást megvédjék a támadásoktól; felszólítja az EU-t és tagállamait, kötelezzék el magukat az átfogó iskolai biztonsági keret elveinek támogatása mellett, valamint az oktatás támadásoktól és katonai célú felhasználástól való védelme mellett a biztonságos iskolákról szóló nyilatkozatnak és az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy szükséghelyzetekre az oktatás terén adott válaszintézkedések aggasztóan hiányosak, különösen mivel a korai beavatkozás nem csupán az érintett gyermekek javára válna, hanem a szélesebb körű humanitárius fellépés hatékonyságát is fokozná; újra kijelenti, hogy támogatja, hogy az iskolákat a gyermekek számára biztonságos tereknek tartsák meg, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az oktatást megvédjék a támadásoktól; felszólítja az EU-t és tagállamait, kötelezzék el magukat az átfogó iskolai biztonsági keret elveinek támogatása mellett, valamint az oktatás támadásoktól és katonai célú felhasználástól való védelme mellett a biztonságos iskolákról szóló nyilatkozatnak és az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatásoknak megfelelően;

| 16. | felszólítja az EU-t, hogy működjön együtt a partnerországokkal, más donorokkal, a magánszektorral és a civil társadalommal a konfliktushelyzetekben és más szükséghelyzetekben élő fiatalok oktatási lehetőségeinek javítása érdekében, mivel a fiatalok fontos szerepet játszhatnak a konfliktust követő stabilitás megteremtésében azon képességek révén, amelyeket az infrastruktúra, az alapszolgáltatások, az egészségügyi létesítmények és az oktatási rendszerek újjáépítésével kapcsolatban adott esetben elsajátítottak, ugyanakkor ezzel csökken annak kockázata, hogy a fiatal munkanélküliek társadalmi felfordulást okoznak vagy újra az erőszak ördögi körébe kerülnek; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az EU-t, hogy működjön együtt a partnerországokkal, más donorokkal, a magánszektorral és a civil társadalommal a konfliktushelyzetekben és más szükséghelyzetekben élő fiatalok oktatási lehetőségeinek javítása érdekében, mivel a fiatalok fontos szerepet játszhatnak a konfliktust követő stabilitás megteremtésében azon képességek révén, amelyeket az infrastruktúra, az alapszolgáltatások, az egészségügyi létesítmények és az oktatási rendszerek újjáépítésével kapcsolatban adott esetben elsajátítottak, ugyanakkor ezzel csökken annak kockázata, hogy a fiatal munkanélküliek társadalmi felfordulást okoznak vagy újra az erőszak ördögi körébe kerülnek;

| 17. | üdvözli „A béke gyermekei” elnevezésű uniós kezdeményezést, melynek célja humanitárius oktatási projektek finanszírozása szükséghelyzetekben, és kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg e kezdeményezést; üdvözli a „Ne legyen elveszett generáció” elnevezésű uniós kezdeményezést, amelyet számos donor és humanitárius és fejlesztési szervezet, köztük az EU indított el annak érdekében, hogy Szíriában és a szomszédos országokban hozzáférést biztosítson az oktatáshoz több millió gyermek számára; |
| --- | --- |

17.

üdvözli „A béke gyermekei” elnevezésű uniós kezdeményezést, melynek célja humanitárius oktatási projektek finanszírozása szükséghelyzetekben, és kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg e kezdeményezést; üdvözli a „Ne legyen elveszett generáció” elnevezésű uniós kezdeményezést, amelyet számos donor és humanitárius és fejlesztési szervezet, köztük az EU indított el annak érdekében, hogy Szíriában és a szomszédos országokban hozzáférést biztosítson az oktatáshoz több millió gyermek számára;

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jóllehet az oktatás szükséghelyzetekben jelentős szerepet játszik, e szakpolitikai terület 2014-ben a humanitárius támogatások kevesebb mint 2 %-át kapta meg; ezért reméli, hogy az uniós alapok elosztásának átalakítását célzó új program keretében a gyermekeknek szóló oktatási programokat többek között a háború vagy általános szükséghelyzet sújtotta harmadik országokban is ki lehet egészíteni és növelni lehet; |
| --- | --- |

18.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jóllehet az oktatás szükséghelyzetekben jelentős szerepet játszik, e szakpolitikai terület 2014-ben a humanitárius támogatások kevesebb mint 2 %-át kapta meg; ezért reméli, hogy az uniós alapok elosztásának átalakítását célzó új program keretében a gyermekeknek szóló oktatási programokat többek között a háború vagy általános szükséghelyzet sújtotta harmadik országokban is ki lehet egészíteni és növelni lehet;

| 19. | felszólítja az összes humanitárius szereplőt, hogy tekintettel a jelenlegi válságok elhúzódó jellegére, az oktatást tegyék humanitárius válaszintézkedéseik szerves részévé, és fokozzák az oktatás iránti elkötelezettségüket azáltal, hogy szükséghelyzetek esetén már a korai szakaszban mozgósítják az oktatás eszközeit, megfelelő forrásokat biztosítva erre a célra; felszólítja őket, hogy fordítsanak külön figyelmet a kiszolgáltatott csoportokra, például a lányokra, a fogyatékossággal élő személyekre és a szegényekre, hogy vegyék figyelembe azokat az otthonuk elhagyására kényszerült gyermekeket és fiatalokat, akik befogadó közösségektől menedéket kaptak, valamint kellőképpen gondolják végig a középfokú oktatást, hogy a serdülők ne szoruljanak ki az oktatásból; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az összes humanitárius szereplőt, hogy tekintettel a jelenlegi válságok elhúzódó jellegére, az oktatást tegyék humanitárius válaszintézkedéseik szerves részévé, és fokozzák az oktatás iránti elkötelezettségüket azáltal, hogy szükséghelyzetek esetén már a korai szakaszban mozgósítják az oktatás eszközeit, megfelelő forrásokat biztosítva erre a célra; felszólítja őket, hogy fordítsanak külön figyelmet a kiszolgáltatott csoportokra, például a lányokra, a fogyatékossággal élő személyekre és a szegényekre, hogy vegyék figyelembe azokat az otthonuk elhagyására kényszerült gyermekeket és fiatalokat, akik befogadó közösségektől menedéket kaptak, valamint kellőképpen gondolják végig a középfokú oktatást, hogy a serdülők ne szoruljanak ki az oktatásból;

| 20. | üdvözli, hogy szükséghelyzetek esetén egyre nagyobb nemzetközi figyelmet kap az oktatás, és különösen üdvözli a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős uniós biztos bejelentését, amely szerint célja, hogy 2019-ig az uniós humanitárius segítségnyújtásra szolgáló költségvetés 4 %-át a szükséghelyzetben levő gyermekek oktatására fordítsák; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy szükséghelyzetek esetén egyre nagyobb nemzetközi figyelmet kap az oktatás, és különösen üdvözli a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős uniós biztos bejelentését, amely szerint célja, hogy 2019-ig az uniós humanitárius segítségnyújtásra szolgáló költségvetés 4 %-át a szükséghelyzetben levő gyermekek oktatására fordítsák;

| 21. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy támogassák a Bizottság azon célját, hogy a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatásra fordított humanitárius alapok arányát az uniós humanitárius segítségnyújtási költségvetés 4 %-ára növelik olyan beruházásként, amely minimálisan szükséges a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek minőségi oktatásának biztosításához; felszólítja őket, hogy saját humanitárius fellépéseik keretében szenteljenek nagyobb figyelmet az oktatásnak és növeljék finanszírozását, de hangsúlyozza, hogy mindez nem mehet más elsődleges szükségletek kárára; felszólítja az EU-t, hogy a megfelelő országok körében mozdítsa elő a felkészültség és a reagálási stratégiák tekintetében bevált gyakorlatokat, amelyek válsághelyzetekben támogatják az oktatást, valamint hogy segítse az ezzel kapcsolatos kapacitásépítést, például költségvetés-támogatási programokkal; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az uniós tagállamokat, hogy támogassák a Bizottság azon célját, hogy a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatásra fordított humanitárius alapok arányát az uniós humanitárius segítségnyújtási költségvetés 4 %-ára növelik olyan beruházásként, amely minimálisan szükséges a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban élő gyermekek minőségi oktatásának biztosításához; felszólítja őket, hogy saját humanitárius fellépéseik keretében szenteljenek nagyobb figyelmet az oktatásnak és növeljék finanszírozását, de hangsúlyozza, hogy mindez nem mehet más elsődleges szükségletek kárára; felszólítja az EU-t, hogy a megfelelő országok körében mozdítsa elő a felkészültség és a reagálási stratégiák tekintetében bevált gyakorlatokat, amelyek válsághelyzetekben támogatják az oktatást, valamint hogy segítse az ezzel kapcsolatos kapacitásépítést, például költségvetés-támogatási programokkal;

| 22. | hangsúlyozza, hogy szükséghelyzetekben egyre fontosabb az új információs és kommunikációs technológiák (ikt) szerepe az oktatási szektorban, és ezekben a helyzetekben javíthatják a szereplők munkáját többek között e-tanulási és e-tanítási platformok révén; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy szükséghelyzetekben egyre fontosabb az új információs és kommunikációs technológiák (ikt) szerepe az oktatási szektorban, és ezekben a helyzetekben javíthatják a szereplők munkáját többek között e-tanulási és e-tanítási platformok révén;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a humanitárius finanszírozás fokozására szükség van, de önmagában nem elég a pénzügyi forráshiány kezeléséhez; felszólítja az Európai Uniót és a többi adományozót, hogy a bizonytalan helyzetű államokban erősítsék meg az oktatás szerepét, fokozva a nemzeti oktatási rendszerek ellenálló képességét; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, valamint más humanitárius szereplőket, hogy járuljanak hozzá az általános közoktatás – amelynek része a közép- és felsőoktatás – megerősítéséhez, összehangolva ily módon a szükséghelyzeti reagálás tervezését a fenntartható fejlődés hosszú távú tervezésével; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a humanitárius finanszírozás fokozására szükség van, de önmagában nem elég a pénzügyi forráshiány kezeléséhez; felszólítja az Európai Uniót és a többi adományozót, hogy a bizonytalan helyzetű államokban erősítsék meg az oktatás szerepét, fokozva a nemzeti oktatási rendszerek ellenálló képességét; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, valamint más humanitárius szereplőket, hogy járuljanak hozzá az általános közoktatás – amelynek része a közép- és felsőoktatás – megerősítéséhez, összehangolva ily módon a szükséghelyzeti reagálás tervezését a fenntartható fejlődés hosszú távú tervezésével;

| 24. | felszólítja az Uniót, hogy támogassa a harmadik országok azon kormányzati kötelezettségvállalásait, hogy a katasztrófahelyzetek esetén a nemzetközi fellépésekben alkalmazandó jogszabályok, szabályok és alapelvek nemzetközi programja alapján az ellenálló képességre, a megelőzésre és a katasztrófa- és kockázatkezelésre nemzeti jogi kereteket alakítsanak ki, valamint hogy a gyermekek oktatásba történő visszakerülése érdekében biztosítsák, hogy a kormányzati szervek, az iparágak és a civil társadalom egyaránt rendelkezzenek kockázatkezelési kapacitással; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az Uniót, hogy támogassa a harmadik országok azon kormányzati kötelezettségvállalásait, hogy a katasztrófahelyzetek esetén a nemzetközi fellépésekben alkalmazandó jogszabályok, szabályok és alapelvek nemzetközi programja alapján az ellenálló képességre, a megelőzésre és a katasztrófa- és kockázatkezelésre nemzeti jogi kereteket alakítsanak ki, valamint hogy a gyermekek oktatásba történő visszakerülése érdekében biztosítsák, hogy a kormányzati szervek, az iparágak és a civil társadalom egyaránt rendelkezzenek kockázatkezelési kapacitással;

| 25. | hangsúlyozza a magánszektor fontosságát, amely az oktatás lehetséges innovatív finanszírozási forrásaként az oktatási szolgáltatások és a szakképzés, valamint a jövőbeni munkaerő-piaci igények közötti potenciális szakadék áthidalását szolgálja; a magánszektorral új szövetségek és újfajta partnerkapcsolatok kialakítását szorgalmazza az oktatási folyamatban, amelyek az innováció és a technológiai rugalmasság tényleges forrásai lehetnek, és amelyek különböző formákat ölthetnek: létesítmények és elektronikus eszközök biztosításától kezdve egészen az elektronikus távoktatási (e-learning) programokig, a tanárok szállításáig és elszállásolásáig; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a magánszektor fontosságát, amely az oktatás lehetséges innovatív finanszírozási forrásaként az oktatási szolgáltatások és a szakképzés, valamint a jövőbeni munkaerő-piaci igények közötti potenciális szakadék áthidalását szolgálja; a magánszektorral új szövetségek és újfajta partnerkapcsolatok kialakítását szorgalmazza az oktatási folyamatban, amelyek az innováció és a technológiai rugalmasság tényleges forrásai lehetnek, és amelyek különböző formákat ölthetnek: létesítmények és elektronikus eszközök biztosításától kezdve egészen az elektronikus távoktatási (e-learning) programokig, a tanárok szállításáig és elszállásolásáig;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a szükséghelyzetekben vagy bizonytalan körülmények között biztosítandó oktatás olyan konkrét terület, ahol a humanitárius és a fejlesztési szereplőknek szorosan együtt kell működniük egymással a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összehangolása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mechanizmusokat a saját és partnerei tevékenységei keretében adható hatékony válaszokra, és vegyen részt a nemzetközi platform munkájában, amely a 2016. évi humanitárius csúcstalálkozóval összefüggésben konkrét eszközöket hoz létre a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatás számára; támogatja a meglévő alapok koordinálását és a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatást szolgáló globális finanszírozási mechanizmus létrehozását; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a szükséghelyzetekben vagy bizonytalan körülmények között biztosítandó oktatás olyan konkrét terület, ahol a humanitárius és a fejlesztési szereplőknek szorosan együtt kell működniük egymással a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összehangolása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mechanizmusokat a saját és partnerei tevékenységei keretében adható hatékony válaszokra, és vegyen részt a nemzetközi platform munkájában, amely a 2016. évi humanitárius csúcstalálkozóval összefüggésben konkrét eszközöket hoz létre a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatás számára; támogatja a meglévő alapok koordinálását és a szükséghelyzetekben biztosítandó oktatást szolgáló globális finanszírozási mechanizmus létrehozását;

| 27. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozón támogassák a szükséghelyzetben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásának kérdését, és biztosítsák, hogy a téma megfelelő helyen szerepeljen a csúcstalálkozó záródokumentumában; felszólítja őket arra is, hogy a tanulási keretre vonatkozóan szorgalmazzanak közös szabványokat, a legjobb gyakorlatok terjesztésére pedig az önképzési és távoktatási anyagokhoz hasonló alternatív tanulási módokat; hangsúlyozza, hogy a humanitárius segítségnyújtás, a fellendülés/átmenet és a fejlődés keretében mechanizmusokat, eszközöket és képességeket kell kidolgozni az oktatási tervek és költségvetések koherenciájának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozón támogassák a szükséghelyzetben és elhúzódó válságokban élő gyermekek oktatásának kérdését, és biztosítsák, hogy a téma megfelelő helyen szerepeljen a csúcstalálkozó záródokumentumában; felszólítja őket arra is, hogy a tanulási keretre vonatkozóan szorgalmazzanak közös szabványokat, a legjobb gyakorlatok terjesztésére pedig az önképzési és távoktatási anyagokhoz hasonló alternatív tanulási módokat; hangsúlyozza, hogy a humanitárius segítségnyújtás, a fellendülés/átmenet és a fejlődés keretében mechanizmusokat, eszközöket és képességeket kell kidolgozni az oktatási tervek és költségvetések koherenciájának biztosítása érdekében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy – tekintettel a humanitárius válságok növekvő számára és arra, hogy a II. világháború óta most kényszerül a legtöbb ember lakóhelye elhagyására – a nemzetközi közösségnek az oktatást a humanitárius segítségnyújtás központi elemének kell tekintenie, amely katalizátorként fokozhatja az általános fellépés hatékonyságát, és egyúttal közép- és hosszabb távon is hozzájárulhat az érintett lakosság helyzetének javításához; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy – tekintettel a humanitárius válságok növekvő számára és arra, hogy a II. világháború óta most kényszerül a legtöbb ember lakóhelye elhagyására – a nemzetközi közösségnek az oktatást a humanitárius segítségnyújtás központi elemének kell tekintenie, amely katalizátorként fokozhatja az általános fellépés hatékonyságát, és egyúttal közép- és hosszabb távon is hozzájárulhat az érintett lakosság helyzetének javításához;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/157 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/157

---

P8_TA(2015)0419

A 2014–2020-as időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé

Az Európai Parlament 2015. november 26-i állásfoglalása A 2014–2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé (2015/2772(RSP))

(2017/C 366/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. és 175. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. és 175. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre,

| — | tekintettel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésre (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésre (COM(2014)0473),

| — | tekintettel a Számvevőszék 2014. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2014. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel a „2014–2020-as időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000127/2015 – B8-1103/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2014–2020-as időszakra szóló kohéziós politika egyszerűsítése és teljesítményorientáltsága felé” című, Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000127/2015 – B8-1103/2015),

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Parlament elismeri az uniós intézmények által az egyszerűsítés érdekében tett jelentős lépések fontosságát, például a 2020–2014 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret egyszerűsítési menetrendjét, a szabályozás javításáért felelős bizottsági alelnök kijelölését, a Bizottságon belül egy magas szintű független szakértői csoport létrehozását az európai strukturális és beruházási alapok kedvezményezettjei számára biztosított egyszerűsítések figyelemmel kísérésére, az átdolgozott költségvetési rendeletet és a közös rendelkezésekről szóló rendeletet (CPR); |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament elismeri az uniós intézmények által az egyszerűsítés érdekében tett jelentős lépések fontosságát, például a 2020–2014 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret egyszerűsítési menetrendjét, a szabályozás javításáért felelős bizottsági alelnök kijelölését, a Bizottságon belül egy magas szintű független szakértői csoport létrehozását az európai strukturális és beruházási alapok kedvezményezettjei számára biztosított egyszerűsítések figyelemmel kísérésére, az átdolgozott költségvetési rendeletet és a közös rendelkezésekről szóló rendeletet (CPR);

| B. | mivel a 2014–2020 közötti pénzügyi tervezési időszakra vonatkozó megreformált kohéziós politika ellenére, amely foglalkozik az egyszerűsítés módszereivel, az európai strukturális és beruházási alapok alkalmazása, igazgatása, jelentéstétele és ellenőrzése továbbra is nehézkes mind a kedvezményezettek, mind az irányító hatóságok számára, különös tekintettel azokra, amelyek alacsonyabb adminisztratív és pénzügyi kapacitással rendelkeznek; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2014–2020 közötti pénzügyi tervezési időszakra vonatkozó megreformált kohéziós politika ellenére, amely foglalkozik az egyszerűsítés módszereivel, az európai strukturális és beruházási alapok alkalmazása, igazgatása, jelentéstétele és ellenőrzése továbbra is nehézkes mind a kedvezményezettek, mind az irányító hatóságok számára, különös tekintettel azokra, amelyek alacsonyabb adminisztratív és pénzügyi kapacitással rendelkeznek;

| C. | mivel a jelenlegi túlszabályozás, beleértve a szabályok nemzeti jogba való átültetésének folyamatát, késedelmet okoz, valamint a piactól való hosszabb távolmaradást és közvetett költségeket generál az uniós forrásokat igénylő potenciális kedvezményezettek számára, ami ezáltal csökkenti az uniós finanszírozás befektetési hatásait és akadályokat teremt a kedvezményezettek, a polgárok és a vállalatok, különösen a kis- és középvállalkozások számára az Unióban; |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenlegi túlszabályozás, beleértve a szabályok nemzeti jogba való átültetésének folyamatát, késedelmet okoz, valamint a piactól való hosszabb távolmaradást és közvetett költségeket generál az uniós forrásokat igénylő potenciális kedvezményezettek számára, ami ezáltal csökkenti az uniós finanszírozás befektetési hatásait és akadályokat teremt a kedvezményezettek, a polgárok és a vállalatok, különösen a kis- és középvállalkozások számára az Unióban;

| D. | mivel a bonyolult eljárások jelentős terhet róhatnak a kedvezményezettekre, különösen a kis- és középvállalkozásokra, a nem kormányzati szervezetekre és a településekre, amelyeknek szükségük van uniós finanszírozásra, és mivel általánosságban ezek a szervezetek nem rendelkeznek megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal és szakértelemmel ahhoz, hogy sikeresen pályázhassanak uniós támogatásokra és képesek legyenek kezelni azokat; mivel a Bizottságot és a tagállamokat fel kell kérni arra, hogy folytassák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy az ARACHNE kockázatértékelő eszköz működőképessé és könnyen használhatóvá váljon az irányító hatóságok és az operatív programok ellenőrzési rendszerei számára, amelyeknek megfelelő egyensúlyt kell biztosítaniuk egyrészről az egyszerűsítés, másrészről a szabálytalanságok, köztük a csalások észlelése és megelőzése között; |
| --- | --- |

D.

mivel a bonyolult eljárások jelentős terhet róhatnak a kedvezményezettekre, különösen a kis- és középvállalkozásokra, a nem kormányzati szervezetekre és a településekre, amelyeknek szükségük van uniós finanszírozásra, és mivel általánosságban ezek a szervezetek nem rendelkeznek megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal és szakértelemmel ahhoz, hogy sikeresen pályázhassanak uniós támogatásokra és képesek legyenek kezelni azokat; mivel a Bizottságot és a tagállamokat fel kell kérni arra, hogy folytassák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy az ARACHNE kockázatértékelő eszköz működőképessé és könnyen használhatóvá váljon az irányító hatóságok és az operatív programok ellenőrzési rendszerei számára, amelyeknek megfelelő egyensúlyt kell biztosítaniuk egyrészről az egyszerűsítés, másrészről a szabálytalanságok, köztük a csalások észlelése és megelőzése között;

| E. | mivel a párhuzamos pénzügyi ellenőrzések és az ellenőrzési megközelítések és módszerek különbségei olyan „egységes ellenőrzési elv” megvalósítását és a teljesítmény-ellenőrzésre történő fokozottabb összpontosítást tesznek szükségessé, amely megfelelőbb módon képes értékelni a műveletek hatékonyságát és eredményességét, és egyszerűsítésre irányuló javaslatokat eredményez; |
| --- | --- |

E.

mivel a párhuzamos pénzügyi ellenőrzések és az ellenőrzési megközelítések és módszerek különbségei olyan „egységes ellenőrzési elv” megvalósítását és a teljesítmény-ellenőrzésre történő fokozottabb összpontosítást tesznek szükségessé, amely megfelelőbb módon képes értékelni a műveletek hatékonyságát és eredményességét, és egyszerűsítésre irányuló javaslatokat eredményez;

| 1. | úgy véli, hogy a Bizottságnak az egyszerűsítésről szóló részletes iránymutatásokat kellene bevezetnie annak érdekében, hogy a tagállamok és régióik tudatában legyenek a közbeszerzési eljárások, a projektpályázatok kiválasztása, valamint a figyelemmel kísérési és ellenőrzési tevékenységek folyamán nemzeti és helyi szinten jelentkező adminisztratív terhek és túlszabályozás megszüntetésével vagy legalább csökkentésével kapcsolatos feladataiknak, beleértve a szabályok gyakori változtatásának elkerülését, a nyelvi és szabványosítási eljárások egyszerűsítését, valamint az uniós költségvetés kézzelfogható eredményekre történő összpontosítását; hangsúlyozza továbbá, hogy megoldást jelenhetne az integrált uniós regionális finanszírozási csomag egyetlen felületen vagy „egyablakos ügyintézéssel” történő rendelkezésre bocsátása, ami ezáltal elmozdulást jelentene a közös folyamatok és eljárások irányában, ahol lehetséges; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a Bizottságnak az egyszerűsítésről szóló részletes iránymutatásokat kellene bevezetnie annak érdekében, hogy a tagállamok és régióik tudatában legyenek a közbeszerzési eljárások, a projektpályázatok kiválasztása, valamint a figyelemmel kísérési és ellenőrzési tevékenységek folyamán nemzeti és helyi szinten jelentkező adminisztratív terhek és túlszabályozás megszüntetésével vagy legalább csökkentésével kapcsolatos feladataiknak, beleértve a szabályok gyakori változtatásának elkerülését, a nyelvi és szabványosítási eljárások egyszerűsítését, valamint az uniós költségvetés kézzelfogható eredményekre történő összpontosítását; hangsúlyozza továbbá, hogy megoldást jelenhetne az integrált uniós regionális finanszírozási csomag egyetlen felületen vagy „egyablakos ügyintézéssel” történő rendelkezésre bocsátása, ami ezáltal elmozdulást jelentene a közös folyamatok és eljárások irányában, ahol lehetséges;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen a tagállamok és régióik számára ütemtervet az ellenőrzési, nyomonkövetési és jelentéstételi tevékenységek ésszerűsítésére és egyszerűsítésére, többek között a kedvezményezettek számára a jelenlegi szűk keresztmetszetek megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen a tagállamok és régióik számára ütemtervet az ellenőrzési, nyomonkövetési és jelentéstételi tevékenységek ésszerűsítésére és egyszerűsítésére, többek között a kedvezményezettek számára a jelenlegi szűk keresztmetszetek megszüntetése érdekében;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a közös rendelkezésekről szóló rendeletet 122. cikkének (3) bekezdésében foglalt, az e-kohézióra történő áttérésre vonatkozó 2015. december 31-i határidőt, amely a pályázattól a támogatásig tartó időszak jelentős mértékű csökkentésének előfeltétele; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a közös rendelkezésekről szóló rendeletet 122. cikkének (3) bekezdésében foglalt, az e-kohézióra történő áttérésre vonatkozó 2015. december 31-i határidőt, amely a pályázattól a támogatásig tartó időszak jelentős mértékű csökkentésének előfeltétele;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal egyeztetve és az arányosság elvének megfelelően alakítson ki és hajtson végre lazább megközelítést a kedvezményezettekre vonatkozó, adatokkal és információkkal kapcsolatos követelmények tekintetében a megosztott irányítás alá tartozó uniós finanszírozással kapcsolatos pályázatok és jelentéstétel folyamatában, és ösztönözze a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal egyeztetve és az arányosság elvének megfelelően alakítson ki és hajtson végre lazább megközelítést a kedvezményezettekre vonatkozó, adatokkal és információkkal kapcsolatos követelmények tekintetében a megosztott irányítás alá tartozó uniós finanszírozással kapcsolatos pályázatok és jelentéstétel folyamatában, és ösztönözze a bevált gyakorlatok megosztását;

| 5. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az európai strukturális és beruházási alapokon belüli pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályok egyszerűsítését ezeknek a kedvezményezettek szükségleteivel való szorosabb összehangolása és végső soron felhasználásuk javítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az európai strukturális és beruházási alapokon belüli pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályok egyszerűsítését ezeknek a kedvezményezettek szükségleteivel való szorosabb összehangolása és végső soron felhasználásuk javítása érdekében;

| 6. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a több alapból származó finanszírozásra épülő megközelítés alkalmazását, figyelembe véve a kedvezményezettek igényeit; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a több alapból származó finanszírozásra épülő megközelítés alkalmazását, figyelembe véve a kedvezményezettek igényeit;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy kezdjen strukturált és folyamatos párbeszédet a Parlamenttel, a Régiók Bizottságával és egyéb érdekeltekkel az egyszerűsítési folyamat valamennyi vetületéről; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy kezdjen strukturált és folyamatos párbeszédet a Parlamenttel, a Régiók Bizottságával és egyéb érdekeltekkel az egyszerűsítési folyamat valamennyi vetületéről;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak és a régióknak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak és a régióknak.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. november 11., szerda

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/159

---

P8_TA(2015)0393

Az interoperabilitási megoldások mint a közszféra korszerűsítésének eszközei ***I

Az Európai Parlament 2015. november 11-i jogalkotási állásfoglalása az európai közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra vonatkozó program (ISA2) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 366/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0367), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0367),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0037/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0037/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. október 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. október 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2015. február 12-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2015. február 12-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. szeptember 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. szeptember 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0225/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0225/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontját; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontját;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 12., 2015.1.15., 99. o.

(2)  HL C 140., 2015.4.28., 47. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0185

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 11-én került elfogadásra az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra és közös keretekre vonatkozó programnak (ISA2 program) mint a közszféra korszerűsítése eszközének létrehozásáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/2240 határozat.)

---

2015. november 24.

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/161 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/161

---

P8_TA(2015)0396

A schengeni vívmányokra vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***I

Az Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 366/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0713), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0713),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 77. cikke (2) bekezdésének a), b) és d) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) és g) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjára, továbbá 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0277/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 77. cikke (2) bekezdésének a), b) és d) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) és g) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjára, továbbá 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0277/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0250/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0250/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P8_TC1-COD(2014)0337

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a schengeni vívmányok egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/93 rendelet.)

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/162 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/162

---

P8_TA(2015)0397

A schengeni vívmányok büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére vonatkozó egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezése ***I

Az Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 366/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0714), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0714),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára valamint 87. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0279/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára valamint 87. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0279/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0251/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0251/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P8_TC1-COD(2014)0338

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén a schengeni vívmányok egyes jogi aktusainak hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/94 rendelet.)

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/163

---

P8_TA(2015)0398

A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére vonatkozó egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***I

Az Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 366/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0715), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0715),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (1) bekezdésére, 83. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikkének (2) bekezdésére és 88. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0280/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (1) bekezdésére, 83. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikkének (2) bekezdésére és 88. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0280/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0252/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0252/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P8_TC1-COD(2014)0339

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/95 rendelet.)

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/164 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/164

---

P8_TA(2015)0399

A déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagság elnyerése ***

Az Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottság (CCSBT) között levélváltás formájában létrejött, az Uniónak a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagságáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 366/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07134/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07134/2015),

| — | tekintettel a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagság elnyerése érdekében folytatott levélváltásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a déli kékúszójú tonhal védelméről szóló egyezmény kiterjesztett bizottságában való tagság elnyerése érdekében folytatott levélváltásra,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0323/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A8-0318/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A8-0318/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottságnak.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/165 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/165

---

P8_TA(2015)0400

A biztosítási közvetítés ***I

Az Európai Parlament 2015. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási közvetítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 366/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0360), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0360),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0180/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0180/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 13-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 13-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Gazdasági és Monetáris Bizottsághoz intézett, 2012. november 9-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Gazdasági és Monetáris Bizottsághoz intézett, 2012. november 9-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. július 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. július 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére, valamint 61. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére, valamint 61. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0085/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A7-0085/2014),

| — | tekintettel a 2014. február 26-i ülésén elfogadott módosításokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. február 26-i ülésén elfogadott módosításokra (3),

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság kiegészítő jelentésére (A8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság kiegészítő jelentésére (A8-0315/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2013.2.15., 95. o.

(2)  HL C 77., 2002.03.28., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0155.

---

P8_TC1-COD(2012)0175

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. november 24-én került elfogadásra a biztosítási értékesítésről (átdolgozás) szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/97 irányelv.)

---

2015. november 25., szerda

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/167

---

P8_TA(2015)0404

8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet: saját források és európai adatvédelmi biztos

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó, 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (Saját források és az európai adatvédelmi biztos) szóló tanácsi álláspontról (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD))

(2017/C 366/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2014. december 17-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az 1/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyet 2015. április 28-án fogadtak el véglegesen (3),

| — | tekintettel a 2/2015., a 3/2015., a 4/2015. és az 5/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyeket 2015. július 7-én fogadtak el véglegesen (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2/2015., a 3/2015., a 4/2015. és az 5/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyeket 2015. július 7-én fogadtak el véglegesen (4),

| — | tekintettel a 6/2015. és a 7/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyeket 2015. október 14-én fogadtak el véglegesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 6/2015. és a 7/2015. sz. költségvetés-módosításra, amelyeket 2015. október 14-én fogadtak el véglegesen,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító, 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet módosító, 2015. április 21-i 2015/623/EU, Euratom tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (7),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (8),

| — | tekintettel a Bizottság által 2015. október 19-én elfogadott, 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0545), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2015. október 19-én elfogadott, 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2015)0545),

| — | tekintettel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló, a Tanács által 2015. november 10-én elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanezen a napon továbbított álláspontra (13439/2015 – C8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló, a Tanács által 2015. november 10-én elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanezen a napon továbbított álláspontra (13439/2015 – C8-0341/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0337/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0337/2015),

| A. | mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet a tradicionális saját forrásokra (vámok) vonatkozó előrejelzés felülvizsgálatáról szól: a héa és a GNI 2014. évi egyenlegei fennmaradó összegeinek, valamint a 2015. évi héa- és GNI-egyenlegek költségvetésbe való beviteléről; |
| --- | --- |

A.

mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet a tradicionális saját forrásokra (vámok) vonatkozó előrejelzés felülvizsgálatáról szól: a héa és a GNI 2014. évi egyenlegei fennmaradó összegeinek, valamint a 2015. évi héa- és GNI-egyenlegek költségvetésbe való beviteléről;

| B. | mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet az egyéb bevételekre vonatkozó előrejelzést is aktualizálja; |
| --- | --- |

B.

mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet az egyéb bevételekre vonatkozó előrejelzést is aktualizálja;

| C. | mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet továbbá 123 474 eurós csökkentést irányoz elő az európai adatvédelmi biztos költségvetésében mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet továbbá 123 474 eurós csökkentést irányoz elő az európai adatvédelmi biztos költségvetésében mind a kötelezettségvállalások, mind a kifizetések tekintetében;

| D. | mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet eredményeként a tagállamok GNI-alapú hozzájárulásai 9,4 milliárd euróval csökkennek; |
| --- | --- |

D.

mivel a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet eredményeként a tagállamok GNI-alapú hozzájárulásai 9,4 milliárd euróval csökkennek;

| 1. | tudomásul veszi a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, valamint a Tanács erről szóló álláspontját; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, valamint a Tanács erről szóló álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet egészében véve 9,4034 milliárd eurós csökkentést eredményez a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulásaiban; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezet egészében véve 9,4034 milliárd eurós csökkentést eredményez a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulásaiban;

| 3. | hangsúlyozza, hogy további jelentős pénzügyi eszközökre van szükség a jelenlegi menekültválság kezeléséhez; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy további jelentős pénzügyi eszközökre van szükség a jelenlegi menekültválság kezeléséhez;

| 4. | megállapítja, hogy a tagállamok pénzügyi adományai a Szükséghelyzeti Alap Afrikáért, a Szükséghelyzeti Alap Szíriáért és a menekülteket támogató ENSZ-ügynökségek részére – amelyeket az uniós állam- és kormányfők 2015. szeptember 23-i ülésén, a 2015. október 15-i Európai Tanácson és a 2015. november 11–12-i vallettai csúcson megerősítettek – még nem kerültek kifizetésre; sajnálja, hogy a Bizottság adatai szerint a tagállamok 2,3 milliárd eurós elmaradásban voltak 2015. november elején; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a tagállamok pénzügyi adományai a Szükséghelyzeti Alap Afrikáért, a Szükséghelyzeti Alap Szíriáért és a menekülteket támogató ENSZ-ügynökségek részére – amelyeket az uniós állam- és kormányfők 2015. szeptember 23-i ülésén, a 2015. október 15-i Európai Tanácson és a 2015. november 11–12-i vallettai csúcson megerősítettek – még nem kerültek kifizetésre; sajnálja, hogy a Bizottság adatai szerint a tagállamok 2,3 milliárd eurós elmaradásban voltak 2015. november elején;

| 5. | megállapítja, hogy további pénzügyi erőfeszítésekre lesz szükség a tranzitútvonalak mentén történő humanitárius segítségnyújtás biztosításához, illetve a minden eddiginél nagyobb számú menekült befogadásával járó kihívások kezeléséhez az európai városokban és régiókban; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy további pénzügyi erőfeszítésekre lesz szükség a tranzitútvonalak mentén történő humanitárius segítségnyújtás biztosításához, illetve a minden eddiginél nagyobb számú menekült befogadásával járó kihívások kezeléséhez az európai városokban és régiókban;

| 6. | rendkívül sajnálja, hogy az egyeztetések során nem sikerült határozott kompromisszumot elérni a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetben szereplő visszafolyó összegeknek a menekültválság kezelésére való felhasználásáról; mindazonáltal számít arra, hogy a tagállamok teljes mértékben betartják korábbi kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

6.

rendkívül sajnálja, hogy az egyeztetések során nem sikerült határozott kompromisszumot elérni a 8/2015. sz. költségvetés-módosítási tervezetben szereplő visszafolyó összegeknek a menekültválság kezelésére való felhasználásáról; mindazonáltal számít arra, hogy a tagállamok teljes mértékben betartják korábbi kötelezettségvállalásaikat;

| 7. | jóváhagyja a 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 8. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 8/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 8/2015. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 69., 2015.3.13., 1. o.

(3)  HL L 190., 2015.7.17., 1. o.

(4)  HL L 261., 2015.10.7.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(6)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(7)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(8)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/169

---

P8_TA(2015)0405

A Rugalmassági Eszköznek a menekültválság kezelése keretében meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevétele

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 12. pontjával összhangban a menekültválság kezelésére meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD))

(2017/C 366/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0514 – C8-0308/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0514 – C8-0308/2015),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. április 21-i (EU, Euratom) 2015/623 tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 12. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 12. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének az 1/2016. számú módosító indítvánnyal (COM(2015)0317) és a 2/2016. számú módosító indítvánnyal (COM(2015)0513) módosított, a Bizottság által 2015. június 24-én elfogadott tervezetére (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének az 1/2016. számú módosító indítvánnyal (COM(2015)0317) és a 2/2016. számú módosító indítvánnyal (COM(2015)0513) módosított, a Bizottság által 2015. június 24-én elfogadott tervezetére (COM(2015)0300),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló, a Tanács által 2015. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2015. szeptember 17-én továbbított álláspontra (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló, a Tanács által 2015. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2015. szeptember 17-én továbbított álláspontra (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | tekintettel a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetről szóló, 2015. október 28-án elfogadott álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetről szóló, 2015. október 28-án elfogadott álláspontjára (4),

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által 2015. november 14-én jóváhagyott közös szövegtervezetre (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által 2015. november 14-én jóváhagyott közös szövegtervezetre (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0336/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0336/2015),

| A. | mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 3. és 4. fejezeten belüli átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok javára történő igénybevétele; |
| --- | --- |

A.

mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 3. és 4. fejezeten belüli átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok javára történő igénybevétele;

| B. | mivel a Bizottság javasolta a Rugalmassági Eszköz igénybevételét annak érdekében, hogy a 3. fejezet felső határértékén felül 1 504 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal egészítsék ki az Európai Unió 2016. évi általános költségvetésében szereplő forrásokat az európai migrációs stratégia keretében hozott intézkedések finanszírozására; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság javasolta a Rugalmassági Eszköz igénybevételét annak érdekében, hogy a 3. fejezet felső határértékén felül 1 504 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal egészítsék ki az Európai Unió 2016. évi általános költségvetésében szereplő forrásokat az európai migrációs stratégia keretében hozott intézkedések finanszírozására;

| C. | mivel a 2016-os költségvetéssel kapcsolatban összehívott egyeztetőbizottság a 3. fejezet felső határértékén felüli 1 506 millió EUR összegen felül elfogadta a parlamenti küldöttség azon javaslatát is, hogy a Rugalmassági Eszköz keretében a 4. fejezet felső határértékén felül további 24 millió eurót vegyenek igénybe a menekültválság okozta kihívások külső dimenzióinak kezelésére; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2016-os költségvetéssel kapcsolatban összehívott egyeztetőbizottság a 3. fejezet felső határértékén felüli 1 506 millió EUR összegen felül elfogadta a parlamenti küldöttség azon javaslatát is, hogy a Rugalmassági Eszköz keretében a 4. fejezet felső határértékén felül további 24 millió eurót vegyenek igénybe a menekültválság okozta kihívások külső dimenzióinak kezelésére;

| D. | mivel ezzel a Rugalmassági Eszköz 2016-es pénzügyi évre biztosított valamennyi forrása kimerül a 2014-es és a 2015-ös pénzügyi évről megmaradt felhasználatlan összegekkel együtt; |
| --- | --- |

D.

mivel ezzel a Rugalmassági Eszköz 2016-es pénzügyi évre biztosított valamennyi forrása kimerül a 2014-es és a 2015-ös pénzügyi évről megmaradt felhasználatlan összegekkel együtt;

| 1. | megállapítja, hogy a 3. és a 4. fejezet 2016-os felső határértékei nem biztosítanak elegendő forrást a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos sürgős intézkedések finanszírozására; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a 3. és a 4. fejezet 2016-os felső határértékei nem biztosítanak elegendő forrást a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos sürgős intézkedések finanszírozására;

| 2. | egyetért tehát a Rugalmassági Eszköz 1 530 millió EUR összegű, kötelezettségvállalási előirányzatok formájában történő igénybevételével; |
| --- | --- |

2.

egyetért tehát a Rugalmassági Eszköz 1 530 millió EUR összegű, kötelezettségvállalási előirányzatok formájában történő igénybevételével;

| 3. | egyetért továbbá azzal, hogy 2016-ban 734,2 millió EUR, 2017-ben 654,2 millió EUR, 2018-ban 83 millió EUR, 2019-ben pedig 58,6 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot állítsanak be e célból; |
| --- | --- |

3.

egyetért továbbá azzal, hogy 2016-ban 734,2 millió EUR, 2017-ben 654,2 millió EUR, 2018-ban 83 millió EUR, 2019-ben pedig 58,6 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot állítsanak be e célból;

| 4. | megismétli, hogy ezen eszköznek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 11. cikke szerinti igénybevétele újra kiemeli azt a döntő fontosságú igényt, hogy az uniós költségvetésnek rugalmasabbnak kell lennie; megjegyzi, hogy e további előirányzatokat csak a Rugalmassági Eszköz 2014-es és 2015-ös pénzügyi évben fel nem használt összegeinek átvitele teszi lehetővé; kiemeli, hogy a 2017-es pénzügyi évre nem visznek át semmilyen összeget, ami korlátozza annak lehetőségét, hogy a Rugalmassági Eszközt éves felső határértékéig, 2011-es árakon számítva 471 millió EUR erejéig vegyék igénybe; |
| --- | --- |

4.

megismétli, hogy ezen eszköznek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 11. cikke szerinti igénybevétele újra kiemeli azt a döntő fontosságú igényt, hogy az uniós költségvetésnek rugalmasabbnak kell lennie; megjegyzi, hogy e további előirányzatokat csak a Rugalmassági Eszköz 2014-es és 2015-ös pénzügyi évben fel nem használt összegeinek átvitele teszi lehetővé; kiemeli, hogy a 2017-es pénzügyi évre nem visznek át semmilyen összeget, ami korlátozza annak lehetőségét, hogy a Rugalmassági Eszközt éves felső határértékéig, 2011-es árakon számítva 471 millió EUR erejéig vegyék igénybe;

| 5. | megismétli azt a régóta hangoztatott álláspontját, hogy – azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a Rugalmassági Eszköz révén egyes költségvetési sorok finanszírozására úgy használjanak fel kifizetési előirányzatokat, hogy még maradnak felhasználatlan kötelezettségvállalási előirányzatok – a Rugalmassági Eszköz révén korábban felhasznált kötelezettségvállalásokból származó kifizetéseket csak a felső határérték fölött lehet elszámolni; |
| --- | --- |

5.

megismétli azt a régóta hangoztatott álláspontját, hogy – azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a Rugalmassági Eszköz révén egyes költségvetési sorok finanszírozására úgy használjanak fel kifizetési előirányzatokat, hogy még maradnak felhasználatlan kötelezettségvállalási előirányzatok – a Rugalmassági Eszköz révén korábban felhasznált kötelezettségvállalásokból származó kifizetéseket csak a felső határérték fölött lehet elszámolni;

| 6. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL L 103., 2015.4.22., 1. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0376.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Rugalmassági Eszköznek a menekültválság kezelése keretében meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2016/253 határozat.)

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/171

---

P8_TA(2015)0406

Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele a 2016. évi költségvetést érintő előlegkifizetésekre

Az Európai Parlament 2015. november 25-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 11. pontja alapján a 2016. évi költségvetést érintő előlegkifizetések biztosítására történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD))

(2017/C 366/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0281 – C8-0133/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0281 – C8-0133/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által 2015. november 14-én jóváhagyott közös szövegtervezetre (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által 2015. november 14-én jóváhagyott közös szövegtervezetre (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0335/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0335/2015),

| A. | mivel a 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban 50 000 000 EUR összeg érhető el az előlegek kifizetésére az Unió általános költségvetésének előirányzatai révén; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban 50 000 000 EUR összeg érhető el az előlegek kifizetésére az Unió általános költségvetésének előirányzatai révén;

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának előlegfizetések céljára történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2016/252 határozat.)

---

| 27.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 366/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 366/172

---

P8_TA(2015)0407

2016-os költségvetési eljárás: közös szöveg

Az Európai Parlament 2015. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 366/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegre és a Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozataira (14195/2015 – C8–0353/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegre és a Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozataira (14195/2015 – C8–0353/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2015. június 24-én fogadott el (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2015. június 24-én fogadott el (COM(2015)0300),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló, a Tanács által 2015. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2015. szeptember 17-én továbbított álláspontra (11706/2015 – C8–0274/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló, a Tanács által 2015. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2015. szeptember 17-én továbbított álláspontra (11706/2015 – C8–0274/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2016. (COM(2015)0317) és 2/2016. (COM(2015)0513) számú módosító indítványokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2016. (COM(2015)0317) és 2/2016. (COM(2015)0513) számú módosító indítványokra,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról elfogadott 2015. október 28-i állásfoglalására (1) és az abban szereplő költségvetési módosításokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról elfogadott 2015. október 28-i állásfoglalására (1) és az abban szereplő költségvetési módosításokra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. és 91. cikkére,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottságba delegált küldöttségének jelentésére (A8-0333/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottságba delegált küldöttségének jelentésére (A8-0333/2015),

| 1. | jóváhagyja az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szöveget, amely az alábbi dokumentumok együtteséből áll:






  — | a költségvetés tervezetében vagy a Tanács álláspontjában foglaltakhoz képest nem módosított költségvetési tételek jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

1.

jóváhagyja az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szöveget, amely az alábbi dokumentumok együtteséből áll:

—

a költségvetés tervezetében vagy a Tanács álláspontjában foglaltakhoz képest nem módosított költségvetési tételek jegyzéke;

| — | összefoglaló számadatok a pénzügyi keret fejezetei szerint; |
| --- | --- |

—

összefoglaló számadatok a pénzügyi keret fejezetei szerint;

| — | valamennyi költségvetési tétel soronkénti számadatai; |
| --- | --- |

—

valamennyi költségvetési tétel soronkénti számadatai;

| — | az egyeztetés során módosított valamennyi tétel számadatait és végleges szövegét tartalmazó konszolidált dokumentum; |
| --- | --- |

—

az egyeztetés során módosított valamennyi tétel számadatait és végleges szövegét tartalmazó konszolidált dokumentum;

| 2. | megerősíti az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

megerősíti az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatait;

| 3. | megerősíti az intézményközi megállapodás 27. pontjának alkalmazásáról szóló nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

megerősíti az intézményközi megállapodás 27. pontjának alkalmazásáról szóló nyilatkozatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetését, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetését, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0376.

(2)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

VÉGLEGESÍTVE: 2015.11.14.

2016. évi költségvetés – Együttes következtetések

A jelen együttes következtetések a következő szakaszokat foglalják magukban:

| 1. | 2016. évi költségvetés |
| --- | --- |

1.

2016. évi költségvetés

| 2. | 2015. évi költségvetés – 8/2015. számú költségvetés-módosítás |
| --- | --- |

2.

2015. évi költségvetés – 8/2015. számú költségvetés-módosítás

| 3. | együttes nyilatkozatok |
| --- | --- |

3.

együttes nyilatkozatok

Összefoglaló áttekintés

A.   2016. évi költségvetés

Az együttes következtetések alapján:

| — | A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2016. évi költségvetésben 155 004,2 millió EUR. A többéves pénzügyi keret 2016-ra vonatkozó felső értékhatárai alatt így összesen 2 331,4 millió EUR tartalékkeret marad a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében. |
| --- | --- |

—

A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2016. évi költségvetésben 155 004,2 millió EUR. A többéves pénzügyi keret 2016-ra vonatkozó felső értékhatárai alatt így összesen 2 331,4 millió EUR tartalékkeret marad a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében.

| — | A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2016. évi költségvetésben 143 885,3 millió euró. |
| --- | --- |

—

A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2016. évi költségvetésben 143 885,3 millió euró.

| — | A Rugalmassági Eszköz 2016-ban 1 506,0 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzat biztosításához kerül igénybevételre a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság), valamint 24 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat biztosításához a 4. fejezetben (Globális Európa). |
| --- | --- |

—

A Rugalmassági Eszköz 2016-ban 1 506,0 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzat biztosításához kerül igénybevételre a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság), valamint 24 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat biztosításához a 4. fejezetben (Globális Európa).

| — | A Rugalmassági Eszköz 2014-es, 2015-ös és 2016-os igénybevételéhez kapcsolódó 2016. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 832,8 millió euróra becsli. |
| --- | --- |

—

A Rugalmassági Eszköz 2014-es, 2015-ös és 2016-os igénybevételéhez kapcsolódó 2016. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 832,8 millió euróra becsli.

B.   2015. évi költségvetés

Az együttes következtetések alapján:

| — | A 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet a Bizottság javaslatának megfelelően elfogadásra kerül. |
| --- | --- |

—

A 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezet a Bizottság javaslatának megfelelően elfogadásra kerül.

1.   2016. évi költségvetés

1.1.   „Lezárt” sorok

Amennyiben az alábbi következtetések másként nem rendelkeznek, a sem a Tanács, sem a Parlament által nem módosított költségvetési sorok, illetve azok a sorok, amelyekre vonatkozóan a megfelelő olvasat során a Parlament elfogadta a Tanács módosításait, megerősítésre kerülnek.

A többi költségvetési tétel tekintetében az egyeztetőbizottság az alábbi 1.2.–1.6. szakaszban foglalt következtetésekben állapodott meg:

1.2.   Horizontális kérdések

Decentralizált ügynökségek

A decentralizált ügynökségek számára (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) nyújtott uniós hozzájárulás mértéke és az álláshelyek száma a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. sz. módosító indítvánnyal módosított szinten kerül megállapításra az egyeztetőbizottság által elfogadott alábbi kiigazításokkal:

| — | A létszámtervbeli, díjak alapján finanszírozott álláshelyek növelése az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA, Biocidokkal kapcsolatos tevékenységek) tekintetében (+ 3 álláshely), valamint az előirányzatok 1 350 000 eurós csökkentése; |
| --- | --- |

—

A létszámtervbeli, díjak alapján finanszírozott álláshelyek növelése az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA, Biocidokkal kapcsolatos tevékenységek) tekintetében (+ 3 álláshely), valamint az előirányzatok 1 350 000 eurós csökkentése;

| — | A létszámtervbeli, díjak alapján finanszírozott álláshelyek növelése az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) tekintetében (+ 6 álláshely); |
| --- | --- |

—

A létszámtervbeli, díjak alapján finanszírozott álláshelyek növelése az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) tekintetében (+ 6 álláshely);

| — | A létszámtervbeli, díjak alapján finanszírozott álláshelyek növelése az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) tekintetében (+ 3 álláshely); |
| --- | --- |

—

A létszámtervbeli, díjak alapján finanszírozott álláshelyek növelése az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) tekintetében (+ 3 álláshely);

| — | A létszámtervbeli álláshelyek és a kapcsolódó előirányzatok növelése az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) tekintetében (+ 5 álláshely és + 325 000 EUR); |
| --- | --- |

—

A létszámtervbeli álláshelyek és a kapcsolódó előirányzatok növelése az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) tekintetében (+ 5 álláshely és + 325 000 EUR);

| — | A létszámtervbeli álláshelyek és a kapcsolódó előirányzatok növelése az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) tekintetében (+ 2 álláshely és + 130 000 EUR); |
| --- | --- |

—

A létszámtervbeli álláshelyek és a kapcsolódó előirányzatok növelése az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) tekintetében (+ 2 álláshely és + 130 000 EUR);

| — | A létszámtervbeli álláshelyek és a kapcsolódó előirányzatok növelése az Eurojust tekintetében (+ 2 álláshely és + 130 000 EUR); |
| --- | --- |

—

A létszámtervbeli álláshelyek és a kapcsolódó előirányzatok növelése az Eurojust tekintetében (+ 2 álláshely és + 130 000 EUR);

| — | Az előirányzatok növelése az Európai Bankhatóság (EBH) tekintetében (+ 928 000 EUR); |
| --- | --- |

—

Az előirányzatok növelése az Európai Bankhatóság (EBH) tekintetében (+ 928 000 EUR);

| — | Az előirányzatok csökkentése A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu.LISA) tekintetében (- 260 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Az előirányzatok csökkentése A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu.LISA) tekintetében (- 260 000 EUR).

Végrehajtó ügynökségek

A végrehajtó ügynökségek számára (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) nyújtott uniós hozzájárulás mértéke és az álláshelyek száma a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. sz. módosító indítvánnyal kiigazított szinten kerül megállapításra.

Kísérleti projektek / előkészítő intézkedések

Megállapodás született egy 89 kísérleti projektből/előkészítő intézkedésből álló, összesen 64,9 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot tartalmazó átfogó csomaggal kapcsolatban a Parlament által javasolt formában.

Amikor úgy tűnik, hogy a kísérleti projektet vagy az előkészítő intézkedést meglévő jogalap fedezi, a Bizottság javasolhatja előirányzatok átcsoportosítását a megfelelő jogalaphoz az intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében.

Ez a csomag teljes mértékben tiszteletben tartja a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések vonatkozásában a költségvetési rendeletben foglalt felső határokat.

1.3.   A pénzügyi keret kiadási fejezetei – kötelezettségvállalási előirányzatok

A „lezárt” költségvetési sorokról, ügynökségekről, valamint kísérleti projektekről és előkészítő intézkedésekről szóló fenti következtetések figyelembevétele után az egyeztetőbizottság az alábbi megállapodásra jutott:

1a. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra, az egyeztetőbizottságban elfogadott alábbi kiigazításokkal:

| — | A „Horizont 2020” keretprogram kötelezettségvállalásai az alábbi lebontásban nőnek: |
| --- | --- |

—

A „Horizont 2020” keretprogram kötelezettségvállalásai az alábbi lebontásban nőnek:

| euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | 2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal) | 2016. évi költségvetés | Különbség |
| 02 04 02 01 | Vezető szerep az űrkutatásban | 158 446 652 | 159 792 893 | 1 346 241 |
| 02 04 02 03 | Az innováció fokozása a kis- és középvállalkozások körében | 35 643 862 | 35 738 414 | 94 552 |
| 02 04 03 01 | Az erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaság, valamint a fenntartható nyersanyagellátás megvalósítása | 74 701 325 | 75 016 498 | 315 173 |
| 05 09 03 01 | Megfelelő tartalékok biztosítása biztonságos és jó minőségű élelmiszerekből és más, bioalapú termékekből | 212 854 525 | 214 205 269 | 1 350 744 |
| 06 03 03 01 | Forráshatékony, környezetbarát, biztonságos és gördülékeny európai közlekedési rendszer kialakítása | 109 250 820 | 110 916 737 | 1 665 917 |
| 08 02 01 03 | Az európai kutatási infrastruktúra megerősítése, ideértve az elektronikus infrastruktúrát is | 183 108 382 | 183 905 321 | 796 939 |
| 08 02 02 01 | Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a lézertechnológia, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén | 502 450 912 | 504 175 361 | 1 724 449 |
| 08 02 02 03 | Az innováció fokozása a kis- és középvállalkozások körében | 35 967 483 | 36 120 567 | 153 084 |
| 08 02 03 01 | Az egész életen át tartó egészség és jólét javítása | 522 476 023 | 524 745 272 | 2 269 249 |
| 08 02 03 02 | Megfelelő tartalékok biztosítása biztonságos, egészséges és jó minőségű élelmiszerekből és más bioalapú termékekből | 141 851 093 | 142 233 804 | 382 711 |
| 08 02 03 03 | Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre | 333 977 808 | 335 369 074 | 1 391 266 |
| 08 02 03 04 | Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása | 330 992 583 | 331 555 393 | 562 810 |
| 08 02 03 05 | Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyagellátás biztosítása | 283 265 173 | 284 530 369 | 1 265 196 |
| 08 02 03 06 | Az inkluzív, innovatív és gondolkodó európai társadalmak előmozdítása | 111 929 624 | 112 411 389 | 481 765 |
| 08 02 06 | Tudomány a társadalommal és a társadalomért | 53 267 640 | 53 497 266 | 229 626 |
| 09 04 01 01 | A kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén | 213 825 023 | 215 400 890 | 1 575 867 |
| 09 04 01 02 | Az európai kutatási infrastruktúra megerősítése, ideértve az elektronikus infrastruktúrát | 97 173 367 | 97 889 261 | 715 894 |
| 09 04 02 01 | Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén | 718 265 330 | 723 681 812 | 5 416 482 |
| 09 04 03 01 | Az egész életen át tartó egészség és jólét javítása | 117 323 526 | 118 188 002 | 864 476 |
| 09 04 03 02 | Az inkluzív, innovatív és gondolkodó európai társadalmak előmozdítása | 36 289 820 | 36 564 471 | 274 651 |
| 09 04 03 03 | Biztonságos európai társadalmak előmozdítása | 45 457 909 | 45 791 092 | 333 183 |
| 10 02 01 | „Horizont 2020” keretprogram – Az uniós szakpolitikák ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatása | 24 646 400 | 25 186 697 | 540 297 |
| 15 03 05 | Európai Innovációs és Technológiai Intézet – A felsőoktatást, a kutatást és az innovációt felölelő tudásháromszög integrálása | 219 788 046 | 224 938 881 | 5 150 835 |
| 18 05 03 01 | Biztonságos európai társadalmak előmozdítása | 134 966 551 | 136 092 171 | 1 125 620 |
| 32 04 03 01 | Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre | 322 875 370 | 324 676 361 | 1 800 991 |
| | Összesen | | | 31 828 018 |

euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal)

2016. évi költségvetés

Különbség

02 04 02 01

Vezető szerep az űrkutatásban

158 446 652

159 792 893

1 346 241

02 04 02 03

Az innováció fokozása a kis- és középvállalkozások körében

35 643 862

35 738 414

94 552

02 04 03 01

Az erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaság, valamint a fenntartható nyersanyagellátás megvalósítása

74 701 325

75 016 498

315 173

05 09 03 01

Megfelelő tartalékok biztosítása biztonságos és jó minőségű élelmiszerekből és más, bioalapú termékekből

212 854 525

214 205 269

1 350 744

06 03 03 01

Forráshatékony, környezetbarát, biztonságos és gördülékeny európai közlekedési rendszer kialakítása

109 250 820

110 916 737

1 665 917

08 02 01 03

Az európai kutatási infrastruktúra megerősítése, ideértve az elektronikus infrastruktúrát is

183 108 382

183 905 321

796 939

08 02 02 01

Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a lézertechnológia, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén

502 450 912

504 175 361

1 724 449

08 02 02 03

Az innováció fokozása a kis- és középvállalkozások körében

35 967 483

36 120 567

153 084

08 02 03 01

Az egész életen át tartó egészség és jólét javítása

522 476 023

524 745 272

2 269 249

08 02 03 02

Megfelelő tartalékok biztosítása biztonságos, egészséges és jó minőségű élelmiszerekből és más bioalapú termékekből

141 851 093

142 233 804

382 711

08 02 03 03

Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre

333 977 808

335 369 074

1 391 266

08 02 03 04

Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása

330 992 583

331 555 393

562 810

08 02 03 05

Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyagellátás biztosítása

283 265 173

284 530 369

1 265 196

08 02 03 06

Az inkluzív, innovatív és gondolkodó európai társadalmak előmozdítása

111 929 624

112 411 389

481 765

08 02 06

Tudomány a társadalommal és a társadalomért

53 267 640

53 497 266

229 626

09 04 01 01

A kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén

213 825 023

215 400 890

1 575 867

09 04 01 02

Az európai kutatási infrastruktúra megerősítése, ideértve az elektronikus infrastruktúrát

97 173 367

97 889 261

715 894

09 04 02 01

Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén

718 265 330

723 681 812

5 416 482

09 04 03 01

Az egész életen át tartó egészség és jólét javítása

117 323 526

118 188 002

864 476

09 04 03 02

Az inkluzív, innovatív és gondolkodó európai társadalmak előmozdítása

36 289 820

36 564 471

274 651

09 04 03 03

Biztonságos európai társadalmak előmozdítása

45 457 909

45 791 092

333 183

10 02 01

„Horizont 2020” keretprogram – Az uniós szakpolitikák ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatása

24 646 400

25 186 697

540 297

15 03 05

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – A felsőoktatást, a kutatást és az innovációt felölelő tudásháromszög integrálása

219 788 046

224 938 881

5 150 835

18 05 03 01

Biztonságos európai társadalmak előmozdítása

134 966 551

136 092 171

1 125 620

32 04 03 01

Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre

322 875 370

324 676 361

1 800 991

Összesen

31 828 018

| — | A „COSME” program kötelezettségvállalásai az alábbi lebontásban nőnek: |
| --- | --- |

—

A „COSME” program kötelezettségvállalásai az alábbi lebontásban nőnek:

| euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | 2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal) | 2016. évi költségvetés | Különbség |
| 02 02 01 | A vállalkozói készség ösztönzése, valamint az uniós vállalkozások versenyképességének és piacra jutásának javítása | 108 375 000 | 110 264 720 | 1 889 720 |
| 02 02 02 | A kis- és középvállalkozások (kkv-k) forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában | 160 447 967 | 172 842 972 | 12 395 005 |
| | Összesen | | | 14 284 725 |

euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal)

2016. évi költségvetés

Különbség

02 02 01

A vállalkozói készség ösztönzése, valamint az uniós vállalkozások versenyképességének és piacra jutásának javítása

108 375 000

110 264 720

1 889 720

02 02 02

A kis- és középvállalkozások (kkv-k) forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában

160 447 967

172 842 972

12 395 005

Összesen

14 284 725

| — | Az „Erasmus+” program kötelezettségvállalásai az alábbi lebontásban nőnek: |
| --- | --- |

—

Az „Erasmus+” program kötelezettségvállalásai az alábbi lebontásban nőnek:

| euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | 2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal) | 2016. évi költségvetés | Különbség |
| 15 02 01 01 | A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, és annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából | 1 451 010 600 | 1 457 638 273 | 6 627 673 |
| | Összesen | | | 6 627 673 |

euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal)

2016. évi költségvetés

Különbség

15 02 01 01

A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, és annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából

1 451 010 600

1 457 638 273

6 627 673

Összesen

6 627 673

Következésképpen, valamint figyelembe véve a decentralizált ügynökségeket, illetve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket, a kötelezettségvállalások elfogadott összege 19 010,0 millió EUR, így az 1a. fejezet kiadási felső határa alatt nem marad tartalékkeret, a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból pedig 543 millió EUR kerül felhasználásra.

1b. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. sz. módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra.

Figyelembe véve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket, a kötelezettségvállalások elfogadott összege 50 831,2 millió EUR, így az 1b. fejezet kiadási felső határa alatt 5,8 millió EUR tartalékkeret marad.

2. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. sz. módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra, további 140,0 millió EUR csökkentéssel, melynek oka az EMGA-hoz rendelt címzett bevételek és a 11 06 62 01. költségvetési sor növelése. Ennek következtében az egyeztetőbizottság a következőkben állapodott meg:

| euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | 2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal) | 2016. évi költségvetés | Különbség |
| 05 03 01 10 | Alaptámogatási rendszer | 16 067 000 000 | 15 927 000 000 | - 140 000 000 |
| 11 06 62 01 | Tudományos szakvélemények és ismeretek | 8 485 701 | 8 680 015 | 194 314 |
| | Összesen | | | - 139 805 686 |

euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal)

2016. évi költségvetés

Különbség

05 03 01 10

Alaptámogatási rendszer

16 067 000 000

15 927 000 000

- 140 000 000

11 06 62 01

Tudományos szakvélemények és ismeretek

8 485 701

8 680 015

194 314

Összesen

- 139 805 686

Figyelembe véve a decentralizált ügynökségeket, a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket, a kötelezettségvállalások elfogadott összege 62 484,2 millió EUR, így a 2. fejezet kiadási felső határa alatt 1 777,8 millió EUR tartalékkeret marad.

3. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra, az egyeztetőbizottságban elfogadott alábbi kiigazításokkal:

| euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | 2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal) | 2016. évi költségvetés | Különbség |
| 09 05 05 | Fellépések a multimédia területén | 24 186 500 | 26 186 500 | 2 000 000 |
| 17 04 01 | Az Unión belüli jobb állat-egészségügyi állapot és a magas színvonalú uniós állatvédelem biztosítása | 177 000 000 | 171 925 000 | -5 075 000 |
| 17 04 02 | A növényeket károsító szervezetek időben történő észlelésének és felszámolásának biztosítása | 14 000 000 | 12 000 000 | -2 000 000 |
| 17 04 03 | Hatékony, eredményes és megbízható ellenőrzések biztosítása | 50 401 000 | 47 401 000 | -3 000 000 |
| 17 04 04 | Állat- és növény-egészségügyi vészhelyzeti alap | 20 000 000 | 19 000 000 | -1 000 000 |
| | Összesen | | | -9 075 000 |

euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal)

2016. évi költségvetés

Különbség

09 05 05

Fellépések a multimédia területén

24 186 500

26 186 500

2 000 000

17 04 01

Az Unión belüli jobb állat-egészségügyi állapot és a magas színvonalú uniós állatvédelem biztosítása

177 000 000

171 925 000

-5 075 000

17 04 02

A növényeket károsító szervezetek időben történő észlelésének és felszámolásának biztosítása

14 000 000

12 000 000

-2 000 000

17 04 03

Hatékony, eredményes és megbízható ellenőrzések biztosítása

50 401 000

47 401 000

-3 000 000

17 04 04

Állat- és növény-egészségügyi vészhelyzeti alap

20 000 000

19 000 000

-1 000 000

Összesen

-9 075 000

Következésképpen, valamint figyelembe véve a decentralizált ügynökségeket, a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket, valamint a Rugalmassági Eszköz igénybevételét, a kötelezettségvállalások elfogadott összege 4 052,0 millió EUR, így a 3. fejezet kiadási felső határa alatt nem marad tartalékkeret, a Rugalmassági Eszközön keresztül pedig 1 506,0 millió EUR kerül felhasználásra.

4. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra, az egyeztetőbizottságban elfogadott alábbi kiigazításokkal:

| euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | 2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal) | 2016. évi költségvetés | Különbség |
| 13 07 01 | Pénzügyi támogatás a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének előmozdítására | 31 212 000 | 33 212 000 | 2 000 000 |
| 21 02 07 03 | Humán fejlődés | 161 633 821 | 163 633 821 | 2 000 000 |
| 21 02 07 04 | Élelmezés- és táplálkozásbiztonság és fenntartható mezőgazdaság | 187 495 232 | 189 495 232 | 2 000 000 |
| 21 02 07 05 | Migráció és menekültügy | 45 257 470 | 57 257 470 | 12 000 000 |
| 22 02 01 01 | A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 188 000 000 | 190 000 000 | 2 000 000 |
| 22 02 01 02 | A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 326 960 000 | 327 960 000 | 1 000 000 |
| 22 02 03 01 | A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 240 300 000 | 255 300 000 | 15 000 000 |
| 22 02 03 02 | A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 321 484 000 | 340 484 000 | 19 000 000 |
| 22 04 01 01 | Mediterrán országok – Jó kormányzás, emberi jogok és mobilitás | 135 000 000 | 144 000 000 | 9 000 000 |
| 22 04 01 02 | Mediterrán országok – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 636 900 000 | 640 900 000 | 4 000 000 |
| 22 04 01 03 | Mediterrán országok – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés | 116 000 000 | 131 000 000 | 15 000 000 |
| 22 04 01 04 | A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára | 272 100 000 | 290 100 000 | 18 000 000 |
| 22 04 02 03 | Keleti partnerség – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés | 8 000 000 | 9 300 000 | 1 300 000 |
| 22 04 03 03 | A szomszédságban több országgal folytatott egyéb együttműködés támogatása – Ernyőprogram | 189 500 000 | 193 500 000 | 4 000 000 |
| 23 02 01 | Gyors, hatékony és szükségletalapú humanitárius segítségnyújtás és élelmezési segély | 1 035 818 000 | 1 061 821 941 | 26 003 941 |
| | Összesen | | | 132 303 941 |

euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal)

2016. évi költségvetés

Különbség

13 07 01

Pénzügyi támogatás a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének előmozdítására

31 212 000

33 212 000

2 000 000

21 02 07 03

Humán fejlődés

161 633 821

163 633 821

2 000 000

21 02 07 04

Élelmezés- és táplálkozásbiztonság és fenntartható mezőgazdaság

187 495 232

189 495 232

2 000 000

21 02 07 05

Migráció és menekültügy

45 257 470

57 257 470

12 000 000

22 02 01 01

A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

188 000 000

190 000 000

2 000 000

22 02 01 02

A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

326 960 000

327 960 000

1 000 000

22 02 03 01

A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

240 300 000

255 300 000

15 000 000

22 02 03 02

A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

321 484 000

340 484 000

19 000 000

22 04 01 01

Mediterrán országok – Jó kormányzás, emberi jogok és mobilitás

135 000 000

144 000 000

9 000 000

22 04 01 02

Mediterrán országok – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

636 900 000

640 900 000

4 000 000

22 04 01 03

Mediterrán országok – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés

116 000 000

131 000 000

15 000 000

22 04 01 04

A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára

272 100 000

290 100 000

18 000 000

22 04 02 03

Keleti partnerség – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés

8 000 000

9 300 000

1 300 000

22 04 03 03

A szomszédságban több országgal folytatott egyéb együttműködés támogatása – Ernyőprogram

189 500 000

193 500 000

4 000 000

23 02 01

Gyors, hatékony és szükségletalapú humanitárius segítségnyújtás és élelmezési segély

1 035 818 000

1 061 821 941

26 003 941

Összesen

132 303 941

Következésképpen, valamint figyelembe véve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket, a kötelezettségvállalások elfogadott összege 9 167,0 millió EUR, így a 4. fejezet kiadási felső határa alatt nem marad tartalékkeret, és a Rugalmassági Eszközön keresztül 24,0 millió EUR igénybevételére kerül sor.

5. fejezet

Az intézmények létszámtervében szereplő álláshelyek számát és a Bizottság által az 1/2016. és a 2/2016. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetés-tervezetben javasolt előirányzatokat az alábbi kivételekkel jóváhagyták:

| — | Európai Parlament, olvasatát jóváhagyták, 9 álláshelynyi csökkentés; |
| --- | --- |

—

Európai Parlament, olvasatát jóváhagyták, 9 álláshelynyi csökkentés;

| — | Tanács, olvasatát jóváhagyták; |
| --- | --- |

—

Tanács, olvasatát jóváhagyták;

| — | Bíróság, 7 további álláshely jóváhagyva (+ 300 000 EUR); |
| --- | --- |

—

Bíróság, 7 további álláshely jóváhagyva (+ 300 000 EUR);

| — | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és Régiók Bizottsága, az Európai Parlament olvasata jóváhagyva. |
| --- | --- |

—

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és Régiók Bizottsága, az Európai Parlament olvasata jóváhagyva.

A Bizottság várhatóan 2015. november 26-án hagyja jóvá a fizetések 2015. évi felülvizsgálatának költségvetési hatásairól szóló jelentést, mely 2015. július 1-jéig visszamenően kihat valamennyi uniós alkalmazott javadalmazására és a nyugdíjakra.

Következésképpen, valamint figyelembe véve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket, a kötelezettségvállalások elfogadott összege 8 935,2 millió EUR, így az 5. fejezet kiadási felső határa alatt 547,8 millió EUR tartalékkeret marad.

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. sz. módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra, beleértve az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 50 millió EUR erejéig történő igénybevételét az előlegek kifizetésére.

1.4.   Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2016. évi költségvetésben 143 885,3 millió EUR, beleértve a Rugalmassági Eszköz igénybevételéhez kapcsolódó 832,8 millió eurót.

A kifizetési előirányzatok lebontása a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2016. és a 2/2016. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerül megállapításra, az egyeztetőbizottságban elfogadott alábbi kiigazításokkal:

| 1. | Elsőként, figyelembe kell venni a nem differenciált kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok megállapított szintjét, amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje azonos a kötelezettségvállalásokéval. Ez magában foglalja a decentralizált ügynökségeket is, amelyek esetében a kifizetési előirányzatokban megadott uniós hozzájárulás a fenti 1.2. szakaszban javasolt szinten kerül megállapításra. Az összevont hatás 140,0 millió eurós csökkentés; |
| --- | --- |

1.

Elsőként, figyelembe kell venni a nem differenciált kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok megállapított szintjét, amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje azonos a kötelezettségvállalásokéval. Ez magában foglalja a decentralizált ügynökségeket is, amelyek esetében a kifizetési előirányzatokban megadott uniós hozzájárulás a fenti 1.2. szakaszban javasolt szinten kerül megállapításra. Az összevont hatás 140,0 millió eurós csökkentés;

| 2. | Minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés vonatkozásában a kifizetési előirányzatok szintje a vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzat 50 %-a vagy a Parlament által javasolt szint, amennyiben az ennél alacsonyabb. A már folyamatban levő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása tekintetében a kifizetési előirányzatok szintje a költségvetési tervezetben meghatározott szint plusz a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-a vagy a Parlament által javasolt összeg, amennyiben az ennél alacsonyabb. Az összevont hatás 29,5 millió eurós növelés; |
| --- | --- |

2.

Minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés vonatkozásában a kifizetési előirányzatok szintje a vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzat 50 %-a vagy a Parlament által javasolt szint, amennyiben az ennél alacsonyabb. A már folyamatban levő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása tekintetében a kifizetési előirányzatok szintje a költségvetési tervezetben meghatározott szint plusz a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-a vagy a Parlament által javasolt összeg, amennyiben az ennél alacsonyabb. Az összevont hatás 29,5 millió eurós növelés;

| 3. | A kifizetési előirányzatokkal kapcsolatos kiadások 460,1 millió euróval csökkennek a következő lebontásban:









  euróban |
| --- | --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | 2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal) | 2016. évi költségvetés | Különbség |
| 02 05 01 | A globális műholdas rádiónavigációs infrastruktúra és szolgáltatások (Galileo) 2020-ig megvalósuló kifejlesztése és nyújtása | 308 000 000 | 297 000 000 | -11 000 000 |
| 02 05 02 | A GPS teljesítményének javítását lehetővé tevő műholdas szolgáltatások nyújtása, melyek 2020-ig fokozatosan lefedik az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) egész területét (EGNOS) | 215 000 000 | 207 000 000 | -8 000 000 |
| 02 05 51 | Az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) lezárása | 17 000 000 | 16 000 000 | -1 000 000 |
| 02 06 01 | A világűrbe telepített megfigyelésekre és lokálisan elérhető adatokra támaszkodó operatív szolgáltatások (Kopernikusz) | 125 000 000 | 121 000 000 | -4 000 000 |
| 02 06 02 | Önálló uniós Föld-megfigyelési kapacitás kiépítése (Kopernikusz) | 475 000 000 | 459 000 000 | -16 000 000 |
| 04 02 19 | Az Európai Szociális Alap lezárása – Regionális versenyképesség és foglalkoztatás (2007–2013) | 1 130 000 000 | 1 109 595 811 | -20 404 189 |
| 04 02 61 | Európai Szociális Alap – Átmeneti régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások | 930 000 000 | 927 965 850 | -2 034 150 |
| 04 02 62 | Európai Szociális Alap (ESZA) – Fejlettebb régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások | 2 200 000 000 | 2 178 091 258 | -21 908 742 |
| 04 02 63 01 | Európai Szociális Alap (ESZA) – Operatív technikai segítségnyújtás | 12 000 000 | 7 200 000 | -4 800 000 |
| 05 04 05 01 | Vidékfejlesztési programok | 3 268 000 000 | 3 235 000 000 | -33 000 000 |
| 05 04 60 01 | A fenntartható vidékfejlesztésnek, valamint az uniós mezőgazdasági ágazat területi és környezetvédelmi szempontból kiegyensúlyozottabbá, éghajlatbarátabbá és innovatívabbá válásának előmozdítása | 8 574 000 000 | 8 487 000 000 | -87 000 000 |
| 13 03 18 | Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) lezárása – Regionális versenyképesség és foglalkoztatás | 2 345 348 000 | 2 302 998 509 | -42 349 491 |
| 13 03 61 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Átmeneti régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés | 1 863 122 000 | 1 860 036 800 | -3 085 200 |
| 13 03 62 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Fejlettebb régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés | 2 775 630 000 | 2 750 605 336 | -25 024 664 |
| 13 03 64 01 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Európai területi együttműködés | 328 430 000 | 284 930 000 | -43 500 000 |
| 13 03 65 01 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Operatív technikai segítségnyújtás | 66 215 941 | 57 415 941 | -8 800 000 |
| 13 03 66 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – A fenntartható városfejlesztés területén hozott innovatív intézkedések | 53 149 262 | 48 649 262 | -4 500 000 |
| 13 04 01 | Kohéziós Alap – Korábbi projektek (2007 előtt) lezárása | 90 000 000 | 70 000 000 | -20 000 000 |
| 13 04 60 | Kohéziós Alap – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés | 4 100 000 000 | 4 077 806 436 | -22 193 564 |
| 13 04 61 01 | Kohéziós Alap – Operatív technikai segítségnyújtás | 22 106 496 | 20 606 496 | -1 500 000 |
| 32 05 01 02 | Az ITER létesítményeinek építése, üzemeltetése és hasznosítása – ITER európai közös vállalkozás – Fusion for Energy (F4E) | 150 000 000 | 131 000 000 | -19 000 000 |
| 32 05 51 | Az ITER európai közös vállalkozás – Fusion for Energy (F4E) kiadásainak lezárása (2007–2013) | 350 000 000 | 289 000 000 | -61 000 000 |
| | Összesen | | | - 460 100 000 |

3.

A kifizetési előirányzatokkal kapcsolatos kiadások 460,1 millió euróval csökkennek a következő lebontásban:

euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

2016-os DB (1&2. módosító indítvánnyal)

2016. évi költségvetés

Különbség

02 05 01

A globális műholdas rádiónavigációs infrastruktúra és szolgáltatások (Galileo) 2020-ig megvalósuló kifejlesztése és nyújtása

308 000 000

297 000 000

-11 000 000

02 05 02

A GPS teljesítményének javítását lehetővé tevő műholdas szolgáltatások nyújtása, melyek 2020-ig fokozatosan lefedik az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) egész területét (EGNOS)

215 000 000

207 000 000

-8 000 000

02 05 51

Az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) lezárása

17 000 000

16 000 000

-1 000 000

02 06 01

A világűrbe telepített megfigyelésekre és lokálisan elérhető adatokra támaszkodó operatív szolgáltatások (Kopernikusz)

125 000 000

121 000 000

-4 000 000

02 06 02

Önálló uniós Föld-megfigyelési kapacitás kiépítése (Kopernikusz)

475 000 000

459 000 000

-16 000 000

04 02 19

Az Európai Szociális Alap lezárása – Regionális versenyképesség és foglalkoztatás (2007–2013)

1 130 000 000

1 109 595 811

-20 404 189

04 02 61

Európai Szociális Alap – Átmeneti régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások

930 000 000

927 965 850

-2 034 150

04 02 62

Európai Szociális Alap (ESZA) – Fejlettebb régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások

2 200 000 000

2 178 091 258

-21 908 742

04 02 63 01

Európai Szociális Alap (ESZA) – Operatív technikai segítségnyújtás

12 000 000

7 200 000

-4 800 000

05 04 05 01

Vidékfejlesztési programok

3 268 000 000

3 235 000 000

-33 000 000

05 04 60 01

A fenntartható vidékfejlesztésnek, valamint az uniós mezőgazdasági ágazat területi és környezetvédelmi szempontból kiegyensúlyozottabbá, éghajlatbarátabbá és innovatívabbá válásának előmozdítása

8 574 000 000

8 487 000 000

-87 000 000

13 03 18

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) lezárása – Regionális versenyképesség és foglalkoztatás

2 345 348 000

2 302 998 509

-42 349 491

13 03 61

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Átmeneti régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés

1 863 122 000

1 860 036 800

-3 085 200

13 03 62

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Fejlettebb régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés

2 775 630 000

2 750 605 336

-25 024 664

13 03 64 01

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Európai területi együttműködés

328 430 000

284 930 000

-43 500 000

13 03 65 01

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Operatív technikai segítségnyújtás

66 215 941

57 415 941

-8 800 000

13 03 66

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – A fenntartható városfejlesztés területén hozott innovatív intézkedések

53 149 262

48 649 262

-4 500 000

13 04 01

Kohéziós Alap – Korábbi projektek (2007 előtt) lezárása

90 000 000

70 000 000

-20 000 000

13 04 60

Kohéziós Alap – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés

4 100 000 000

4 077 806 436

-22 193 564

13 04 61 01

Kohéziós Alap – Operatív technikai segítségnyújtás

22 106 496

20 606 496

-1 500 000

32 05 01 02

Az ITER létesítményeinek építése, üzemeltetése és hasznosítása – ITER európai közös vállalkozás – Fusion for Energy (F4E)

150 000 000

131 000 000

-19 000 000

32 05 51

Az ITER európai közös vállalkozás – Fusion for Energy (F4E) kiadásainak lezárása (2007–2013)

350 000 000

289 000 000

-61 000 000

Összesen

- 460 100 000

| 4. | A fenti 1–3. bekezdésben a kifizetési előirányzatok összesített szintje 570,6 millió euróval alacsonyabb a Bizottság 1/2016. és 2/2016. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetében javasoltnál az érintett kiadási tételek vonatkozásában. |
| --- | --- |

4.

A fenti 1–3. bekezdésben a kifizetési előirányzatok összesített szintje 570,6 millió euróval alacsonyabb a Bizottság 1/2016. és 2/2016. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetében javasoltnál az érintett kiadási tételek vonatkozásában.

1.5.   Költségvetési megjegyzések

Az Európai Parlament vagy a Tanács által a költségvetési megjegyzések szövegéhez bevezetett módosításokat elfogadják, amennyiben azok nem módosítják vagy bővítik ki valamely meglévő jogalap hatályát, nem sértik az intézmények igazgatási autonómiáját, nem okoznak működési nehézségeket, illetve a fellépések a rendelkezésre álló forrásokból nem fedezhetők (a végrehajthatóságról szóló levél mellékletében jelzetteknek megfelelően).

1.6.   Új költségvetési sorok

Ha az egyeztetőbizottság által elfogadott vagy a költségvetési hatóság két ága között az egyes olvasatok során született megállapodás eredményeként létrejött együttes következtetések másként nem rendelkeznek, a Bizottság költségvetési tervezetében és az azt kiigazító 1/2016. és 2/2016. számú módosító indítványokban javasolt költségvetési nómenklatúra a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével változatlan marad, illetve a 18 04 01. jogcímcsoport (Európai polgári kezdeményezés) az alábbi két jogcímre bomlik: 18 04 01 01 Európa a polgárokért – A történelmi emlékezet és az uniós szintű polgári részvétel erősítése és 18 04 01 02 Európai polgári kezdeményezés.

2.   2015. évi költségvetés

A 8/2015. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság javaslatának megfelelően elfogadják.

3.   Együttes nyilatkozatok

3.1.   A Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

„Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ifjúsági munkanélküliség csökkentése továbbra is kiemelt politikai prioritás mindannyiuk számára, ezért újólag megerősítik azzal kapcsolatos elkötelezettségüket, hogy a lehető legjobban kihasználják az annak kezeléséhez rendelkezésre álló költségvetési erőforrásokat, különös tekintettel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre.

Emlékeztetnek arra, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében »A többéves pénzügyi keret 2014–2017-es időszakra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatainak felső határai alatt rendelkezésre álló [...] tartaléksávokból a többéves pénzügyi keretre vonatkozó összesített kötelezettségvállalási tartalékot kell képezni, és azt a 2016–2020-as időszakra vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított összeghatárok felett, a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos szakpolitikai célokra kell rendelkezésre bocsátani«.

A Bizottság a többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata keretében levonja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelésének eredményéből adódó tanulságokat, és adott esetben javaslatokat nyújt be a kezdeményezés 2020-ig történő folytatására vonatkozóan.

A Tanács és a Parlament vállalja, hogy mielőbb megvizsgálja a Bizottság által ezzel összefüggésben benyújtott javaslatokat.”

3.2.   Együttes nyilatkozat a 2016–2020-as időszakra vonatkozó kifizetési előrejelzésről

Együttes nyilatkozat a 2016–2020-as időszakra vonatkozó kifizetési előrejelzésről

„A 2015–2016-os időszakra vonatkozó kifizetési tervről szóló hatályos megállapodás alapján az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyugtázza a 2007 és 2013 közötti kohéziós programok tekintetében még teljesítetlen kifizetési követelésekből adódó kötelezettségállomány fokozatos leépítése, valamint valamennyi fejezet alatt a felhalmozódott kifizetetlen számlák nyomon követésének javítása céljából tett lépéseket. Ismételten kijelentik, hogy elkötelezettek az iránt, hogy megakadályozzák a jövőben a kötelezettségállomány ilyen felhalmozódását, mégpedig többek között egy korai előrejelző rendszer létrehozása révén.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az elfogadott kifizetési terv alapján az egész év folyamán aktívan figyelemmel fogják kísérni a 2016. évi költségvetés végrehajtásának az alakulását; a 2016. évi költségvetésben szereplő előirányzatok lehetővé teszik a Bizottságnak, hogy 2016 végére 2 milliárd EUR körüli összegre csökkentse a 2007 és 2013 közötti kohéziós programok tekintetében még teljesítetlen kifizetési követelésekből adódó év végi kötelezettségállományt.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság továbbra is nyomon fogja követni a kifizetések végrehajtását és át fogja tekinteni az aktualizált előrejelzéseket az intézményközi megállapodás melléklete 36. pontjának megfelelően e célból összehívott intézményközi üléseken, amelyekből 2016 folyamán legalább hármat kell tartani politikai szinten.

Ezzel összefüggésben az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezeken a megbeszéléseken foglalkozni kell a kifizetéseknek a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret végéig várható alakulásával kapcsolatos hosszabb távú előrejelzésekkel is.”

3.3.   Az Európai Parlament nyilatkozata az intézményközi megállapodás 27. pontjának alkalmazásáról

Az Európai Parlament nyilatkozata az intézményközi megállapodás 27. pontjának alkalmazásáról

Az Európai Parlament elkötelezett a létszámtervében szereplő álláshelyek számának további csökkentése mellett, és amellett, hogy ezt 2019-ig az alábbi időrendnek megfelelően teljesíti, figyelembe véve, hogy 2016-ban 18 álláshelynyi nettó csökkentésre kerül sor:

Éves nettó csökkentések az Európai Parlament létszámtervében engedélyezett álláshelyek teljes számában az előző évhez képest

Éves nettó csökkentések az Európai Parlament létszámtervében engedélyezett álláshelyek teljes számában az előző évhez képest

| Fennmaradó megvalósítandó csökkentés az 5 %-os cél teljesítéséhez (1) | 2017 | 2018 | 2019 | 2017–2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 179 | -60 | -60 | -59 | -179 |

Fennmaradó megvalósítandó csökkentés az 5 %-os cél teljesítéséhez (1)

1

2017

2017

2018

2018

2019

2019

2017–2019

2017–2019

179

-60

-60

-59

-179

---

(1)  Az Európai Parlament úgy tekinti, hogy az 5 %-os csökkentés hatálya nem terjed ki a létszámtervében a képviselőcsoportokhoz tartozó ideiglenes álláshelyekre.

1

---