# Europeiska unionens C 270/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 270 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången25 oktober 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 270

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången25 oktober 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2008/C 270/01 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens beslut av den 12 december 2007 om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter (2008/49/EG) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2008/C 270/01

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens beslut av den 12 december 2007 om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter (2008/49/EG)

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 270/02 | Meddelande från kommissionen – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen | 8 |
| 2008/C 270/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 270/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  ) | 16 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 270/02

Meddelande från kommissionen – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen

8

2008/C 270/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  )

1

16

2008/C 270/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  )

1

16

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 270/07 | Eurons växelkurs | 17 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 270/08 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 270/09 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 270/10 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 270/11 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd (
  1
  ) | 24 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 270/07

Eurons växelkurs

17

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 270/08

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

18

2008/C 270/09

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

20

2008/C 270/10

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  )

1

22

2008/C 270/11

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd (
  1
  )

1

24

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 270/12 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater | 26 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 270/13 | Statligt stöd – Rumänien – Statligt stöd C 39/08 (f.d. N 148/08) – Utbildningsstöd till Ford Craiova – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 29 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 270/12

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

26

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 270/13

Statligt stöd – Rumänien – Statligt stöd C 39/08 (f.d. N 148/08) – Utbildningsstöd till Ford Craiova – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 270/14 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 270/14

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/1

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om kommissionens beslut av den 12 december 2007 om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter (2008/49/EG)

(2008/C 270/01)

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 286,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt artikel 41.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

1.   INLEDNING

Informationssystemet för den inre marknaden

| 1. | Informationssystemet för den inre marknaden (IMI) är ett informationstekniskt verktyg som ger medlemsstaternas behöriga myndigheter möjlighet att utbyta informationer med varandra när de genomför lagstiftningen om den inre marknaden. IMI finansieras genom IDABC-programmet (interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare) (1). |
| --- | --- |

1.

Informationssystemet för den inre marknaden (IMI) är ett informationstekniskt verktyg som ger medlemsstaternas behöriga myndigheter möjlighet att utbyta informationer med varandra när de genomför lagstiftningen om den inre marknaden. IMI finansieras genom IDABC-programmet (interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare) (1).

| 2. | IMI är utformat som ett allmänt system för att stödja en mångfald lagstiftningsområden för den inre marknaden och man planerar att användningen av det kommer att utökas för att stödja ett antal lagstiftningsområden i framtiden. Inledningsvis kommer IMI att användas för att stödja bestämmelserna om ömsesidigt bistånd i direktiv 2005/36/EG (nedan kallat yrkeskvalifikationsdirektivet) (2). Från och med december 2009 kommer IMI att även användas för att stödja bestämmelserna om administrativt samarbete i direktiv 2006/123/EG (nedan kallat tjänstedirektivet) (3). |
| --- | --- |

2.

IMI är utformat som ett allmänt system för att stödja en mångfald lagstiftningsområden för den inre marknaden och man planerar att användningen av det kommer att utökas för att stödja ett antal lagstiftningsområden i framtiden. Inledningsvis kommer IMI att användas för att stödja bestämmelserna om ömsesidigt bistånd i direktiv 2005/36/EG (nedan kallat yrkeskvalifikationsdirektivet) (2). Från och med december 2009 kommer IMI att även användas för att stödja bestämmelserna om administrativt samarbete i direktiv 2006/123/EG (nedan kallat tjänstedirektivet) (3).

Yttrande från arbetsgruppen för skydd av uppgifter och Europeiska datatillsynsmannens inblandning

| 3. | Under våren 2007 begärde Europeiska kommissionen ett yttrande från arbetsgruppen för skydd av uppgifter (nedan kallad artikel 29-gruppen) för att granska hur IMI påverkar dataskyddet. Artikel 29-gruppen avgav sitt yttrande om IMI:s dataskyddsaspekter den 20 september 2007 (4). Artikel 29-gruppen stödde i sitt yttrande kommissionens planer att anta ett beslut som reglerar IMI:s dataskyddsaspekter och ge en mer specifik rättslig grund för datautbyte inom IMI. |
| --- | --- |

3.

Under våren 2007 begärde Europeiska kommissionen ett yttrande från arbetsgruppen för skydd av uppgifter (nedan kallad artikel 29-gruppen) för att granska hur IMI påverkar dataskyddet. Artikel 29-gruppen avgav sitt yttrande om IMI:s dataskyddsaspekter den 20 september 2007 (4). Artikel 29-gruppen stödde i sitt yttrande kommissionens planer att anta ett beslut som reglerar IMI:s dataskyddsaspekter och ge en mer specifik rättslig grund för datautbyte inom IMI.

| 4. | Datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen begärde artikel 29-gruppens yttrande innan den utformade IMI-beslutet. Datatillsynsmannen deltog aktivt i undergruppens arbete med IMI och stödjer slutsatserna i artikel 29-gruppens yttranden. Han välkomnar också att kommissionen samrådde informellt med datatillsynsmannen innan den antog IMI-beslutet. Detta gav tillfälle att lämna förslag redan före antagandet, något som var särskilt nödvändigt eftersom förfarandet rörde ett beslut av kommissionen själv och inte ett förslag från kommissionen följt av ett lagstiftningsförfarande med deltagande av rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

Datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen begärde artikel 29-gruppens yttrande innan den utformade IMI-beslutet. Datatillsynsmannen deltog aktivt i undergruppens arbete med IMI och stödjer slutsatserna i artikel 29-gruppens yttranden. Han välkomnar också att kommissionen samrådde informellt med datatillsynsmannen innan den antog IMI-beslutet. Detta gav tillfälle att lämna förslag redan före antagandet, något som var särskilt nödvändigt eftersom förfarandet rörde ett beslut av kommissionen själv och inte ett förslag från kommissionen följt av ett lagstiftningsförfarande med deltagande av rådet och Europaparlamentet.

Kommissionens beslut 2008/49/EG

| 5. | Den 12 december 2007 antog kommissionen sitt beslut 2008/49/EG om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter (nedan kallat IMI-beslutet). I beslutet beaktades några av de rekommendationer som lämnats av datatillsynsmannen och artikel 29-gruppen. Dessutom specificerades den rättsliga grunden. |
| --- | --- |

5.

Den 12 december 2007 antog kommissionen sitt beslut 2008/49/EG om genomförandet av informationssystemet för den inre marknaden (IMI) med avseende på skyddet av personuppgifter (nedan kallat IMI-beslutet). I beslutet beaktades några av de rekommendationer som lämnats av datatillsynsmannen och artikel 29-gruppen. Dessutom specificerades den rättsliga grunden.

Datatillsynsmannens helhetssyn på IMI

| 6. | Datatillsynsmannens helhetssyn på IMI är positiv. Han stöder kommissionens syften att införa ett elektroniskt system för informationsutbyte och reglera dess dataskyddsaspekter. Ett sådant rationaliserat system kan inte bara effektivisera samarbetet utan också hjälpa till att säkerställa överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning. Detta är möjligt genom att systemet ger en tydlig ram för vilken typ av information som kan utbytas med vem och på vilka villkor. |
| --- | --- |

6.

Datatillsynsmannens helhetssyn på IMI är positiv. Han stöder kommissionens syften att införa ett elektroniskt system för informationsutbyte och reglera dess dataskyddsaspekter. Ett sådant rationaliserat system kan inte bara effektivisera samarbetet utan också hjälpa till att säkerställa överensstämmelse med tillämplig dataskyddslagstiftning. Detta är möjligt genom att systemet ger en tydlig ram för vilken typ av information som kan utbytas med vem och på vilka villkor.

| 7. | Icke desto mindre ger införandet av det centraliserade elektroniska systemet också upphov till vissa risker. Den viktigaste av dessa är att fler uppgifter kan lämnas ut mer allmänt än vad som är strikt nödvändigt för ett effektivt samarbete och att uppgifter, däribland potentiellt föråldrade och felaktiga, kan kvarstå i systemet längre än nödvändigt. Säkerheten för en databas som är åtkomlig för 27 medlemsstater är också en känslig fråga, eftersom systemet endast är lika säkert som den svagaste länken i nätet. |
| --- | --- |

7.

Icke desto mindre ger införandet av det centraliserade elektroniska systemet också upphov till vissa risker. Den viktigaste av dessa är att fler uppgifter kan lämnas ut mer allmänt än vad som är strikt nödvändigt för ett effektivt samarbete och att uppgifter, däribland potentiellt föråldrade och felaktiga, kan kvarstå i systemet längre än nödvändigt. Säkerheten för en databas som är åtkomlig för 27 medlemsstater är också en känslig fråga, eftersom systemet endast är lika säkert som den svagaste länken i nätet.

| 8. | Därför är det mycket viktigt att dataskyddet behandlas i en rättsligt bindande gemenskapsrättsakt så fullständigt och så otvetydigt som möjligt. |
| --- | --- |

8.

Därför är det mycket viktigt att dataskyddet behandlas i en rättsligt bindande gemenskapsrättsakt så fullständigt och så otvetydigt som möjligt.

Klar avgränsning av IMI:s tillämpningsområde

| 9. | Datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen klart fastställer och avgränsar IMI:s tillämpningsområde genom en bilaga med en förteckning över relevanta gemenskapsrättsakter som kan ligga till grund för informationsutbytet. För närvarande omfattar dessa endast yrkeskvalifikationsdirektivet och tjänstedirektivet, men IMI:s tillämpningsområde förväntas utvidgas i framtiden. När det antas ny lagstiftning som föreskriver informationsutbyte med hjälp av IMI, kommer förteckningen samtidigt att uppdateras. Datatillsynsmannen välkomnar denna teknik, eftersom den i) klart avgränsar IMI:s tillämpningsområde och ii) säkerställer öppenhet, samtidigt som i ii) den medger flexibilitet ifall IMI används för ytterligare informationsutbyte i framtiden. Den säkerställer också att inget informationsutbyte kan äga rum med hjälp av IMI utan ii) att det finns en lämplig rättslig grund i specifik lagstiftning om den inre marknaden som medger eller bemyndigar informationsutbyte och ii) att det finns en hänvisning till denna rättsliga grund i bilagan till IMI-beslutet. |
| --- | --- |

9.

Datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen klart fastställer och avgränsar IMI:s tillämpningsområde genom en bilaga med en förteckning över relevanta gemenskapsrättsakter som kan ligga till grund för informationsutbytet. För närvarande omfattar dessa endast yrkeskvalifikationsdirektivet och tjänstedirektivet, men IMI:s tillämpningsområde förväntas utvidgas i framtiden. När det antas ny lagstiftning som föreskriver informationsutbyte med hjälp av IMI, kommer förteckningen samtidigt att uppdateras. Datatillsynsmannen välkomnar denna teknik, eftersom den i) klart avgränsar IMI:s tillämpningsområde och ii) säkerställer öppenhet, samtidigt som i ii) den medger flexibilitet ifall IMI används för ytterligare informationsutbyte i framtiden. Den säkerställer också att inget informationsutbyte kan äga rum med hjälp av IMI utan ii) att det finns en lämplig rättslig grund i specifik lagstiftning om den inre marknaden som medger eller bemyndigar informationsutbyte och ii) att det finns en hänvisning till denna rättsliga grund i bilagan till IMI-beslutet.

Huvudsakliga invändningar mot IMI-beslutet

| 10. | Datatillsynsmannen är dock inte nöjd med i) valet av rättslig grund för IMI-beslutet, vilket innebär att IMI-beslutet nu grundar sig på ovissa rättsliga grunder (se avsnitt 2 i detta yttrande) och ii) att ett antal nödvändiga bestämmelser som i detalj reglerar IMI:s dataskyddsaspekter inte har införlivats i dokumentet (se avsnitt 3 i yttrandet). |
| --- | --- |

10.

Datatillsynsmannen är dock inte nöjd med i) valet av rättslig grund för IMI-beslutet, vilket innebär att IMI-beslutet nu grundar sig på ovissa rättsliga grunder (se avsnitt 2 i detta yttrande) och ii) att ett antal nödvändiga bestämmelser som i detalj reglerar IMI:s dataskyddsaspekter inte har införlivats i dokumentet (se avsnitt 3 i yttrandet).

| 11. | Tyvärr innebär den lösning som kommissionen antagit i praktiken att IMI-beslutet, i motsats till datatillsynsmannens och artikel 29-gruppens förväntningar, nu inte reglerar alla viktiga dataskyddsaspekter på ett allsidigt sätt, inklusive dels – vilket är viktigt – det sätt på vilket de gemensamma registeransvariga delar ansvaret för att lämna meddelanden och ge de registrerade rätt till tillgång, dels de specifika, praktiska proportionalitetsfrågorna. Datatillsynsmannen beklagar också att det inte finns något särskilt krav på kommissionen att offentliggöra fördefinierade frågor och datafält på sin webbplats, vilket skulle öka öppenheten och rättssäkerheten. |
| --- | --- |

11.

Tyvärr innebär den lösning som kommissionen antagit i praktiken att IMI-beslutet, i motsats till datatillsynsmannens och artikel 29-gruppens förväntningar, nu inte reglerar alla viktiga dataskyddsaspekter på ett allsidigt sätt, inklusive dels – vilket är viktigt – det sätt på vilket de gemensamma registeransvariga delar ansvaret för att lämna meddelanden och ge de registrerade rätt till tillgång, dels de specifika, praktiska proportionalitetsfrågorna. Datatillsynsmannen beklagar också att det inte finns något särskilt krav på kommissionen att offentliggöra fördefinierade frågor och datafält på sin webbplats, vilket skulle öka öppenheten och rättssäkerheten.

2.   RÄTTSLIG GRUND FÖR IMI-BESLUTET

IDABC-beslutet

| 12. | Den rättsliga grunden för IMI-beslutet enligt själva beslutet är Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (nedan kallat IDABC-beslutet) (5), särskilt artikel 4 i detta. |
| --- | --- |

12.

Den rättsliga grunden för IMI-beslutet enligt själva beslutet är Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och medborgare (nedan kallat IDABC-beslutet) (5), särskilt artikel 4 i detta.

| 13. | Själva IDABC-beslutet är ett instrument inom ramen för avdelning XV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget): transeuropeiska nät. Artikel 154 i EG-fördraget föreskriver att gemenskapen ska bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, kommunikations- och energisektorerna. Sådana insatser ska inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till sådana nät. Artikel 155 förtecknar de åtgärder som gemenskapen kan vidta inom denna ram. Dessa är i) riktlinjer, ii) de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering samt iii) stöd till projekt. IDABC-beslutet grundar sig på första stycket i artikel 156, som handlar om förfarandet för antagande. |
| --- | --- |

13.

Själva IDABC-beslutet är ett instrument inom ramen för avdelning XV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget): transeuropeiska nät. Artikel 154 i EG-fördraget föreskriver att gemenskapen ska bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, kommunikations- och energisektorerna. Sådana insatser ska inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till sådana nät. Artikel 155 förtecknar de åtgärder som gemenskapen kan vidta inom denna ram. Dessa är i) riktlinjer, ii) de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering samt iii) stöd till projekt. IDABC-beslutet grundar sig på första stycket i artikel 156, som handlar om förfarandet för antagande.

| 14. | Artikel 4 i IDABC-beslutet anger bl.a. att gemenskapen ska genomföra projekt av gemensamt intresse. Dessa projekt måste specificeras i ett rullande arbetsprogram och genomförandet måste ske i enlighet med principerna i artiklarna 6 och 7 i IDABC-beslutet. Dessa principer främjar främst ett brett deltagande, fastställer ett solitt och opartiskt förfarande och föreskriver teknisk standardisering. De syftar också till att säkerställa ekonomisk tillförlitlighet och möjlighet att genomföra projekt. |
| --- | --- |

14.

Artikel 4 i IDABC-beslutet anger bl.a. att gemenskapen ska genomföra projekt av gemensamt intresse. Dessa projekt måste specificeras i ett rullande arbetsprogram och genomförandet måste ske i enlighet med principerna i artiklarna 6 och 7 i IDABC-beslutet. Dessa principer främjar främst ett brett deltagande, fastställer ett solitt och opartiskt förfarande och föreskriver teknisk standardisering. De syftar också till att säkerställa ekonomisk tillförlitlighet och möjlighet att genomföra projekt.

Tjänstedirektivet och yrkeskvalifikationsdirektivet

| 15. | Såsom tidigare har förklarats ska informationssystemet för den inre marknaden under begynnelseperioden användas för att utbyta personuppgifter i samband med två direktiv, nämligen






  — | tjänstedirektivet, och |
| --- | --- | --- |

15.

Såsom tidigare har förklarats ska informationssystemet för den inre marknaden under begynnelseperioden användas för att utbyta personuppgifter i samband med två direktiv, nämligen

—

tjänstedirektivet, och

| — | yrkeskvalifikationsdirektivet. |
| --- | --- |

—

yrkeskvalifikationsdirektivet.

| 16. | Artikel 34.1 i tjänstedirektivet tillhandhåller en särskild rättslig grund för inrättandet av ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna som en stödåtgärd för direktivets syften. Artikel 34.1 har följande lydelse: ”Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna med beaktande av befintliga informationssystem.” |
| --- | --- |

16.

Artikel 34.1 i tjänstedirektivet tillhandhåller en särskild rättslig grund för inrättandet av ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna som en stödåtgärd för direktivets syften. Artikel 34.1 har följande lydelse: ”Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett elektroniskt system för informationsutbyte mellan medlemsstaterna med beaktande av befintliga informationssystem.”

| 17. | Yrkeskvalifikationsdirektivet föreskriver inte något särskilt elektroniskt system för informationsutbyte men kräver klart och tydligt att information ska utbytas enligt flera av dess bestämmelser. Bland de relevanta bestämmelser som föreskriver informationsutbyte finns artikel 56 i direktivet, där det sägs att medlemsstaternas behöriga myndigheter ska bedriva ett nära samarbete och ge varandra ömsesidigt bistånd för att underlätta direktivets tillämpning. Artikel 56.2 föreskriver att viss känslig information ska behandlas med iakttagande av lagstiftningen om skydd av personuppgifter. Dessutom föreskrivs det i artikel 8 specifikt att de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten får begära upplysningar om huruvida tjänsteleverantören är lagligen etablerad i denna medlemsstat, följer god sed och inte har ådragit sig yrkesmässiga disciplinära eller straffrättsliga påföljder. Slutligen föreskrivs det i artikel 50.2 att den mottagande medlemsstaten, om det finns skälig grund för tvivel, får kräva att de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat styrker äktheten av de utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis som utfärdats i den andra medlemsstaten. |
| --- | --- |

17.

Yrkeskvalifikationsdirektivet föreskriver inte något särskilt elektroniskt system för informationsutbyte men kräver klart och tydligt att information ska utbytas enligt flera av dess bestämmelser. Bland de relevanta bestämmelser som föreskriver informationsutbyte finns artikel 56 i direktivet, där det sägs att medlemsstaternas behöriga myndigheter ska bedriva ett nära samarbete och ge varandra ömsesidigt bistånd för att underlätta direktivets tillämpning. Artikel 56.2 föreskriver att viss känslig information ska behandlas med iakttagande av lagstiftningen om skydd av personuppgifter. Dessutom föreskrivs det i artikel 8 specifikt att de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten får begära upplysningar om huruvida tjänsteleverantören är lagligen etablerad i denna medlemsstat, följer god sed och inte har ådragit sig yrkesmässiga disciplinära eller straffrättsliga påföljder. Slutligen föreskrivs det i artikel 50.2 att den mottagande medlemsstaten, om det finns skälig grund för tvivel, får kräva att de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat styrker äktheten av de utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis som utfärdats i den andra medlemsstaten.

Behovet av en korrekt rättslig grund för bestämmelserna om dataskydd

| 18. | Skyddet av personuppgifter erkänns som en grundläggande rättighet i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i rättspraxis som grundar sig på artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

18.

Skyddet av personuppgifter erkänns som en grundläggande rättighet i artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i rättspraxis som grundar sig på artikel 8 i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| 19. | I artikel 1 i IMI-beslutet fastställs det uppgifter, rättigheter och skyldigheter för IMI-aktörer och IMI-användare i förhållande till kraven på skydd för personuppgifter. Datatillsynsmannen förstår av skäl 7 att IMI-beslutet är avsett som en specificering av gemenskapens allmänna ram för dataskydd enligt direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001. Det behandlar framför allt fastställande av registeransvariga och deras befogenheter, perioder för uppgifternas bevarande och de registrerades rättigheter. IMI-beslutet behandlar alltså begränsningar och specificeringar av grundläggande rättigheter och syftar till att fastställa subjektiva rättigheter för medborgarna. |
| --- | --- |

19.

I artikel 1 i IMI-beslutet fastställs det uppgifter, rättigheter och skyldigheter för IMI-aktörer och IMI-användare i förhållande till kraven på skydd för personuppgifter. Datatillsynsmannen förstår av skäl 7 att IMI-beslutet är avsett som en specificering av gemenskapens allmänna ram för dataskydd enligt direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001. Det behandlar framför allt fastställande av registeransvariga och deras befogenheter, perioder för uppgifternas bevarande och de registrerades rättigheter. IMI-beslutet behandlar alltså begränsningar och specificeringar av grundläggande rättigheter och syftar till att fastställa subjektiva rättigheter för medborgarna.

| 20. | Med utgångspunkt i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna bör det inte råda någon tveksamhet om den rättsliga ställningen för de bestämmelser som inskränker de grundläggande rättigheterna. Dessa bestämmelser måste ingå i ett rättsinstrument på grundval av EG-fördraget, vilket ska kunna åberopas inför en domare. Annars skulle resultatet bli rättslig osäkerhet för den registrerade, eftersom han inte kan lita på att han kan åberopa dessa bestämmelser inför en domstol. |
| --- | --- |

20.

Med utgångspunkt i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna bör det inte råda någon tveksamhet om den rättsliga ställningen för de bestämmelser som inskränker de grundläggande rättigheterna. Dessa bestämmelser måste ingå i ett rättsinstrument på grundval av EG-fördraget, vilket ska kunna åberopas inför en domare. Annars skulle resultatet bli rättslig osäkerhet för den registrerade, eftersom han inte kan lita på att han kan åberopa dessa bestämmelser inför en domstol.

| 21. | Frågan om rättssäkerhet är ännu mer framträdande, eftersom det enligt systemet i EG-fördraget främst är nationella domare som kommer att ha rätt att fatta beslut om vilket värde de åsätter IMI-beslutet. Detta kan leda till olika resultat i olika medlemsstater och även inom en medlemsstat. Denna rättsliga osäkerhet är inte acceptabel. |
| --- | --- |

21.

Frågan om rättssäkerhet är ännu mer framträdande, eftersom det enligt systemet i EG-fördraget främst är nationella domare som kommer att ha rätt att fatta beslut om vilket värde de åsätter IMI-beslutet. Detta kan leda till olika resultat i olika medlemsstater och även inom en medlemsstat. Denna rättsliga osäkerhet är inte acceptabel.

| 22. | Avsaknaden av (säkra) rättsmedel skulle i vilket fall strida mot artikel 6 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, som föreskriver rätt till en rättvis rättegång, och den rättspraxis som grundar sig på denna artikel. I en sådan situation skulle gemenskapen inte fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, vilken kräver att unionen respekterar de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

22.

Avsaknaden av (säkra) rättsmedel skulle i vilket fall strida mot artikel 6 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, som föreskriver rätt till en rättvis rättegång, och den rättspraxis som grundar sig på denna artikel. I en sådan situation skulle gemenskapen inte fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen, vilken kräver att unionen respekterar de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna.

Brister i den valda rättsliga grunden

| 23. | Datatillsynsmannen är djupt oroad över att upphovsmännen bakom kommissionens beslut, genom att välja artikel 4 i IDABC-beslutet som rättslig grund för beslutet, kanske inte har bestått det prov av rättssäkerheten som beskrivs ovan. Datatillsynsmannen räknar nedan upp de faktorer som kan ge upphov till tveksamhet om huruvida valet av rättslig grund för IMI-beslutet är adekvat.






  — | ramen enligt avdelning XV i EG-fördraget, transeuropeiska nät: enligt denna ram kan Europeiska gemenskapen bidra till inrättandet av dessa nät,så att de europeiska medborgarna kan dra nytta av bättre, säkrare och billigare transporter, telekommunikationer och energi (6). Det är osäkert om denna ram också är tänkt för de nät mellan statliga myndigheter som behövs för att genomföra sådana rättsakter som IMI, |
| --- | --- | --- |

23.

Datatillsynsmannen är djupt oroad över att upphovsmännen bakom kommissionens beslut, genom att välja artikel 4 i IDABC-beslutet som rättslig grund för beslutet, kanske inte har bestått det prov av rättssäkerheten som beskrivs ovan. Datatillsynsmannen räknar nedan upp de faktorer som kan ge upphov till tveksamhet om huruvida valet av rättslig grund för IMI-beslutet är adekvat.

—

ramen enligt avdelning XV i EG-fördraget, transeuropeiska nät: enligt denna ram kan Europeiska gemenskapen bidra till inrättandet av dessa nät,så att de europeiska medborgarna kan dra nytta av bättre, säkrare och billigare transporter, telekommunikationer och energi (6). Det är osäkert om denna ram också är tänkt för de nät mellan statliga myndigheter som behövs för att genomföra sådana rättsakter som IMI,

| — | åtgärderna enligt avdelning XV i EG-fördraget (artikel 155): som tidigare nämnts, består dessa av i) riktlinjer, ii) de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering samt iii) stöd till projekt. Även om artikeln inte är särskilt tydlig – ”åtgärder” kan innebära vad som helst – antyder uppräkningen av möjliga åtgärder att målen för avdelning XV främst kommer att uppnås genom lagstiftningsåtgärder. Datatillsynsmannen understryker att ”åtgärder” i detta sammanhang framför allt hänvisar till teknisk standardisering, |
| --- | --- |

—

åtgärderna enligt avdelning XV i EG-fördraget (artikel 155): som tidigare nämnts, består dessa av i) riktlinjer, ii) de åtgärder som kan visa sig nödvändiga för att säkerställa nätens driftskompatibilitet, särskilt när det gäller teknisk standardisering samt iii) stöd till projekt. Även om artikeln inte är särskilt tydlig – ”åtgärder” kan innebära vad som helst – antyder uppräkningen av möjliga åtgärder att målen för avdelning XV främst kommer att uppnås genom lagstiftningsåtgärder. Datatillsynsmannen understryker att ”åtgärder” i detta sammanhang framför allt hänvisar till teknisk standardisering,

| — | artikel 4 i IDABC-beslutet syftar till att genomföra de projekt av gemensamt intresse som specificeras i det rullande arbetsprogrammet. På grundval av detta arbetsprogram upprättades och finansierades IMI-systemet. Datatillsynsmannen är dock inte övertygad om att artikel 4 kan användas som rättslig grund för de bestämmelser om dataskydd som binder IMI-aktörerna och ger medborgarna subjektiva rättigheter, |
| --- | --- |

—

artikel 4 i IDABC-beslutet syftar till att genomföra de projekt av gemensamt intresse som specificeras i det rullande arbetsprogrammet. På grundval av detta arbetsprogram upprättades och finansierades IMI-systemet. Datatillsynsmannen är dock inte övertygad om att artikel 4 kan användas som rättslig grund för de bestämmelser om dataskydd som binder IMI-aktörerna och ger medborgarna subjektiva rättigheter,

| — | artiklarna 6 och 7 i IDABC-beslutet – som det hänvisas till i artikel 4 – fastställer principerna för hur projekt av gemensamt intresse ska genomföras. Dessa principer handlar om medverkan, förfarande och teknisk standardisering samt projektens ekonomiska tillförlitlighet och genomförbarhet. De har ingenting att göra med principer om dataskydd och inte heller med andra jämförbara offentliga rättsprinciper, |
| --- | --- |

—

artiklarna 6 och 7 i IDABC-beslutet – som det hänvisas till i artikel 4 – fastställer principerna för hur projekt av gemensamt intresse ska genomföras. Dessa principer handlar om medverkan, förfarande och teknisk standardisering samt projektens ekonomiska tillförlitlighet och genomförbarhet. De har ingenting att göra med principer om dataskydd och inte heller med andra jämförbara offentliga rättsprinciper,

| — | förfarandet i IDABC-beslutet: enligt skäl 30 i beslutet bör det antas genomförandeåtgärder i enlighet med rådets beslut av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). Detta kräver utnyttjandet av ett kommittéförfarande med en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna. Skälen i IMI-beslutet saknar hänvisning till utnyttjandet av en sådan kommitté. Såvitt vi vet har inte en sådan kommitté utnyttjats, |
| --- | --- |

—

förfarandet i IDABC-beslutet: enligt skäl 30 i beslutet bör det antas genomförandeåtgärder i enlighet med rådets beslut av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). Detta kräver utnyttjandet av ett kommittéförfarande med en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna. Skälen i IMI-beslutet saknar hänvisning till utnyttjandet av en sådan kommitté. Såvitt vi vet har inte en sådan kommitté utnyttjats,

| — | en annan specifik punkt är att IMI-beslutet riktar sig till medlemsstaterna. På grund av detta och trots hänvisningen i IMI-beslutet till förordning (EG) nr 45/2001 och utpekandet av kommissionen i artikel 6 såsom IMI-aktör, kan inte IMI-beslutet avse kommissionens egen behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

—

en annan specifik punkt är att IMI-beslutet riktar sig till medlemsstaterna. På grund av detta och trots hänvisningen i IMI-beslutet till förordning (EG) nr 45/2001 och utpekandet av kommissionen i artikel 6 såsom IMI-aktör, kan inte IMI-beslutet avse kommissionens egen behandling av personuppgifter.

Möjliga lösningar för att åtgärda brister i vald rättslig grund

| 24. | IMI-beslutet behöver en stabil rättslig grund av ovan nämnda skäl. Det föreligger allvarliga tvivel på om den rättsliga grunden för IMI-beslutet uppfyller kraven på rättssäkerhet. Datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen på nytt överväger den rättsliga grunden och söker lösningar för att åtgärda bristerna i den rättsliga grund som valts, vilket kanske leder till att IMI-beslutet ersätts med en rättsakt som uppfyller kraven på rättssäkerhet. |
| --- | --- |

24.

IMI-beslutet behöver en stabil rättslig grund av ovan nämnda skäl. Det föreligger allvarliga tvivel på om den rättsliga grunden för IMI-beslutet uppfyller kraven på rättssäkerhet. Datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen på nytt överväger den rättsliga grunden och söker lösningar för att åtgärda bristerna i den rättsliga grund som valts, vilket kanske leder till att IMI-beslutet ersätts med en rättsakt som uppfyller kraven på rättssäkerhet.

| 25. | I detta sammanhang skulle den lämpligaste lösningen kunna vara att Europaparlamentet och rådet antar en separat rättsakt för IMI-systemet liknande den för Schengens informationssystem, informationssystemet för viseringar och andra storskaliga IT-databaser. |
| --- | --- |

25.

I detta sammanhang skulle den lämpligaste lösningen kunna vara att Europaparlamentet och rådet antar en separat rättsakt för IMI-systemet liknande den för Schengens informationssystem, informationssystemet för viseringar och andra storskaliga IT-databaser.

| 26. | Datatillsynsmannen föreslår att man analyserar detta alternativ. Det separata rättsinstrumentet skulle då kunna behandla IMI-aktörernas och IMI-användarnas uppgifter, rättigheter och skyldigheter i förhållande till dataskyddskraven (det sakinnehåll som fastställs i IMI-beslutet) och andra krav som rör IMI-systemets inrättande och sätt att fungera. |
| --- | --- |

26.

Datatillsynsmannen föreslår att man analyserar detta alternativ. Det separata rättsinstrumentet skulle då kunna behandla IMI-aktörernas och IMI-användarnas uppgifter, rättigheter och skyldigheter i förhållande till dataskyddskraven (det sakinnehåll som fastställs i IMI-beslutet) och andra krav som rör IMI-systemets inrättande och sätt att fungera.

| 27. | Ett annat alternativ skulle kunna vara att finna en rättslig grund i de olika instrumenten för den inre marknaden. Eftersom IMI-beslutet gäller utbyte av personuppgifter inom ramen för tjänstedirektivet, bör man ytterligare analysera om detta direktiv – särskilt artikel 34 – skulle kunna tillhandahålla den nödvändiga rättsliga grunden. Eftersom IMI-beslutet gäller utbyte av personuppgifter inom ramen för yrkeskvalifikationsdirektivet, skulle ett liknande upplägg också kunna fungera: en specifik och klar rättslig grund skulle också kunna skapas genom att ändra själva direktivet. |
| --- | --- |

27.

Ett annat alternativ skulle kunna vara att finna en rättslig grund i de olika instrumenten för den inre marknaden. Eftersom IMI-beslutet gäller utbyte av personuppgifter inom ramen för tjänstedirektivet, bör man ytterligare analysera om detta direktiv – särskilt artikel 34 – skulle kunna tillhandahålla den nödvändiga rättsliga grunden. Eftersom IMI-beslutet gäller utbyte av personuppgifter inom ramen för yrkeskvalifikationsdirektivet, skulle ett liknande upplägg också kunna fungera: en specifik och klar rättslig grund skulle också kunna skapas genom att ändra själva direktivet.

| 28. | När det gäller den lagstiftning för den inre marknaden som i framtiden kan komma att kräva informationsutbyte mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, kan en specifik rättslig grund antas i en sådan specifik ny lagstiftning. |
| --- | --- |

28.

När det gäller den lagstiftning för den inre marknaden som i framtiden kan komma att kräva informationsutbyte mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, kan en specifik rättslig grund antas i en sådan specifik ny lagstiftning.

3.   KOMMENTARER OM IMI-BESLUTETS INNEHÅLL

| 29. | I detta avsnitt i yttrandet diskuterar datatillsynsmannen de bestämmelser som rör IMI:s dataskyddsaspekter, eftersom de ingår i IMI-beslutet. Datatillsynsmannens förslag skulle kunna ingå i ett nytt rättsinstrument som ersätter IMI-beslutet enligt ovan nämnda förslag. Eftersom det saknas ett sådant nytt instrument, skulle förslagen emellertid kunna införas i själva IMI-beslutet efter att detta har ändrats. |
| --- | --- |

29.

I detta avsnitt i yttrandet diskuterar datatillsynsmannen de bestämmelser som rör IMI:s dataskyddsaspekter, eftersom de ingår i IMI-beslutet. Datatillsynsmannens förslag skulle kunna ingå i ett nytt rättsinstrument som ersätter IMI-beslutet enligt ovan nämnda förslag. Eftersom det saknas ett sådant nytt instrument, skulle förslagen emellertid kunna införas i själva IMI-beslutet efter att detta har ändrats.

| 30. | Dessutom kan IMI-aktörererna i praktiken redan nu tillämpa några av förslagen utan att beslutet behöver ändras. Datatillsynsmannen förväntar sig att kommissionen beaktar rekommendationerna i detta yttrande åtminstone på operativ nivå i den mån de avser kommissionens verksamhet som IMI-aktör och sålunda underställd datatillsynsmannens övervakning. |
| --- | --- |

30.

Dessutom kan IMI-aktörererna i praktiken redan nu tillämpa några av förslagen utan att beslutet behöver ändras. Datatillsynsmannen förväntar sig att kommissionen beaktar rekommendationerna i detta yttrande åtminstone på operativ nivå i den mån de avser kommissionens verksamhet som IMI-aktör och sålunda underställd datatillsynsmannens övervakning.

Artikel 2 – Fördefinierade datafält: öppenhet och proportionalitet

| 31. | Datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen på IMI:s webbplats har offentliggjort den första uppsättningen fördefinierade frågor och andra datafält. Dessa avser informationsutbyte inom ramen för yrkeskvalifikationsdirektivet. |
| --- | --- |

31.

Datatillsynsmannen välkomnar att kommissionen på IMI:s webbplats har offentliggjort den första uppsättningen fördefinierade frågor och andra datafält. Dessa avser informationsutbyte inom ramen för yrkeskvalifikationsdirektivet.

| 32. | För att göra denna goda praxis till en klar skyldighet för kommissionen och sålunda säkerställa och ytterligare förbättra öppenheten rekommenderar datatillsynsmannen att ett rättsinstrument för IMI föreskriver en skyldighet för kommissionen att offentliggöra fördefinierade frågor och andra datafält på IMI:s webbplats. |
| --- | --- |

32.

För att göra denna goda praxis till en klar skyldighet för kommissionen och sålunda säkerställa och ytterligare förbättra öppenheten rekommenderar datatillsynsmannen att ett rättsinstrument för IMI föreskriver en skyldighet för kommissionen att offentliggöra fördefinierade frågor och andra datafält på IMI:s webbplats.

| 33. | När det gäller proportionalitet, bör ett rättsinstrument för IMI specificera att fördefinierade frågor och andra datafält måste vara ändamålsenliga, relevanta och rimliga. Dessutom har datatillsynsmannen två specifika rekommendationer rörande proportionalitet:






  — | en klar specificering av att IMI inte är avsett att användas rutinmässigt för att göra säkerhetsprövningar av migrerande yrkesutövare och tjänsteleverantörer utan endast när tillämplig lagstiftning medger detta och när man hyser befogade tvivel i) på äktheten hos den information som den migrerande tjänsteleverantören lämnar till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten eller ii) på hans eller hennes rätt att etablera sig och utöva sitt yrke i värdmedlemsstaten, |
| --- | --- | --- |

33.

När det gäller proportionalitet, bör ett rättsinstrument för IMI specificera att fördefinierade frågor och andra datafält måste vara ändamålsenliga, relevanta och rimliga. Dessutom har datatillsynsmannen två specifika rekommendationer rörande proportionalitet:

—

en klar specificering av att IMI inte är avsett att användas rutinmässigt för att göra säkerhetsprövningar av migrerande yrkesutövare och tjänsteleverantörer utan endast när tillämplig lagstiftning medger detta och när man hyser befogade tvivel i) på äktheten hos den information som den migrerande tjänsteleverantören lämnar till den behöriga myndigheten i värdmedlemsstaten eller ii) på hans eller hennes rätt att etablera sig och utöva sitt yrke i värdmedlemsstaten,

| — | för att minimera onödig överföring av känsliga men inte alltid relevanta uppgifter: en bestämmelse som föreskriver att fördefinierade frågor och svar i IMI-gränssnittet, när det inte är absolut nödvändigt att överföra uppgifter från kriminalregistret, inte bör innehålla en begäran om utdrag ur kriminalregistret och bör formuleras annorlunda på ett sådant sätt att utbytet av känsliga uppgifter minimeras. Till exempel kan det räcka för ett värdlands behöriga myndighet att en migrerande advokat är lagligt registrerad och har gott anseende i det advokatförbund som han tillhör och den behöver inte veta om han har en trafikförseelse införd i kriminalregistret, om detta inte hindrar honom från att arbeta som advokat i hemlandet. |
| --- | --- |

—

för att minimera onödig överföring av känsliga men inte alltid relevanta uppgifter: en bestämmelse som föreskriver att fördefinierade frågor och svar i IMI-gränssnittet, när det inte är absolut nödvändigt att överföra uppgifter från kriminalregistret, inte bör innehålla en begäran om utdrag ur kriminalregistret och bör formuleras annorlunda på ett sådant sätt att utbytet av känsliga uppgifter minimeras. Till exempel kan det räcka för ett värdlands behöriga myndighet att en migrerande advokat är lagligt registrerad och har gott anseende i det advokatförbund som han tillhör och den behöver inte veta om han har en trafikförseelse införd i kriminalregistret, om detta inte hindrar honom från att arbeta som advokat i hemlandet.

Artikel 3.2 – Gemensam kontroll och ansvarsfördelning

| 34. | Ansvarsfördelningen enligt artikel 4 i IMI-beslutet är oklar och tvetydig. Datatillsynsmannen erkänner att det kanske inte är möjligt att i IMI-beslutet specificera varje enskild databehandling och ålägga ansvaret för var och en på kommissionen eller på en särskild behörig myndighet i en särskild medlemsstat. Åtminstone vad gäller en registeransvarigs viktigaste dataskyddsskyldigheter bör dock viss vägledning ha getts i IMI-beslutet. |
| --- | --- |

34.

Ansvarsfördelningen enligt artikel 4 i IMI-beslutet är oklar och tvetydig. Datatillsynsmannen erkänner att det kanske inte är möjligt att i IMI-beslutet specificera varje enskild databehandling och ålägga ansvaret för var och en på kommissionen eller på en särskild behörig myndighet i en särskild medlemsstat. Åtminstone vad gäller en registeransvarigs viktigaste dataskyddsskyldigheter bör dock viss vägledning ha getts i IMI-beslutet.

| 35. | Datatillsynsmannen rekommenderar framför allt att ett rättsinstrument för IMI specificerar att






  — | varje behörig myndighet och IMI-samordnare är registeransvarig vad avser den egna databehandlingsverksamheten som systemanvändare, |
| --- | --- | --- |

35.

Datatillsynsmannen rekommenderar framför allt att ett rättsinstrument för IMI specificerar att

—

varje behörig myndighet och IMI-samordnare är registeransvarig vad avser den egna databehandlingsverksamheten som systemanvändare,

| — | kommissionen inte är användare utan systemoperatör och att den först och främst ansvarar för den tekniska driften och underhållet och för att säkerställa den totala säkerheten för systemet, och |
| --- | --- |

—

kommissionen inte är användare utan systemoperatör och att den först och främst ansvarar för den tekniska driften och underhållet och för att säkerställa den totala säkerheten för systemet, och

| — | IMI-aktörerna delar ansvaret när det gäller underrättelser och rätt till tillgång, invändningar och rättelse på det sätt som beskrivs i de (nyligen införda) punkterna, såsom diskuterats ovan. |
| --- | --- |

—

IMI-aktörerna delar ansvaret när det gäller underrättelser och rätt till tillgång, invändningar och rättelse på det sätt som beskrivs i de (nyligen införda) punkterna, såsom diskuterats ovan.

Underrättelse till de registrerade

| 36. | Datatillsynsmannen rekommenderar att det införs en ny punkt i ett rättsinstrument för IMI, vari ansvaret för underrättelser fördelas mellan de gemensamma registeransvariga enligt ett ”skiktat” tillvägagångssätt. Texten bör framför allt specificera följande:






  — | för det första bör kommissionen på sin webbplats ägnad IMI lämna ett allsidigt meddelande som skydd av privatlivet på ett klart och enkelt språk med alla de uppgifter som krävs enligt artiklarna 10 och 11 i förordning (EG) nr 45/2001. Datatillsynsmannen rekommenderar att detta meddelande inte bara bör omfatta kommissionens begränsade behandlingar av de uppgifter som den har tillgång till (personuppgifter om IMI-användare) utan också allmänt underrätta om informationsutbyten mellan de behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna, vilket är syftet med databasen, |
| --- | --- | --- |

36.

Datatillsynsmannen rekommenderar att det införs en ny punkt i ett rättsinstrument för IMI, vari ansvaret för underrättelser fördelas mellan de gemensamma registeransvariga enligt ett ”skiktat” tillvägagångssätt. Texten bör framför allt specificera följande:

—

för det första bör kommissionen på sin webbplats ägnad IMI lämna ett allsidigt meddelande som skydd av privatlivet på ett klart och enkelt språk med alla de uppgifter som krävs enligt artiklarna 10 och 11 i förordning (EG) nr 45/2001. Datatillsynsmannen rekommenderar att detta meddelande inte bara bör omfatta kommissionens begränsade behandlingar av de uppgifter som den har tillgång till (personuppgifter om IMI-användare) utan också allmänt underrätta om informationsutbyten mellan de behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna, vilket är syftet med databasen,

| — | för det andra bör varje behörig myndighet dessutom lämna ett meddelande om skydd av privatlivet på sin webbplats. Detta bör innehålla en hänvisning och en länk till kommissionens meddelande om skydd av privatlivet och ytterligare uppgifter som är specifika för myndigheten eller medlemsstaten i fråga. Varje landspecifik begränsning av rätten till tillgång eller information måste t.ex. framgå av detta meddelande. Underrättelser kan samordnas av sambandskontoret bland de behöriga myndigheterna inom ett särskilt land, |
| --- | --- |

—

för det andra bör varje behörig myndighet dessutom lämna ett meddelande om skydd av privatlivet på sin webbplats. Detta bör innehålla en hänvisning och en länk till kommissionens meddelande om skydd av privatlivet och ytterligare uppgifter som är specifika för myndigheten eller medlemsstaten i fråga. Varje landspecifik begränsning av rätten till tillgång eller information måste t.ex. framgå av detta meddelande. Underrättelser kan samordnas av sambandskontoret bland de behöriga myndigheterna inom ett särskilt land,

| — | för det tredje bör slutligen underrättelse också lämnas direkt till de registrerade senast vid tidpunkten för överföringen av personuppgifter, såvida inte någon begränsning tillämpas, på annat sätt än genom meddelandet om skydd av privatlivet på webbplatsen. Ett rekommenderat tillvägagångssätt kan vara att inbegripa en hänvisning till IMI och en länk till relevanta meddelanden om skydd av privatlivet på Internet i all korrespondens som behöriga myndigheter utbyter med den registrerade (vanligtvis den migrerande tjänsteleverantören eller yrkesutövaren). |
| --- | --- |

—

för det tredje bör slutligen underrättelse också lämnas direkt till de registrerade senast vid tidpunkten för överföringen av personuppgifter, såvida inte någon begränsning tillämpas, på annat sätt än genom meddelandet om skydd av privatlivet på webbplatsen. Ett rekommenderat tillvägagångssätt kan vara att inbegripa en hänvisning till IMI och en länk till relevanta meddelanden om skydd av privatlivet på Internet i all korrespondens som behöriga myndigheter utbyter med den registrerade (vanligtvis den migrerande tjänsteleverantören eller yrkesutövaren).

Rätt till tillgång, invändning och rättelse

| 37. | Datatillsynsmannen rekommenderar också att det bör införas en ny punkt för att






  — | specificera till vem som de registrerade ska vända sig till med invändningar och begäran om tillgång och rättelse, |
| --- | --- | --- |

37.

Datatillsynsmannen rekommenderar också att det bör införas en ny punkt för att

—

specificera till vem som de registrerade ska vända sig till med invändningar och begäran om tillgång och rättelse,

| — | specificera vilken myndighet som är behörig att besluta om sådan begäran, och |
| --- | --- |

—

specificera vilken myndighet som är behörig att besluta om sådan begäran, och

| — | fastställa ett förfarande ifall den registrerade lämnar in sin begäran till en IMI-aktör som inte är behörig att fatta beslut om sådan begäran. |
| --- | --- |

—

fastställa ett förfarande ifall den registrerade lämnar in sin begäran till en IMI-aktör som inte är behörig att fatta beslut om sådan begäran.

| 38. | Dessutom bör det specificeras att kommissionen endast kan bevilja tillgång till sådana uppgifter som kommissionen själv har tillgång till. Därför har kommissionen ingen skyldighet att lämna tillgång till informationsutbyte mellan behöriga myndigheter. Om en registrerad ändå vänder sig till kommissionen med en sådan begäran, måste kommissionen utan onödigt dröjsmål hänvisa den registrerade till de myndigheter som har tillgång till uppgifterna och underrätta den registrerade om detta. |
| --- | --- |

38.

Dessutom bör det specificeras att kommissionen endast kan bevilja tillgång till sådana uppgifter som kommissionen själv har tillgång till. Därför har kommissionen ingen skyldighet att lämna tillgång till informationsutbyte mellan behöriga myndigheter. Om en registrerad ändå vänder sig till kommissionen med en sådan begäran, måste kommissionen utan onödigt dröjsmål hänvisa den registrerade till de myndigheter som har tillgång till uppgifterna och underrätta den registrerade om detta.

Artikel 4 – Bevarande av personuppgifter om registrerade vid informationsutbyte

| 39. | Artikel 4.1 i IMI-beslutet fastställer en period på sex månader för bevarande av personuppgifter från och med det ”formella avslutandet” av ett informationsutbyte. |
| --- | --- |

39.

Artikel 4.1 i IMI-beslutet fastställer en period på sex månader för bevarande av personuppgifter från och med det ”formella avslutandet” av ett informationsutbyte.

| 40. | Datatillsynsmannen förstår att de behöriga myndigheterna behöver en viss flexibilitet när det gäller att bevara uppgifter på grund av att det kanske behövs uppföljningsfrågor om samma fall mellan de behöriga myndigheterna utöver den inledande frågan och svaret. Under tiden som artikel 29-gruppen utarbetade yttrandet förklarade faktiskt kommissionen att de administrativa förfarandena inom ramen för vilka ett informationsutbyte kan bli nödvändigt normalt avslutas inom ett par månader och att sexmånadersperioden fastställdes för att medge flexibilitet för alla oväntade dröjsmål. |
| --- | --- |

40.

Datatillsynsmannen förstår att de behöriga myndigheterna behöver en viss flexibilitet när det gäller att bevara uppgifter på grund av att det kanske behövs uppföljningsfrågor om samma fall mellan de behöriga myndigheterna utöver den inledande frågan och svaret. Under tiden som artikel 29-gruppen utarbetade yttrandet förklarade faktiskt kommissionen att de administrativa förfarandena inom ramen för vilka ett informationsutbyte kan bli nödvändigt normalt avslutas inom ett par månader och att sexmånadersperioden fastställdes för att medge flexibilitet för alla oväntade dröjsmål.

| 41. | När detta är sagt tvivlar datatillsynsmannen på grundval av kommissionens förklaringar på att det finns en legitim orsak att behålla uppgifter i IMI under ytterligare sex månader efter det formella avslutandet av ett informationsutbyte. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att tidsfristen på sex månader för automatisk utplåning bör inledas från och med den dag då den begärande myndigheten först kontaktar sin motpart för ett specifikt informationsutbyte. Ett bättre tillvägagångssätt vore faktiskt att fastställa dagen för den automatiska utplåningen efter vilken typ av informationsutbyte det är fråga om (och alltid räkna tidsfristerna från det att utbytet inleds). Medan t.ex. en bevarandeperiod på sex månader kan vara lämplig för ett informationsutbyte enligt yrkeskvalifikationsdirektivet, kanske den inte är tillräcklig för andra informationsutbyten i framtida lagstiftning om den inre marknaden. |
| --- | --- |

41.

När detta är sagt tvivlar datatillsynsmannen på grundval av kommissionens förklaringar på att det finns en legitim orsak att behålla uppgifter i IMI under ytterligare sex månader efter det formella avslutandet av ett informationsutbyte. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att tidsfristen på sex månader för automatisk utplåning bör inledas från och med den dag då den begärande myndigheten först kontaktar sin motpart för ett specifikt informationsutbyte. Ett bättre tillvägagångssätt vore faktiskt att fastställa dagen för den automatiska utplåningen efter vilken typ av informationsutbyte det är fråga om (och alltid räkna tidsfristerna från det att utbytet inleds). Medan t.ex. en bevarandeperiod på sex månader kan vara lämplig för ett informationsutbyte enligt yrkeskvalifikationsdirektivet, kanske den inte är tillräcklig för andra informationsutbyten i framtida lagstiftning om den inre marknaden.

| 42. | Datatillsynsmannen vill också tillägga att det, om hans rekommendationer inte beaktas, åtminstone bör klargöras vad som menas med ”formellt avslutande” av ett informationsutbyte. Framför allt måste det säkerställas att inga uppgifter kan bevaras i databasen längre än nödvändigt helt enkelt på grund av att en behörig myndighet inte har ”avslutat fallet”. |
| --- | --- |

42.

Datatillsynsmannen vill också tillägga att det, om hans rekommendationer inte beaktas, åtminstone bör klargöras vad som menas med ”formellt avslutande” av ett informationsutbyte. Framför allt måste det säkerställas att inga uppgifter kan bevaras i databasen längre än nödvändigt helt enkelt på grund av att en behörig myndighet inte har ”avslutat fallet”.

| 43. | Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att utplåning och bevarande logiskt sett bör byta plats i artikel 4 andra stycket. I vilket fall som helst bör kommissionen villfara en begäran om utplåning inom tio arbetsdagar, oavsett om den andra behöriga myndigheten i informationsutbytet vill bevara uppgifterna i IMI. Det bör dock finnas en automatisk mekanism för att underrätta den andra behöriga myndigheten, så att den inte förlorar uppgifterna och, om den så vill, kan ladda ned eller skriva ut uppgifter och lagra dem för sina egna syften utanför IMI med iakttagande av egna dataskyddsbestämmelser. En varselperiod på tio dagar verkar rimligt både som en minimal och en maximal tidsplan. Kommissionen bör endast kunna utplåna information före utgången av denna tiodagarsperiod, om båda myndigheterna bekräftar att de vill ha en utplåning. |
| --- | --- |

43.

Dessutom rekommenderar datatillsynsmannen att utplåning och bevarande logiskt sett bör byta plats i artikel 4 andra stycket. I vilket fall som helst bör kommissionen villfara en begäran om utplåning inom tio arbetsdagar, oavsett om den andra behöriga myndigheten i informationsutbytet vill bevara uppgifterna i IMI. Det bör dock finnas en automatisk mekanism för att underrätta den andra behöriga myndigheten, så att den inte förlorar uppgifterna och, om den så vill, kan ladda ned eller skriva ut uppgifter och lagra dem för sina egna syften utanför IMI med iakttagande av egna dataskyddsbestämmelser. En varselperiod på tio dagar verkar rimligt både som en minimal och en maximal tidsplan. Kommissionen bör endast kunna utplåna information före utgången av denna tiodagarsperiod, om båda myndigheterna bekräftar att de vill ha en utplåning.

Säkerhetsåtgärder

| 44. | Datatillsynsmannen rekommenderar också att specificera att säkerhetsåtgärder bör vidtas i enlighet med bästa praxis i medlemsstaterna, oavsett om de vidtas av kommissionen eller de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

44.

Datatillsynsmannen rekommenderar också att specificera att säkerhetsåtgärder bör vidtas i enlighet med bästa praxis i medlemsstaterna, oavsett om de vidtas av kommissionen eller de behöriga myndigheterna.

Gemensam tillsyn

| 45. | Eftersom informationsutbytet enligt IMI är underställt ett flertal nationella dataskyddslagar och tillsyn av ett flertal nationella dataskyddsmyndigheter (utöver möjligheten att tillämpa förordning (EG) nr 45/2001 och datatillsynsmannens tillsynsbefogenheter vad avser vissa aspekter av databehandlingarna), rekommenderar datatillsynsmannen att ett rättsinstrument för IMI också bör innehålla klara bestämmelser som underlättar de olika inblandade dataskyddsmyndigheternas gemensamma tillsyn av IMI. Denna gemensamma tillsyn skulle kunna utformas på samma sätt som för rättsinstrumenten om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (8). |
| --- | --- |

45.

Eftersom informationsutbytet enligt IMI är underställt ett flertal nationella dataskyddslagar och tillsyn av ett flertal nationella dataskyddsmyndigheter (utöver möjligheten att tillämpa förordning (EG) nr 45/2001 och datatillsynsmannens tillsynsbefogenheter vad avser vissa aspekter av databehandlingarna), rekommenderar datatillsynsmannen att ett rättsinstrument för IMI också bör innehålla klara bestämmelser som underlättar de olika inblandade dataskyddsmyndigheternas gemensamma tillsyn av IMI. Denna gemensamma tillsyn skulle kunna utformas på samma sätt som för rättsinstrumenten om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (8).

4.   SLUTSATSER

| 46. | Datatillsynsmannen stöder kommissionens syften med inrättandet av ett elektroniskt system för utbyte av information och reglering av dess dataskyddsaspekter. |
| --- | --- |

46.

Datatillsynsmannen stöder kommissionens syften med inrättandet av ett elektroniskt system för utbyte av information och reglering av dess dataskyddsaspekter.

| 47. | IMI-beslutet behöver en stabil rättslig grund av ovan nämnda skäl. Datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen omprövar sitt val av rättslig grund och försöker finna lösningar som kan åtgärda bristerna i den valda rättsliga grunden, med den eventuella konsekvensen att IMI-beslutet ersätts med ett rättsinstrument som uppfyller kraven på rättssäkerhet. |
| --- | --- |

47.

IMI-beslutet behöver en stabil rättslig grund av ovan nämnda skäl. Datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen omprövar sitt val av rättslig grund och försöker finna lösningar som kan åtgärda bristerna i den valda rättsliga grunden, med den eventuella konsekvensen att IMI-beslutet ersätts med ett rättsinstrument som uppfyller kraven på rättssäkerhet.

| 48. | Som den absolut sundaste lösningen föreslår datatillsynsmannen att man analyserar möjligheten att anta ett separat rättsinstrument för IMI-systemet på råds- och Europaparlamentsnivå, vilket liknar Schengens informationssystem, informationssystemet för viseringar och andra storskaliga IT-databaser. |
| --- | --- |

48.

Som den absolut sundaste lösningen föreslår datatillsynsmannen att man analyserar möjligheten att anta ett separat rättsinstrument för IMI-systemet på råds- och Europaparlamentsnivå, vilket liknar Schengens informationssystem, informationssystemet för viseringar och andra storskaliga IT-databaser.

| 49. | Som ett alternativ skulle man kunna analysera om artikel 34 i tjänstedirektivet och liknande bestämmelser som ännu inte har antagits och som avser annan lagstiftning för den inre marknaden skulle kunna ge den nödvändiga rättsliga grunden. |
| --- | --- |

49.

Som ett alternativ skulle man kunna analysera om artikel 34 i tjänstedirektivet och liknande bestämmelser som ännu inte har antagits och som avser annan lagstiftning för den inre marknaden skulle kunna ge den nödvändiga rättsliga grunden.

| 50. | Därutöver innehåller yttrandet ett antal förslag till bestämmelser om reglering av IMI:s dataskyddsaspekter, vilka bör ingå i ett nytt rättsinstrument som ersätter IMI-beslutet enligt förslag ovan eller, i avsaknad av ett sådant nytt rättsinstrument, i själva IMI-beslutet efter det att detta har ändrats. |
| --- | --- |

50.

Därutöver innehåller yttrandet ett antal förslag till bestämmelser om reglering av IMI:s dataskyddsaspekter, vilka bör ingå i ett nytt rättsinstrument som ersätter IMI-beslutet enligt förslag ovan eller, i avsaknad av ett sådant nytt rättsinstrument, i själva IMI-beslutet efter det att detta har ändrats.

| 51. | IMI-aktörerna kan redan nu i praktiken tillämpa många av förslagen utan att beslutet ändras. Datatillsynsmannen förväntar sig att kommissionen i största möjliga utsträckning tar hänsyn till rekommendationerna i detta yttrande, åtminstone på operativ nivå, i den mån som de avser kommissionens verksamhet som IMI-aktör. |
| --- | --- |

51.

IMI-aktörerna kan redan nu i praktiken tillämpa många av förslagen utan att beslutet ändras. Datatillsynsmannen förväntar sig att kommissionen i största möjliga utsträckning tar hänsyn till rekommendationerna i detta yttrande, åtminstone på operativ nivå, i den mån som de avser kommissionens verksamhet som IMI-aktör.

| 52. | Dessa rekommendationer avser öppenhet och proportionalitet, gemensam kontroll och ansvarsfördelning, underrättelse till de registrerade, rätt till tillgång, invändning och rättelse, bevarande av data, säkerhetsåtgärder och gemensam tillsyn. |
| --- | --- |

52.

Dessa rekommendationer avser öppenhet och proportionalitet, gemensam kontroll och ansvarsfördelning, underrättelse till de registrerade, rätt till tillgång, invändning och rättelse, bevarande av data, säkerhetsåtgärder och gemensam tillsyn.

Utfärdat i Bryssel den 22 februari 2008.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  Se punkt 12 i detta yttrande.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36).

3

(4)  Artikel 29-gruppens yttrande 7/2007 om dataskyddsfrågor i samband med informationssystemet för den inre marknaden (IMI), WP 140.

4

(5)  EUT L 144, 30.4.2004, med rättelse i EUT L 181, 18.5.2004, s. 25.

5

(6)  Se kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, KOM(93) 700 slutlig.

6

(7)  EGT L 184, 29.12.2006, s. 23.

7

(8)  Se artiklarna 44–46 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4), och artiklarna 60–62 i rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 205, 7.8.2007, s. 63).

8

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/8

---

Meddelande från kommissionen – Tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen

(2008/C 270/02)

1.   INLEDNING

| 1. | Den globala finanskrisen har ökat i styrka på ett påfallande sätt och redan fått svåra konsekvenser för EU:s banksektor. Utöver de problem som framför allt kan relateras till bolånemarknaden och bolånebaserade tillgångar i USA eller som är knutna till förluster som uppstått när enskilda banker tillämpat alltför riskfyllda strategier, har förtroendet undergrävts överlag inom banksektorn under de senaste veckorna. Den djupgående osäkerheten om kreditriskernas omfattning i enskilda finansinstitut har dränerat marknaden för utlåning mellan banker (interbankmarknaden) och alltmer försvårat tillgången till likviditet för finansinstituten överlag. |
| --- | --- |

1.

Den globala finanskrisen har ökat i styrka på ett påfallande sätt och redan fått svåra konsekvenser för EU:s banksektor. Utöver de problem som framför allt kan relateras till bolånemarknaden och bolånebaserade tillgångar i USA eller som är knutna till förluster som uppstått när enskilda banker tillämpat alltför riskfyllda strategier, har förtroendet undergrävts överlag inom banksektorn under de senaste veckorna. Den djupgående osäkerheten om kreditriskernas omfattning i enskilda finansinstitut har dränerat marknaden för utlåning mellan banker (interbankmarknaden) och alltmer försvårat tillgången till likviditet för finansinstituten överlag.

| 2. | Den rådande situationen hotar enskilda finansinstituts existens på grund av problem som är en konsekvens av deras affärsmodell eller deras affärsmetoder, som har svagheter som nu exponeras och förstärks av krisen på finansmarknaderna. För att sådana finansinstitut ska kunna bli lönsamma igen på lång sikt och inte behöva försättas i likvidation kommer deras verksamhet att behöva omstruktureras på ett genomgripande sätt. Under rådande omständigheter drabbar krisen i samma grad också finansinstitut som är sunda i grunden och vars svårigheter enbart beror på de allmänna marknadsvillkoren som allvarligt begränsat tillgången på likviditet. För sådana finansinstitut kan det räcka med en lindrigare omstrukturering för att de återigen ska bli lönsamma på lång sikt. I alla händelser kan åtgärder som en medlemsstat vidtar till stöd för (vissa) finansinstitut som är verksamma på dess nationella finansmarknad gynna dessa finansinstitut på bekostnad av andra finansinstitut som bedriver verksamhet i samma medlemsstat eller i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Den rådande situationen hotar enskilda finansinstituts existens på grund av problem som är en konsekvens av deras affärsmodell eller deras affärsmetoder, som har svagheter som nu exponeras och förstärks av krisen på finansmarknaderna. För att sådana finansinstitut ska kunna bli lönsamma igen på lång sikt och inte behöva försättas i likvidation kommer deras verksamhet att behöva omstruktureras på ett genomgripande sätt. Under rådande omständigheter drabbar krisen i samma grad också finansinstitut som är sunda i grunden och vars svårigheter enbart beror på de allmänna marknadsvillkoren som allvarligt begränsat tillgången på likviditet. För sådana finansinstitut kan det räcka med en lindrigare omstrukturering för att de återigen ska bli lönsamma på lång sikt. I alla händelser kan åtgärder som en medlemsstat vidtar till stöd för (vissa) finansinstitut som är verksamma på dess nationella finansmarknad gynna dessa finansinstitut på bekostnad av andra finansinstitut som bedriver verksamhet i samma medlemsstat eller i andra medlemsstater.

| 3. | Ekofinrådet antog den 7 oktober 2008 slutsatser där man åtog sig att vidta alla nödvändiga åtgärder till stöd för sundheten och stabiliteten i banksystemet för att återställa förtroendet inom finanssektorn och få den att fungera igen. Att rekapitalisera sårbara systemviktiga finansinstitut sågs som ett av flera sätt att skydda insättarnas intressen och systemstabiliteten. Man kom också överens om att beslut om offentliga ingripanden måste fattas av de enskilda medlemsstaterna, men samfällt och grundat på gemensamma EU-principer (1). Vid samma tillfälle erbjöd sig kommissionen att snarast ge vägledning om den breda ram inom vilken det snabbt skulle kunna bedömas om rekapitaliserings- och garantiordningarna, och tillämpningen av sådana ordningar i enskilda fall, är förenliga med reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

3.

Ekofinrådet antog den 7 oktober 2008 slutsatser där man åtog sig att vidta alla nödvändiga åtgärder till stöd för sundheten och stabiliteten i banksystemet för att återställa förtroendet inom finanssektorn och få den att fungera igen. Att rekapitalisera sårbara systemviktiga finansinstitut sågs som ett av flera sätt att skydda insättarnas intressen och systemstabiliteten. Man kom också överens om att beslut om offentliga ingripanden måste fattas av de enskilda medlemsstaterna, men samfällt och grundat på gemensamma EU-principer (1). Vid samma tillfälle erbjöd sig kommissionen att snarast ge vägledning om den breda ram inom vilken det snabbt skulle kunna bedömas om rekapitaliserings- och garantiordningarna, och tillämpningen av sådana ordningar i enskilda fall, är förenliga med reglerna om statligt stöd.

| 4. | Med beaktande av att krisen fått en omfattning som också hotar banker som är sunda i grunden och med tanke på de europeiska finansmarknadernas höga integrationsgrad och ömsesidiga beroendeförhållande och de grava konsekvenser som blir följden om systemviktiga finansinstitut går omkull och därmed förvärrar krisen ytterligare erkänner kommissionen att det kan bli nödvändigt för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som behövs för att säkra stabiliteten i det finansiella systemet. Eftersom problemen inom finanssektorn är av särskild art kan sådana åtgärder behöva gå längre än att man stabiliserar enskilda finansinstitut och också omfatta allmänna ordningar. |
| --- | --- |

4.

Med beaktande av att krisen fått en omfattning som också hotar banker som är sunda i grunden och med tanke på de europeiska finansmarknadernas höga integrationsgrad och ömsesidiga beroendeförhållande och de grava konsekvenser som blir följden om systemviktiga finansinstitut går omkull och därmed förvärrar krisen ytterligare erkänner kommissionen att det kan bli nödvändigt för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som behövs för att säkra stabiliteten i det finansiella systemet. Eftersom problemen inom finanssektorn är av särskild art kan sådana åtgärder behöva gå längre än att man stabiliserar enskilda finansinstitut och också omfatta allmänna ordningar.

| 5. | De rådande exceptionella förhållandena måste beaktas på ett adekvat sätt när reglerna om statligt stöd tillämpas på åtgärder som vidtas för att bemöta krisen på finansmarknaderna, men kommissionen måste se till att sådana åtgärder inte skapar onödig snedvridning av konkurrensen mellan finansinstituten på marknaden eller får negativa spridningseffekter i andra medlemsstater. Syftet med detta meddelande är att ge vägledning om vilka kriterier som är relevanta för bedömningen av om allmänna ordningar, eller tillämpningen av sådana ordningar i enskilda fall och i systemviktiga ad hoc-fall, är förenliga med fördraget. Vid tillämpningen av dessa kriterier på åtgärder som vidtas av medlemsstaterna kommer kommissionen att agera så snabbt som möjligt för att skapa klarhet om rättsläget och för att återställa förtroendet på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

5.

De rådande exceptionella förhållandena måste beaktas på ett adekvat sätt när reglerna om statligt stöd tillämpas på åtgärder som vidtas för att bemöta krisen på finansmarknaderna, men kommissionen måste se till att sådana åtgärder inte skapar onödig snedvridning av konkurrensen mellan finansinstituten på marknaden eller får negativa spridningseffekter i andra medlemsstater. Syftet med detta meddelande är att ge vägledning om vilka kriterier som är relevanta för bedömningen av om allmänna ordningar, eller tillämpningen av sådana ordningar i enskilda fall och i systemviktiga ad hoc-fall, är förenliga med fördraget. Vid tillämpningen av dessa kriterier på åtgärder som vidtas av medlemsstaterna kommer kommissionen att agera så snabbt som möjligt för att skapa klarhet om rättsläget och för att återställa förtroendet på finansmarknaderna.

2.   ALLMÄNNA PRINCIPER

| 6. | Statligt stöd till enskilda företag i svårigheter bedöms i normala fall på grundval av artikel 87.3 c i fördraget och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) (nedan kallade riktlinjerna för undsättning och omstrukturering), som anger hur kommissionen tillämpar artikel 87.3 c i fördraget på denna stödtyp. Riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är allmänna men innehåller vissa särskilda kriterier för finanssektorn. |
| --- | --- |

6.

Statligt stöd till enskilda företag i svårigheter bedöms i normala fall på grundval av artikel 87.3 c i fördraget och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) (nedan kallade riktlinjerna för undsättning och omstrukturering), som anger hur kommissionen tillämpar artikel 87.3 c i fördraget på denna stödtyp. Riktlinjerna för undsättning och omstrukturering är allmänna men innehåller vissa särskilda kriterier för finanssektorn.

| 7. | Dessutom kan kommissionen enligt artikel 87.3 b i fördraget tillåta statligt stöd ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. |
| --- | --- |

7.

Dessutom kan kommissionen enligt artikel 87.3 b i fördraget tillåta statligt stöd ”för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.

| 8. | Kommissionen vidhåller i enlighet med gällande rättspraxis och sin egen beslutspraxis (3) att artikel 87.3 b i fördraget ska tolkas restriktivt med avseende på vad som kan betraktas som en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen vidhåller i enlighet med gällande rättspraxis och sin egen beslutspraxis (3) att artikel 87.3 b i fördraget ska tolkas restriktivt med avseende på vad som kan betraktas som en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi.

| 9. | Med beaktande av den allvarliga karaktär krisen på finansmarknaderna fått och de konsekvenser den kan få för medlemsstaternas ekonomi totalt sett anser kommissionen att artikel 87.3 b under rådande omständigheter kan användas som rättslig grund för stödåtgärder som vidtas för att bemöta denna systemkris. Detta gäller särskilt stöd som ges genom en allmän ordning som står öppen för flera eller samtliga finansinstitut i en medlemsstat. Om medlemsstaternas myndigheter med ansvar för finansiell stabilitet förklarar för kommissionen att det finns risk för en sådan allvarlig störning har detta särskild relevans för kommissionen bedömning. |
| --- | --- |

9.

Med beaktande av den allvarliga karaktär krisen på finansmarknaderna fått och de konsekvenser den kan få för medlemsstaternas ekonomi totalt sett anser kommissionen att artikel 87.3 b under rådande omständigheter kan användas som rättslig grund för stödåtgärder som vidtas för att bemöta denna systemkris. Detta gäller särskilt stöd som ges genom en allmän ordning som står öppen för flera eller samtliga finansinstitut i en medlemsstat. Om medlemsstaternas myndigheter med ansvar för finansiell stabilitet förklarar för kommissionen att det finns risk för en sådan allvarlig störning har detta särskild relevans för kommissionen bedömning.

| 10. | Åtgärder för särskilda ändamål som vidtas av medlemsstaterna är inte undantagna när kriterierna i artikel 87.3 b är uppfyllda. Både i fråga om ordningar och åtgärder för särskilda ändamål bör bedömningen av stödet följa de allmänna principerna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, som antagits på grundval av artikel 87.3 c i fördraget. De aktuella omständigheterna kan dock motivera exceptionella åtgärder, som strukturella akutinsatser, skydd av tredje mans rättigheter (till exempel fordringshavare) och undsättningsåtgärder med en varaktighet som kan vara längre än sex månader. |
| --- | --- |

10.

Åtgärder för särskilda ändamål som vidtas av medlemsstaterna är inte undantagna när kriterierna i artikel 87.3 b är uppfyllda. Både i fråga om ordningar och åtgärder för särskilda ändamål bör bedömningen av stödet följa de allmänna principerna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering, som antagits på grundval av artikel 87.3 c i fördraget. De aktuella omständigheterna kan dock motivera exceptionella åtgärder, som strukturella akutinsatser, skydd av tredje mans rättigheter (till exempel fordringshavare) och undsättningsåtgärder med en varaktighet som kan vara längre än sex månader.

| 11. | Det bör dock understrykas att ovannämnda överväganden innebär att artikel 87.3 b rent principiellt inte kan tillämpas i krislägen inom andra enskilda sektorer där det inte finns en motsvarande risk för en omedelbar effekt på medlemsstatens ekonomi som helhet. När det gäller finanssektorn kan denna bestämmelse åberopas endast under verkligt exceptionella omständigheter när det finns risk för att finansmarknaderna helt ska sluta att fungera. |
| --- | --- |

11.

Det bör dock understrykas att ovannämnda överväganden innebär att artikel 87.3 b rent principiellt inte kan tillämpas i krislägen inom andra enskilda sektorer där det inte finns en motsvarande risk för en omedelbar effekt på medlemsstatens ekonomi som helhet. När det gäller finanssektorn kan denna bestämmelse åberopas endast under verkligt exceptionella omständigheter när det finns risk för att finansmarknaderna helt ska sluta att fungera.

| 12. | När det föreligger en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi på det sätt som avses ovan kan artikel 87.3 b inte tillämpas på obestämd tid utan bara så länge som krissituationen gör det berättigat. |
| --- | --- |

12.

När det föreligger en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi på det sätt som avses ovan kan artikel 87.3 b inte tillämpas på obestämd tid utan bara så länge som krissituationen gör det berättigat.

| 13. | Detta innebär att alla allmänna ordningar som införs på denna grund, till exempel i form av en garanti- eller rekapitaliseringsordning, behöver ses över regelbundet och sluta tillämpas så snart som den ekonomiska situationen i medlemsstaten i fråga tillåter det. Kommissionen erkänner att det för närvarande är omöjligt att förutspå hur länge de aktuella extraordinära problemen på finansmarknaderna kommer att fortsätta och att det kan bli nödvändigt att låta en åtgärd gälla så länge krisen varar för att förtroendet ska kunna återställas. För att en allmän ordning ska anses vara förenlig med den gemensamma marknaden anser kommissionen emellertid att det är nödvändigt att medlemsstaten i fråga ser över ordningen minst var sjätte månad och rapporterar till kommissionen om resultatet av översynen. |
| --- | --- |

13.

Detta innebär att alla allmänna ordningar som införs på denna grund, till exempel i form av en garanti- eller rekapitaliseringsordning, behöver ses över regelbundet och sluta tillämpas så snart som den ekonomiska situationen i medlemsstaten i fråga tillåter det. Kommissionen erkänner att det för närvarande är omöjligt att förutspå hur länge de aktuella extraordinära problemen på finansmarknaderna kommer att fortsätta och att det kan bli nödvändigt att låta en åtgärd gälla så länge krisen varar för att förtroendet ska kunna återställas. För att en allmän ordning ska anses vara förenlig med den gemensamma marknaden anser kommissionen emellertid att det är nödvändigt att medlemsstaten i fråga ser över ordningen minst var sjätte månad och rapporterar till kommissionen om resultatet av översynen.

| 14. | Dessutom anser kommissionen att finansinstitut som har likviditetsproblem till följd av de exceptionella förhållanden som nu råder men som annars är sunda i grunden bör behandlas annorlunda än finansinstitut med internt betingade problem. I det förstnämnda fallet är lönsamhetsproblem betingade av externa faktorer och beror på den aktuella extrema situationen på finansmarknaden och inte på ineffektivitet eller överdrivet risktagande. Den snedvridning av konkurrensen som ordningar till stöd för sådana finansinstitut ger upphov till är därför normalt mer begränsad och kräver mindre omfattande omstrukturering. Andra finansinstitut, som kan antas bli särskilt drabbade av förluster orsakade av till exempel bristande effektivitet, dålig styrning av balansräkningen eller riskfyllda strategier, kommer däremot att omfattas av de gängse ramarna för undsättningsstöd och kommer framför allt att behöva en långtgående omstrukturering samt kompenserande åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen (4). I samtliga fall gäller dock att utan tillräckliga säkerhetsgarantier kan genomförandet av garanti- och rekapitaliseringsordningar snedvrida konkurrensen avsevärt, eftersom de kan ge mottagarna otillbörliga fördelar på konkurrenternas bekostnad eller förvärra likviditetsproblemen för finansinstitut i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

Dessutom anser kommissionen att finansinstitut som har likviditetsproblem till följd av de exceptionella förhållanden som nu råder men som annars är sunda i grunden bör behandlas annorlunda än finansinstitut med internt betingade problem. I det förstnämnda fallet är lönsamhetsproblem betingade av externa faktorer och beror på den aktuella extrema situationen på finansmarknaden och inte på ineffektivitet eller överdrivet risktagande. Den snedvridning av konkurrensen som ordningar till stöd för sådana finansinstitut ger upphov till är därför normalt mer begränsad och kräver mindre omfattande omstrukturering. Andra finansinstitut, som kan antas bli särskilt drabbade av förluster orsakade av till exempel bristande effektivitet, dålig styrning av balansräkningen eller riskfyllda strategier, kommer däremot att omfattas av de gängse ramarna för undsättningsstöd och kommer framför allt att behöva en långtgående omstrukturering samt kompenserande åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen (4). I samtliga fall gäller dock att utan tillräckliga säkerhetsgarantier kan genomförandet av garanti- och rekapitaliseringsordningar snedvrida konkurrensen avsevärt, eftersom de kan ge mottagarna otillbörliga fördelar på konkurrenternas bekostnad eller förvärra likviditetsproblemen för finansinstitut i andra medlemsstater.

| 15. | I överensstämmelse med de allmänna principerna bakom fördragets regler om statligt stöd, som innebär att det stöd som beviljas inte får vara större än vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det legitima syftet med stödet och att snedvridningar av konkurrensen ska undvikas eller minimeras i möjligaste mån, och med hänsyn tagen till rådande omständigheter, måste alla allmänna stödåtgärder






  — | vara välriktade för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin, |
| --- | --- | --- |

15.

I överensstämmelse med de allmänna principerna bakom fördragets regler om statligt stöd, som innebär att det stöd som beviljas inte får vara större än vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det legitima syftet med stödet och att snedvridningar av konkurrensen ska undvikas eller minimeras i möjligaste mån, och med hänsyn tagen till rådande omständigheter, måste alla allmänna stödåtgärder

—

vara välriktade för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin,

| — | stå i proportion till problemet och inte vara mer långtgående än vad som krävs för att avhjälpa detta, och |
| --- | --- |

—

stå i proportion till problemet och inte vara mer långtgående än vad som krävs för att avhjälpa detta, och

| — | vara utformade på ett sådant sätt att de minimerar negativa spridningseffekter på konkurrenter, andra sektorer och andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

vara utformade på ett sådant sätt att de minimerar negativa spridningseffekter på konkurrenter, andra sektorer och andra medlemsstater.

| 16. | För att bevara en välfungerande inre marknad är det nödvändigt att dessa kriterier, som är förenliga med statsstödsreglerna och de grundläggande friheterna i fördraget, bland annat principen om icke-diskriminering, uppfylls. I sin bedömning kommer kommissionen att ta hänsyn till följande kriterier när den avgör om de stödåtgärder som nämns nedan är förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

16.

För att bevara en välfungerande inre marknad är det nödvändigt att dessa kriterier, som är förenliga med statsstödsreglerna och de grundläggande friheterna i fördraget, bland annat principen om icke-diskriminering, uppfylls. I sin bedömning kommer kommissionen att ta hänsyn till följande kriterier när den avgör om de stödåtgärder som nämns nedan är förenliga med den gemensamma marknaden.

3.   GARANTIER SOM TÄCKER FINANSINSTITUTS FÖRPLIKTELSER

| 17. | De ovannämnda principerna innebär att följande överväganden måste göras när det gäller garantiordningar till skydd för förpliktelser, vilka införts genom en förklaring, genom lagstiftning eller genom avtal, och det är underförstått att dessa överväganden är av allmän art och måste anpassas till de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

17.

De ovannämnda principerna innebär att följande överväganden måste göras när det gäller garantiordningar till skydd för förpliktelser, vilka införts genom en förklaring, genom lagstiftning eller genom avtal, och det är underförstått att dessa överväganden är av allmän art och måste anpassas till de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall.

Tillgång till en garantiordning

| 18. | Konkurrensen kan snedvridas avsevärt om vissa marknadsaktörer inte omfattas av garantin. Kriterierna för att finansinstitut ska kunna omfattas av en sådan garanti måste vara objektiva, ta vederbörlig hänsyn till institutens roll inom det aktuella banksystemet och i ekonomin som helhet samt vara icke-diskriminerande för att undvika onödig snedvridning på angränsande marknader och på den inre marknaden som helhet. Med tillämpning av principen om icke-diskriminering på grund av nationalitet bör ordningen omfatta alla finansinstitut, inklusive dotterbolag, som är etablerade i den berörda medlemsstaten och som har betydande verksamhet i denna medlemsstat. |
| --- | --- |

18.

Konkurrensen kan snedvridas avsevärt om vissa marknadsaktörer inte omfattas av garantin. Kriterierna för att finansinstitut ska kunna omfattas av en sådan garanti måste vara objektiva, ta vederbörlig hänsyn till institutens roll inom det aktuella banksystemet och i ekonomin som helhet samt vara icke-diskriminerande för att undvika onödig snedvridning på angränsande marknader och på den inre marknaden som helhet. Med tillämpning av principen om icke-diskriminering på grund av nationalitet bör ordningen omfatta alla finansinstitut, inklusive dotterbolag, som är etablerade i den berörda medlemsstaten och som har betydande verksamhet i denna medlemsstat.

Garantins materiella omfattning – vilka typer av förpliktelser den får täcka

| 19. | Under rådande exceptionella förhållanden kan det vara nödvändigt att förvissa dem som gjort insättningar i finansinstituten om att de inte kommer att drabbas av någon förlust, i syfte att minska risken för att kunderna ska rusa till bankerna få att få ut sina insättningar och för att sunda banker ska drabbas av otillbörliga negativa spridningseffekter. I princip kan det därför vid en systemkris vara berättigat att staten vidtar åtgärder i form av allmänna garantier som skyddar privatkunders insättningar (och privatkunders tillgodohavanden). |
| --- | --- |

19.

Under rådande exceptionella förhållanden kan det vara nödvändigt att förvissa dem som gjort insättningar i finansinstituten om att de inte kommer att drabbas av någon förlust, i syfte att minska risken för att kunderna ska rusa till bankerna få att få ut sina insättningar och för att sunda banker ska drabbas av otillbörliga negativa spridningseffekter. I princip kan det därför vid en systemkris vara berättigat att staten vidtar åtgärder i form av allmänna garantier som skyddar privatkunders insättningar (och privatkunders tillgodohavanden).

| 20. | För garantier som täcker mer än privatkunders insättningar måste valet av vilka typer av tillgodohavanden och förpliktelser som ska omfattas av garantin så långt det är praktiskt möjligt fokusera på den verkliga orsaken till svårigheterna och begränsas till vad som kan anses nödvändigt för att bemöta de aspekter som är relevanta i den aktuella finanskrisen, eftersom de annars skulle kunna fördröja den nödvändiga anpassningsprocessen och leda till ett överdrivet risktagande med skadliga effekter (5). |
| --- | --- |

20.

För garantier som täcker mer än privatkunders insättningar måste valet av vilka typer av tillgodohavanden och förpliktelser som ska omfattas av garantin så långt det är praktiskt möjligt fokusera på den verkliga orsaken till svårigheterna och begränsas till vad som kan anses nödvändigt för att bemöta de aspekter som är relevanta i den aktuella finanskrisen, eftersom de annars skulle kunna fördröja den nödvändiga anpassningsprocessen och leda till ett överdrivet risktagande med skadliga effekter (5).

| 21. | Vid tillämpningen av denna princip kan den sinande utlåningen mellan banker på grund av att förtroendet mellan finansinstituten undergrävts också göra det berättigat att täcka vissa typer av insättningar som gjorts av företagskunder, till och med kort- och medelfristiga skuldinstrument i den mån sådana förpliktelser inte redan är tillräckligt skyddade av befintliga investerarordningar el.dyl. (6). |
| --- | --- |

21.

Vid tillämpningen av denna princip kan den sinande utlåningen mellan banker på grund av att förtroendet mellan finansinstituten undergrävts också göra det berättigat att täcka vissa typer av insättningar som gjorts av företagskunder, till och med kort- och medelfristiga skuldinstrument i den mån sådana förpliktelser inte redan är tillräckligt skyddade av befintliga investerarordningar el.dyl. (6).

| 22. | Om en garanti utvidgas till att omfatta även andra typer av förpliktelser utöver detta redan jämförelsevis omfattande tillämpningsområde skulle det krävas en närmare granskning av om det är berättigat att garantin utvidgas. |
| --- | --- |

22.

Om en garanti utvidgas till att omfatta även andra typer av förpliktelser utöver detta redan jämförelsevis omfattande tillämpningsområde skulle det krävas en närmare granskning av om det är berättigat att garantin utvidgas.

| 23. | Sådana garantier bör i princip inte omfatta efterställda skulder (klass 2-kapital) och inte heller täcka alla typer av förpliktelser, eftersom detta endast vore ägnat att skydda aktieägares och andra riskkapitalinvesterares intressen. Om en ordning omfattar sådana förpliktelser och därmed möjliggör ett breddande av kapitalbasen och ökad långivning kan det bli nödvändigt att införa särskilda restriktioner. |
| --- | --- |

23.

Sådana garantier bör i princip inte omfatta efterställda skulder (klass 2-kapital) och inte heller täcka alla typer av förpliktelser, eftersom detta endast vore ägnat att skydda aktieägares och andra riskkapitalinvesterares intressen. Om en ordning omfattar sådana förpliktelser och därmed möjliggör ett breddande av kapitalbasen och ökad långivning kan det bli nödvändigt att införa särskilda restriktioner.

Garantiordningens varaktighet

| 24. | Varaktigheten och omfattningen för varje garantiordning som täcker mer än privatkunders insättningar måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt. I linje med de allmänna principer som anges ovan och med hänsyn till att det i dagsläget är osäkert hur länge de fundamentala bristerna i finansmarknadernas funktion kommer att fortgå, anser kommissionen att det för att en allmän ordning ska vara förenlig med den gemensamma marknaden krävs att medlemsstaten i fråga ser över ordningen var sjätte månad, bland annat när det gäller det berättigade i att den fortsätter att tillämpas och det eventuella behovet av anpassningar med hänsyn till hur situationen på finansmarknaderna utvecklas. Resultaten av en sådan översyn måste meddelas kommissionen. Förutsatt att en sådan regelbunden översyn är garanterad kan godkännandet av ordningen omfatta en längre period än sex månader, och i princip upp till två år. Den kan förlängas ytterligare om kommissionen godkänner det, så länge som krisen på finansmarknaderna kräver det. Om garantiordningen möjliggör en fortsatt täckning av förpliktelserna i fråga fram till en förfallodag som infaller efter det att garantiordningen löpt ut, behövs det ytterligare säkerhetsgarantier för att hindra en överdriven snedvridning av konkurrensen. Sådana säkerhetsgarantier kan omfatta en kortare garantiperiod än vad som i princip tillåts i detta meddelande samt avskräckande villkor för prissättning och kvantitativa begränsningar av de täckta förpliktelserna. |
| --- | --- |

24.

Varaktigheten och omfattningen för varje garantiordning som täcker mer än privatkunders insättningar måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt. I linje med de allmänna principer som anges ovan och med hänsyn till att det i dagsläget är osäkert hur länge de fundamentala bristerna i finansmarknadernas funktion kommer att fortgå, anser kommissionen att det för att en allmän ordning ska vara förenlig med den gemensamma marknaden krävs att medlemsstaten i fråga ser över ordningen var sjätte månad, bland annat när det gäller det berättigade i att den fortsätter att tillämpas och det eventuella behovet av anpassningar med hänsyn till hur situationen på finansmarknaderna utvecklas. Resultaten av en sådan översyn måste meddelas kommissionen. Förutsatt att en sådan regelbunden översyn är garanterad kan godkännandet av ordningen omfatta en längre period än sex månader, och i princip upp till två år. Den kan förlängas ytterligare om kommissionen godkänner det, så länge som krisen på finansmarknaderna kräver det. Om garantiordningen möjliggör en fortsatt täckning av förpliktelserna i fråga fram till en förfallodag som infaller efter det att garantiordningen löpt ut, behövs det ytterligare säkerhetsgarantier för att hindra en överdriven snedvridning av konkurrensen. Sådana säkerhetsgarantier kan omfatta en kortare garantiperiod än vad som i princip tillåts i detta meddelande samt avskräckande villkor för prissättning och kvantitativa begränsningar av de täckta förpliktelserna.

Begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt – den privata sektorns bidrag

| 25. | I enlighet med den allmänna statsstödsprincipen att stödbeloppet och stödnivån måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt måste medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att se till att mottagarna eller sektorn lämnar ett betydande bidrag för att täcka kostnaderna för garantin och vid behov kostnaderna för statens ingripande, om garantin måste tas i anspråk. |
| --- | --- |

25.

I enlighet med den allmänna statsstödsprincipen att stödbeloppet och stödnivån måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt måste medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att se till att mottagarna eller sektorn lämnar ett betydande bidrag för att täcka kostnaderna för garantin och vid behov kostnaderna för statens ingripande, om garantin måste tas i anspråk.

| 26. | Den exakta beräkningen av bidraget och vad exakt det består av beror på de faktiska omständigheterna. Kommissionen anser att en lämplig kombination av alla eller några av följande komponenter (7) skulle uppfylla villkoret att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt:






  — | garantiordningen måste grunda sig på att de mottagande finansinstituten enskilt eller finanssektorn som helhet betalar en adekvat ersättning (8). Med beaktande av hur svårt det är att fastställa ett marknadspris för garantier av denna art och omfattning i avsaknad av ett jämförbart riktmärke, och med hänsyn till de svårigheter mottagarna under rådande förhållanden kan ha att betala fulla belopp, bör de avgifter som tas ut för tillhandahållandet av garantiordningen i möjligaste mån motsvara det som kan betraktas som ett marknadspris. Ändamålsenliga metoder för prissättning, som återspeglar de olika graderna av risk och mottagarnas olika kreditprofiler och kreditbehov, bidrar på ett väsentligt sätt till att åtgärden blir proportionerlig, |
| --- | --- | --- |

26.

Den exakta beräkningen av bidraget och vad exakt det består av beror på de faktiska omständigheterna. Kommissionen anser att en lämplig kombination av alla eller några av följande komponenter (7) skulle uppfylla villkoret att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt:

—

garantiordningen måste grunda sig på att de mottagande finansinstituten enskilt eller finanssektorn som helhet betalar en adekvat ersättning (8). Med beaktande av hur svårt det är att fastställa ett marknadspris för garantier av denna art och omfattning i avsaknad av ett jämförbart riktmärke, och med hänsyn till de svårigheter mottagarna under rådande förhållanden kan ha att betala fulla belopp, bör de avgifter som tas ut för tillhandahållandet av garantiordningen i möjligaste mån motsvara det som kan betraktas som ett marknadspris. Ändamålsenliga metoder för prissättning, som återspeglar de olika graderna av risk och mottagarnas olika kreditprofiler och kreditbehov, bidrar på ett väsentligt sätt till att åtgärden blir proportionerlig,

| — | om garantin måste tas i anspråk skulle ett ytterligare betydande bidrag från den privata sektorn kunna bestå i täckning av åtminstone en betydande del av det mottagande finansinstitutets (om det fortsätter att existera) eller sektorns utestående förpliktelser, medan medlemsstatens bidrag begränsas till belopp som går utöver denna täckning, |
| --- | --- |

—

om garantin måste tas i anspråk skulle ett ytterligare betydande bidrag från den privata sektorn kunna bestå i täckning av åtminstone en betydande del av det mottagande finansinstitutets (om det fortsätter att existera) eller sektorns utestående förpliktelser, medan medlemsstatens bidrag begränsas till belopp som går utöver denna täckning,

| — | kommissionen erkänner att mottagarna kanske inte direkt kan betala en fullständig lämplig ersättning. För att komplettera eller delvis ersätta komponenterna ovan skulle medlemsstaterna därför kunna överväga att införa en clawback- eller better fortunes-klausul om att mottagarna antingen ska betala en extra ersättning för att garantin ställs till förfogande (om denna inte behöver tas i anspråk) eller betala tillbaka åtminstone en del av varje belopp som medlemsstaten har betalat ut inom ramen för garantin (om denna behöver tas i anspråk), så snart de klarar av det. |
| --- | --- |

—

kommissionen erkänner att mottagarna kanske inte direkt kan betala en fullständig lämplig ersättning. För att komplettera eller delvis ersätta komponenterna ovan skulle medlemsstaterna därför kunna överväga att införa en clawback- eller better fortunes-klausul om att mottagarna antingen ska betala en extra ersättning för att garantin ställs till förfogande (om denna inte behöver tas i anspråk) eller betala tillbaka åtminstone en del av varje belopp som medlemsstaten har betalat ut inom ramen för garantin (om denna behöver tas i anspråk), så snart de klarar av det.

Undvikande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| 27. | Med beaktande av den inneboende risken för att varje garantiordning kommer att få negativa konsekvenser för banker som inte omfattas av garantiordningen, vilket även gäller banker i andra medlemsstater, måste systemet omfatta lämpliga mekanismer för att minimera sådan snedvridning och risken för missbruk av den fördelaktiga situation den statliga garantin ger mottagarna. Sådana skyddsåtgärder, som också är viktiga för att undvika överdrivet risktagande, bör omfatta en lämplig kombination av alla eller några av följande komponenter (9):






  — | beteenderegler som garanterar att de mottagande finansinstituten inte använder sig av garantin för att bedriva aggressiv expansion till nackdel för konkurrenter som inte omfattas av ett sådant skydd. Det kan till exempel vara fråga om






  — | begränsningar för finansinstituten i fråga om affärsmetoder, t.ex. reklam som åberopar att banken i fråga omfattas av garantin, prissättning eller verksamhetsexpansion, t.ex. genom att man sätter ett tak för deras marknadsandel (10), |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Med beaktande av den inneboende risken för att varje garantiordning kommer att få negativa konsekvenser för banker som inte omfattas av garantiordningen, vilket även gäller banker i andra medlemsstater, måste systemet omfatta lämpliga mekanismer för att minimera sådan snedvridning och risken för missbruk av den fördelaktiga situation den statliga garantin ger mottagarna. Sådana skyddsåtgärder, som också är viktiga för att undvika överdrivet risktagande, bör omfatta en lämplig kombination av alla eller några av följande komponenter (9):

—

beteenderegler som garanterar att de mottagande finansinstituten inte använder sig av garantin för att bedriva aggressiv expansion till nackdel för konkurrenter som inte omfattas av ett sådant skydd. Det kan till exempel vara fråga om

—

begränsningar för finansinstituten i fråga om affärsmetoder, t.ex. reklam som åberopar att banken i fråga omfattas av garantin, prissättning eller verksamhetsexpansion, t.ex. genom att man sätter ett tak för deras marknadsandel (10),

| — | att balansomslutningen för de finansinstitut som omfattas av garantiordningen begränsas till en viss nivå i förhållande till ett lämpligt riktmärke (t.ex. bruttonationalprodukt eller tillväxten på penningmarknaden (11)), |
| --- | --- |

—

att balansomslutningen för de finansinstitut som omfattas av garantiordningen begränsas till en viss nivå i förhållande till ett lämpligt riktmärke (t.ex. bruttonationalprodukt eller tillväxten på penningmarknaden (11)),

| — | att de finansinstitut som omfattas av garantin inte får bete sig på ett sätt som är oförenligt med syftet med garantin, till exempel köpa tillbaka aktier eller ställa nya aktieoptioner till ledningens förfogande, |
| --- | --- |

—

att de finansinstitut som omfattas av garantin inte får bete sig på ett sätt som är oförenligt med syftet med garantin, till exempel köpa tillbaka aktier eller ställa nya aktieoptioner till ledningens förfogande,

| — | ändamålsenliga bestämmelser som ger den berörda medlemsstaten möjlighet att se till att dessa beteenderegler följs, vilket bland annat omfattar att garantiskyddet kan fråntas ett finansinstitut som inte följer reglerna. |
| --- | --- |

—

ändamålsenliga bestämmelser som ger den berörda medlemsstaten möjlighet att se till att dessa beteenderegler följs, vilket bland annat omfattar att garantiskyddet kan fråntas ett finansinstitut som inte följer reglerna.

Uppföljning med anpassningsåtgärder

| 28. | Kommissionen anser att för att man i möjligaste mån ska kunna undvika snedvridning av konkurrensen måste en allmän garantiordning ses som en temporär nödåtgärd för att hantera de akuta symptomen på den aktuella krisen på finansmarknaderna. Sådana åtgärder kan per definition inte utgöra en färdig lösning på roten till det onda i denna kris, som sammanhänger med strukturella brister i finansmarknadernas organisation eller med specifika problem i vissa finansinstitut eller en kombination av båda. |
| --- | --- |

28.

Kommissionen anser att för att man i möjligaste mån ska kunna undvika snedvridning av konkurrensen måste en allmän garantiordning ses som en temporär nödåtgärd för att hantera de akuta symptomen på den aktuella krisen på finansmarknaderna. Sådana åtgärder kan per definition inte utgöra en färdig lösning på roten till det onda i denna kris, som sammanhänger med strukturella brister i finansmarknadernas organisation eller med specifika problem i vissa finansinstitut eller en kombination av båda.

| 29. | Därför måste en garantiordning i sinom tid åtföljas av nödvändiga anpassningsåtgärder för sektorn som helhet eller av att enskilda finansinstitut omstruktureras eller försätts i likvidation, särskilt sådana institut för vilka garantin har måst tas i anspråk. |
| --- | --- |

29.

Därför måste en garantiordning i sinom tid åtföljas av nödvändiga anpassningsåtgärder för sektorn som helhet eller av att enskilda finansinstitut omstruktureras eller försätts i likvidation, särskilt sådana institut för vilka garantin har måst tas i anspråk.

Tillämpning av garantiordningen i enskilda fall

| 30. | I de fall där garantiordningen måste tas i anspråk till förmån för enskilda finansinstitut är det nödvändigt att denna akuta undsättningsåtgärd i syfte att hålla det insolventa finansinstitutet flytande, vilket orsakar ytterligare snedvridning av konkurrensen utöver den som orsakas av det allmänna införandet av garantiordningen, så snart som situationen på finansmarknaderna tillåter det följs upp genom lämpliga åtgärder som leder till att finansinstitutet i fråga omstruktureras eller försätts i likvidation. Detta medför krav på anmälan av en omstrukturerings- eller likvidationsplan för finansinstitut som mottagit garantibetalningar, vilken kommissionen kommer att bedöma separat med avseende på förenligheten med reglerna om statligt stöd (12). |
| --- | --- |

30.

I de fall där garantiordningen måste tas i anspråk till förmån för enskilda finansinstitut är det nödvändigt att denna akuta undsättningsåtgärd i syfte att hålla det insolventa finansinstitutet flytande, vilket orsakar ytterligare snedvridning av konkurrensen utöver den som orsakas av det allmänna införandet av garantiordningen, så snart som situationen på finansmarknaderna tillåter det följs upp genom lämpliga åtgärder som leder till att finansinstitutet i fråga omstruktureras eller försätts i likvidation. Detta medför krav på anmälan av en omstrukturerings- eller likvidationsplan för finansinstitut som mottagit garantibetalningar, vilken kommissionen kommer att bedöma separat med avseende på förenligheten med reglerna om statligt stöd (12).

| 31. | I sin bedömning av en omstruktureringsplan kommer kommissionen att vägledas av kraven på att






  — | säkerställa att lönsamheten för finansinstitutet i fråga återställs på lång sikt, |
| --- | --- | --- |

31.

I sin bedömning av en omstruktureringsplan kommer kommissionen att vägledas av kraven på att

—

säkerställa att lönsamheten för finansinstitutet i fråga återställs på lång sikt,

| — | säkerställa att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och att den privata sektorn på ett betydande sätt bidrar till kostnaderna för omstruktureringen, |
| --- | --- |

—

säkerställa att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och att den privata sektorn på ett betydande sätt bidrar till kostnaderna för omstruktureringen,

| — | att se till att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen och att ianspråktagandet av garantin inte ger några oberättigade fördelar. |
| --- | --- |

—

att se till att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen och att ianspråktagandet av garantin inte ger några oberättigade fördelar.

| 32. | I sin bedömning kan kommissionen bygga vidare på erfarenheterna från sin tidigare tillämpning av reglerna om statligt stöd på finansinstitut, med hänsyn tagen till de särdrag som präglar en kris som fått en sådan omfattning att det nu är fråga om en allvarlig störning av medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- |

32.

I sin bedömning kan kommissionen bygga vidare på erfarenheterna från sin tidigare tillämpning av reglerna om statligt stöd på finansinstitut, med hänsyn tagen till de särdrag som präglar en kris som fått en sådan omfattning att det nu är fråga om en allvarlig störning av medlemsstaternas ekonomier.

| 33. | Kommissionen kommer också att ta hänsyn till skillnaden mellan stödåtgärder som behöver vidtas enbart på grund av flaskhalsen i tillgången till likviditet för finansinstitut som är sunda i grunden i motsats till stöd som ges till finansinstitut som dessutom lider av strukturella solvensproblem som till exempel beror på just den affärsmodell eller investeringsstrategi de tillämpar. I princip kan den sistnämnda kategorin av finansinstitut förväntas orsaka större problem. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen kommer också att ta hänsyn till skillnaden mellan stödåtgärder som behöver vidtas enbart på grund av flaskhalsen i tillgången till likviditet för finansinstitut som är sunda i grunden i motsats till stöd som ges till finansinstitut som dessutom lider av strukturella solvensproblem som till exempel beror på just den affärsmodell eller investeringsstrategi de tillämpar. I princip kan den sistnämnda kategorin av finansinstitut förväntas orsaka större problem.

4.   REKAPITALISERING AV FINANSINSTITUT

| 34. | En andra systemåtgärd för att hantera den nuvarande finanskrisen är inrättandet av en ordning för att ge stöd till finansinstitut som trots att de är sunda i grunden har problem till följd av de rådande exceptionella omständigheterna på finansmarknaderna. Syftet med en sådan ordning är att tillhandahålla offentliga medel, som antingen stärker finansinstitutens kapitalbas direkt eller underlättar kapitaltillskott från den privata sektorn på något annat sätt, i syfte att förhindra negativa spridningseffekter inom systemet. |
| --- | --- |

34.

En andra systemåtgärd för att hantera den nuvarande finanskrisen är inrättandet av en ordning för att ge stöd till finansinstitut som trots att de är sunda i grunden har problem till följd av de rådande exceptionella omständigheterna på finansmarknaderna. Syftet med en sådan ordning är att tillhandahålla offentliga medel, som antingen stärker finansinstitutens kapitalbas direkt eller underlättar kapitaltillskott från den privata sektorn på något annat sätt, i syfte att förhindra negativa spridningseffekter inom systemet.

| 35. | I princip gäller de överväganden som nämns i samband med de allmänna garantiordningarna i tillämpliga delar även rekapitaliseringsordningar. Så är fallet i fråga om följande:






  — | objektiva och icke-diskriminerande kriterier för att vara berättigad att omfattas av ordningen, |
| --- | --- | --- |

35.

I princip gäller de överväganden som nämns i samband med de allmänna garantiordningarna i tillämpliga delar även rekapitaliseringsordningar. Så är fallet i fråga om följande:

—

objektiva och icke-diskriminerande kriterier för att vara berättigad att omfattas av ordningen,

| — | ordningens varaktighet, |
| --- | --- |

—

ordningens varaktighet,

| — | begränsning av stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt, |
| --- | --- |

—

begränsning av stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt,

| — | behov av skyddsåtgärder mot eventuellt missbruk och otillbörlig snedvridning av konkurrensen, med hänsyn tagen till att kapitaltillskotten är oåterkalleliga, vilket medför att ordningen bör innehålla bestämmelser som ger medlemsstaterna möjlighet att övervaka och säkerställa efterlevnaden av dessa skyddsåtgärder och att vidta de åtgärder som krävs för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen, om så är nödvändigt, i ett senare skede (13), |
| --- | --- |

—

behov av skyddsåtgärder mot eventuellt missbruk och otillbörlig snedvridning av konkurrensen, med hänsyn tagen till att kapitaltillskotten är oåterkalleliga, vilket medför att ordningen bör innehålla bestämmelser som ger medlemsstaterna möjlighet att övervaka och säkerställa efterlevnaden av dessa skyddsåtgärder och att vidta de åtgärder som krävs för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen, om så är nödvändigt, i ett senare skede (13),

| — | krav på att rekapitalisering, som utgör en exceptionell åtgärd för att stödja finansinstituten i en krissituation, följs upp av en omstruktureringsplan för mottagaren. Denna kommer att granskas separat av kommissionen, som kommer att beakta åtskillnaden mellan finansinstitut som i grunden är sunda och endast är drabbade av de nuvarande begränsningarna i likviditeten och stödmottagare som även har solvensproblem orsakade av strukturella brister som hänför sig till t.ex. deras affärsmodell eller investeringsstrategi samt vilken inverkan denna åtskillnad har på behovet av omstrukturering. |
| --- | --- |

—

krav på att rekapitalisering, som utgör en exceptionell åtgärd för att stödja finansinstituten i en krissituation, följs upp av en omstruktureringsplan för mottagaren. Denna kommer att granskas separat av kommissionen, som kommer att beakta åtskillnaden mellan finansinstitut som i grunden är sunda och endast är drabbade av de nuvarande begränsningarna i likviditeten och stödmottagare som även har solvensproblem orsakade av strukturella brister som hänför sig till t.ex. deras affärsmodell eller investeringsstrategi samt vilken inverkan denna åtskillnad har på behovet av omstrukturering.

| 36. | Rekapitaliseringsordningens särskilda karaktär ger anledning till följande överväganden. |
| --- | --- |

36.

Rekapitaliseringsordningens särskilda karaktär ger anledning till följande överväganden.

| 37. | Rätten att omfattas av ordningen bör grunda sig på objektiva kriterier (t.ex. behovet av att säkerställa en tillräcklig kapitaltäckningsgrad i förhållande till solvenskraven) som inte leder till oberättigad diskriminerande behandling. Det vore en fördel om stödbehovet kunde bli föremål för en bedömning av de finansiella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

37.

Rätten att omfattas av ordningen bör grunda sig på objektiva kriterier (t.ex. behovet av att säkerställa en tillräcklig kapitaltäckningsgrad i förhållande till solvenskraven) som inte leder till oberättigad diskriminerande behandling. Det vore en fördel om stödbehovet kunde bli föremål för en bedömning av de finansiella tillsynsmyndigheterna.

| 38. | Kapitaltillskottet måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt och bör inte göra det möjligt för mottagaren att bedriva en expansiv affärsstrategi, utöka sin verksamhet eller vidta någon annan åtgärd som skulle leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. I detta sammanhang kommer tillämpningen av skärpta minimisolvenskrav eller en begränsning av kapitaltillskottets storlek i förhållande till finansinstitutets balansomslutning att ges en positiv bedömning. Med hänsyn till den nuvarande finanskrisen bör mottagaren lämna ett så stort eget bidrag som möjligt, även medel från den privata sektorn (14). |
| --- | --- |

38.

Kapitaltillskottet måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt och bör inte göra det möjligt för mottagaren att bedriva en expansiv affärsstrategi, utöka sin verksamhet eller vidta någon annan åtgärd som skulle leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. I detta sammanhang kommer tillämpningen av skärpta minimisolvenskrav eller en begränsning av kapitaltillskottets storlek i förhållande till finansinstitutets balansomslutning att ges en positiv bedömning. Med hänsyn till den nuvarande finanskrisen bör mottagaren lämna ett så stort eget bidrag som möjligt, även medel från den privata sektorn (14).

| 39. | Vid kapitaltillskott till finansinstitut måste det säkerställas att stödbeloppet begränsas så långt som möjligt. Beroende på valt instrument (t.ex. aktier, warranter och efterställda skulder) bör den berörda medlemsstaten, i princip, erhålla rättigheter vars värde motsvarar deras bidrag till rekapitaliseringen. Emissionskursen för nya aktier måste fastställas på grundval av en marknadsmässig värdering. I syfte att säkerställa att offentligt stöd endast ges i utbyte mot en lämplig motprestation kommer instrument som preferensaktier med tillräcklig avkastning att ges en positiv bedömning. Alternativt kan man överväga clawback-mekanismer eller klausuler om återbetalning av stödet när mottagaren återigen uppvisar lönsamhet. |
| --- | --- |

39.

Vid kapitaltillskott till finansinstitut måste det säkerställas att stödbeloppet begränsas så långt som möjligt. Beroende på valt instrument (t.ex. aktier, warranter och efterställda skulder) bör den berörda medlemsstaten, i princip, erhålla rättigheter vars värde motsvarar deras bidrag till rekapitaliseringen. Emissionskursen för nya aktier måste fastställas på grundval av en marknadsmässig värdering. I syfte att säkerställa att offentligt stöd endast ges i utbyte mot en lämplig motprestation kommer instrument som preferensaktier med tillräcklig avkastning att ges en positiv bedömning. Alternativt kan man överväga clawback-mekanismer eller klausuler om återbetalning av stödet när mottagaren återigen uppvisar lönsamhet.

| 40. | Liknande överväganden gäller för andra åtgärder och ordningar som angriper problemet via finansinstitutets tillgångssida och därmed stärker institutets kapitalbas. När en medlemsstat köper eller byter tillgångar måste detta ske på grundval av en värdering som återspeglar tillgångarnas underliggande risk, varvid säljaren inte får utsättas för otillbörlig diskriminering. |
| --- | --- |

40.

Liknande överväganden gäller för andra åtgärder och ordningar som angriper problemet via finansinstitutets tillgångssida och därmed stärker institutets kapitalbas. När en medlemsstat köper eller byter tillgångar måste detta ske på grundval av en värdering som återspeglar tillgångarnas underliggande risk, varvid säljaren inte får utsättas för otillbörlig diskriminering.

| 41. | Det faktum att stödordningen godkänts undantar inte medlemsstaten från skyldigheten att var sjätte månad lämna en rapport till kommissionen om användningen av ordningen och att inom sex månader från ingripandedagen lämna individuella planer för de mottagande finansinstituten (15). |
| --- | --- |

41.

Det faktum att stödordningen godkänts undantar inte medlemsstaten från skyldigheten att var sjätte månad lämna en rapport till kommissionen om användningen av ordningen och att inom sex månader från ingripandedagen lämna individuella planer för de mottagande finansinstituten (15).

| 42. | På samma sätt som för garantiordningarna, dock med hänsyn tagen till att rekapitaliseringsåtgärder är oåterkalleliga, kommer kommissionen vid sin bedömning av dessa planer att undersöka om det råder samstämmighet mellan det samlade resultatet av den rekapitalisering som företagits inom ramen för ordningen och sådana rekapitaliseringsåtgärder som genomförs utanför denna ram i enlighet med principerna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. De särskilda inslagen i systemkrisen på finansmarknaderna kommer även att beaktas vid denna bedömning. |
| --- | --- |

42.

På samma sätt som för garantiordningarna, dock med hänsyn tagen till att rekapitaliseringsåtgärder är oåterkalleliga, kommer kommissionen vid sin bedömning av dessa planer att undersöka om det råder samstämmighet mellan det samlade resultatet av den rekapitalisering som företagits inom ramen för ordningen och sådana rekapitaliseringsåtgärder som genomförs utanför denna ram i enlighet med principerna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. De särskilda inslagen i systemkrisen på finansmarknaderna kommer även att beaktas vid denna bedömning.

5.   KONTROLLERAD AVVECKLING AV FINANSINSTITUT

| 43. | Den nuvarande finanskrisen innebär även att det kan bli nödvändigt för en medlemsstat att genomföra en kontrollerad avveckling av vissa finansinstitut inom sin jurisdiktion. En sådan kontrollerad likvidation, eventuellt i kombination med ett bidrag av offentliga medel, kan i enskilda fall användas antingen som ett andra steg efter ett undsättningsstöd till ett enskilt finansinstitut när det står klart att en omstrukturering av detta inte kommer att lyckas, eller som en engångsinsats. En kontrollerad avveckling kan även ingå som ett led i en allmän garantiordning, t.ex. när en medlemsstat inleder en likvidation av finansinstitut för vilka garantin behöver tas i anspråk. |
| --- | --- |

43.

Den nuvarande finanskrisen innebär även att det kan bli nödvändigt för en medlemsstat att genomföra en kontrollerad avveckling av vissa finansinstitut inom sin jurisdiktion. En sådan kontrollerad likvidation, eventuellt i kombination med ett bidrag av offentliga medel, kan i enskilda fall användas antingen som ett andra steg efter ett undsättningsstöd till ett enskilt finansinstitut när det står klart att en omstrukturering av detta inte kommer att lyckas, eller som en engångsinsats. En kontrollerad avveckling kan även ingå som ett led i en allmän garantiordning, t.ex. när en medlemsstat inleder en likvidation av finansinstitut för vilka garantin behöver tas i anspråk.

| 44. | Bedömningen av en sådan ordning och av individuella likvidationsåtgärder som vidtas inom ramen för en sådan ordning följer i tillämpliga delar samma principer som det redogjorts för ovan i fråga om garantiordningar. |
| --- | --- |

44.

Bedömningen av en sådan ordning och av individuella likvidationsåtgärder som vidtas inom ramen för en sådan ordning följer i tillämpliga delar samma principer som det redogjorts för ovan i fråga om garantiordningar.

| 45. | Likvidationsåtgärdernas särskilda karaktär ger anledning till följande överväganden. |
| --- | --- |

45.

Likvidationsåtgärdernas särskilda karaktär ger anledning till följande överväganden.

| 46. | Vid en likvidation måste man se till att minimera det överdrivna risktagandet, bl.a. genom att se till att aktieägare och eventuellt även vissa typer av fordringshavare inte får del av stödmedel i samband med genomförandet av den kontrollerade avvecklingen. |
| --- | --- |

46.

Vid en likvidation måste man se till att minimera det överdrivna risktagandet, bl.a. genom att se till att aktieägare och eventuellt även vissa typer av fordringshavare inte får del av stödmedel i samband med genomförandet av den kontrollerade avvecklingen.

| 47. | För att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen bör likvidationsfasen begränsas till den period som är absolut nödvändig för att avvecklingen ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. Ett stödmottagande finansinstitut som fortfarande är verksamt bör inte inleda någon ny affärsverksamhet utan endast fortsätta att driva sin redan befintliga verksamhet. Bankoktrojen bör dras in så snart som möjligt. |
| --- | --- |

47.

För att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen bör likvidationsfasen begränsas till den period som är absolut nödvändig för att avvecklingen ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. Ett stödmottagande finansinstitut som fortfarande är verksamt bör inte inleda någon ny affärsverksamhet utan endast fortsätta att driva sin redan befintliga verksamhet. Bankoktrojen bör dras in så snart som möjligt.

| 48. | När det gäller kravet på att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt bör det dock hållas i åtanke att det i syfte att åstadkomma stabilitet på den för närvarande turbulenta finansmarknaden kan vara nödvändigt att låta återbetalningen till vissa av en likviderad banks fordringsägare ske med hjälp av stödåtgärder. När det gäller kriterierna för att välja ut vilka förpliktelser som kan komma i fråga i detta sammanhang bör dessa grunda sig på samma regler som de som gäller för förpliktelser som omfattas av en garantiordning. |
| --- | --- |

48.

När det gäller kravet på att stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt bör det dock hållas i åtanke att det i syfte att åstadkomma stabilitet på den för närvarande turbulenta finansmarknaden kan vara nödvändigt att låta återbetalningen till vissa av en likviderad banks fordringsägare ske med hjälp av stödåtgärder. När det gäller kriterierna för att välja ut vilka förpliktelser som kan komma i fråga i detta sammanhang bör dessa grunda sig på samma regler som de som gäller för förpliktelser som omfattas av en garantiordning.

| 49. | För att man ska kunna säkerställa att stöd inte beviljas en köpare av en finansinstitution, eller av en del av ett sådant institut, eller till en försåld del av ett finansinstitut är det viktigt att vissa försäljningsvillkor iakttas. Kommissionen kommer att ta hänsyn till följande kriterier när den avgör om det förekommer något stöd:






  — | försäljningen bör ske på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, |
| --- | --- | --- |

49.

För att man ska kunna säkerställa att stöd inte beviljas en köpare av en finansinstitution, eller av en del av ett sådant institut, eller till en försåld del av ett finansinstitut är det viktigt att vissa försäljningsvillkor iakttas. Kommissionen kommer att ta hänsyn till följande kriterier när den avgör om det förekommer något stöd:

—

försäljningen bör ske på ett öppet och icke-diskriminerande sätt,

| — | försäljningen bör ske på marknadsvillkor, |
| --- | --- |

—

försäljningen bör ske på marknadsvillkor,

| — | finansinstitutet eller staten, beroende på vilken struktur som valts, bör söka maximera försäljningspriset för de tillgångar och skulder som berörs, |
| --- | --- |

—

finansinstitutet eller staten, beroende på vilken struktur som valts, bör söka maximera försäljningspriset för de tillgångar och skulder som berörs,

| — | om det är nödvändigt med stöd till den verksamhet som ska säljas kommer det att företas en individuell undersökning i enlighet med de principer som anges i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

—

om det är nödvändigt med stöd till den verksamhet som ska säljas kommer det att företas en individuell undersökning i enlighet med de principer som anges i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.

| 50. | Om det på grundval av dessa kriterier framgår att det utgått stöd till köpare eller sålda enheter måste det företas en separat bedömning av det stödets förenlighet. |
| --- | --- |

50.

Om det på grundval av dessa kriterier framgår att det utgått stöd till köpare eller sålda enheter måste det företas en separat bedömning av det stödets förenlighet.

6.   ANDRA FORMER AV LIKVIDITETSSTÖD

| 51. | För att hantera akuta likviditetsproblem i vissa finansinstitut vill medlemsstaterna kanske följa upp garanti- eller rekapitaliseringsordningar med kompletterande former av likviditetsstöd genom att ställa offentliga medel (bland annat från centralbanken) till förfogande. Kommissionen har redan gjort klart att om en medlemsstat/centralbank reagerar på en bankkris, inte med selektiva åtgärder till förmån för enskilda banker utan med allmänna åtgärder som står öppna för alla jämförbara aktörer på marknaden (till exempel utlåning till hela marknaden på lika villkor), faller sådana allmänna åtgärder i regel utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd och behöver inte anmälas till kommissionen. Kommissionen anser till exempel att centralbankers penningpolitiska verksamhet, såsom operationer på den öppna marknaden och stående faciliteter, inte omfattas av reglerna om statligt stöd. Under specifika omständigheter kan det också hända att öronmärkt stöd till ett visst finansinstitut inte heller betraktas som statligt stöd. Enligt kommissionen (16) kan det hända att det inte anses vara fråga om statligt stöd när en centralbank ställer medel till ett finansinstituts förfogande i ett sådant fall, om ett antal villkor, bland annat följande, är uppfyllda:






  — | finansinstitutet i fråga är solvent vid den tidpunkt då likviditetsfaciliteten ställs till förfogande och denna facilitet inte är en del av ett större stödpaket, |
| --- | --- | --- |

51.

För att hantera akuta likviditetsproblem i vissa finansinstitut vill medlemsstaterna kanske följa upp garanti- eller rekapitaliseringsordningar med kompletterande former av likviditetsstöd genom att ställa offentliga medel (bland annat från centralbanken) till förfogande. Kommissionen har redan gjort klart att om en medlemsstat/centralbank reagerar på en bankkris, inte med selektiva åtgärder till förmån för enskilda banker utan med allmänna åtgärder som står öppna för alla jämförbara aktörer på marknaden (till exempel utlåning till hela marknaden på lika villkor), faller sådana allmänna åtgärder i regel utanför tillämpningsområdet för reglerna om statligt stöd och behöver inte anmälas till kommissionen. Kommissionen anser till exempel att centralbankers penningpolitiska verksamhet, såsom operationer på den öppna marknaden och stående faciliteter, inte omfattas av reglerna om statligt stöd. Under specifika omständigheter kan det också hända att öronmärkt stöd till ett visst finansinstitut inte heller betraktas som statligt stöd. Enligt kommissionen (16) kan det hända att det inte anses vara fråga om statligt stöd när en centralbank ställer medel till ett finansinstituts förfogande i ett sådant fall, om ett antal villkor, bland annat följande, är uppfyllda:

—

finansinstitutet i fråga är solvent vid den tidpunkt då likviditetsfaciliteten ställs till förfogande och denna facilitet inte är en del av ett större stödpaket,

| — | faciliteten är fullständigt garanterad av säkerheter med värdeminskningsavdrag (haircuts) i förhållande till facilitetens kvalitet och marknadsvärde, |
| --- | --- |

—

faciliteten är fullständigt garanterad av säkerheter med värdeminskningsavdrag (haircuts) i förhållande till facilitetens kvalitet och marknadsvärde,

| — | centralbanken tar ut en straffränta av stödmottagaren, |
| --- | --- |

—

centralbanken tar ut en straffränta av stödmottagaren,

| — | åtgärden vidtas på centralbankens eget initiativ, och backas framför allt inte upp av någon motgaranti från staten. |
| --- | --- |

—

åtgärden vidtas på centralbankens eget initiativ, och backas framför allt inte upp av någon motgaranti från staten.

| 52. | Kommissionen anser att om en ordning för likviditetsstöd som finansieras med offentliga medel (bland annat från centralbanken) utgör stöd kan ordningen under rådande exceptionella förhållanden vara förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med principerna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Under förutsättning att det råder säkerhet om att en sådan ordning för likviditetsstöd ses över var sjätte månad (17) kan den godkännas för en längre period än sex månader, och i princip för upp till två år. Den kan förlängas ytterligare om kommissionen godkänner det, om krisen på finansmarknaden så kräver. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen anser att om en ordning för likviditetsstöd som finansieras med offentliga medel (bland annat från centralbanken) utgör stöd kan ordningen under rådande exceptionella förhållanden vara förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med principerna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Under förutsättning att det råder säkerhet om att en sådan ordning för likviditetsstöd ses över var sjätte månad (17) kan den godkännas för en längre period än sex månader, och i princip för upp till två år. Den kan förlängas ytterligare om kommissionen godkänner det, om krisen på finansmarknaden så kräver.

7.   SNABB BEHANDLING AV ÄRENDEN OM STATLIGT STÖD

| 53. | Vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd på de åtgärder som detta meddelande handlar om på ett sätt som tar hänsyn till de rådande förhållandena på finansmarknaden bör kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, se till att det eftersträvade målet uppnås och att de snedvridningar av konkurrensen som uppstår såväl inom som mellan medlemsstaterna begränsas till det minsta möjliga. För att underlätta detta samarbete och ge både medlemsstaterna och tredje man nödvändig klarhet om rättsläget avseende åtgärdernas förenlighet med fördraget (vilket är viktigt för att återställa förtroendet på marknaden), är det ytterst viktigt att medlemsstaterna underrättar kommissionen om sina avsikter och anmäler planer på att införa sådana åtgärder så tidigt och utförligt som möjligt och i alla händelser innan åtgärden genomförs. Kommissionen har vidtagit lämpliga åtgärder för att säkerställa att beslut kan antas snabbt, om nödvändigt inom 24 timmar eller under ett veckoslut, efter det att en fullständig anmälan har gjorts. |
| --- | --- |

53.

Vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd på de åtgärder som detta meddelande handlar om på ett sätt som tar hänsyn till de rådande förhållandena på finansmarknaden bör kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, se till att det eftersträvade målet uppnås och att de snedvridningar av konkurrensen som uppstår såväl inom som mellan medlemsstaterna begränsas till det minsta möjliga. För att underlätta detta samarbete och ge både medlemsstaterna och tredje man nödvändig klarhet om rättsläget avseende åtgärdernas förenlighet med fördraget (vilket är viktigt för att återställa förtroendet på marknaden), är det ytterst viktigt att medlemsstaterna underrättar kommissionen om sina avsikter och anmäler planer på att införa sådana åtgärder så tidigt och utförligt som möjligt och i alla händelser innan åtgärden genomförs. Kommissionen har vidtagit lämpliga åtgärder för att säkerställa att beslut kan antas snabbt, om nödvändigt inom 24 timmar eller under ett veckoslut, efter det att en fullständig anmälan har gjorts.

---

(1)  I Ekofinrådets slutsatser nämns följande principer:

| — | ingripanden bör ske i tid och stödet bör i princip vara temporärt, |
| --- | --- |

—

ingripanden bör ske i tid och stödet bör i princip vara temporärt,

| — | medlemsstaterna kommer att tillvarata skattebetalarnas intressen, |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna kommer att tillvarata skattebetalarnas intressen,

| — | befintliga aktieägare bör bära de vederbörliga följderna av ingripandet, |
| --- | --- |

—

befintliga aktieägare bör bära de vederbörliga följderna av ingripandet,

| — | medlemsstaterna bör ha möjlighet att genomföra förändringar i företagsledningen, |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna bör ha möjlighet att genomföra förändringar i företagsledningen,

| — | företagsledningen bör inte få behålla orättmätiga förmåner – regeringarna kan bland annat ha befogenhet att ingripa i lönefrågor, |
| --- | --- |

—

företagsledningen bör inte få behålla orättmätiga förmåner – regeringarna kan bland annat ha befogenhet att ingripa i lönefrågor,

| — | konkurrenternas legitima intressen måste skyddas, särskilt genom bestämmelserna om statligt stöd, |
| --- | --- |

—

konkurrenternas legitima intressen måste skyddas, särskilt genom bestämmelserna om statligt stöd,

| — | negativa spridningseffekter bör undvikas. |
| --- | --- |

—

negativa spridningseffekter bör undvikas.

(2)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

(3)  Se förstainstansrättens beslut i de förenade målen T-132/96 och T-143/96, Freistaat Sachsen m.fl. mot Europeiska kommissionen, REG 1999, s. II-3663, punkt 167. Bekräftat genom kommissionens beslut 98/490/EG i ärende C 47/1996, Crédit Lyonnais (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28), punkt 10.1, kommissionens beslut 2005/345/EG i ärende C 28/2002 Bankgesellschaft Berlin (EUT L 116, 4.5.2005, s. 1), punkt 153 ff. och kommissionens beslut 2008/263/EG i ärende C 50/2006, BAWAG (EUT L 83, 26.3.2008, s. 7), punkt 166. Se kommissionens beslut i ärende NN 70/2007, Northern Rock (EUT C 43, 16.2.2008, s. 1), kommissionens beslut i ärende NN 25/2008, undsättningsstöd till WestLB (EUT C 189, 26.7.2008, s. 3), samt kommissionens beslut av den 4 juni 2008 i ärende C 9/2008 SachsenLB, ännu ej offentliggjort.

(4)  Exakt när och hur omstruktureringen genomförs kan då självfallet komma att påverkas av den nuvarande starka oron på finansmarknaderna.

(5)  Att begränsa garantibeloppet, eventuellt i förhållande till storleken på garantimottagarens balansomslutning, kan också vara ett sätt att garantera garantiordningens proportionalitet i detta avseende.

(6)  Till exempel täckta obligationer samt skuld och insättningar med säkerhet i statsobligationer eller täckta obligationer.

(7)  Detta är en icke uttömmande förteckning över sätt att bidra till syftet att hålla stödet på lägsta nödvändiga nivå.

(8)  Till exempel via en sammanslutning av privata banker.

(9)  Detta är en icke uttömmande förteckning över sätt att bidra till syftet att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

(10)  Avstående från utdelning av vinst för att garantera en tillräcklig rekapitalisering skulle också kunna övervägas i detta sammanhang.

(11)  Samtidigt som det garanteras att det finns tillräcklig tillgång till kredit i ekonomin, särskilt vid en lågkonjunktur.

(12)  Kommissionen anser principiellt att om betalningar måste göras till ett finansinstitut som omfattas av garantiordningen måste betalningen inom sex månader åtföljas antingen av en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan, allt efter omständigheterna. För att underlätta medlemsstaternas och kommissionens arbete är kommissionen beredd att undersöka gruppanmälningar som omfattar liknande omstrukturerings- eller likvidationsärenden. Kommissionen kan anse att det inte behöver läggas fram någon plan när det är fråga om en ren likvidation av ett finansinstitut eller om finansinstitutet är av försumbar storlek.

(13)  I enlighet med principerna i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.

(14)  Det kan bli nödvändigt att införa bestämmelser som medger att det inledande bidraget kompletteras med ytterligare bidrag i ett senare skede.

(15)  För att underlätta medlemsstaternas och kommissionens arbete är kommissionen beredd att godta gruppanmälningar när det gäller liknande omstruktureringsärenden. Kommission kan även överväga att avstå från att kräva en plan när det rör sig om en ren likvidation av ett finansinstitut eller om ett finansinstitut som endast har en försumbar kvarvarande ekonomisk verksamhet.

(16)  Se till exempel Northern Rock (EUT C 43, 16.2.2008, s. 1).

(17)  De principer som anges i punkt 24 gäller för denna översyn.

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5154 – CASC JV)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/03)

Kommissionen beslutade den 14 augusti 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5154. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5154. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/04)

Kommissionen beslutade den 9 september 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5169. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5169. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/16

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/05)

Kommissionen beslutade den 11 augusti 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5201. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5201. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/16

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/06)

Kommissionen beslutade den 15 oktober 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5321. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5321. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/17

---

Eurons växelkurs (1)

24 oktober 2008

(2008/C 270/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2596 |
| JPY | japansk yen | 117,4 |
| DKK | dansk krona | 7,4565 |
| GBP | pund sterling | 0,8061 |
| SEK | svensk krona | 9,9815 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4566 |
| ISK | isländsk krona | 305 |
| NOK | norsk krona | 8,8 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,995 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 277 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7097 |
| PLN | polsk zloty | 3,8675 |
| RON | rumänsk leu | 3,675 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,505 |
| TRY | turkisk lira | 2,1434 |
| AUD | australisk dollar | 2,0506 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5994 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7632 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,2829 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9011 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 833,98 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,01 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6198 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2377 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 864,29 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5106 |
| PHP | filippinsk peso | 61,49 |
| RUB | rysk rubel | 34,3035 |
| THB | thailändsk baht | 43,702 |
| BRL | brasiliansk real | 2,9916 |
| MXN | mexikansk peso | 17,4455 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2596

JPY

japansk yen

117,4

DKK

dansk krona

7,4565

GBP

pund sterling

0,8061

SEK

svensk krona

9,9815

CHF

schweizisk franc

1,4566

ISK

isländsk krona

305

NOK

norsk krona

8,8

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,995

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

277

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7097

PLN

polsk zloty

3,8675

RON

rumänsk leu

3,675

SKK

slovakisk koruna

30,505

TRY

turkisk lira

2,1434

AUD

australisk dollar

2,0506

CAD

kanadensisk dollar

1,5994

HKD

Hongkongdollar

9,7632

NZD

nyzeeländsk dollar

2,2829

SGD

singaporiansk dollar

1,9011

KRW

sydkoreansk won

1 833,98

ZAR

sydafrikansk rand

14,01

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6198

HRK

kroatisk kuna

7,2377

IDR

indonesisk rupiah

12 864,29

MYR

malaysisk ringgit

4,5106

PHP

filippinsk peso

61,49

RUB

rysk rubel

34,3035

THB

thailändsk baht

43,702

BRL

brasiliansk real

2,9916

MXN

mexikansk peso

17,4455

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/18

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/08)

| Stöd nr | XS 198/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche) |
| Rättslig grund | KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 162 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.7.2008 |
| Varaktighet | Utan tidsbegränsning |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9 |
| D-60325 Frankfurt |

Stöd nr

XS 198/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche)

Rättslig grund

KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 162 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.7.2008

Varaktighet

Utan tidsbegränsning

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9

D-60325 Frankfurt

| Stöd nr | XS 227/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | La Rioja |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas |
| Rättslig grund | Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 0,8 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 7.6.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Dirección Internet publicación régimen de ayuda: |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883 |

Stöd nr

XS 227/08

Medlemsstat

Spanien

Region

La Rioja

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas

Rättslig grund

Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,8 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

7.6.2008

Varaktighet

31.12.2013

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Dirección Internet publicación régimen de ayuda:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/20

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/09)

| Stöd nr | XS 111/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | — |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Rättslig grund | Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 2,7 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen |
| Datum för genomförande | 5.2008 |
| Varaktighet | 30.6.2008 |
| Syfte | Små och medelstora företag |
| Ekonomisk sektor | Andra tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| Minoritenplatz 5 |
| A-1014 Wien |

Stöd nr

XS 111/08

Medlemsstat

Österrike

Region

—

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Rättslig grund

Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 2,7 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

5.2008

Varaktighet

30.6.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Andra tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Minoritenplatz 5

A-1014 Wien

| Stöd nr | XS 184/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lazio |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze |
| Rättslig grund | Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35






  — | Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...» |

Stöd nr

XS 184/08

Medlemsstat

Italien

Region

Lazio

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze

Rättslig grund

Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35

—

Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...»

| — | Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008 |
| --- | --- |

—

Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 10 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

25.5.2008

Varaktighet

31.12.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Bioteknisk forskning och utveckling

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo |
| --- |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

| Stöd nr | XS 200/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Vorarlberg |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Stöd nr

XS 200/08

Medlemsstat

Österrike

Region

Vorarlberg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Rättslig grund

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 2 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Datum för genomförande

1.7.2008

Varaktighet

31.12.2008

Syfte

Små och medelstora företag

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstr. 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstr. 15

A-6900 Bregenz

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/22

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/10)

| Stöd nr | XE 25/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Lettland |
| Region | — |
| Namnet på stödordningen | Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem |
| Rättslig grund | Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem”” |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 0,54 miljoner LVL |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.8.2008 |
| Stödordningens varaktighet | 30.12.2013 |
| Syfte | Sysselsättning |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Nodarbinātības valsts aģentūra |
| K. Valdemāra iela 38k-1 |
| LV-1010 Rīga |

Stöd nr

XE 25/08

Medlemsstat

Lettland

Region

—

Namnet på stödordningen

Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem

Rättslig grund

Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem””

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,54 miljoner LVL

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen

Datum för genomförande

1.8.2008

Stödordningens varaktighet

30.12.2013

Syfte

Sysselsättning

Ekonomisk sektor

Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Nodarbinātības valsts aģentūra

K. Valdemāra iela 38k-1

LV-1010 Rīga

| Stöd nr | XE 34/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Vorarlberg |
| Namnet på stödordningen | Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Stöd nr

XE 34/08

Medlemsstat

Österrike

Region

Vorarlberg

Namnet på stödordningen

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Rättslig grund

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Budget

Beräknade utgifter per år: 2 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen

Datum för genomförande

1.7.2008

Stödordningens varaktighet

31.12.2008

Syfte

Artikel 4: Skapande av sysselsättning; artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder

Ekonomisk sektor

Alla sektorer inom gemenskapen (2) som är berättigade till sysselsättningsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstraße 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstraße 15

A-6900 Bregenz

---

(1)  Med undantag för varvsindustrin och andra sektorer som omfattas av särskilda regler i förordningar och direktiv som reglerar allt statligt stöd inom sektorn.

(2)  Med undantag för varvsindustrin och andra sektorer som omfattas av särskilda regler i förordningar och direktiv som reglerar allt statligt stöd inom sektorn.

---

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/24

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/11)

| Stöd nr | XR 78/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Sardegna |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi |
| Rättslig grund | Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;
  Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 17,5 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | 25 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.4.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio |
| Centro Regionale di Programmazione |
| Viale Mameli 88 |
| I-09100 Cagliari |

Stöd nr

XR 78/08

Medlemsstat

Italien

Region

Sardegna

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi

Rättslig grund

Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;

Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

17,5 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

25 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

1.4.2008

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio

Centro Regionale di Programmazione

Viale Mameli 88

I-09100 Cagliari

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

http://www.regione.sardegna.it

http://www.regione.sardegna.it/j/v/66?v=9&c=27&c1=&n=10&s=1&mese=200804&p=10

Övriga upplysningar

—

| Stöd nr | XR 100/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Campania |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Contratto di programma regionale |
| Rättslig grund | Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 49,3 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | 30 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 19.6.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Stöd begränsat till vissa sektorer |
| NACE: D, G, H, I 63.3, K74 |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Campania
  AGC 12 Sviluppo Economico






  1) | Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico |

Stöd nr

XR 100/08

Medlemsstat

Italien

Region

Campania

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Contratto di programma regionale

Rättslig grund

Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

49,3 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

30 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

19.6.2008

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Stöd begränsat till vissa sektorer

NACE: D, G, H, I 63.3, K74

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Campania

AGC 12 Sviluppo Economico

1)

Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico

| 2) | Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi |
| --- | --- |

2)

Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi

| 3) | Settore Regolazione dei Mercati |
| --- | --- |

3)

Settore Regolazione dei Mercati

AGC 13 Turismo e Beni Culturali

| 4) | Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche |
| --- | --- |
| Centro Direzionale Isola A/6 |
| I-80143 Napoli |

4)

Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche

Centro Direzionale Isola A/6

I-80143 Napoli

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=articolo&ida=345

Övriga upplysningar

—

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/26

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

(2008/C 270/12)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (1) för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet), mottog kommissionen en begäran om översyn enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) (2).

1.   Begäran om översyn

Begäran om översyn ingavs den 25 juli 2008 av gemenskapstillverkarna BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH och Akzo Nobel Functional Chemicals AB (nedan kallade sökandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av etanolaminer.

2.   Produkt

Den produkt som berörs av översynen är etanolaminer med ursprung i USA (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 och 2922 13 10. Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1583/2006 (3).

4.   Grund för översynen

Begäran grundas på påståendet att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt skulle komma att fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

Påståendet om dumpning baseras på en jämförelse mellan normalvärdet, som fastställts på grundval av priserna på den inhemska marknaden, och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning till gemenskapen.

Av jämförelsen framgår det att den beräknade dumpningsmarginalen är betydande.

Sökanden gör också gällande att det sannolikt kommer att förekomma ytterligare skadevållande dumpning. Sökanden lägger i detta avseende fram bevisning för att importen av den berörda produkten sannolikt kommer att öka om åtgärderna skulle upphöra att gälla, eftersom det nyligen har gjorts investeringar i produktionskapaciteten i det berörda landet.

Om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla, kommer enligt sökanden importen av den berörda produkten troligtvis att öka även på grund av de åtgärder som är i kraft på andra traditionella marknader än EU-marknaden (dvs. Asien och Sydamerika). På grund av detta kan exporten från andra tredjeländer komma att ledas om till gemenskapen.

Sökanden hävdar att den nuvarande förbättrade skadesituationen i huvudsak beror på de gällande åtgärderna, men om dessa tillåts upphöra skulle betydande mängder återigen kunna importeras till dumpade priser från de berörda länderna, vilket sannolikt skulle leda till att skadan för gemenskapsindustrin återkommer.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inleder därför en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

5.1   Förfarande för fastställande av sannolikheten för dumpning och skada

Undersökningen kommer att avgöra om det är sannolikt att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer om åtgärderna upphör att gälla.

a)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till gemenskapsindustrin och till alla intresseorganisationer för tillverkare i gemenskapen, till exportörerna och tillverkarna i USA, till alla intresseorganisationer för exportörer och tillverkare, till importörerna, till alla kända intresseorganisationer för importörerna samt till myndigheterna i det berörda exportlandet.

b)   Insamling av uppgifter och utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter och uppgifter utöver svaren på frågeformuläret samt att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Dessa uppgifter och denna bevisning måste inkomma till kommissionen inom tidsfristen i punkt 6 b.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste lämnas inom tidsfristen i punkt 6 c.

5.2   Förfarande för bedömning av gemenskapens intresse

Om det skulle visa sig att det är sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma, kommer det i enlighet med artikel 21 i grundförordningen att fattas beslut om huruvida det ligger i gemenskapens intresse att behålla antidumpningsåtgärderna. Av denna anledning kan kommissionen komma att sända frågeformulär till gemenskapsindustrin, importörer, deras intresseorganisationer, representativa användare och representativa konsumentorganisationer. Dessa parter, däribland dem som kommissionen inte känner till, får ge sig till känna och lämna uppgifter till kommissionen inom den allmänna tidsfristen i punkt 6 b, under förutsättning att de visar att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den berörda produkten. De parter som handlat i enlighet med föregående mening får inom tidsfristen i punkt 6 c begära att bli hörda och ska därvid ange de särskilda skäl som finns att höra dem. Det bör noteras att de uppgifter som lämnas enligt artikel 21 i grundförordningen endast kommer att beaktas om de åtföljs av styrkande handlingar när de lämnas.

6.   Tidsfrister

a)   För att begära frågeformulär eller ansökningsformulär

Alla berörda parter som inte samarbetade i den undersökning som ledde till att de åtgärder som omfattas av denna översyn infördes bör begära ett frågeformulär eller en ansökningsblankett så snart som möjligt, dock senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

b)   För att ge sig till känna, besvara frågeformulär eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär och lämna eventuella andra uppgifter inom 40 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att utövandet av de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen är beroende av att parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

c)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

7.   Skriftliga inlagor, svar på frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahållit konfidentiellt ska märkas ”Limited” (4)och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas ”For inspection by interested parties”.

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom utsatt tid eller lägger väsentliga hinder i vägen för undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än det hade gjort om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Möjlighet att begära en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen

Denna översyn vid giltighetstidens utgång inleds i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen och kommer därför inte att leda till en ändring av nivån på de gällande åtgärderna utan till att dessa åtgärder bibehålls eller upphävs i enlighet med artikel 11.6 i grundförordningen.

Om någon part i förfarandet anser att det är befogat med en översyn av nivån på åtgärderna i syfte att möjliggöra en ändring av denna (dvs. en höjning eller en sänkning), kan denna part begära en översyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen.

Parter som vill begära en sådan översyn, som i så fall utförs oberoende av den översyn vid giltighetstidens utgång som avses i detta tillkännagivande, kan ta kontakt med kommissionen på ovanstående adress.

11.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in i samband med denna undersökning kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5).

12.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid generaldirektoratet för handel (DG Trade) ingriper. Förhörsombudet agerar mellanhand i kontakterna mellan de berörda parterna och kommissionen och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandlingen av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare uppgifter och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT C 71, 18.3.2008, s. 13.

(2)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(3)  EUT L 294, 25.10.2006, s. 2.

(4)  Detta innebär att dokumentet endast är avsett för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(5)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/29

---

STATLIGT STÖD – RUMÄNIEN

Statligt stöd C 39/08 (f.d. N 148/08) – Utbildningsstöd till Ford Craiova

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 270/13)

Genom den skrivelse av den 10 september 2008 som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning underrättade kommissionen Rumänien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det ovan nämnda utbildningsstödet.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med synpunkter på det utbildningsstöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Rumänien. Berörda parter som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Det planerade stödet till Ford Craiova i Rumänien anmäldes till kommissionen den 1 april 2008.

BESKRIVNING

Stödmottagaren är den rumänska fordonstillverkaren Ford Craiova, som tagit över de produktionsanläggningar som tidigare drevs av SC Automobile Craiova SA och SC Daewoo Automobile SA România.

De rumänska myndigheterna har för avsikt att bevilja utbildningsstöd till ett belopp av 57 miljoner EUR, för ett utbildningsprojekt där de totala stödberättigande kostnaderna uppgår till 141 miljoner EUR. Utbildningsplanen är avsedd att gälla från 2008 till 2012 och att täcka såväl nuvarande som framtida anställda, uppskattningsvis 9 000 personer sammanlagt. Den kan underindelas i följande fyra teman: i) hälso- och säkerhetsrelaterad utbildning, ii) grundläggande färdigheter (läs-, skriv- och räknefärdighet, it, engelska, kommunikation, managementfrågor, etc.), iii) fundamentala företags- och affärsvillkor (syftet med utbildningen inom ramen för detta tema är att management- och gruppledarpersonalens kunskaper om och förståelse för företags- och affärsvillkoren ska komma upp till europeisk/global nivå: utbildningen omfattar bl.a. kurser om management, förhandling och kvalitetskontroll) och iv) industriella och tekniska färdigheter (dvs. sådana som är av betydelse för produktionen vid anläggningen i Craiova).

Utbildningsprogrammet utgörs i huvudsak av allmän utbildning men omfattar även viss särskild utbildning.

Enligt den information som tillhandahållits har personalen vid anläggningen i Craiova för närvarande endast begränsad kunskap om framställning av fordon och motorer och är kunskapsnivån inte tillräckligt hög för att företaget ska kunna driva den toppmoderna anläggning som Ford håller på att bygga upp. Rumänien gör gällande att både den nuvarande personalen och – med tanke på bristen på kvalificerad arbetskraft i regionen – ny personal kommer att behöva omfattande utbildning.

Rumänien gör vidare gällande att utbildningsstödet är nödvändigt på grund av att Ford om det inte hade varit för den rumänska statens åtagande att bevilja utbildningsstöd skulle ha låtit bli att köpa de berörda anläggningarna och i stället valt att investera på en annan plats.

BEDÖMNING

Kommissionen tvivlar i det här skedet starkt på att det planerade stödet kan befinnas vara förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Den har flera skäl att anta att stödmottagaren skulle vara tvungen att ge sina anställda utbildning även i avsaknad av stöd. För det första är Ford på grund av de investeringar som företaget har gjort i fordonstillverkningsanläggningen i Craiova tvunget att ge den befintliga arbetskraften utbildning för att kunna ta anläggningen i drift. För det andra förefaller det att vara tämligen svårt att på den lokala marknaden finna redan fullt utbildad och kvalificerad personal för fordonstillverkning.

SLUTSATS

Med hänsyn till de tvivel som redovisas ovan beslutade kommissionen att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind măsura menționată anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

1.   PROCEDURA

| 1. | Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

1.

Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză.

| 2. | Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

2.

Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Beneficiarul

| 3. | Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS. |
| --- | --- |

3.

Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS.

| 4. | Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR.

| 5. | Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009. |
| --- | --- |

5.

Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009.

| 6. | Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012. |
| --- | --- |

6.

Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012.

| 7. | Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

7.

Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

2.2.   Proiectul de formare

| 8. | Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor. |
| --- | --- |

8.

Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor.

| 9. | Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR.

| 10. | Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. |
| --- | --- |

10.

Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR.

| 11. | Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»: |
| --- | --- |

11.

Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»:

(a)   Formare privind sănătatea și securitatea

| 12. | Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate. |
| --- | --- |

12.

Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate.

| 13. | Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității. |
| --- | --- |

13.

Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității.

| 14. | România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest. |
| --- | --- |

14.

România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest.

| 15. | Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

15.

Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri.

| 16. | Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR. |
| --- | --- |

16.

Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR.

(b)   Competențe fundamentale

| 17. | Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

17.

Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate.

| 18. | Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune. |
| --- | --- |

18.

Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune.

| 19. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...]. |
| --- | --- |

19.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...].

(c)   Baze în afaceri

| 20. | România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății. |
| --- | --- |

20.

România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății.

| 21. | 75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc. |
| --- | --- |

21.

75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc.

| 22. | Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

22.

Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului.

| 23. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

23.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

(d)   Competențe industriale

| 24. | Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei. |
| --- | --- |

24.

Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei.

| 25. | Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului. |
| --- | --- |

25.

Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului.

| 26. | Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră.

| 27. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

27.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

| 28. | În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:
  Tabelul 1
  Formare generală









  Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 50 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 14 908 254 EUR | 7 454 127 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 84 304 782 EUR | 42 152 391 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 7 361 239 EUR | 3 680 619 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 33 233 111EUR | 16 611 556 EUR |
| Total general | 103 501 229 EUR | 36 296 157 EUR | 139 797 386 EUR | 69 898 693 EUR |

28.

În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:

Tabelul 1

Formare generală

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 50 %)

Securitate

[...]

[...]

14 908 254 EUR

7 454 127 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

84 304 782 EUR

42 152 391 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

7 361 239 EUR

3 680 619 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

33 233 111EUR

16 611 556 EUR

Total general

103 501 229 EUR

36 296 157 EUR

139 797 386 EUR

69 898 693 EUR

Formare specifică

| Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 25 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 1 357 081 EUR | 339 270 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 0 EUR | 0 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 147 115 EUR | 36 779 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 232 594 EUR | 58 148 EUR |
| Total formare specifică | 1 432 486 EUR | 304 304 EUR | 1 736 790 EUR | 434 197 EUR |
| Total | 104 933 715 EUR | 36 600 462 EUR | 141 534 176 EUR | 70 332 891 EUR |

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 25 %)

Securitate

[...]

[...]

1 357 081 EUR

339 270 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

0 EUR

0 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

147 115 EUR

36 779 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

232 594 EUR

58 148 EUR

Total formare specifică

1 432 486 EUR

304 304 EUR

1 736 790 EUR

434 197 EUR

Total

104 933 715 EUR

36 600 462 EUR

141 534 176 EUR

70 332 891 EUR

Efect stimulativ

| 29. | România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5). |
| --- | --- |

29.

România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5).

| 30. | În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor. |
| --- | --- |

30.

În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI

Existența ajutorului

| 31. | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață. |
| --- | --- |

31.

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață.

Temeiul juridic al evaluării

| 32. | România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8). |
| --- | --- |

32.

România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8).

| 33. | Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România. |
| --- | --- |

33.

Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România.

| 34. | Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație. |
| --- | --- |

34.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație.

| 35. | Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12). |
| --- | --- |

35.

Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12).

Compatibilitatea cu piața comună

| 36. | Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

36.

Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 37. | În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

37.

În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru.

| 38. | În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile. |
| --- | --- |

38.

În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile.

Necesitatea ajutorului

| 39. | Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare). |
| --- | --- |

39.

Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare).

| 40. | În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

40.

În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare.

| 41. | Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat. |
| --- | --- |

41.

Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat.

| 42. | În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

42.

În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului.

| 43. | În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate. |
| --- | --- |

43.

În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate.

| 44. | Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive. |
| --- | --- |

44.

Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive.

| 45. | În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

45.

În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie.

| 46. | Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova. |
| --- | --- |

46.

Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova.

| 47. | Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

47.

Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său.

| 48. | În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut. |
| --- | --- |

48.

În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut.

| 49. | În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional. |
| --- | --- |

49.

În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional.

| 50. | Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați. |
| --- | --- |

50.

Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați.

| 51. | În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință. |
| --- | --- |

51.

În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință.

| 52. | În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ. |
| --- | --- |

52.

În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ.

| 53. | În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat. |
| --- | --- |

53.

În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat.

| 54. | În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții. |
| --- | --- |

54.

În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții.

Principiul Deggendorf

| 55. | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime.

| 56. | La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf. |
| --- | --- |

56.

La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf.

4.   DECIZIE

În lumina considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și cere României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea compatibilității ajutorului, în special:

| — | informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului, |
| --- | --- |

—

informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului,

| — | informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare, |
| --- | --- |

—

informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare,

| — | informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați,

| — | informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați,

| — | informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford. |
| --- | --- |

—

informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford.

Se solicită României să transmită, fără întârziere, o copie a prezentei scrisori potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect de suspendare și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia avertizează România că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori, precum și a unui rezumat relevant al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere trimițându-i o copie a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2008 prind Ajutorul de Stat C 46/07, Privatizarea societății Automobile Craiova, România, nepublicată încă.

1

(2)  Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 prind Ajutorul de Stat N 767/07, Ajutor regional pentru investiții în favoarea Ford Craiova, nepublicată încă.

2

(3)  Termenii «formare generală» și «formare specifică» sunt folosiți conform definiției de la articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  Informații confidențiale.

4

(5)  În cadrul privatizării ACSA și DWAR, agenția română de privatizare AVAS a impus cumpărătorului obligația de a păstra forța de muncă de 3 900 de salariați pentru o perioada de patru ani după achiziționare. Această obligație a fost inclusă în contractul ulterior de cumpărare a acțiunilor, anexa 1 la notificare.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

6

(7)  JO L 63, 28.2.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 368, 23.12.2006, p. 85.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 3.

9

(10)  A se vedea articolele 1 alineatul (5) și 2 alineatul (3) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

10

(11)  A se vedea Decizia Comisiei din 4 iulie 2006 privind Ajutorul de Stat C 40/05, Ford Genk (JO L 366, 21.12.2006, p. 32); Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind Ajutorul de Stat C 14/06, General Motors Belgium (JO L 243, 18.9.2007, p. 71); Decizia Comisiei din 12 septembrie 2007 privind Ajutorul de Stat C 35/07, Volvo Cars Gent (JO C 265, 7.11.2007, p. 21).

11

(12)  Cerința privind existența unui efect stimulativ este explicată la considerentul 28 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare:«Pentru a se asigura că ajutorul este necesar și are un efect stimulativ cu privire la dezvoltarea de noi activități sau proiecte, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutorului destinat unor activități pe care beneficiarul ar putea să le desfășoare deja și în condițiile pieței ...».

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iulie 2008 privind Ajutorul de Stat C 18/07, DHL Leipzig-Halle, nepublicată încă; Deciziile Comisiei General Motors Belgium și Ford Genk.

13

(14)  În contextul ajutoarelor pentru formare, considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare precizează că «Formarea are, de obicei, efecte externe pozitive pentru societate în ansamblul său, ca urmare a faptului că mărește rezerva de lucrători calificați din rândul cărora pot face recrutări alte societăți, îmbunătățește competitivitatea economiei comunitare și joacă un rol important în cadrul strategiei comunitare de ocupare a forței de muncă ... Având în vedere faptul că întreprinderile din cadrul Comunității investesc în general insuficient în formarea lucrătorilor lor, în special atunci când formarea respectivă are un caracter general și nu prezintă avantaje imediate și concrete pentru întreprinderea în cauză, ajutorul de stat poate contribui la remedierea acestei disfuncționalități a pieței. Prin urmare, aceste ajutoare ar trebui exceptate, în anumite condiții, de la obligația notificării prealabile.».

14

(15)  A se vedea considerentele 2 și 3 din Orientările privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013:

15

| «2. | Pentru că are în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său. Această caracteristică geografică deosebește ajutoarele regionale de alte forme de ajutoare orizontale, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare sau protecție a mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, chiar dacă uneori nivelurile acestora sunt mai mari în zonele defavorizate datorită dificultăților specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

«2.

| 3. | Ajutoarele de stat regionale pentru investiții sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni.». |
| --- | --- |

3.

(16)  A se vedea decizia Comisiei DHL Leipzig-Halle.

16

(17)  Tribunalul de prima instanță, 13 septembrie 1995, TWD/Comisie, T-244/93 și T-486/93, REC., I-2265; Curtea de justiție, 15 mai 1997, TWD/Comisie, C-355/95, Rec. I-2549.

17

---

25.10.2008

| 25.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 270/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---