# Europos Sąjungos C 355/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 355 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. spalio 20d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 355

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. spalio 20d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. spalio 26–29 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 423, 2016 11 17 .
  2015 m. spalio 27 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2013 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 314, 2015 12 1 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. spalio 26–29 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 423, 2016 11 17 .
  2015 m. spalio 27 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2013 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 314, 2015 12 1 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 423, 2016 11 17

2015 m. spalio 27 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2013 m. vykdymu, buvo paskelbti

OL L 314, 2015 12 1

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2015 m. spalio 27 d., antradienis |
| 2017/C 355/01 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija Ebolos viruso sukelta krizė: ilgalaikės pamokos ir būdai sustiprinti sveikatos apsaugos sistemas besivystančiose šalyse, siekiant užkirsti kelią ateities krizėms (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | 2015 m. spalio 28 d., trečiadienis |
| 2017/C 355/03 | 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ir strategijos Europa 2020 peržiūros (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos struktūriniai ir investicijų fondai bei patikimas ekonomikos valdymas: Bendrųjų nuostatų reglamento 23 straipsnio įgyvendinimo gairės (2015/2052(INI)) | 45 |
| | 2015 m. spalio 29 d., ketvirtadienis |
| 2017/C 355/07 | 2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Europos Parlamento 2014 m. kovo 12 d. rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | 2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | 2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, paprastai vadinamų bepiločiais orlaiviais, saugaus naudojimo civilinės aviacijos srityje (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | 2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų turizmo skatinimo Europoje iššūkių ir koncepcijų (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | 2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo 2015 m. lapkričio 2–27 d. Ženevoje vyksiančioje Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-15) palydovinės technologijos plėtojimo ateityje rėmimo tikslais, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos (2015/2857(RSP)) | 86 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. spalio 27 d., antradienis

2017/C 355/01

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija Ebolos viruso sukelta krizė: ilgalaikės pamokos ir būdai sustiprinti sveikatos apsaugos sistemas besivystančiose šalyse, siekiant užkirsti kelią ateities krizėms (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje (2015/2865(RSP))

11

2015 m. spalio 28 d., trečiadienis

2017/C 355/03

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ir strategijos Europa 2020 peržiūros (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos struktūriniai ir investicijų fondai bei patikimas ekonomikos valdymas: Bendrųjų nuostatų reglamento 23 straipsnio įgyvendinimo gairės (2015/2052(INI))

45

2015 m. spalio 29 d., ketvirtadienis

2017/C 355/07

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Europos Parlamento 2014 m. kovo 12 d. rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, paprastai vadinamų bepiločiais orlaiviais, saugaus naudojimo civilinės aviacijos srityje (2014/2243(INI))

63

2017/C 355/10

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų turizmo skatinimo Europoje iššūkių ir koncepcijų (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo 2015 m. lapkričio 2–27 d. Ženevoje vyksiančioje Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-15) palydovinės technologijos plėtojimo ateityje rėmimo tikslais, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2015 m. spalio 27 d., antradienis |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Bendroji žemės ūkio politika: nebeaktualių teisės aktų panaikinimas ***I2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 76/621/EEB dėl didžiausio eruko rūgšties kiekio nustatymo aliejuose ir riebaluose ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 320/2006, nustatantis laikiną cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/..., kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 76/621/EEB dėl didžiausio eruko rūgšties kiekio nustatymo aliejuose ir riebaluose ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 320/2006, nustatantis laikiną cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą | 89 |
| 2017/C 355/13 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2003/48/EB (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Švedijoje pradžios projekto (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Belgijoje pradžios projekto (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Lenkijoje pradžios projekto (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl kelionės paslaugų paketų ir susijusių kelionės paslaugų rinkinių, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2011/83/ES bei panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos priemonės, susijusios su atvira interneto prieiga, ir iš dalies keičiama Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, ir Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Sąjungoje (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | 2015 m. spalio 27 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | 2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | 2015 m. spalio 28 d., trečiadienis |
| 2017/C 355/22 | 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Europos Sąjungos Teisingumo Teismas: Bendrojo Teismo teisėjų skaičiaus padidinimas ***II2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 28 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2015/..., kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto | 163 |
| 2017/C 355/24 | 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Nauji maisto produktai ***I2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl naujų maisto produktų (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 ir panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001 | 166 |
| 2017/C 355/27 | 2015 m. spalio 28 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | 2015 m. spalio 29 d., ketvirtadienis |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386ES teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL) ***I2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių skaidrumas ***I2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių duomenų teikimo ir skaidrumo (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 | 210 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. spalio 27 d., antradienis

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Bendroji žemės ūkio politika: nebeaktualių teisės aktų panaikinimas ***I2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 76/621/EEB dėl didžiausio eruko rūgšties kiekio nustatymo aliejuose ir riebaluose ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 320/2006, nustatantis laikiną cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/..., kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 76/621/EEB dėl didžiausio eruko rūgšties kiekio nustatymo aliejuose ir riebaluose ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 320/2006, nustatantis laikiną cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą

89

2017/C 355/13

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2003/48/EB (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Švedijoje pradžios projekto (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Belgijoje pradžios projekto (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Lenkijoje pradžios projekto (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl kelionės paslaugų paketų ir susijusių kelionės paslaugų rinkinių, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2011/83/ES bei panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos priemonės, susijusios su atvira interneto prieiga, ir iš dalies keičiama Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, ir Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Sąjungoje (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

2015 m. spalio 27 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

2015 m. spalio 28 d., trečiadienis

2017/C 355/22

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Europos Sąjungos Teisingumo Teismas: Bendrojo Teismo teisėjų skaičiaus padidinimas ***II2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 28 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2015/..., kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto

163

2017/C 355/24

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Nauji maisto produktai ***I2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl naujų maisto produktų (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 ir panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001

166

2017/C 355/27

2015 m. spalio 28 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

2015 m. spalio 29 d., ketvirtadienis

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386ES teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL) ***I2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių skaidrumas ***I2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių duomenų teikimo ir skaidrumo (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012

210

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2015–2016 m. SESIJA

2015 m. spalio 26–29 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 423, 2016 11 17
  .

2015 m. spalio 27 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2013 m. vykdymu, buvo paskelbti

  OL L 314, 2015 12 1
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. spalio 27 d., antradienis

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Ebolos viruso krizė: ilgalaikės pamokos ir būdai stiprinti sveikatos priežiūros sistemą besivystančiose šalyse siekiant užkirsti kelią krizėms ateityje

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija „Ebolos viruso sukelta krizė: ilgalaikės pamokos ir būdai sustiprinti sveikatos apsaugos sistemas besivystančiose šalyse, siekiant užkirsti kelią ateities krizėms“ (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 18 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2177 (2014) dėl taikos ir saugumo Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 18 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2177 (2014) dėl taikos ir saugumo Afrikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 19 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 69/1 dėl priemonių, kuriomis siekiama stabdyti neseniai Vakarų Afrikoje išplitusią Ebolos viruso epidemiją ir su ja kovoti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 19 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 69/1 dėl priemonių, kuriomis siekiama stabdyti neseniai Vakarų Afrikoje išplitusią Ebolos viruso epidemiją ir su ja kovoti,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sprendimą įsteigti pirmąją JT ekstremaliųjų situacijų sveikatos reikalų misiją – JT reagavimo į ekstremaliąją situaciją dėl Ebolos viruso misiją (angl. UNMEER), po to, kai buvo priimta Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 69/1 ir Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2177 (2014) dėl Ebolos viruso epidemijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sprendimą įsteigti pirmąją JT ekstremaliųjų situacijų sveikatos reikalų misiją – JT reagavimo į ekstremaliąją situaciją dėl Ebolos viruso misiją (angl. UNMEER), po to, kai buvo priimta Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 69/1 ir Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2177 (2014) dėl Ebolos viruso epidemijos,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos 2005 m. parengtas Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos 2005 m. parengtas Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles (WA 32.1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 5 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) po konsultacijų dėl zoonozių parengtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 5 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) po konsultacijų dėl zoonozių parengtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 8 d. PSO pareiškimą, kuriame Ebolos viruso epidemija paskelbta tarptautinio masto ekstremalia visuomenės sveikatos situacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 8 d. PSO pareiškimą, kuriame Ebolos viruso epidemija paskelbta tarptautinio masto ekstremalia visuomenės sveikatos situacija,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. PSO reagavimo į Ebolos virusą veiksmų planą ir naujausias jo redakcijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. PSO reagavimo į Ebolos virusą veiksmų planą ir naujausias jo redakcijas,

| — | atsižvelgdamas į PSO generalinio direktoriaus pranešimą vykdomajai tarybai, 2015 m. sausio 25 d. Ženevoje (Šveicarija) susirinkusiai į neeilinę sesiją Ebolos viruso klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO generalinio direktoriaus pranešimą vykdomajai tarybai, 2015 m. sausio 25 d. Ženevoje (Šveicarija) susirinkusiai į neeilinę sesiją Ebolos viruso klausimu,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2015 m. gegužės 9 d. pranešimą dėl Ebolos viruso epidemijos pabaigos Liberijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2015 m. gegužės 9 d. pranešimą dėl Ebolos viruso epidemijos pabaigos Liberijoje,

| — | atsižvelgdamas į PSO parengtas gaires dėl imunizacijos programų Afrikos regione, atsižvelgiant į Ebolos viruso epidemiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO parengtas gaires dėl imunizacijos programų Afrikos regione, atsižvelgiant į Ebolos viruso epidemiją,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimą, padarytą po Pasaulio banko grupės ir Tarptautinio valiutos fondo 2015 pavasario susitikimo, surengto Vašingtone (JAV) 2015 m. balandžio 17–19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimą, padarytą po Pasaulio banko grupės ir Tarptautinio valiutos fondo 2015 pavasario susitikimo, surengto Vašingtone (JAV) 2015 m. balandžio 17–19 d.,

| — | atsižvelgdamas į tarptautinę konferenciją Ebolos viruso klausimais „Ebola – nuo neatidėliotinos pagalbos teikimo iki atkūrimo“, surengtą Briuselyje 2015 m. kovo 3 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautinę konferenciją Ebolos viruso klausimais „Ebola – nuo neatidėliotinos pagalbos teikimo iki atkūrimo“, surengtą Briuselyje 2015 m. kovo 3 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 21 d. Afrikos Sąjungos pradėtą misiją „Afrikos Sąjungos parama kovojant su Ebolos virusinės ligos protrūkiu Vakarų Afrikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 21 d. Afrikos Sąjungos pradėtą misiją „Afrikos Sąjungos parama kovojant su Ebolos virusinės ligos protrūkiu Vakarų Afrikoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama programa „Horizontas 2020“ – Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (2014–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama programa „Horizontas 2020“ – Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (2014–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą COM(2010)0128 ir dokumentus SEC(2010)0380, 0381 ir 0382 dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą COM(2010)0128 ir dokumentus SEC(2010)0380, 0381 ir 0382 dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos klausimus,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 24 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 24 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 10 d. Briuselyje vykusios 3011-osios Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl ES vaidmens visuotinės sveikatos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 10 d. Briuselyje vykusios 3011-osios Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl ES vaidmens visuotinės sveikatos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 15 d., spalio 20 d., lapkričio 17 d. ir gruodžio 12 d. ir 2015 m. kovo 16 d. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Ebolos viruso sukeltos krizės Vakarų Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 15 d., spalio 20 d., lapkričio 17 d. ir gruodžio 12 d. ir 2015 m. kovo 16 d. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Ebolos viruso sukeltos krizės Vakarų Afrikoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario ir ES koordinatoriaus Ebolos viruso klausimais Christoso Stylianideso 2014 m. lapkričio mėn. ir 2015 m. kovo mėn. pranešimus Europos Vadovų Tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario ir ES koordinatoriaus Ebolos viruso klausimais Christoso Stylianideso 2014 m. lapkričio mėn. ir 2015 m. kovo mėn. pranešimus Europos Vadovų Tarybai,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) parengtą išsamią atsakomųjų priemonių reaguojant į Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) parengtą išsamią atsakomųjų priemonių reaguojant į Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje sistemą,

| — | atsižvelgdamas į Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (GPSI) ir į GPSI 2011 m. Siera Leonės pažangos ataskaitą, GPSI 2012 m. Liberijos pažangos ataskaitą ir GPSI 2012 m. Gvinėjos pažangos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (GPSI) ir į GPSI 2011 m. Siera Leonės pažangos ataskaitą, GPSI 2012 m. Liberijos pažangos ataskaitą ir GPSI 2012 m. Gvinėjos pažangos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos reagavimo programą „Visuomenės sveikatos institucijų tinklas Vakarų Afrikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos reagavimo programą „Visuomenės sveikatos institucijų tinklas Vakarų Afrikoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 3 d. Strasbūre (Prancūzija) priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl Ebolos viruso epidemijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 3 d. Strasbūre (Prancūzija) priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl Ebolos viruso epidemijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl ES reakcijos į Ebolos viruso protrūkį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl ES reakcijos į Ebolos viruso protrūkį (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų pateiktas nuomones (A8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų pateiktas nuomones (A8-0281/2015),

| A. | kadangi Liberijos, Siera Leonės ir Gvinėjos sveikatos sistemose yra labai daug spragų ir kadangi šios trys šalys dar prieš prasidedant epidemijai užėmė vienas iš paskutiniųjų vietų JTVP žmogaus socialinės raidos indekse, kadangi maždaug 80 proc. šių šalių piliečių gyvena didžiuliame skurde, o ankstyvo suaugusiųjų mirtingumo bei jaunesnių nei penkerių metų vaikų mirtingumo lygis yra didžiausias pasaulyje, daugiausia dėl gydymo sąlygų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Liberijos, Siera Leonės ir Gvinėjos sveikatos sistemose yra labai daug spragų ir kadangi šios trys šalys dar prieš prasidedant epidemijai užėmė vienas iš paskutiniųjų vietų JTVP žmogaus socialinės raidos indekse, kadangi maždaug 80 proc. šių šalių piliečių gyvena didžiuliame skurde, o ankstyvo suaugusiųjų mirtingumo bei jaunesnių nei penkerių metų vaikų mirtingumo lygis yra didžiausias pasaulyje, daugiausia dėl gydymo sąlygų;

| B. | kadangi Ebolos viruso sukelta krizė yra sisteminė krizė ne tik vietos ir regionų lygmeniu, bet ir pasaulinio valdymo lygmeniu; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ebolos viruso sukelta krizė yra sisteminė krizė ne tik vietos ir regionų lygmeniu, bet ir pasaulinio valdymo lygmeniu;

| C. | kadangi nelaimės mastas gali priklausyti nuo kelių veiksnių, tai yra: politinės nukentėjusių šalių nesėkmės pranešti apie artėjantį pavojų, situacijos neatitinkančios tarptautinės bendruomenės reakcijos, sekinančio sienų uždarymo ir žmonėms taikomų apribojimų poveikio, neveiksmingų stebėsenos ir įspėjimo mechanizmų, lėtų ir nepritaikytų veiksmų, kai pagalba jau buvo skirta, akivaizdaus PSO vadovavimo trūkumo, vaistų mokslinių tyrimų bei jų kūrimo, diagnostikos ir vakcinų trūkumo; |
| --- | --- |

C.

kadangi nelaimės mastas gali priklausyti nuo kelių veiksnių, tai yra: politinės nukentėjusių šalių nesėkmės pranešti apie artėjantį pavojų, situacijos neatitinkančios tarptautinės bendruomenės reakcijos, sekinančio sienų uždarymo ir žmonėms taikomų apribojimų poveikio, neveiksmingų stebėsenos ir įspėjimo mechanizmų, lėtų ir nepritaikytų veiksmų, kai pagalba jau buvo skirta, akivaizdaus PSO vadovavimo trūkumo, vaistų mokslinių tyrimų bei jų kūrimo, diagnostikos ir vakcinų trūkumo;

| D. | kadangi per 2015 m. spalio 18 d. pasibaigusią savaitę buvo įregistruoti trys nauji patvirtinti Ebolos virusinės ligos atvejai, iš kurių visi Gvinėjoje; kadangi valstybė pranešė apie nulį atvejų per praėjusias dvi savaites; kadangi Siera Leonė pranešė apie nulį atvejų penktą savaitę iš eilės; kadangi 2015 m. rugsėjo 3 d. PSO paskelbė, kad Liberijoje Ebolos viruso perdavimo tarp gyventojų nebeliko; kadangi 28 512 atvejai buvo patvirtinti, įskaitant 11 313 patvirtintų mirčių atvejus; |
| --- | --- |

D.

kadangi per 2015 m. spalio 18 d. pasibaigusią savaitę buvo įregistruoti trys nauji patvirtinti Ebolos virusinės ligos atvejai, iš kurių visi Gvinėjoje; kadangi valstybė pranešė apie nulį atvejų per praėjusias dvi savaites; kadangi Siera Leonė pranešė apie nulį atvejų penktą savaitę iš eilės; kadangi 2015 m. rugsėjo 3 d. PSO paskelbė, kad Liberijoje Ebolos viruso perdavimo tarp gyventojų nebeliko; kadangi 28 512 atvejai buvo patvirtinti, įskaitant 11 313 patvirtintų mirčių atvejus;

| E. | kadangi vis dar per mažai žinoma apie Ebolos viruso paplitimą, perdavimą ir galimas mutacijas; kadangi Ebolos virusas vis labiau plito dėl to, kad kilo didelis sąmyšis ir vyravo neteisingas Ebolos virusinės ligos priežasčių ir padarinių supratimas; kadangi etnografijos moksliniai tyrimai yra naudingi siekiant suprasti, kaip veikia bendruomenės ir kaip bendrauti su žmonėmis, kurių kultūrinės tradicijos yra skirtingos; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis dar per mažai žinoma apie Ebolos viruso paplitimą, perdavimą ir galimas mutacijas; kadangi Ebolos virusas vis labiau plito dėl to, kad kilo didelis sąmyšis ir vyravo neteisingas Ebolos virusinės ligos priežasčių ir padarinių supratimas; kadangi etnografijos moksliniai tyrimai yra naudingi siekiant suprasti, kaip veikia bendruomenės ir kaip bendrauti su žmonėmis, kurių kultūrinės tradicijos yra skirtingos;

| F. | kadangi Ebolos virusinė liga buvo rasta sveikstančių ligonių spermoje ir akių skysčiuose; kadangi esama akivaizdžių perdavimo lytiniu būdu atvejų, galima manyti, kad bus sunku likviduoti virusą ir nustatyti konkretų momentą, kai jau galės būti laikoma, jog šalyse Ebolos viruso nebėra; |
| --- | --- |

F.

kadangi Ebolos virusinė liga buvo rasta sveikstančių ligonių spermoje ir akių skysčiuose; kadangi esama akivaizdžių perdavimo lytiniu būdu atvejų, galima manyti, kad bus sunku likviduoti virusą ir nustatyti konkretų momentą, kai jau galės būti laikoma, jog šalyse Ebolos viruso nebėra;

| G. | kadangi daugelyje Afrikos šalių sveikatos apsaugos ir švietimo sistemų padėtis pablogėjo vykdant TVF ir Pasaulio banko paskirtas struktūrinio koregavimo programas, pagal kurias reikalaujama mažinti viešojo sektoriaus biudžetą; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugelyje Afrikos šalių sveikatos apsaugos ir švietimo sistemų padėtis pablogėjo vykdant TVF ir Pasaulio banko paskirtas struktūrinio koregavimo programas, pagal kurias reikalaujama mažinti viešojo sektoriaus biudžetą;

| H. | kadangi iš Ebolos viruso protrūkio Vakarų Afrikos šalyse matyti, kad mažas pajamas gaunančių šalių vietos ir nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos neturi priemonių arba gebėjimo reaguoti į užkrečiamųjų ligų, kaip antai Ebolos viruso, protrūkį; kadangi dėl šios priežasties visuotinės sveikatos sistemos stiprinimas tapo neatsiejama visuotinės sveikatos valdymo dalimi; |
| --- | --- |

H.

kadangi iš Ebolos viruso protrūkio Vakarų Afrikos šalyse matyti, kad mažas pajamas gaunančių šalių vietos ir nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos neturi priemonių arba gebėjimo reaguoti į užkrečiamųjų ligų, kaip antai Ebolos viruso, protrūkį; kadangi dėl šios priežasties visuotinės sveikatos sistemos stiprinimas tapo neatsiejama visuotinės sveikatos valdymo dalimi;

| I. | atsižvelgdamas į kultūros ir tradicinių papročių svarbą valdant Ebolos viruso sukeltą krizę (2), |
| --- | --- |

I.

atsižvelgdamas į kultūros ir tradicinių papročių svarbą valdant Ebolos viruso sukeltą krizę (2),

| J. | kadangi vaikai, paauglės ir jaunos moterys per tokias krizes yra labiausiai socialiai atskirtos ir pažeidžiamos, o tai kelia rimtą grėsmę moterų dalyvavimui ekonominėje veikloje ir didina lyčių nelygybę švietimo srityje; kadangi našlaičių gali būti atsižadėta ir jie gali tapti stigmatizavimo aukomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi vaikai, paauglės ir jaunos moterys per tokias krizes yra labiausiai socialiai atskirtos ir pažeidžiamos, o tai kelia rimtą grėsmę moterų dalyvavimui ekonominėje veikloje ir didina lyčių nelygybę švietimo srityje; kadangi našlaičių gali būti atsižadėta ir jie gali tapti stigmatizavimo aukomis;

| K. | kadangi Ebolos epidemija Vakarų Afrikoje yra didžiausias ir sudėtingiausias ligos protrūkis per visą ligos istoriją; kadangi PSO pirmąsyk dėl Ebolos viruso protrūkio buvo perspėta 2014 m. kovo 23 d., tačiau tik 2014 m. rugpjūčio 8 d. Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių kritinės padėties komitetas paskelbė jį tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai padėtimi; kadangi prieš šį protrūkį Ebolos virusas nebuvo laikomas didele visuomenės sveikatos problema; |
| --- | --- |

K.

kadangi Ebolos epidemija Vakarų Afrikoje yra didžiausias ir sudėtingiausias ligos protrūkis per visą ligos istoriją; kadangi PSO pirmąsyk dėl Ebolos viruso protrūkio buvo perspėta 2014 m. kovo 23 d., tačiau tik 2014 m. rugpjūčio 8 d. Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių kritinės padėties komitetas paskelbė jį tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai padėtimi; kadangi prieš šį protrūkį Ebolos virusas nebuvo laikomas didele visuomenės sveikatos problema;

| L. | kadangi beveik 500 sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų mirė nuo Ebolos viruso Gvinėjoje, Liberijoje ir Siera Leonėje – šalyse, kuriose dar prieš prasidedant Ebolos viruso krizei labai trūko darbuotojų; kadangi kovai su Ebolos epidemija buvo mobilizuota daug išteklių, todėl ligoninės ir sveikatos priežiūros tarnybos nebeturėjo pajėgumų gydyti kitų ligų; kadangi siekiant užtikrinti tvarų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą reikia apsaugoti sveikatos priežiūros įstaigas ir sveikatos priežiūros darbuotojus; |
| --- | --- |

L.

kadangi beveik 500 sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų mirė nuo Ebolos viruso Gvinėjoje, Liberijoje ir Siera Leonėje – šalyse, kuriose dar prieš prasidedant Ebolos viruso krizei labai trūko darbuotojų; kadangi kovai su Ebolos epidemija buvo mobilizuota daug išteklių, todėl ligoninės ir sveikatos priežiūros tarnybos nebeturėjo pajėgumų gydyti kitų ligų; kadangi siekiant užtikrinti tvarų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą reikia apsaugoti sveikatos priežiūros įstaigas ir sveikatos priežiūros darbuotojus;

| M. | kadangi daugelį išgijusių pacientų jų artimieji ir visuomenė stigmatizavo; kadangi ši padėtis ypač didelį neigiamą poveikį daro vaikams, netekusiems vieno ar abiejų tėvų, o daugelį šių vaikų jų gyvi giminaičiai atstūmė, bijodami užsikrėsti; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugelį išgijusių pacientų jų artimieji ir visuomenė stigmatizavo; kadangi ši padėtis ypač didelį neigiamą poveikį daro vaikams, netekusiems vieno ar abiejų tėvų, o daugelį šių vaikų jų gyvi giminaičiai atstūmė, bijodami užsikrėsti;

| N. | kadangi siekiant padaryti tinkamas išvadas dėl Ebolos viruso protrūkio būtina integruoti epidemiologiją, visuomenės sveikatą ir socialinius mokslus; |
| --- | --- |

N.

kadangi siekiant padaryti tinkamas išvadas dėl Ebolos viruso protrūkio būtina integruoti epidemiologiją, visuomenės sveikatą ir socialinius mokslus;

| O. | kadangi pirmaisiais Ebolos viruso krizės mėnesiais humanitarinės NVO, visų pirma organizacija „Gydytojai be sienų“ ir Raudonais Kryžius, buvo veiksmingiausi, geriausiai informuoti ir turintys didžiausią patirtį veikėjai, pasirengę atlikti svarbiausią vaidmenį šiuo kovos su virusu etapu; |
| --- | --- |

O.

kadangi pirmaisiais Ebolos viruso krizės mėnesiais humanitarinės NVO, visų pirma organizacija „Gydytojai be sienų“ ir Raudonais Kryžius, buvo veiksmingiausi, geriausiai informuoti ir turintys didžiausią patirtį veikėjai, pasirengę atlikti svarbiausią vaidmenį šiuo kovos su virusu etapu;

| P. | kadangi dėl to, kad uždaromos mokyklos ir pasireiškia tendencija našlaičius paversti pagalbininkais namų ūkiuose, kyla pavojus, kad atsiras „prarastoji“ vaikų karta, kuri ilgą laiką negalės naudotis formaliojo švietimo paslaugomis; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl to, kad uždaromos mokyklos ir pasireiškia tendencija našlaičius paversti pagalbininkais namų ūkiuose, kyla pavojus, kad atsiras „prarastoji“ vaikų karta, kuri ilgą laiką negalės naudotis formaliojo švietimo paslaugomis;

| Q. | kadangi savo praktine patirtimi ir gebėjimu veikti išvien humanitarinės organizacijos įrodė, kad krizės pradžioje prireikus jos gali būti tinkamesnės ir veiksmingesnės už institucinius subjektus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi savo praktine patirtimi ir gebėjimu veikti išvien humanitarinės organizacijos įrodė, kad krizės pradžioje prireikus jos gali būti tinkamesnės ir veiksmingesnės už institucinius subjektus;

| R. | kadangi Ebolos viruso krizė sukėlė kitą reiškinį, kurį organizacija „Gydytojai be sienų“ pavadino „krize krizėje“, t. y. asmenys, sergantys kita liga, nei Ebolos karštinė, vengė ligoninių, bijodami, kad neužsikrėstų Ebolos virusu; |
| --- | --- |

R.

kadangi Ebolos viruso krizė sukėlė kitą reiškinį, kurį organizacija „Gydytojai be sienų“ pavadino „krize krizėje“, t. y. asmenys, sergantys kita liga, nei Ebolos karštinė, vengė ligoninių, bijodami, kad neužsikrėstų Ebolos virusu;

| S. | kadangi ES kartu su valstybėmis narėmis yra didžiausia paramos vystymuisi teikėja pasaulyje ir skyrė daugiau kaip 1,39 mlrd. eurų, kad neleistų Vakarų Afrikoje pasireiškusiam Ebolos virusinės ligos protrūkiui plisti toliau; kadangi ES, skyrusi tokią sumą, turi galimybę derėtis su šalimis partnerėmis ir kitais paramos teikėjais, siekdama, kad būtų remiamas visapusiškas nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos vystymasis, grindžiamas nuoseklia, integruota, poreikiais pagrįsta strategija; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES kartu su valstybėmis narėmis yra didžiausia paramos vystymuisi teikėja pasaulyje ir skyrė daugiau kaip 1,39 mlrd. eurų, kad neleistų Vakarų Afrikoje pasireiškusiam Ebolos virusinės ligos protrūkiui plisti toliau; kadangi ES, skyrusi tokią sumą, turi galimybę derėtis su šalimis partnerėmis ir kitais paramos teikėjais, siekdama, kad būtų remiamas visapusiškas nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos vystymasis, grindžiamas nuoseklia, integruota, poreikiais pagrįsta strategija;

| T. | kadangi pasitvirtino, jog pagal Jungtinių Tautų Pasaulio maisto programą yra veiksmingų logistikos pajėgumų, kuriuos ateityje galima būtų naudoti taip pat norint iš anksto perspėti ir reaguoti į pavojų; |
| --- | --- |

T.

kadangi pasitvirtino, jog pagal Jungtinių Tautų Pasaulio maisto programą yra veiksmingų logistikos pajėgumų, kuriuos ateityje galima būtų naudoti taip pat norint iš anksto perspėti ir reaguoti į pavojų;

| U. | kadangi slaugytojų sauga yra labai svarbi siekiant mobilizuoti sveikatos priežiūros darbuotojus tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

U.

kadangi slaugytojų sauga yra labai svarbi siekiant mobilizuoti sveikatos priežiūros darbuotojus tarptautiniu mastu;

| V. | kadangi 2014 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Taryba paskyrė ES koordinatorių Ebolos klausimais, kuriuo tapo už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingas Komisijos narys R. Stylianides; kadangi nuo 2014 m. lapkričio 12 d. jis, kartu su už sveikatą atsakingu Komisijos nariu V. Andriukaičiu, apsilankė šalyse, kurios labiausiai nukentėjo nuo viruso; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2014 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Taryba paskyrė ES koordinatorių Ebolos klausimais, kuriuo tapo už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingas Komisijos narys R. Stylianides; kadangi nuo 2014 m. lapkričio 12 d. jis, kartu su už sveikatą atsakingu Komisijos nariu V. Andriukaičiu, apsilankė šalyse, kurios labiausiai nukentėjo nuo viruso;

| W. | kadangi Jungtinės Tautos, PSO ir Europos Komisija pradėjo vykdyti epidemijos valdymo vertinimo procedūras; |
| --- | --- |

W.

kadangi Jungtinės Tautos, PSO ir Europos Komisija pradėjo vykdyti epidemijos valdymo vertinimo procedūras;

| X. | kadangi PSO 2015 m. balandžio mėn. paskelbtame pareiškime pripažino, kad pasaulis ir PSO buvo nepasirengę kovoti su ilgalaike epidemija; |
| --- | --- |

X.

kadangi PSO 2015 m. balandžio mėn. paskelbtame pareiškime pripažino, kad pasaulis ir PSO buvo nepasirengę kovoti su ilgalaike epidemija;

| Y. | kadangi būtina gerinti tarptautinį valdymą sveikatos krizių valdymo srityje; |
| --- | --- |

Y.

kadangi būtina gerinti tarptautinį valdymą sveikatos krizių valdymo srityje;

| Z. | kadangi galimybė gauti vaistų yra esminė teisės į sveikatos priežiūrą dalis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi galimybė gauti vaistų yra esminė teisės į sveikatos priežiūrą dalis;

| AA. | kadangi pasaulyje 2 mlrd. žmonių neturi galimybės būti paskiepyti ar gydomi, nors to reikia, kad jie išliktų gyvi ir sveiki; |
| --- | --- |

AA.

kadangi pasaulyje 2 mlrd. žmonių neturi galimybės būti paskiepyti ar gydomi, nors to reikia, kad jie išliktų gyvi ir sveiki;

| AB. | kadangi galimybė įsigyti vaistų ir naudotis šios srities mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros rezultatais visų pirma privalo būti suteikiama ligoniams, kuriems to reikia, nesvarbu, ar jie gyvena Europoje ir besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

AB.

kadangi galimybė įsigyti vaistų ir naudotis šios srities mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros rezultatais visų pirma privalo būti suteikiama ligoniams, kuriems to reikia, nesvarbu, ar jie gyvena Europoje ir besivystančiose šalyse;

| AC. | kadangi naujoviškų vaistų iniciatyva yra didžiausia pasaulyje gamtos mokslų srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kurios biudžetas – 3,3 mlrd. eurų 2014–2024 m. laikotarpiui, iš kurių 1,638 mlrd. eurų skiriama pagal programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

AC.

kadangi naujoviškų vaistų iniciatyva yra didžiausia pasaulyje gamtos mokslų srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kurios biudžetas – 3,3 mlrd. eurų 2014–2024 m. laikotarpiui, iš kurių 1,638 mlrd. eurų skiriama pagal programą „Horizontas 2020“;

| AD. | kadangi dėl per Ebolos viruso epidemiją patirtos traumos žmonės nebepasitiki sveikatos priežiūros įstaigomis, sveikatos priežiūros darbuotojai bijo grįžti į tarnybą, o bendruomenės yra nuskurdusios ir įtarios; kadangi reikia skubiai atnaujinti pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas; be to, kadangi lygiai taip pat svarbu visose besivystančiose šalyse sukurti patikimas ir veiksmingas sveikatos priežiūros sistemas, įskaitant rizikos pasidalijimo sistemas, o tai reiškia, kad reikia gerai apmokyti vietinius medicinos darbuotojus; |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl per Ebolos viruso epidemiją patirtos traumos žmonės nebepasitiki sveikatos priežiūros įstaigomis, sveikatos priežiūros darbuotojai bijo grįžti į tarnybą, o bendruomenės yra nuskurdusios ir įtarios; kadangi reikia skubiai atnaujinti pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas; be to, kadangi lygiai taip pat svarbu visose besivystančiose šalyse sukurti patikimas ir veiksmingas sveikatos priežiūros sistemas, įskaitant rizikos pasidalijimo sistemas, o tai reiškia, kad reikia gerai apmokyti vietinius medicinos darbuotojus;

| AE. | kadangi Ebolos viruso krizė buvo dar gilesnio šalių, esančių Ebolos virusu užkrėstoje teritorijoje, nuosmukio priežastis ir kadangi, remiantis Pasaulio banko duomenimis, dėl to vien 2015 m. trijų labiausiai nuo ligos protrūkio nukentėjusių šalių BVP sumažės 2 mlrd. JAV dolerių; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Ebolos viruso krizė buvo dar gilesnio šalių, esančių Ebolos virusu užkrėstoje teritorijoje, nuosmukio priežastis ir kadangi, remiantis Pasaulio banko duomenimis, dėl to vien 2015 m. trijų labiausiai nuo ligos protrūkio nukentėjusių šalių BVP sumažės 2 mlrd. JAV dolerių;

| AF. | kadangi šios trys šalys paprašė TVF ir Pasaulio banko parengti „Maršalo planą“ – skirti 7 500 mln. eurų siekiant padėti joms įveikti ekonominius sunkumus; |
| --- | --- |

AF.

kadangi šios trys šalys paprašė TVF ir Pasaulio banko parengti „Maršalo planą“ – skirti 7 500 mln. eurų siekiant padėti joms įveikti ekonominius sunkumus;

| AG. | kadangi kai kurios NVO paragino Pasaulio banką skirti 1,7 mlrd. JAV dolerių siekiant padėti šioms šalims atlikti ilgalaikius jų sveikatos priežiūros infrastruktūrų patobulinimus; |
| --- | --- |

AG.

kadangi kai kurios NVO paragino Pasaulio banką skirti 1,7 mlrd. JAV dolerių siekiant padėti šioms šalims atlikti ilgalaikius jų sveikatos priežiūros infrastruktūrų patobulinimus;

| AH. | kadangi tarptautinė bendruomenė turi neprarasti budrumo ir kadangi reikia pasiekti laikotarpio po Ebolos viruso etapą, kai ilgą laiką nebus konstatuotas joks naujas užsikrėtimo atvejis; |
| --- | --- |

AH.

kadangi tarptautinė bendruomenė turi neprarasti budrumo ir kadangi reikia pasiekti laikotarpio po Ebolos viruso etapą, kai ilgą laiką nebus konstatuotas joks naujas užsikrėtimo atvejis;

| AI. | kadangi būtina taikyti gerąją higienos praktiką; vis dėlto, kadangi šioms trims šalims trūksta vandens tiekimo ir sanitarijos sistemų; |
| --- | --- |

AI.

kadangi būtina taikyti gerąją higienos praktiką; vis dėlto, kadangi šioms trims šalims trūksta vandens tiekimo ir sanitarijos sistemų;

| AJ. | kadangi reikia nuogąstauti, kad įvykus kitam ligos protrūkiui nemirtų tiek pat žmonių; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi reikia nuogąstauti, kad įvykus kitam ligos protrūkiui nemirtų tiek pat žmonių;

| AK. | kadangi vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja Federica Mogherini, už humanitarinę pagalbą atsakingas Europos Komisijos narys ir ES koordinatorius Ebolos viruso klausimais Christos Stylianides, už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingas Komisijos narys Neven Mimica, Europos Parlamento nariai, valstybių narių vyriausybės ir parlamentų nariai ne kartą ragino sustiprinti sveikatos apsaugos sistemas; |
| --- | --- |

AK.

kadangi vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja Federica Mogherini, už humanitarinę pagalbą atsakingas Europos Komisijos narys ir ES koordinatorius Ebolos viruso klausimais Christos Stylianides, už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingas Komisijos narys Neven Mimica, Europos Parlamento nariai, valstybių narių vyriausybės ir parlamentų nariai ne kartą ragino sustiprinti sveikatos apsaugos sistemas;

| AL. | kadangi pagal 11-ąjį Europos plėtros fondą sveikatos sistemų stiprinimas ir vandens bei sanitarijos paslaugų gerinimas laikomi svarbiausiais sektoriais Gvinėjoje, tačiau ne Liberijoje ir ne Siera Leonėje; |
| --- | --- |

AL.

kadangi pagal 11-ąjį Europos plėtros fondą sveikatos sistemų stiprinimas ir vandens bei sanitarijos paslaugų gerinimas laikomi svarbiausiais sektoriais Gvinėjoje, tačiau ne Liberijoje ir ne Siera Leonėje;

| AM. | kadangi Komisijos komunikate dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos uždavinius (COM(2010)0128) pateikiama išsami ir visa apimanti poreikiais grindžiama visuotinės sveikatos strategija, kurią patvirtino valstybės narės; |
| --- | --- |

AM.

kadangi Komisijos komunikate dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos uždavinius (COM(2010)0128) pateikiama išsami ir visa apimanti poreikiais grindžiama visuotinės sveikatos strategija, kurią patvirtino valstybės narės;

| AN. | kadangi ne visos valstybės narės visapusiškai įgyvendino Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles (TST); kadangi TST turėtų būti peržiūrėtos atsižvelgiant į patirtį, įgytą per paskutiniąją Ebolos epidemiją; |
| --- | --- |

AN.

kadangi ne visos valstybės narės visapusiškai įgyvendino Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles (TST); kadangi TST turėtų būti peržiūrėtos atsižvelgiant į patirtį, įgytą per paskutiniąją Ebolos epidemiją;

| AO. | kadangi nedaug žinoma apie potencialiai pavojingas zoonozes; kadangi dėl maisto naudojimo ir žemės ūkio praktikos, miškų kirtimo ir prekybos gyvūnais ir gyvūniniais produktais kyla naujai besivystančios zoonozės ligos, kaip antai paukščių gripas, Ebola ir ŽIV; |
| --- | --- |

AO.

kadangi nedaug žinoma apie potencialiai pavojingas zoonozes; kadangi dėl maisto naudojimo ir žemės ūkio praktikos, miškų kirtimo ir prekybos gyvūnais ir gyvūniniais produktais kyla naujai besivystančios zoonozės ligos, kaip antai paukščių gripas, Ebola ir ŽIV;

| AP. | kadangi PSO rekomenduoja koordinuoti visuomenės sveikatos ir veterinarijos sektorius; |
| --- | --- |

AP.

kadangi PSO rekomenduoja koordinuoti visuomenės sveikatos ir veterinarijos sektorius;

| AQ. | kadangi Vystymosi komiteto delegacija 2015 m. lapkričio mėn. lankysis Siera Leonėje; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi Vystymosi komiteto delegacija 2015 m. lapkričio mėn. lankysis Siera Leonėje;

| 1. | kritiškai vertina lėtą tarptautinį reagavimą į krizę per pirmuosius jos mėnesius; vis dėlto atkreipia dėmesį į ES ir jos valstybių narių veiksmus ir įsipareigojimus, vykdytus nuo 2014 m. kovo mėn., siekiant padėti sustabdyti Ebolos viruso plitimą; atkreipia dėmesį į siekiant kovoti su krize didinamus Europos Komisijos ir valstybių narių finansinius įsipareigojimus humanitarinės pagalbos, pagalbos vystymuisi, logistikos ir mokslinių tyrimų srityse; |
| --- | --- |

1.

kritiškai vertina lėtą tarptautinį reagavimą į krizę per pirmuosius jos mėnesius; vis dėlto atkreipia dėmesį į ES ir jos valstybių narių veiksmus ir įsipareigojimus, vykdytus nuo 2014 m. kovo mėn., siekiant padėti sustabdyti Ebolos viruso plitimą; atkreipia dėmesį į siekiant kovoti su krize didinamus Europos Komisijos ir valstybių narių finansinius įsipareigojimus humanitarinės pagalbos, pagalbos vystymuisi, logistikos ir mokslinių tyrimų srityse;

| 2. | palankiai vertina tai, kad (per rekordiškai trumpą laiką) sukurta nauja vakcina, kurios 100 proc. veiksmingumas patvirtintas skiepijant asmenis Gvinėjoje nuo 2015 m. kovo 23 d., ir ragina skubiai užtikrinti galimybę visiems asmenims Liberijoje ir Siera Leonėje naudotis šia vakcina už prieinamą kainą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina tai, kad (per rekordiškai trumpą laiką) sukurta nauja vakcina, kurios 100 proc. veiksmingumas patvirtintas skiepijant asmenis Gvinėjoje nuo 2015 m. kovo 23 d., ir ragina skubiai užtikrinti galimybę visiems asmenims Liberijoje ir Siera Leonėje naudotis šia vakcina už prieinamą kainą;

| 3. | mano, kad tam tikrų naujų Ebola viruso, kurio perdavimo būdai išlieka „atviru“ klausimu, atvejų atžvilgiu neturėtų būti prarastas budrumas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad tam tikrų naujų Ebola viruso, kurio perdavimo būdai išlieka „atviru“ klausimu, atvejų atžvilgiu neturėtų būti prarastas budrumas;

| 4. | ragina visas atitinkamas šalis, ypač besivystančių šalių vyriausybes, Europos institucijas bei tarptautines organizacijas, pasimokyti iš šios krizės, taip pat atsižvelgti į neigiamą TVF ir Pasaulio banko struktūrinės pertvarkos programų poveikį sveikatos sektoriui besivystančiose šalyse, ir parengti veiksmingas tarptautinių sveikatos krizių valdymo priemones; |
| --- | --- |

4.

ragina visas atitinkamas šalis, ypač besivystančių šalių vyriausybes, Europos institucijas bei tarptautines organizacijas, pasimokyti iš šios krizės, taip pat atsižvelgti į neigiamą TVF ir Pasaulio banko struktūrinės pertvarkos programų poveikį sveikatos sektoriui besivystančiose šalyse, ir parengti veiksmingas tarptautinių sveikatos krizių valdymo priemones;

| 5. | todėl atkreipia dėmesį į PSO direktoriaus 2015 m. gegužės 18 d. paskelbtą reformą, visų pirma į naujos skubios pagalbos programos ir pasaulinio darbuotojų, kuriuos būtų galima greitai dislokuoti vietoje, rezervo sukūrimą, taip pat naujo 100 mln. JAV dolerių dydžio rezervinio fondo, skirto ekstremalioms situacijoms, steigimą; pritaria įsipareigojimui per dvejus metus padidinti PSO biudžetą 10 proc. iki 4,5 mlrd. JAV dolerių; |
| --- | --- |

5.

todėl atkreipia dėmesį į PSO direktoriaus 2015 m. gegužės 18 d. paskelbtą reformą, visų pirma į naujos skubios pagalbos programos ir pasaulinio darbuotojų, kuriuos būtų galima greitai dislokuoti vietoje, rezervo sukūrimą, taip pat naujo 100 mln. JAV dolerių dydžio rezervinio fondo, skirto ekstremalioms situacijoms, steigimą; pritaria įsipareigojimui per dvejus metus padidinti PSO biudžetą 10 proc. iki 4,5 mlrd. JAV dolerių;

| 6. | ragina tarptautinę bendruomenę skatinti vykdyti informavimo ir švietimo kampanijas atitinkamose šalyse; pabrėžia, kad valdant krizę itin svarbu rengti prevencijos ir informacijos kampanijas, visų pirma siekiant mažinti užsikrėtimo atvejų skaičių ir didinti informuotumą apie nesaugų elgesį, kurio reikėtų vengti; pabrėžia alternatyvių informacijos skleidimo priemonių svarbą; |
| --- | --- |

6.

ragina tarptautinę bendruomenę skatinti vykdyti informavimo ir švietimo kampanijas atitinkamose šalyse; pabrėžia, kad valdant krizę itin svarbu rengti prevencijos ir informacijos kampanijas, visų pirma siekiant mažinti užsikrėtimo atvejų skaičių ir didinti informuotumą apie nesaugų elgesį, kurio reikėtų vengti; pabrėžia alternatyvių informacijos skleidimo priemonių svarbą;

| 7. | primygtinai pabrėžia, kad svarbu kovoti su didėjančia įvairų grupių tarpusavio įtampa, atsiradusia po Ebolos protrūkio, nes sukurtais mitais kai kurios etninės grupės galėtų būti kaltinamos esančios atsakingos už Ebolos viruso protrūkį; |
| --- | --- |

7.

primygtinai pabrėžia, kad svarbu kovoti su didėjančia įvairų grupių tarpusavio įtampa, atsiradusia po Ebolos protrūkio, nes sukurtais mitais kai kurios etninės grupės galėtų būti kaltinamos esančios atsakingos už Ebolos viruso protrūkį;

| 8. | mano, kad nebesant poreikio teikti neatidėliotiną pagalbą Europos Sąjunga visų pirma turėtų teikti ilgalaikę pagalbą vystymuisi, kuri turėtų apimti investicijas į sveikatos priežiūros sektorių, kad būtų skatinamas atsparumas, ypač atsižvelgiant į sveikatos priežiūros sistemų organizavimą ir valdymą, sveikatos būklės stebėseną ir informavimą apie ją, vaistų tiekimo sistemas, vidaus valdymą ir valstybės kūrimą, o paskui turėtų būti teikiama būtina pagalba minėtųjų trijų valstybių ekonomikai atkurti; |
| --- | --- |

8.

mano, kad nebesant poreikio teikti neatidėliotiną pagalbą Europos Sąjunga visų pirma turėtų teikti ilgalaikę pagalbą vystymuisi, kuri turėtų apimti investicijas į sveikatos priežiūros sektorių, kad būtų skatinamas atsparumas, ypač atsižvelgiant į sveikatos priežiūros sistemų organizavimą ir valdymą, sveikatos būklės stebėseną ir informavimą apie ją, vaistų tiekimo sistemas, vidaus valdymą ir valstybės kūrimą, o paskui turėtų būti teikiama būtina pagalba minėtųjų trijų valstybių ekonomikai atkurti;

| 9. | ragina valdžios institucijas atsižvelgti į įgytą patirtį, susijusią su stigmatizavimo reiškiniu, ir remtis tokia patirtimi per panašias humanitarines krizes, kurios gali kilti; |
| --- | --- |

9.

ragina valdžios institucijas atsižvelgti į įgytą patirtį, susijusią su stigmatizavimo reiškiniu, ir remtis tokia patirtimi per panašias humanitarines krizes, kurios gali kilti;

| 10. | primena, kad svarbu užkirsti kelią konfliktams, kadangi konfliktai ir nestabilumas daro labai neigiamą poveikį sveikatos sistemoms; |
| --- | --- |

10.

primena, kad svarbu užkirsti kelią konfliktams, kadangi konfliktai ir nestabilumas daro labai neigiamą poveikį sveikatos sistemoms;

| 11. | ragina sukurti nuolatinę Europos greitojo reagavimo grupę, sudarytą iš ekspertų, paramos laboratorijoms grupių ir epidemiologų, ir logistikos infrastruktūrą, įskaitant mobilias laboratorijas, kurią būtų galima perkelti per kuo trumpesnį laiką; ypač atkreipia dėmesį į pridėtinę vertę, kurią ES galėtų suteikti tikrinimo prie sausumos ir jūros sienų srityje, ir į tai, kad ES galėtų pasinaudoti jai naudinga JAV sveikatos priežiūros institucijų sukaupta kompetencija atliekant patikrinimus oro uostuose; |
| --- | --- |

11.

ragina sukurti nuolatinę Europos greitojo reagavimo grupę, sudarytą iš ekspertų, paramos laboratorijoms grupių ir epidemiologų, ir logistikos infrastruktūrą, įskaitant mobilias laboratorijas, kurią būtų galima perkelti per kuo trumpesnį laiką; ypač atkreipia dėmesį į pridėtinę vertę, kurią ES galėtų suteikti tikrinimo prie sausumos ir jūros sienų srityje, ir į tai, kad ES galėtų pasinaudoti jai naudinga JAV sveikatos priežiūros institucijų sukaupta kompetencija atliekant patikrinimus oro uostuose;

| 12. | taip pat ragina ES remti stebėjimo punktų tinklo besivystančiose šalyse steigimą, kad būtų galima kuo anksčiau nustatyti naujus infekcinių ligų, kurios gali išsivystyti į pandemijas, atvejus siekiant tose šalyse sukurti kontrolinį tinklą; |
| --- | --- |

12.

taip pat ragina ES remti stebėjimo punktų tinklo besivystančiose šalyse steigimą, kad būtų galima kuo anksčiau nustatyti naujus infekcinių ligų, kurios gali išsivystyti į pandemijas, atvejus siekiant tose šalyse sukurti kontrolinį tinklą;

| 13. | pripažįsta, kad reikia remti ES bei jos valstybių narių ir besivystančiųjų šalių, ypač Vakarų Afrikos šalių, bendradarbiavimą mokant medicinos darbuotojus; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad reikia remti ES bei jos valstybių narių ir besivystančiųjų šalių, ypač Vakarų Afrikos šalių, bendradarbiavimą mokant medicinos darbuotojus;

| 14. | pabrėžia, kad svarbu gerinti apsaugos ir skubios evakuacijos sistemas, skirtas tarptautiniams sveikatos priežiūros darbuotojams; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu gerinti apsaugos ir skubios evakuacijos sistemas, skirtas tarptautiniams sveikatos priežiūros darbuotojams;

| 15. | apgailestauja dėl to, kad praeityje vykdyti koregavimai ir reformos, taip pat šališka vystymosi politika paskatino sveikatos sistemų neveiksmingumą; ragina Komisiją padėti šioms trims šalims plėtoti savo visuomenės sveikatos sistemas, kad jos galėtų tenkinti pagrindinius sveikatos priežiūros poreikius, ir sukurti infrastruktūrą, kurios reikia norint visiems savo piliečiams užtikrinti galimybes naudotis visuomenės sveikatos priežiūros paslaugomis; visų pirma mano, kad kuriant atsparią ilgalaikę sveikatos priežiūros sistemą reikia, be kita ko, i) investuoti išteklius į pagrindines visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas, ii) užtikrinti saugią ir kokybišką sveikatos priežiūrą didinant išteklius, skirtus sveikatos priežiūros darbuotojams mokyti, jiems vadovauti ir tinkamai atlyginti, suteikiant galimybes gauti saugių vaistų, iii) įtraukti vietos suinteresuotuosius subjektus ir bendruomenes į reagavimo į krizes veiksmus ir vystymosi planavimą; ragina tarptautinius paramos teikėjus padidinti oficialią pagalbą vystymuisi (OPV) minėtoms šalims, naudojant šalims skirtas sistemas, pvz., paramą biudžetui; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis, PSO, Pasaulio banku ir kitais rėmėjais, parengti suderintus poreikiais pagrįstus sveikatos priežiūros planus ir stebėsenos procedūras; |
| --- | --- |

15.

apgailestauja dėl to, kad praeityje vykdyti koregavimai ir reformos, taip pat šališka vystymosi politika paskatino sveikatos sistemų neveiksmingumą; ragina Komisiją padėti šioms trims šalims plėtoti savo visuomenės sveikatos sistemas, kad jos galėtų tenkinti pagrindinius sveikatos priežiūros poreikius, ir sukurti infrastruktūrą, kurios reikia norint visiems savo piliečiams užtikrinti galimybes naudotis visuomenės sveikatos priežiūros paslaugomis; visų pirma mano, kad kuriant atsparią ilgalaikę sveikatos priežiūros sistemą reikia, be kita ko, i) investuoti išteklius į pagrindines visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas, ii) užtikrinti saugią ir kokybišką sveikatos priežiūrą didinant išteklius, skirtus sveikatos priežiūros darbuotojams mokyti, jiems vadovauti ir tinkamai atlyginti, suteikiant galimybes gauti saugių vaistų, iii) įtraukti vietos suinteresuotuosius subjektus ir bendruomenes į reagavimo į krizes veiksmus ir vystymosi planavimą; ragina tarptautinius paramos teikėjus padidinti oficialią pagalbą vystymuisi (OPV) minėtoms šalims, naudojant šalims skirtas sistemas, pvz., paramą biudžetui; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis, PSO, Pasaulio banku ir kitais rėmėjais, parengti suderintus poreikiais pagrįstus sveikatos priežiūros planus ir stebėsenos procedūras;

| 16. | pabrėžia, kad tokiomis priemonėmis turėtų būti šalinamos pagrindinės atstovavimo moterims, prieigos prie sveikatos priežiūros ir paslaugų spragos ir sprendžiamas pragyvenimo šaltinių praradimo klausimas; ypač pabrėžia, kad reikia teikti kokybiškas pagrindines ir sveikatos priežiūros paslaugas, ypač motinystės priežiūros, akušerines ir ginekologines paslaugas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad tokiomis priemonėmis turėtų būti šalinamos pagrindinės atstovavimo moterims, prieigos prie sveikatos priežiūros ir paslaugų spragos ir sprendžiamas pragyvenimo šaltinių praradimo klausimas; ypač pabrėžia, kad reikia teikti kokybiškas pagrindines ir sveikatos priežiūros paslaugas, ypač motinystės priežiūros, akušerines ir ginekologines paslaugas;

| 17. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos uždavinius (COM(2010)0128) ir jame išdėstytą visa apimantį požiūrį į visapusiškas sveikatos priežiūros sistemas, pateiktą horizontalųjį požiūrį ir pastangas užtikrinti visuotinę sveikatos apsaugą; ragina Komisiją peržiūrėti šį komunikatą remiantis naujomis įžvalgomis, įgytomis per Ebolos viruso krizę, kartu toliau laikytis visapusiško ir horizontalaus požiūrio, ir laiku pristatyti veiksmų programą bei ją įgyvendinti; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos uždavinius (COM(2010)0128) ir jame išdėstytą visa apimantį požiūrį į visapusiškas sveikatos priežiūros sistemas, pateiktą horizontalųjį požiūrį ir pastangas užtikrinti visuotinę sveikatos apsaugą; ragina Komisiją peržiūrėti šį komunikatą remiantis naujomis įžvalgomis, įgytomis per Ebolos viruso krizę, kartu toliau laikytis visapusiško ir horizontalaus požiūrio, ir laiku pristatyti veiksmų programą bei ją įgyvendinti;

| 18. | apskritai pabrėžia, kad besivystančios šalys turėtų savo biudžetuose numatyti prioritetą steigti patikimas ir atsparias valstybines socialinės apsaugos ir visuomenės sveikatos sistemas, pastatyti pakankamai gerai įrengtų tvarių sveikatos apsaugos infrastruktūrų (įskaitant laboratorijas, vandens ir sanitarijos įrenginius) ir teikti aukštos kokybės pagrindines paslaugas bei sveikatos priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad reikia užtikrinti pakankamai sveikatos priežiūros darbuotojų tam tikram gyventojų skaičiui, ir ragina nuo epidemijos nukentėjusių šalių vyriausybes užtikrinti, kad sveikatos priežiūros darbuotojams būtų mokamas atlyginimas ir kad sveikatos priežiūrai skirtos lėšų pasiektų žmones; vis dėlto pripažįsta, kad sveikatos apsaugos sistema negali pati viena įveikti tokių krizių, kaip dabartinė, ir kad siekiant ištaisyti didžiausius visų pagrindinių paslaugų trūkumus reikia laikytis visapusiško požiūrio, pagal kurį būtų įtraukti įvairūs sektoriai, pvz., švietimo ir mokymo, sanitarijos, pagalbos maistu ir geriamojo vandens sektoriai; kartu pabrėžia, kad ekonomikos atsigavimui taip pat labai svarbus švietimas, nepamirštant kultūrinių aspektų ir įsitikinimų; |
| --- | --- |

18.

apskritai pabrėžia, kad besivystančios šalys turėtų savo biudžetuose numatyti prioritetą steigti patikimas ir atsparias valstybines socialinės apsaugos ir visuomenės sveikatos sistemas, pastatyti pakankamai gerai įrengtų tvarių sveikatos apsaugos infrastruktūrų (įskaitant laboratorijas, vandens ir sanitarijos įrenginius) ir teikti aukštos kokybės pagrindines paslaugas bei sveikatos priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad reikia užtikrinti pakankamai sveikatos priežiūros darbuotojų tam tikram gyventojų skaičiui, ir ragina nuo epidemijos nukentėjusių šalių vyriausybes užtikrinti, kad sveikatos priežiūros darbuotojams būtų mokamas atlyginimas ir kad sveikatos priežiūrai skirtos lėšų pasiektų žmones; vis dėlto pripažįsta, kad sveikatos apsaugos sistema negali pati viena įveikti tokių krizių, kaip dabartinė, ir kad siekiant ištaisyti didžiausius visų pagrindinių paslaugų trūkumus reikia laikytis visapusiško požiūrio, pagal kurį būtų įtraukti įvairūs sektoriai, pvz., švietimo ir mokymo, sanitarijos, pagalbos maistu ir geriamojo vandens sektoriai; kartu pabrėžia, kad ekonomikos atsigavimui taip pat labai svarbus švietimas, nepamirštant kultūrinių aspektų ir įsitikinimų;

| 19. | nurodo, kad investicijos į sveikatos sektorių yra svarbus ekonomikos vystymosi veiksnys ir padeda mažinti skurdą besivystančiose šalyse; palankiai vertina tai, kad į pasiūlymą dėl būsimų darnaus vystymosi tikslų (TVT) įtrauktas 3-iasis tikslas „Užtikrinti sveiką gyvenimą ir skatinti visų įvairaus amžiaus žmonių gerovę“; |
| --- | --- |

19.

nurodo, kad investicijos į sveikatos sektorių yra svarbus ekonomikos vystymosi veiksnys ir padeda mažinti skurdą besivystančiose šalyse; palankiai vertina tai, kad į pasiūlymą dėl būsimų darnaus vystymosi tikslų (TVT) įtrauktas 3-iasis tikslas „Užtikrinti sveiką gyvenimą ir skatinti visų įvairaus amžiaus žmonių gerovę“;

| 20. | pabrėžia, kad norint kurti atsparias ir visapusiškas sveikatos priežiūros sistemas būtina ilgalaikiuose išlaidų planuose numatyti pakankamą kvalifikuotų sveikatos priežiūros darbuotojų skaičių, galimybes gauti pakankamai medicinos priemonių ir patikimas sveikatos srities informacines sistemas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad norint kurti atsparias ir visapusiškas sveikatos priežiūros sistemas būtina ilgalaikiuose išlaidų planuose numatyti pakankamą kvalifikuotų sveikatos priežiūros darbuotojų skaičių, galimybes gauti pakankamai medicinos priemonių ir patikimas sveikatos srities informacines sistemas;

| 21. | ragina Vakarų Afrikoje sustiprinti mokslinių tyrimų infrastruktūrą sukuriant regioninį visuomenės infekcinių ligų mokslinių tyrimų centrą ir pradėti aukštųjų mokyklų bendradarbiavimą, kuriame dalyvautų ES ir jos valstybės narės; |
| --- | --- |

21.

ragina Vakarų Afrikoje sustiprinti mokslinių tyrimų infrastruktūrą sukuriant regioninį visuomenės infekcinių ligų mokslinių tyrimų centrą ir pradėti aukštųjų mokyklų bendradarbiavimą, kuriame dalyvautų ES ir jos valstybės narės;

| 22. | pabrėžia, kad reikia kovoti su socialine nelygybe siekiant sukurti atsparią tvarią visuomenės sveikatos sistemą; taigi pritaria tam, kad būtų užtikrinta valstybės finansuojama visuotinė sveikatos apsauga, kai paslaugos jų teikimo vietoje teikiamos nemokamai, ir ragina Komisiją kartu su šalimis partnerėmis ir kitais paramos teikėjais kaip galima greičiau pateikti programą, pagal kurią būtų diegiama visuotinė sveikatos apsauga, užtikrinant atsakomybės už riziką sveikatai pasidalijimą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad reikia kovoti su socialine nelygybe siekiant sukurti atsparią tvarią visuomenės sveikatos sistemą; taigi pritaria tam, kad būtų užtikrinta valstybės finansuojama visuotinė sveikatos apsauga, kai paslaugos jų teikimo vietoje teikiamos nemokamai, ir ragina Komisiją kartu su šalimis partnerėmis ir kitais paramos teikėjais kaip galima greičiau pateikti programą, pagal kurią būtų diegiama visuotinė sveikatos apsauga, užtikrinant atsakomybės už riziką sveikatai pasidalijimą;

| 23. | ragina visas šalis įsipareigoti siekti visuotinės sveikatos apsaugos ir parengti planą, kuriame būtų numatyti vidaus ištekliai ir tarptautinio finansavimo galimybės, kuriais remiantis būtų galima šį tikslą pasiekti; pritaria tikslui visose šalyse padidinti sveikatos priežiūros išlaidas iki ne mažiau kaip 86 JAV dolerių už vieno asmens pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

23.

ragina visas šalis įsipareigoti siekti visuotinės sveikatos apsaugos ir parengti planą, kuriame būtų numatyti vidaus ištekliai ir tarptautinio finansavimo galimybės, kuriais remiantis būtų galima šį tikslą pasiekti; pritaria tikslui visose šalyse padidinti sveikatos priežiūros išlaidas iki ne mažiau kaip 86 JAV dolerių už vieno asmens pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas;

| 24. | teigiamai vertina 2015 m. kovo 3 d. surengtą ES globojamą ES ir pagrindinių partnerių aukšto lygio tarptautinę konferenciją Ebolos klausimu, kurioje buvo siekiama įvertinti nukentėjusioms šalims padarytą poveikį, siekiant užtikrinti, kad pagalba vystymuisi būtų paremta humanitariniais veiksmais; |
| --- | --- |

24.

teigiamai vertina 2015 m. kovo 3 d. surengtą ES globojamą ES ir pagrindinių partnerių aukšto lygio tarptautinę konferenciją Ebolos klausimu, kurioje buvo siekiama įvertinti nukentėjusioms šalims padarytą poveikį, siekiant užtikrinti, kad pagalba vystymuisi būtų paremta humanitariniais veiksmais;

| 25. | pritaria minčiai parengti „Maršalo planą“ siekiant atgaivinti šių šalių ekonomiką; siūlo teikti techninę pagalbą administracijoms siekiant stiprinti jų pajėgumus ir užtikrinti, kad lėšos pasiektų žmones ir nebūtų prarandamos dėl korupcijos ar kitų tikslų; |
| --- | --- |

25.

pritaria minčiai parengti „Maršalo planą“ siekiant atgaivinti šių šalių ekonomiką; siūlo teikti techninę pagalbą administracijoms siekiant stiprinti jų pajėgumus ir užtikrinti, kad lėšos pasiektų žmones ir nebūtų prarandamos dėl korupcijos ar kitų tikslų;

| 26. | palankiai vertina tarptautines pastangas sumažinti nuo Ebolos viruso nukentėjusių šalių tarptautinius įsiskolinimus; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina tarptautines pastangas sumažinti nuo Ebolos viruso nukentėjusių šalių tarptautinius įsiskolinimus;

| 27. | mano, kad ES ir krizės ištiktos zonos partnerystė bus veiksminga tik tada, jei Liberija, Gvinėja ir Siera Leonė pajėgs kiek įmanoma greičiau pasirūpinti savo pačių vystymusi; |
| --- | --- |

27.

mano, kad ES ir krizės ištiktos zonos partnerystė bus veiksminga tik tada, jei Liberija, Gvinėja ir Siera Leonė pajėgs kiek įmanoma greičiau pasirūpinti savo pačių vystymusi;

| 28. | mano, kad reikėtų peržiūrėti 11-ojo Europos plėtros fondo programavimą siekiant užtikrinti, kad investicijos į sveikatos apsaugą ir gerą valdymą taptų prioritetinėmis visų šalių, kurių viešoji infrastruktūra nėra stipri, sritimis; yra susirūpinęs dėl to, kad Liberijos ir Siera Leonės nacionalinėse orientacinėse programose sveikatos priežiūra, vandens tiekimas ir sanitarija nenurodyti kaip svarbiausi sektoriai; ragina Komisiją sukurti mechanizmus, skirtus pagalbai atidžiau stebėti; |
| --- | --- |

28.

mano, kad reikėtų peržiūrėti 11-ojo Europos plėtros fondo programavimą siekiant užtikrinti, kad investicijos į sveikatos apsaugą ir gerą valdymą taptų prioritetinėmis visų šalių, kurių viešoji infrastruktūra nėra stipri, sritimis; yra susirūpinęs dėl to, kad Liberijos ir Siera Leonės nacionalinėse orientacinėse programose sveikatos priežiūra, vandens tiekimas ir sanitarija nenurodyti kaip svarbiausi sektoriai; ragina Komisiją sukurti mechanizmus, skirtus pagalbai atidžiau stebėti;

| 29. | mano, kad atliekant daugiametės finansinės programos vidurio laikotarpio peržiūrą nebebus galima ignoruoti rizikos, kurią kelia struktūrinis nepakankamas ES humanitarinės veiklos finansavimas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad atliekant daugiametės finansinės programos vidurio laikotarpio peržiūrą nebebus galima ignoruoti rizikos, kurią kelia struktūrinis nepakankamas ES humanitarinės veiklos finansavimas;

| 30. | sveikina humanitarinės pagalbos teikėjus ir vietos medicinos darbuotojus, kurie, rizikuodami savo gyvybe, siekė įveikti šią didžiulę sveikatos krizę; |
| --- | --- |

30.

sveikina humanitarinės pagalbos teikėjus ir vietos medicinos darbuotojus, kurie, rizikuodami savo gyvybe, siekė įveikti šią didžiulę sveikatos krizę;

| 31. | didžiuojasi Jungtinių Tautų reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misijos (UNMEER), organizacijų partnerių ir nevyriausybinių humanitarinių organizacijų, pvz., „Gydytojai be sienų“, Tarptautinės Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacijos ir kt. darbu, kurį jie atliko minėtose šalyse ir labai palankiai vertina jų milžinišką įnašą ir pagalbą suvaldant šį protrūkį; apgailestauja dėl tų atvejų, kai medicinos personalas ir kiti darbuotojai, kovoję su Ebolos protrūkiu, buvo netinkamai gydomi jiems grįžus iš Afrikos; |
| --- | --- |

31.

didžiuojasi Jungtinių Tautų reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misijos (UNMEER), organizacijų partnerių ir nevyriausybinių humanitarinių organizacijų, pvz., „Gydytojai be sienų“, Tarptautinės Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacijos ir kt. darbu, kurį jie atliko minėtose šalyse ir labai palankiai vertina jų milžinišką įnašą ir pagalbą suvaldant šį protrūkį; apgailestauja dėl tų atvejų, kai medicinos personalas ir kiti darbuotojai, kovoję su Ebolos protrūkiu, buvo netinkamai gydomi jiems grįžus iš Afrikos;

| 32. | mano, kad galimybė įsigyti vaistų iš esmės turėtų priklausyti nebe nuo pacientų perkamosios galios, o nuo jų poreikių, ir kad vien rinkos veiksniai neturėtų lemti, kokius vaistus gaminti; |
| --- | --- |

32.

mano, kad galimybė įsigyti vaistų iš esmės turėtų priklausyti nebe nuo pacientų perkamosios galios, o nuo jų poreikių, ir kad vien rinkos veiksniai neturėtų lemti, kokius vaistus gaminti;

| 33. | ragina ES ir jos valstybes nares laikytis ES politikos suderinamumo vystymosi labui principo, nustatyto SESV 208 straipsnyje, ir skatinti sąžiningą ir lygiateisę tarptautinę prekybą, medicinos mokslinius tyrimus ir inovacijų politiką ir taip puoselėti visuotinę prieigą prie vaistų ir sudaryti jai palankesnes sąlygas; |
| --- | --- |

33.

ragina ES ir jos valstybes nares laikytis ES politikos suderinamumo vystymosi labui principo, nustatyto SESV 208 straipsnyje, ir skatinti sąžiningą ir lygiateisę tarptautinę prekybą, medicinos mokslinius tyrimus ir inovacijų politiką ir taip puoselėti visuotinę prieigą prie vaistų ir sudaryti jai palankesnes sąlygas;

| 34. | ragina Komisiją išnagrinėti alternatyvius modelius nei modeliai, paremti patentų monopolijomis, kai kuriami vaistai ir vakcinos, kurie gaminami vykdant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes, pvz., naujoviškų vaistų iniciatyvą, kurios gali užtikrinti pacientų prieigą prie gydymo paslaugų, sveikatos priežiūros paslaugų tvarumą ir veiksmingą reagavimą į tokias krizes, kaip Ebolos viruso sukelta krizė, ar panašias grėsmes; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją išnagrinėti alternatyvius modelius nei modeliai, paremti patentų monopolijomis, kai kuriami vaistai ir vakcinos, kurie gaminami vykdant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes, pvz., naujoviškų vaistų iniciatyvą, kurios gali užtikrinti pacientų prieigą prie gydymo paslaugų, sveikatos priežiūros paslaugų tvarumą ir veiksmingą reagavimą į tokias krizes, kaip Ebolos viruso sukelta krizė, ar panašias grėsmes;

| 35. | pabrėžia, kad svarbu didinti pasaulinius epidemiologijos srities mokslinių tyrimų pajėgumus, plėtojant greituosius tyrimus ir užtikrinant galimybę būti paskiepytiems; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad kovojant su Ebolos virusu buvo sutelkta daug ES mokslinių tyrimų, be kita ko, pagal naujoviškų vaistų iniciatyvą, programą „Horizontas 2020“ ir Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (EBŠPKTS) programą; pabrėžia, kad nors vakcinos yra svarbios, jos tikriausiai netiks siekiant išnaikinti Ebolos virusą, nes jis mutuoja; taigi pabrėžia, kad finansuojant pirmenybė turi būti teikiama visuotinės sveikatos sistemos stiprinimui, higienai, izoliavimui, patikimam ir greitam tyrimų atlikimui atogrąžų sąlygomis ir vaistams nuo viruso ir simptomų, kuriuos jis sukelia; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad svarbu didinti pasaulinius epidemiologijos srities mokslinių tyrimų pajėgumus, plėtojant greituosius tyrimus ir užtikrinant galimybę būti paskiepytiems; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad kovojant su Ebolos virusu buvo sutelkta daug ES mokslinių tyrimų, be kita ko, pagal naujoviškų vaistų iniciatyvą, programą „Horizontas 2020“ ir Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (EBŠPKTS) programą; pabrėžia, kad nors vakcinos yra svarbios, jos tikriausiai netiks siekiant išnaikinti Ebolos virusą, nes jis mutuoja; taigi pabrėžia, kad finansuojant pirmenybė turi būti teikiama visuotinės sveikatos sistemos stiprinimui, higienai, izoliavimui, patikimam ir greitam tyrimų atlikimui atogrąžų sąlygomis ir vaistams nuo viruso ir simptomų, kuriuos jis sukelia;

| 36. | ragina visas suinteresuotąsias šalis visuomenėje propaguoti sveikatos srities mokymus, sutelkiant dėmesį į tradicinius papročius, kurie yra netinkami kovojant su ligos plitimu tarp gyventojų; |
| --- | --- |

36.

ragina visas suinteresuotąsias šalis visuomenėje propaguoti sveikatos srities mokymus, sutelkiant dėmesį į tradicinius papročius, kurie yra netinkami kovojant su ligos plitimu tarp gyventojų;

| 37. | pabrėžia, kad ES turėtų skatinti veiksmingai ir sąžiningai finansuoti tyrimus, kurie būtų naudingi visų sveikatai ir kuriais būtų užtikrinta, kad inovacijos ir intervencijos priemonės sudarytų galimybes rasti įperkamus ir prieinamus sprendimus; dar kartą pabrėžia, kad ypač reikėtų išnagrinėti modelius, kuriuos taikant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) sąnaudos atsiejamos nuo vaistų kainos, įskaitant technologijų perdavimo besivystančioms šalims galimybes; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad ES turėtų skatinti veiksmingai ir sąžiningai finansuoti tyrimus, kurie būtų naudingi visų sveikatai ir kuriais būtų užtikrinta, kad inovacijos ir intervencijos priemonės sudarytų galimybes rasti įperkamus ir prieinamus sprendimus; dar kartą pabrėžia, kad ypač reikėtų išnagrinėti modelius, kuriuos taikant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) sąnaudos atsiejamos nuo vaistų kainos, įskaitant technologijų perdavimo besivystančioms šalims galimybes;

| 38. | dar kartą tvirtina, kad reikia investuoti į apleistas ligas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją tęsti diskusijas šiuo klausimu ir susitarti dėl plataus masto viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo siekiant sustiprinti nacionalines sveikatos priežiūros sistemas ir palengvinti rezultatų perdavimą suinteresuotiems gyventojams, su sąlyga, kad bus nustatytos apsaugos priemonės, neleidžiančios viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėms daryti žalos pažeidžiamiausiems žmonėms nereguliuojamojoje rinkoje; taigi palankiai vertina tai, kad, siekdama skubiai vykdyti naujų gydymo būdų mokslinius tyrimus, ES pagal programą „Horizontas 2020“ ir naujoviškų vaistų iniciatyvą skyrė 138 mln. EUR projektams, pagal kuriuose plėtojami naujų vakcinų, greitų diagnostinių tyrimų ir gydymo klinikiniai tyrimai; giria Europos farmacijos pramonę, kuri taip pat įsipareigojo skirti nemažai išteklių mokslinių tyrimų veiklai remti; |
| --- | --- |

38.

dar kartą tvirtina, kad reikia investuoti į apleistas ligas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją tęsti diskusijas šiuo klausimu ir susitarti dėl plataus masto viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo siekiant sustiprinti nacionalines sveikatos priežiūros sistemas ir palengvinti rezultatų perdavimą suinteresuotiems gyventojams, su sąlyga, kad bus nustatytos apsaugos priemonės, neleidžiančios viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėms daryti žalos pažeidžiamiausiems žmonėms nereguliuojamojoje rinkoje; taigi palankiai vertina tai, kad, siekdama skubiai vykdyti naujų gydymo būdų mokslinius tyrimus, ES pagal programą „Horizontas 2020“ ir naujoviškų vaistų iniciatyvą skyrė 138 mln. EUR projektams, pagal kuriuose plėtojami naujų vakcinų, greitų diagnostinių tyrimų ir gydymo klinikiniai tyrimai; giria Europos farmacijos pramonę, kuri taip pat įsipareigojo skirti nemažai išteklių mokslinių tyrimų veiklai remti;

| 39. | pabrėžia, kad Ebolos viruso ir kitos epidemijos yra tarpvalstybinės grėsmės, kurias šalinti reikia bendradarbiaujant tarptautiniu mastu; ragina PSO persvarstyti TST siekiant į jas įtraukti tarpusavyje susijusios atsakomybės ir finansinės paramos, naudojamos, be kita ko, ir šalinant pagrindines priežastis, klausimus; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad Ebolos viruso ir kitos epidemijos yra tarpvalstybinės grėsmės, kurias šalinti reikia bendradarbiaujant tarptautiniu mastu; ragina PSO persvarstyti TST siekiant į jas įtraukti tarpusavyje susijusios atsakomybės ir finansinės paramos, naudojamos, be kita ko, ir šalinant pagrindines priežastis, klausimus;

| 40. | atsižvelgiant į paviršutinišką TST įgyvendinimą ir epidemiologinės stebėsenos stoką, palankiai vertina Prancūzijos reagavimo programą „Visuomenės sveikatos institucijų tinklas Vakarų Afrikoje“; |
| --- | --- |

40.

atsižvelgiant į paviršutinišką TST įgyvendinimą ir epidemiologinės stebėsenos stoką, palankiai vertina Prancūzijos reagavimo programą „Visuomenės sveikatos institucijų tinklas Vakarų Afrikoje“;

| 41. | pabrėžia, kad šiuo metu, kai epidemijos protrūkis rimsta, nors pasveikus virusas lieka lytinėse liaukose dar kelis mėnesius, reikia, kad būtų sudarytos galimybės gauti seksualinio konsultavimo ir šeimos planavimo paslaugas, kurios būtų integruotos į sveikatos priežiūros sistemą ir švietimo priemones; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad šiuo metu, kai epidemijos protrūkis rimsta, nors pasveikus virusas lieka lytinėse liaukose dar kelis mėnesius, reikia, kad būtų sudarytos galimybės gauti seksualinio konsultavimo ir šeimos planavimo paslaugas, kurios būtų integruotos į sveikatos priežiūros sistemą ir švietimo priemones;

| 42. | pabrėžia, jog labai tikėtina, kad po epidemijos, kuri suniokojo smulkiuosius ūkininkus, seks maisto krizė; ragina valstybes nares, Komisiją ir tarptautinę bendruomenę investuoti į smulkiųjų ūkininkų ilgalaikį vystymąsi siekiant užtikrinti, kad ateityje nekiltų grėsmė žemės ūkio veiklą vykdantiems namų ūkiams ir Vakarų Afrikos maisto saugumui; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, jog labai tikėtina, kad po epidemijos, kuri suniokojo smulkiuosius ūkininkus, seks maisto krizė; ragina valstybes nares, Komisiją ir tarptautinę bendruomenę investuoti į smulkiųjų ūkininkų ilgalaikį vystymąsi siekiant užtikrinti, kad ateityje nekiltų grėsmė žemės ūkio veiklą vykdantiems namų ūkiams ir Vakarų Afrikos maisto saugumui;

| 43. | ragina savo atsakingą komitetą prieš pateikiant galutinį gerai apibrėžtais kriterijais paremtą vertinimą stebėti krizės valdymo priemones glaudžiai bendradarbiaujant su ES koordinatoriumi Ebolos viruso klausimu ir Parlamento misijai grįžus iš Siera Leonės; |
| --- | --- |

43.

ragina savo atsakingą komitetą prieš pateikiant galutinį gerai apibrėžtais kriterijais paremtą vertinimą stebėti krizės valdymo priemones glaudžiai bendradarbiaujant su ES koordinatoriumi Ebolos viruso klausimu ir Parlamento misijai grįžus iš Siera Leonės;

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos valstybių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui ir Pasaulio sveikatos organizacijai. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos valstybių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui ir Pasaulio sveikatos organizacijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0026.

(2)  Pavyzdžiui, paprotį drausti deginti mirusiųjų kūnus;

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Išmetamųjų teršalų matavimai automobilių sektoriuje

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl išmetamų teršalų matavimų automobilių sektoriuje (O-000113/2015 – B8-0764/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl išmetamų teršalų matavimų automobilių sektoriuje (O-000113/2015 – B8-0764/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB, nustatančią motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB, nustatančią motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 333/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 333/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Jungtinių Amerikos Valstijų Aplinkos apsaugos agentūra (angl. EPA) ir Kalifornijos oro išteklių valdyba (angl. CARB) 2015 m. rugsėjo 18 d. paskelbė pranešimą apie taršos taisyklių, taikomų įmonėms „Volkswagen AG“, „Audi AG“ ir „Volkswagen Group of America“ (bendrai žinomų kaip „VW“) pažeidimą; kadangi buvo pradėtas tyrimas nevyriausybinei organizacijai kartu su universiteto mokslininkais atlikus mokslinį tyrimą dėl dyzelinių transporto priemonių išmetamo azoto oksidų (NOx) kiekio ir šio mokslinio tyrimo rezultatai 2014 m. gegužės mėn. buvo pateikti EPA ir CARB; |
| --- | --- |

A.

kadangi Jungtinių Amerikos Valstijų Aplinkos apsaugos agentūra (angl. EPA) ir Kalifornijos oro išteklių valdyba (angl. CARB) 2015 m. rugsėjo 18 d. paskelbė pranešimą apie taršos taisyklių, taikomų įmonėms „Volkswagen AG“, „Audi AG“ ir „Volkswagen Group of America“ (bendrai žinomų kaip „VW“) pažeidimą; kadangi buvo pradėtas tyrimas nevyriausybinei organizacijai kartu su universiteto mokslininkais atlikus mokslinį tyrimą dėl dyzelinių transporto priemonių išmetamo azoto oksidų (NOx) kiekio ir šio mokslinio tyrimo rezultatai 2014 m. gegužės mėn. buvo pateikti EPA ir CARB;

| B. | kadangi dėl oro taršos ES kasmet pirma laiko miršta daugiau kaip 430 000 žmonių ir su taršos poveikiu sveikatai susijusios išlaidos siekia apie 940 mlrd. EUR per metus; kadangi NOx yra pagrindinis oro teršalas, nes, be kita ko, jis sukelia plaučių vėžį, astmą ir daugelį kvėpavimo ligų, taip pat dėl jo blogėja aplinkos būklė, pvz., vyksta eutrofikacija ir rūgštėjimas; kadangi pagrindinis NOx šaltinis Europos miestuose yra dyzelinių transporto priemonių išmetamosios dujos; kadangi beveik trečdalis ES miestų gyventojų toliau susiduria su ES nustatytas ribines vertes arba siektinas vertes viršijančia tarša; kadangi transportas tebėra pagrindinė prastos oro kokybės miestuose ir susijusio poveikio sveikatai priežastis; kadangi daugiau kaip 20 valstybių narių šiuo metu nesilaiko ES oro kokybės ribinių verčių, visų pirma, dėl miestų taršos; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl oro taršos ES kasmet pirma laiko miršta daugiau kaip 430 000 žmonių ir su taršos poveikiu sveikatai susijusios išlaidos siekia apie 940 mlrd. EUR per metus; kadangi NOx yra pagrindinis oro teršalas, nes, be kita ko, jis sukelia plaučių vėžį, astmą ir daugelį kvėpavimo ligų, taip pat dėl jo blogėja aplinkos būklė, pvz., vyksta eutrofikacija ir rūgštėjimas; kadangi pagrindinis NOx šaltinis Europos miestuose yra dyzelinių transporto priemonių išmetamosios dujos; kadangi beveik trečdalis ES miestų gyventojų toliau susiduria su ES nustatytas ribines vertes arba siektinas vertes viršijančia tarša; kadangi transportas tebėra pagrindinė prastos oro kokybės miestuose ir susijusio poveikio sveikatai priežastis; kadangi daugiau kaip 20 valstybių narių šiuo metu nesilaiko ES oro kokybės ribinių verčių, visų pirma, dėl miestų taršos;

| C. | kadangi nuo 2012 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (angl. IARC) dyzelinių variklių išmetamąsias dujas priskyrė kancerogenams ir rekomendavo, atsižvelgdama į papildomą dyzelino kietųjų dalelių poveikį sveikatai, pasauliniu mastu sumažinti sąlytį su šių išmetamųjų cheminių medžiagų mišiniu; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2012 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (angl. IARC) dyzelinių variklių išmetamąsias dujas priskyrė kancerogenams ir rekomendavo, atsižvelgdama į papildomą dyzelino kietųjų dalelių poveikį sveikatai, pasauliniu mastu sumažinti sąlytį su šių išmetamųjų cheminių medžiagų mišiniu;

| D. | kadangi automobilių sektorius yra vienas iš pagrindinių sektorių, skatinančių augimą ir inovacijas, ir padeda kurti darbo vietas daugelyje valstybių narių; kadangi, jei nebus imtasi ryžtingų veiksmų, dabartinis skandalas gali pakenkti viso sektoriaus reputacijai ir konkurencingumui; |
| --- | --- |

D.

kadangi automobilių sektorius yra vienas iš pagrindinių sektorių, skatinančių augimą ir inovacijas, ir padeda kurti darbo vietas daugelyje valstybių narių; kadangi, jei nebus imtasi ryžtingų veiksmų, dabartinis skandalas gali pakenkti viso sektoriaus reputacijai ir konkurencingumui;

| E. | kadangi mažosios ir vidutinės įmonės dominuoja automobilių atsarginių dalių pramonėje ir 50 proc. prisideda prie šio sektoriaus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros; kadangi stiprią daugelio Europos regionų ekonomiką lemia automobilių ir automobilių atsarginių dalių pramonė; |
| --- | --- |

E.

kadangi mažosios ir vidutinės įmonės dominuoja automobilių atsarginių dalių pramonėje ir 50 proc. prisideda prie šio sektoriaus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros; kadangi stiprią daugelio Europos regionų ekonomiką lemia automobilių ir automobilių atsarginių dalių pramonė;

| F. | kadangi sąžininga konkurencija, įskaitant konkurenciją tarp automobilių gamintojų, reiškia, kad klientas turi galimybę rinktis produktą, atsižvelgdamas į išsamiai ir nešališkai pateiktas technines charakteristikas; |
| --- | --- |

F.

kadangi sąžininga konkurencija, įskaitant konkurenciją tarp automobilių gamintojų, reiškia, kad klientas turi galimybę rinktis produktą, atsižvelgdamas į išsamiai ir nešališkai pateiktas technines charakteristikas;

| G. | kadangi ES dėjo daug pastangų siekdama pašalinti ekonomikos krizės poveikį automobilių pramonei, panaudodama turimas valstybės pagalbos priemones; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES dėjo daug pastangų siekdama pašalinti ekonomikos krizės poveikį automobilių pramonei, panaudodama turimas valstybės pagalbos priemones;

| H. | kadangi Reglamente dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų transporto priemonių (Reglamentas (EB) Nr. 715/2007, dėl kurio 2006 m. gruodžio mėn. susitarė Europos Parlamentas ir Taryba), kuriame nustatyti Euro 5 ir Euro 6 išmetamųjų teršalų standartai, yra įtvirtintas reikalavimas gamintojams įrengti savo transporto priemones taip, kad „įprastai naudojama“ transporto priemonė atitiktų reikalavimus dėl išmetamųjų teršalų (5 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

H.

kadangi Reglamente dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų transporto priemonių (Reglamentas (EB) Nr. 715/2007, dėl kurio 2006 m. gruodžio mėn. susitarė Europos Parlamentas ir Taryba), kuriame nustatyti Euro 5 ir Euro 6 išmetamųjų teršalų standartai, yra įtvirtintas reikalavimas gamintojams įrengti savo transporto priemones taip, kad „įprastai naudojama“ transporto priemonė atitiktų reikalavimus dėl išmetamųjų teršalų (5 straipsnio 1 dalis);

| I. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 715/2007 (5 straipsnio 2 dalis) aiškiai uždraudžiama naudoti valdiklius, kurie apibrėžiami kaip „bet kokia sudedamoji konstrukcijos dalis, registruojanti temperatūrą, transporto priemonės greitį, variklio sukimosi dažnį (min –1), perdavimo mechanizmo veikimą, slėgį kolektoriuje prieš droselinę sklendę arba bet kokį kitą parametrą, kad galėtų įjungti kiekvieną išmetamų teršalų kontrolės sistemos sudedamąją dalį, kuri, esant įprastoms ir pagrįstai numatytinoms transporto priemonės veikimo ir eksploatavimo sąlygoms, mažina išmetamų teršalų kontrolės sistemos veiksmingumą, arba tolygiai keisti jos veikimo parametrus, sulėtinti tos dalies veikimą ar ją išjungti“; kadangi valstybės narės įpareigotos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio draudimo; kadangi reglamente Komisija aiškiai raginama pradėti taikyti testus ir priimti priemones, susijusias su valdiklių naudojimu; |
| --- | --- |

I.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 715/2007 (5 straipsnio 2 dalis) aiškiai uždraudžiama naudoti valdiklius, kurie apibrėžiami kaip „bet kokia sudedamoji konstrukcijos dalis, registruojanti temperatūrą, transporto priemonės greitį, variklio sukimosi dažnį (min –1), perdavimo mechanizmo veikimą, slėgį kolektoriuje prieš droselinę sklendę arba bet kokį kitą parametrą, kad galėtų įjungti kiekvieną išmetamų teršalų kontrolės sistemos sudedamąją dalį, kuri, esant įprastoms ir pagrįstai numatytinoms transporto priemonės veikimo ir eksploatavimo sąlygoms, mažina išmetamų teršalų kontrolės sistemos veiksmingumą, arba tolygiai keisti jos veikimo parametrus, sulėtinti tos dalies veikimą ar ją išjungti“; kadangi valstybės narės įpareigotos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio draudimo; kadangi reglamente Komisija aiškiai raginama pradėti taikyti testus ir priimti priemones, susijusias su valdiklių naudojimu;

| J. | kadangi pagal Direktyvą dėl vartojimo prekių pardavimo ir susijusių garantijų tam tikrų aspektų (1999/44/EB) vartotojai turi teisę į mažiausiai dvejų metų garantijos laikotarpį nuo produkto įsigijimo dienos ir kadangi pardavėjas privalo vartotojui pateikti prekes, kurios atitinka pardavimo sutartį; kadangi, jei nėra minėtos atitikties, vartotojas turi teisę į nemokamą remontą arba prekės pakeitimą kita, arba į kainos sumažinimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal Direktyvą dėl vartojimo prekių pardavimo ir susijusių garantijų tam tikrų aspektų (1999/44/EB) vartotojai turi teisę į mažiausiai dvejų metų garantijos laikotarpį nuo produkto įsigijimo dienos ir kadangi pardavėjas privalo vartotojui pateikti prekes, kurios atitinka pardavimo sutartį; kadangi, jei nėra minėtos atitikties, vartotojas turi teisę į nemokamą remontą arba prekės pakeitimą kita, arba į kainos sumažinimą;

| K. | kadangi Vartotojų teisių direktyvoje (2011/83/ES) reikalaujama pateikti informaciją apie pagrindines produkto savybes prieš sudarant sutartis prekybos vietoje, ne prekybai skirtose patalpose ar nuotolines sutartis ir reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles dėl veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių sankcijų, jei nesilaikoma šios direktyvos nuostatų; |
| --- | --- |

K.

kadangi Vartotojų teisių direktyvoje (2011/83/ES) reikalaujama pateikti informaciją apie pagrindines produkto savybes prieš sudarant sutartis prekybos vietoje, ne prekybai skirtose patalpose ar nuotolines sutartis ir reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles dėl veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių sankcijų, jei nesilaikoma šios direktyvos nuostatų;

| L. | kadangi Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvoje (2005/29/EB) visų pirma draudžiama bet kokia veikla, kuri „iš esmės iškreipia arba gali iš esmės iškreipti vidutinio vartotojo, kurį produktas pasiekia arba kuriam yra skirtas, [...] ekonominį elgesį siūlomo produkto atžvilgiu“, numatyta, kad komercinė veikla, kuri visomis aplinkybėmis laikoma nesąžininga, apima „tvirtinimą, kad viešoji arba privati įstaiga prekybininką (įskaitant jo vykdomą komercinę veiklą) arba gaminį patvirtino, pritarė ar suteikė leidimą jo gamybai (veiklai), jei tai iš tiesų nebuvo padaryta, arba tokį tvirtinimą nesilaikant tvirtinimo, pritarimo gamybai ar leidimo suteikimo sąlygų“, ir reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvoje (2005/29/EB) visų pirma draudžiama bet kokia veikla, kuri „iš esmės iškreipia arba gali iš esmės iškreipti vidutinio vartotojo, kurį produktas pasiekia arba kuriam yra skirtas, [...] ekonominį elgesį siūlomo produkto atžvilgiu“, numatyta, kad komercinė veikla, kuri visomis aplinkybėmis laikoma nesąžininga, apima „tvirtinimą, kad viešoji arba privati įstaiga prekybininką (įskaitant jo vykdomą komercinę veiklą) arba gaminį patvirtino, pritarė ar suteikė leidimą jo gamybai (veiklai), jei tai iš tiesų nebuvo padaryta, arba tokį tvirtinimą nesilaikant tvirtinimo, pritarimo gamybai ar leidimo suteikimo sąlygų“, ir reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas;

| M. | kadangi dyzelinėms transporto priemonėms nustatyta Euro 5 NOx ribinė vertė yra 180 mg/km, kuri taikoma transporto priemonių tipams, patvirtintiems laikotarpiu nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 1 d., ir visoms transporto priemonėms, parduotoms laikotarpiu nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2015 m. rugsėjo 1 d., ir kadangi atitinkama Euro 6 vertė yra 80 mg, taikoma naujiems tipams nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. ir visoms transporto priemonėms, parduotoms nuo 2015 m. rugsėjo 1 d.; kadangi Euro 6 transporto priemonėms, užregistruotoms iki nustatant standartą kaip teisinę ribą, buvo daugelyje valstybių narių taikoma mokesčio atskaita; kadangi nepriklausomų tyrimų rezultatai patvirtina, kad faktinis transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis jas įprastai naudojant smarkiai skiriasi nuo abiejuose standartuose nustatytų ribinių verčių; |
| --- | --- |

M.

kadangi dyzelinėms transporto priemonėms nustatyta Euro 5 NOx ribinė vertė yra 180 mg/km, kuri taikoma transporto priemonių tipams, patvirtintiems laikotarpiu nuo 2009 m. rugsėjo 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 1 d., ir visoms transporto priemonėms, parduotoms laikotarpiu nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2015 m. rugsėjo 1 d., ir kadangi atitinkama Euro 6 vertė yra 80 mg, taikoma naujiems tipams nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. ir visoms transporto priemonėms, parduotoms nuo 2015 m. rugsėjo 1 d.; kadangi Euro 6 transporto priemonėms, užregistruotoms iki nustatant standartą kaip teisinę ribą, buvo daugelyje valstybių narių taikoma mokesčio atskaita; kadangi nepriklausomų tyrimų rezultatai patvirtina, kad faktinis transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis jas įprastai naudojant smarkiai skiriasi nuo abiejuose standartuose nustatytų ribinių verčių;

| N. | kadangi Komisijos Jungtinio tyrimų centro 2011 m. analizėje (6) padaryta išvada, kad dyzelinių transporto priemonių išmetamas NOx kiekis, išmatuotas naudojant nešiojamąsias išmetamųjų teršalų matavimo sistemas, smarkiai viršijo atitinkamas Euro 3–5 išmetamųjų teršalų ribines vertes – nuo 2–4 kartų matuojant vidutinį išmetamą NOx kiekį per visą bandymo kelią iki 14 kartų atskirais bandymų etapais; kadangi kitoje Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje (7), paskelbtoje 2013 m., pateikiama išvada, kad Euro 6 transporto priemonės gali viršyti Euro 5 transporto priemonių išmetamųjų teršalų lygius; kadangi 2014 m. spalio mėn. atliktoje nepriklausomoje analizėje užregistruota, kad vidutiniškai išbandytų dyzelinių transporto priemonių kelyje išmetamas NOx kiekis yra apie 7 kartus didesnis negu Euro 6 standartu nustatytos ribinės vertės; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisijos Jungtinio tyrimų centro 2011 m. analizėje (6) padaryta išvada, kad dyzelinių transporto priemonių išmetamas NOx kiekis, išmatuotas naudojant nešiojamąsias išmetamųjų teršalų matavimo sistemas, smarkiai viršijo atitinkamas Euro 3–5 išmetamųjų teršalų ribines vertes – nuo 2–4 kartų matuojant vidutinį išmetamą NOx kiekį per visą bandymo kelią iki 14 kartų atskirais bandymų etapais; kadangi kitoje Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje (7), paskelbtoje 2013 m., pateikiama išvada, kad Euro 6 transporto priemonės gali viršyti Euro 5 transporto priemonių išmetamųjų teršalų lygius; kadangi 2014 m. spalio mėn. atliktoje nepriklausomoje analizėje užregistruota, kad vidutiniškai išbandytų dyzelinių transporto priemonių kelyje išmetamas NOx kiekis yra apie 7 kartus didesnis negu Euro 6 standartu nustatytos ribinės vertės;

| O. | kadangi įmonė „VW“ pripažino, kad bent 11 mln. dyzelinių transporto priemonių, kurias ji pardavė visame pasaulyje, buvo įdiegti valdikliai; kadangi įmonė „VW“ paskelbė, kad atšauks 8,5 mln. dyzelinių transporto priemonių ES po Vokietijos federalinės automobilių transporto institucijos sprendimo; |
| --- | --- |

O.

kadangi įmonė „VW“ pripažino, kad bent 11 mln. dyzelinių transporto priemonių, kurias ji pardavė visame pasaulyje, buvo įdiegti valdikliai; kadangi įmonė „VW“ paskelbė, kad atšauks 8,5 mln. dyzelinių transporto priemonių ES po Vokietijos federalinės automobilių transporto institucijos sprendimo;

| P. | kadangi šie nurodyti skirtumai, susiję su išmetamaisiais teršalais, susidarė ir dėl netinkamos dabartinės ES taikomos bandymų procedūros, kuri neatspindi įprastinių važiavimo sąlygų, ir dėl valdiklių naudojimo; kadangi yra nepaprastai svarbu, kad transporto priemonių bandymų procedūra būtų patikima ir tvirta, norint pasiekti išmetamųjų teršalų ribines vertes ir sustiprinti visuomenės sveikatos apsaugą ir aplinkos apsaugą ES; |
| --- | --- |

P.

kadangi šie nurodyti skirtumai, susiję su išmetamaisiais teršalais, susidarė ir dėl netinkamos dabartinės ES taikomos bandymų procedūros, kuri neatspindi įprastinių važiavimo sąlygų, ir dėl valdiklių naudojimo; kadangi yra nepaprastai svarbu, kad transporto priemonių bandymų procedūra būtų patikima ir tvirta, norint pasiekti išmetamųjų teršalų ribines vertes ir sustiprinti visuomenės sveikatos apsaugą ir aplinkos apsaugą ES;

| Q. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 715/2007 14 straipsnio 3 dalyje nustatyta prievolė Komisijai tikrinti išmetamiesiems teršalams matuoti taikomus bandymų ciklus ir, nustačius, kad bandymai nebetinkami, pritaikyti juos taip, kad tinkamai atspindėtų realiomis vairavimo kelyje sąlygomis išmetamus teršalus; kadangi bandymai kol kas dar nėra taip pritaikyti; kadangi vis dėlto Komisija šiuo metu rengiasi patvirtinti naują bandymų ciklą, grindžiamą realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekiu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 715/2007 14 straipsnio 3 dalyje nustatyta prievolė Komisijai tikrinti išmetamiesiems teršalams matuoti taikomus bandymų ciklus ir, nustačius, kad bandymai nebetinkami, pritaikyti juos taip, kad tinkamai atspindėtų realiomis vairavimo kelyje sąlygomis išmetamus teršalus; kadangi bandymai kol kas dar nėra taip pritaikyti; kadangi vis dėlto Komisija šiuo metu rengiasi patvirtinti naują bandymų ciklą, grindžiamą realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekiu;

| R. | kadangi gamybos atitikties bandymams ir eksploatacinės atitikties bandymams nebuvo taikomi bendri standartais ES lygiu nepaisant Komisijai suteikto įgaliojimo taikant komiteto procedūrą nustatyti konkrečius reikalavimus tokioms procedūroms; kadangi dėl to gamybos atitikties ir eksploatacinės atitikties reikalavimai apskritai nėra tinkamai vykdomi; kadangi nėra reikalavimo Komisijai, kitoms valstybių narių tipo patvirtinimo institucijoms ar kitiems suinteresuotiesiems subjektams atskleisti informaciją apie kompetentingų tipo patvirtinimo institucijų atliktus bandymus ir jų rezultatus; |
| --- | --- |

R.

kadangi gamybos atitikties bandymams ir eksploatacinės atitikties bandymams nebuvo taikomi bendri standartais ES lygiu nepaisant Komisijai suteikto įgaliojimo taikant komiteto procedūrą nustatyti konkrečius reikalavimus tokioms procedūroms; kadangi dėl to gamybos atitikties ir eksploatacinės atitikties reikalavimai apskritai nėra tinkamai vykdomi; kadangi nėra reikalavimo Komisijai, kitoms valstybių narių tipo patvirtinimo institucijoms ar kitiems suinteresuotiesiems subjektams atskleisti informaciją apie kompetentingų tipo patvirtinimo institucijų atliktus bandymus ir jų rezultatus;

| S. | kadangi pagal dabartinę ES tipo patvirtinimo tvarką Komisija ar kitos valstybių narių valdžios institucijos negali iš naujo įvertinti transporto priemonių tipo patvirtinimo ar atitikties sertifikatų, atšaukti transporto priemonių ar sustabdyti jų pateikimo į rinką, jei jų tipą patvirtino kita valstybė narė; kadangi pagal dabartinę sistemą tipo patvirtinimo institucijų vykdoma bandymų veikla nėra prižiūrima siekiant užtikrinti, kad visos institucijos laikytųsi bendrų ES taisyklių ir neįsitrauktų į nesąžiningą konkurenciją patvirtindamos mažesnius standartus; |
| --- | --- |

S.

kadangi pagal dabartinę ES tipo patvirtinimo tvarką Komisija ar kitos valstybių narių valdžios institucijos negali iš naujo įvertinti transporto priemonių tipo patvirtinimo ar atitikties sertifikatų, atšaukti transporto priemonių ar sustabdyti jų pateikimo į rinką, jei jų tipą patvirtino kita valstybė narė; kadangi pagal dabartinę sistemą tipo patvirtinimo institucijų vykdoma bandymų veikla nėra prižiūrima siekiant užtikrinti, kad visos institucijos laikytųsi bendrų ES taisyklių ir neįsitrauktų į nesąžiningą konkurenciją patvirtindamos mažesnius standartus;

| T. | kadangi šiuo metu Komisija persvarsto tipo patvirtinimo aktą; kadangi šis persvarstymas yra itin svarbus siekiant atkurti vartotojų pasitikėjimą išmetamųjų teršalų ir degalų suvartojimo nustatymo bandymais; |
| --- | --- |

T.

kadangi šiuo metu Komisija persvarsto tipo patvirtinimo aktą; kadangi šis persvarstymas yra itin svarbus siekiant atkurti vartotojų pasitikėjimą išmetamųjų teršalų ir degalų suvartojimo nustatymo bandymais;

| U. | kadangi dabartinės dyzelinu varomų keleivinių automobilių išmetamo NOx kiekio kontrolės sistemos remiasi trimis pagrindinėmis technologijomis: vidiniais variklio pakeitimais, derinamais su išmetamųjų dujų recirkuliacija (EGR), taupaus deginimo NOx adsorberiais (mažos koncentracijos NOx gaudyklės, angl. LNT) ir selektyviąja katalizine redukcija (SCR); kadangi, siekiant laikytis Euro 6 standartu nustatytų ribinių verčių, daugelyje transporto priemonių naudojamos ne mažiau kaip dvi ar trys technologijos; kadangi visas šias technologijas gali išjungti programinės įrangos valdikliai; |
| --- | --- |

U.

kadangi dabartinės dyzelinu varomų keleivinių automobilių išmetamo NOx kiekio kontrolės sistemos remiasi trimis pagrindinėmis technologijomis: vidiniais variklio pakeitimais, derinamais su išmetamųjų dujų recirkuliacija (EGR), taupaus deginimo NOx adsorberiais (mažos koncentracijos NOx gaudyklės, angl. LNT) ir selektyviąja katalizine redukcija (SCR); kadangi, siekiant laikytis Euro 6 standartu nustatytų ribinių verčių, daugelyje transporto priemonių naudojamos ne mažiau kaip dvi ar trys technologijos; kadangi visas šias technologijas gali išjungti programinės įrangos valdikliai;

| V. | kadangi siekiant užtikrinti atitiktį išmetamųjų teršalų standartams iš transporto priemonių, kuriose įrengti valdikliai, jie turi būti pašalinti, turi būti pakeista išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų programinė įranga ir, priklausomai nuo variklio technologijos, atlikti techninės įrangos pakeitimai; kadangi gali būti įmanoma patobulinti transporto priemonėse jau įmontuotų išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų veikimą pašalinant valdiklius, jas perprogramuojant ir perkalibruojant; |
| --- | --- |

V.

kadangi siekiant užtikrinti atitiktį išmetamųjų teršalų standartams iš transporto priemonių, kuriose įrengti valdikliai, jie turi būti pašalinti, turi būti pakeista išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų programinė įranga ir, priklausomai nuo variklio technologijos, atlikti techninės įrangos pakeitimai; kadangi gali būti įmanoma patobulinti transporto priemonėse jau įmontuotų išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų veikimą pašalinant valdiklius, jas perprogramuojant ir perkalibruojant;

| W. | kadangi bandymų rezultatų ir įprastai naudojamų transporto priemonių veikimo rezultatų skirtumai susiję ne tik su NOx, bet ir su kitais teršalais bei CO2; kadangi, nepriklausomų tyrimų duomenimis, keleivinių automobilių išmetamo CO2 oficialaus ir faktinio kiekio Europoje skirtumas 2014 m. buvo 40 proc.; |
| --- | --- |

W.

kadangi bandymų rezultatų ir įprastai naudojamų transporto priemonių veikimo rezultatų skirtumai susiję ne tik su NOx, bet ir su kitais teršalais bei CO2; kadangi, nepriklausomų tyrimų duomenimis, keleivinių automobilių išmetamo CO2 oficialaus ir faktinio kiekio Europoje skirtumas 2014 m. buvo 40 proc.;

| X. | kadangi, norint pereiti prie pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (angl. WLTP), ES reikia gamintojams nustatytas esamo parko vidutines CO2 išmetimo normas pritaikyti prie naujo bandymo; |
| --- | --- |

X.

kadangi, norint pereiti prie pasaulinės suderintos lengvųjų automobilių bandymų procedūros (angl. WLTP), ES reikia gamintojams nustatytas esamo parko vidutines CO2 išmetimo normas pritaikyti prie naujo bandymo;

| 1. | griežtai smerkia bet kokį automobilių gamintojų sukčiavimą ir primygtinai įmones prisiimti visą atsakomybę už savo veiksmus ir vykstant tyrimui visapusiškai bendradarbiauti su valdžios institucijomis; apgailestauja dėl to, kad milijonai vartotojų buvo nuvilti ir suklaidinti neteisingos informacijos apie jų transporto priemonių išmetamus teršalus; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia bet kokį automobilių gamintojų sukčiavimą ir primygtinai įmones prisiimti visą atsakomybę už savo veiksmus ir vykstant tyrimui visapusiškai bendradarbiauti su valdžios institucijomis; apgailestauja dėl to, kad milijonai vartotojų buvo nuvilti ir suklaidinti neteisingos informacijos apie jų transporto priemonių išmetamus teršalus;

| 2. | mano, kad tais atvejais, kai patvirtinta, jog padaryti pažeidimai, vartotojams turi būti aiškiai pranešama apie žalos atlyginimo priemones, šios priemonės turi būti taikomos nedelsiant ir vartotojas dėl to neturi patirti daugiau žalos; |
| --- | --- |

2.

mano, kad tais atvejais, kai patvirtinta, jog padaryti pažeidimai, vartotojams turi būti aiškiai pranešama apie žalos atlyginimo priemones, šios priemonės turi būti taikomos nedelsiant ir vartotojas dėl to neturi patirti daugiau žalos;

| 3. | apgailestauja dėl to, kad pernelyg dideli išmetamųjų teršalų kiekiai sukelia ankstyvas mirtis, kenkia žmogaus sveikatai ir daro žalą aplinkai; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl to, kad pernelyg dideli išmetamųjų teršalų kiekiai sukelia ankstyvas mirtis, kenkia žmogaus sveikatai ir daro žalą aplinkai;

| 4. | mano, kad Komisija ir valstybės narės, imdamosi konkrečių veiksmų, būtinai privalo atkurti vartotojų pasitikėjimą ir dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų deeskaluota situacija; išreiškia savo solidarumą su susijusiais darbuotojais ir yra susirūpinęs dėl poveikio visoje tiekimo grandinėje, ypač poveikio MVĮ, kuriuos šiuo metu nepelnytai susiduria su dėl sukčiavimo kilusiais didžiuliais sunkumais; pabrėžia, kad darbuotojai neturėtų būti tie asmenys, kurie galiausiai padengs manipuliavimo išmetamųjų teršalų matavimu sąnaudas; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Komisija ir valstybės narės, imdamosi konkrečių veiksmų, būtinai privalo atkurti vartotojų pasitikėjimą ir dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų deeskaluota situacija; išreiškia savo solidarumą su susijusiais darbuotojais ir yra susirūpinęs dėl poveikio visoje tiekimo grandinėje, ypač poveikio MVĮ, kuriuos šiuo metu nepelnytai susiduria su dėl sukčiavimo kilusiais didžiuliais sunkumais; pabrėžia, kad darbuotojai neturėtų būti tie asmenys, kurie galiausiai padengs manipuliavimo išmetamųjų teršalų matavimu sąnaudas;

| 5. | pabrėžia, kad prieš svarstydami, ar atleisti darbuotojus, gamintojai turi panaudoti savo nuosavus finansinius išteklius, be kita ko, užuot paskirstę dividendus, pelną panaudodami tam, kad būtų padengta kuo daugiau išlaidų, susidariusių dėl taikytinų teisės aktų pažeidimų; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad prieš svarstydami, ar atleisti darbuotojus, gamintojai turi panaudoti savo nuosavus finansinius išteklius, be kita ko, užuot paskirstę dividendus, pelną panaudodami tam, kad būtų padengta kuo daugiau išlaidų, susidariusių dėl taikytinų teisės aktų pažeidimų;

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl valstybių narių valdžios institucijų ir Komisijos vėlavimo imtis veiksmų gavus įrodymų, kad labai ir nuolat viršijamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, numatytos ES teisės aktuose įprastai naudojamoms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

6.

yra labai susirūpinęs dėl valstybių narių valdžios institucijų ir Komisijos vėlavimo imtis veiksmų gavus įrodymų, kad labai ir nuolat viršijamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, numatytos ES teisės aktuose įprastai naudojamoms transporto priemonėms;

| 7. | primena, kad dyzelinu varomų automobilių išmetamo CO2 kiekis vienam kilometrui yra mažesnis, nei išmetamas benzinu varomų transporto priemonių, ir kad šie automobiliai yra svarbi priemonė, suteikianti gamintojams galimybę įgyvendinti ES 2021 m. automobilių parko vidutinio išmetamo CO2 kiekio tikslus; primena, kad jie ir toliau bus svarbus veiksnys, prisidedantis siekiant tikslų laikotarpiu po 2021 m., tačiau pabrėžia, kad gamintojai turi panaudoti esamas švarias technologijas NOx, kietųjų dalelių ir kitų teršalų kiekiui sumažinti; |
| --- | --- |

7.

primena, kad dyzelinu varomų automobilių išmetamo CO2 kiekis vienam kilometrui yra mažesnis, nei išmetamas benzinu varomų transporto priemonių, ir kad šie automobiliai yra svarbi priemonė, suteikianti gamintojams galimybę įgyvendinti ES 2021 m. automobilių parko vidutinio išmetamo CO2 kiekio tikslus; primena, kad jie ir toliau bus svarbus veiksnys, prisidedantis siekiant tikslų laikotarpiu po 2021 m., tačiau pabrėžia, kad gamintojai turi panaudoti esamas švarias technologijas NOx, kietųjų dalelių ir kitų teršalų kiekiui sumažinti;

| 8. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis visiško skaidrumo dėl turimos informacijos apie minėtus pažeidimus ir veiksmų, kurių imtasi siekiant išspręsti su šiais pažeidimais susijusius klausimus; ragina atlikti išsamų tyrimą dėl Komisijos ir valstybių narių valdžios institucijų vaidmens ir atsakomybės, atsižvelgiant, be kita ko, į Komisijos Jungtinio tyrimų centro 2011 m. ataskaitoje paminėtas problemas; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis visiško skaidrumo dėl turimos informacijos apie minėtus pažeidimus ir veiksmų, kurių imtasi siekiant išspręsti su šiais pažeidimais susijusius klausimus; ragina atlikti išsamų tyrimą dėl Komisijos ir valstybių narių valdžios institucijų vaidmens ir atsakomybės, atsižvelgiant, be kita ko, į Komisijos Jungtinio tyrimų centro 2011 m. ataskaitoje paminėtas problemas;

| 9. | ragina Komisiją intensyviau įgyvendinti ES strategiją dėl tvarios, tausiai išteklius naudojančios transporto sistemos kelių ir kitų rūšių transporto srityje, palaipsniui atsisakant dabar taikomos sistemos, grindžiamos iškastiniu kuru, ir naudojant naujas technologijas bei energijos šaltinius, pvz., vandenilį, elektros energiją ir suslėgtą orą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją intensyviau įgyvendinti ES strategiją dėl tvarios, tausiai išteklius naudojančios transporto sistemos kelių ir kitų rūšių transporto srityje, palaipsniui atsisakant dabar taikomos sistemos, grindžiamos iškastiniu kuru, ir naudojant naujas technologijas bei energijos šaltinius, pvz., vandenilį, elektros energiją ir suslėgtą orą;

| 10. | palankiai vertina tai, kad kelios valstybės narės ir kitos pasaulio šalys pradėjo tyrimus, susijusius su transporto priemonių išmetamųjų teršalų bandymų rezultatų klastojimu; pritaria Komisijos raginimui nacionalinėms priežiūros institucijoms atlikti išsamius įvairių tipų ir modelių transporto priemonių patikrinimus; mano, kad tokiame tyrime turi dalyvauti ir Komisija; primygtinai ragina atliekant tyrimą užtikrinti visišką skaidrumą ir veiksmingumą, deramai atsižvelgiant į būtinybę tinkamai informuoti vartotojus, tiesiogiai nukentėjusius nuo nustatyto atitikties reikalavimų nesilaikymo; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad kelios valstybės narės ir kitos pasaulio šalys pradėjo tyrimus, susijusius su transporto priemonių išmetamųjų teršalų bandymų rezultatų klastojimu; pritaria Komisijos raginimui nacionalinėms priežiūros institucijoms atlikti išsamius įvairių tipų ir modelių transporto priemonių patikrinimus; mano, kad tokiame tyrime turi dalyvauti ir Komisija; primygtinai ragina atliekant tyrimą užtikrinti visišką skaidrumą ir veiksmingumą, deramai atsižvelgiant į būtinybę tinkamai informuoti vartotojus, tiesiogiai nukentėjusius nuo nustatyto atitikties reikalavimų nesilaikymo;

| 11. | prašo Komisijos iki 2016 m. kovo 31 d. raštu pranešti Parlamentui šių tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

11.

prašo Komisijos iki 2016 m. kovo 31 d. raštu pranešti Parlamentui šių tyrimų rezultatus;

| 12. | prašo, kad, radus valdiklius, valstybių narių valdžios institucijos imtųsi visų reikiamų veiksmų padėčiai ištaisyti ir taikytų reikiamas sankcijas pagal Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnį; |
| --- | --- |

12.

prašo, kad, radus valdiklius, valstybių narių valdžios institucijos imtųsi visų reikiamų veiksmų padėčiai ištaisyti ir taikytų reikiamas sankcijas pagal Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnį;

| 13. | atkreipia dėmesį į J. Girling pranešimą (dėl tam tikrų teršalų išmetimo nacionalinių ribų) (A8-0249/2015), kurį 2015 m. liepos 15 d. priėmė Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, ir ypač į komiteto prašymą Komisijai ir valstybėms narėms nedelsiant pabaigti rengti šiuo metu svarstomą pasiūlymą dėl naujo „Euro 6“ reikalavimų dėl realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio reglamento; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į J. Girling pranešimą (dėl tam tikrų teršalų išmetimo nacionalinių ribų) (A8-0249/2015), kurį 2015 m. liepos 15 d. priėmė Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, ir ypač į komiteto prašymą Komisijai ir valstybėms narėms nedelsiant pabaigti rengti šiuo metu svarstomą pasiūlymą dėl naujo „Euro 6“ reikalavimų dėl realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio reglamento;

| 14. | primygtinai ragina Komisiją daugiau nedelsiant patvirtinti ir įgyvendinti naują realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymų ciklą ir užtikrinti, kad reguliavimo tikslais jis įsigaliotų; palankiai vertina pranešimą dėl kelių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo (A. Deß pranešimas A8-0270/2015), kurį 2015 m. rugsėjo 23 d. priėmė Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, ypač reikalavimą, kad Komisija nustatytų „bandymus išmetamiesiems teršalams matuoti realiomis vairavimo sąlygomis visoms transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas arba kurios registruotos nuo 2015 m., siekiant užtikrinti išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų veiksmingumą ir sudaryti sąlygas, kad transporto priemonės galėtų atitikti šį reglamentą ir jį įgyvendinančias priemones, o kad atitikties veiksnys atspindėtų tik galimą išmetamųjų teršalų matavimo tvarkos, kuri bus įdiegta iki 2017 m., toleranciją“; ragina valstybes nares ir Komisiją šiuo pagrindu greitai susitarti dėl bandymų ciklą reglamentuojančio akto; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina Komisiją daugiau nedelsiant patvirtinti ir įgyvendinti naują realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymų ciklą ir užtikrinti, kad reguliavimo tikslais jis įsigaliotų; palankiai vertina pranešimą dėl kelių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo (A. Deß pranešimas A8-0270/2015), kurį 2015 m. rugsėjo 23 d. priėmė Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas, ypač reikalavimą, kad Komisija nustatytų „bandymus išmetamiesiems teršalams matuoti realiomis vairavimo sąlygomis visoms transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas arba kurios registruotos nuo 2015 m., siekiant užtikrinti išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų veiksmingumą ir sudaryti sąlygas, kad transporto priemonės galėtų atitikti šį reglamentą ir jį įgyvendinančias priemones, o kad atitikties veiksnys atspindėtų tik galimą išmetamųjų teršalų matavimo tvarkos, kuri bus įdiegta iki 2017 m., toleranciją“; ragina valstybes nares ir Komisiją šiuo pagrindu greitai susitarti dėl bandymų ciklą reglamentuojančio akto;

| 15. | pažymi, kad pagal dabartinius Komisijos planus realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymai būtų naudojami tik matuoti išmetamą NOx kiekį; ragina realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymus patvirtinti visiems teršalams; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad pagal dabartinius Komisijos planus realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymai būtų naudojami tik matuoti išmetamą NOx kiekį; ragina realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymus patvirtinti visiems teršalams;

| 16. | apgailestauja, kad svarstymuose pagal komiteto procedūrą dėl pasiūlymo dėl įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymo trūksta skaidrumo, ypač dėl to, kad Komisija neperdavė informacijos Parlamentui tuo pačiu metu kaip valstybių narių atstovams; ragina Komisiją pateikti visus reikiamus dokumentus Parlamentui tomis pačiomis sąlygomis kaip ir valstybėms narėms ir visų pirma paskelbti Variklinių transporto priemonių techniniam komitetui skirtus parengiamuosius dokumentus, susijusius su naujo įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymo patvirtinimu; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad svarstymuose pagal komiteto procedūrą dėl pasiūlymo dėl įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymo trūksta skaidrumo, ypač dėl to, kad Komisija neperdavė informacijos Parlamentui tuo pačiu metu kaip valstybių narių atstovams; ragina Komisiją pateikti visus reikiamus dokumentus Parlamentui tomis pačiomis sąlygomis kaip ir valstybėms narėms ir visų pirma paskelbti Variklinių transporto priemonių techniniam komitetui skirtus parengiamuosius dokumentus, susijusius su naujo įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymo patvirtinimu;

| 17. | pabrėžia, kad būtina gerokai sustiprinti dabartinę ES tipo patvirtinimo sistemą, įskaitant didesnį ES vadovavimą, ypač vykdant rinkos priežiūrą, koordinavimą ir Sąjungoje parduotų transporto priemonių tolesnę priežiūrą, įgaliojimus reikalauti, kad valstybės narės pradėtų taikyti įrodymais grindžiamas kontrolės procedūras ir įgaliojimus priimti atitinkamas priemones ES teisės pažeidimo atvejais; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būtina gerokai sustiprinti dabartinę ES tipo patvirtinimo sistemą, įskaitant didesnį ES vadovavimą, ypač vykdant rinkos priežiūrą, koordinavimą ir Sąjungoje parduotų transporto priemonių tolesnę priežiūrą, įgaliojimus reikalauti, kad valstybės narės pradėtų taikyti įrodymais grindžiamas kontrolės procedūras ir įgaliojimus priimti atitinkamas priemones ES teisės pažeidimo atvejais;

| 18. | ragina Komisiją pakeisti esamą tipo patvirtinimo tvarką siekiant užtikrinti, kad nacionalinių kompetentingų institucijų tipo patvirtinimus ir sertifikatus būtų galima nepriklausomai tikrinti ir kad galbūt Komisija galėtų juos iš naujo įvertinti, ir visoje ES nustatyti vienodas sąlygas, taip pat užtikrinti, kad ES taisyklių taikymas būtų veiksmingai įgyvendinamas, o įgyvendinimo priemonių trūkumai ištaisyti nedidinant administracinės naštos; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją pakeisti esamą tipo patvirtinimo tvarką siekiant užtikrinti, kad nacionalinių kompetentingų institucijų tipo patvirtinimus ir sertifikatus būtų galima nepriklausomai tikrinti ir kad galbūt Komisija galėtų juos iš naujo įvertinti, ir visoje ES nustatyti vienodas sąlygas, taip pat užtikrinti, kad ES taisyklių taikymas būtų veiksmingai įgyvendinamas, o įgyvendinimo priemonių trūkumai ištaisyti nedidinant administracinės naštos;

| 19. | todėl ragina apsvarstyti galimybę įsteigti ES lygmens priežiūros instituciją; |
| --- | --- |

19.

todėl ragina apsvarstyti galimybę įsteigti ES lygmens priežiūros instituciją;

| 20. | mano, jog itin svarbu, kad Komisija ir visos kompetentingos valstybių narių institucijos turėtų teisę iš naujo įvertinti tipo patvirtinimą ir atitikties sertifikatus, reikalauti atšaukti transporto priemones ir sustabdyti jų pateikimą į rinką, jei jos turi įrodymų, kad nesilaikoma ES išmetamųjų teršalų ribinių verčių pagal Euro 5 ir Euro 6 reglamentą arba nukrypstama nuo bet kokio kito reikalavimo, numatyto pagal tipo patvirtinimo tvarką; |
| --- | --- |

20.

mano, jog itin svarbu, kad Komisija ir visos kompetentingos valstybių narių institucijos turėtų teisę iš naujo įvertinti tipo patvirtinimą ir atitikties sertifikatus, reikalauti atšaukti transporto priemones ir sustabdyti jų pateikimą į rinką, jei jos turi įrodymų, kad nesilaikoma ES išmetamųjų teršalų ribinių verčių pagal Euro 5 ir Euro 6 reglamentą arba nukrypstama nuo bet kokio kito reikalavimo, numatyto pagal tipo patvirtinimo tvarką;

| 21. | mano, kad ateityje persvarstant Tipo patvirtinimo pagrindų direktyvą būtina apsvarstyti gamybos atitikties reikalavimų išplėtimą ir patikslinimą siekiant užtikrinti, kad atsitiktinės atrankos būdu iš gamybos linijų paimta pakankama ir pavyzdinė naujų modelių imtis kasmet būtų tikrinama atliekant realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymus, skirtus patikrinti jų atitiktį ES išmetamų teršalų ir CO2 ribinėms vertėms; be to, ragina patobulinti keliuose jau naudojamų transporto priemonių eksploatacinius bandymus, taip pat remiantis realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio nustatymo procedūra, siekiant patikrinti skirtingos ridos transporto priemonių eksploatacinę atitiktį, kaip reikalaujama pagal reglamentą. ragina pagerinti stebėjimą keliuose atliekant periodines technines apžiūras siekiant nustatyti ir taisyti transporto priemones, kurios neatitinka ES teisės aktų reikalavimų; |
| --- | --- |

21.

mano, kad ateityje persvarstant Tipo patvirtinimo pagrindų direktyvą būtina apsvarstyti gamybos atitikties reikalavimų išplėtimą ir patikslinimą siekiant užtikrinti, kad atsitiktinės atrankos būdu iš gamybos linijų paimta pakankama ir pavyzdinė naujų modelių imtis kasmet būtų tikrinama atliekant realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio matavimo bandymus, skirtus patikrinti jų atitiktį ES išmetamų teršalų ir CO2 ribinėms vertėms; be to, ragina patobulinti keliuose jau naudojamų transporto priemonių eksploatacinius bandymus, taip pat remiantis realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio nustatymo procedūra, siekiant patikrinti skirtingos ridos transporto priemonių eksploatacinę atitiktį, kaip reikalaujama pagal reglamentą. ragina pagerinti stebėjimą keliuose atliekant periodines technines apžiūras siekiant nustatyti ir taisyti transporto priemones, kurios neatitinka ES teisės aktų reikalavimų;

| 22. | ragina nacionalines institucijas visiškai netoleruoti vadinamojo transporto priemonių bandymo optimizavimo, kai taikoma tokia paplitusi praktika, kaip per stiprus padangų pripūtimas, šoninių veidrodėlių nuėmimas, plyšių tarp kėbulo plokščių panaikinimas siekiant sumažinti aerodinaminį pasipriešinimą, specialių tepalų, kurie paprastai nenaudojami varikliams, naudojimas varikliams ir pavarų dėžėms, pagalbinės įrangos, pvz., grotuvų, pašalinimas ir bandymai didžiausioje leidžiamoje aplinkos temperatūroje taip padidinant skirtumą tarp bandymų laboratorijoje ir vartotojo patirties kelyje; |
| --- | --- |

22.

ragina nacionalines institucijas visiškai netoleruoti vadinamojo transporto priemonių bandymo optimizavimo, kai taikoma tokia paplitusi praktika, kaip per stiprus padangų pripūtimas, šoninių veidrodėlių nuėmimas, plyšių tarp kėbulo plokščių panaikinimas siekiant sumažinti aerodinaminį pasipriešinimą, specialių tepalų, kurie paprastai nenaudojami varikliams, naudojimas varikliams ir pavarų dėžėms, pagalbinės įrangos, pvz., grotuvų, pašalinimas ir bandymai didžiausioje leidžiamoje aplinkos temperatūroje taip padidinant skirtumą tarp bandymų laboratorijoje ir vartotojo patirties kelyje;

| 23. | pabrėžia, kad vartotojai turi turėti galimybę lengvai naudotis savo teisėmis, kaip numatyta Direktyvose 1999/44/EB, 2005/29/EB ir 2011/83/ES; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad vartotojai turi turėti galimybę lengvai naudotis savo teisėmis, kaip numatyta Direktyvose 1999/44/EB, 2005/29/EB ir 2011/83/ES;

| 24. | ragina Komisiją, kuri atsakinga už konkurenciją ES vidaus rinkoje, bendradarbiaujant su nacionalinėmis priežiūros institucijomis užtikrinti vienodas sąlygas rinkoje veikiantiems konkurentams; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją, kuri atsakinga už konkurenciją ES vidaus rinkoje, bendradarbiaujant su nacionalinėmis priežiūros institucijomis užtikrinti vienodas sąlygas rinkoje veikiantiems konkurentams;

| 25. | primena, kad reikia visapusiškai ir nuosekliai į nacionalinę teisę perkelti ir taikyti Europos taisykles dėl vidaus rinkos veikimo visose valstybėse narėse, ir taip pat ragina Europos ir nacionalines rinkos priežiūros institucijas išsamiai tirti visus skundus dėl sukčiavimo; |
| --- | --- |

25.

primena, kad reikia visapusiškai ir nuosekliai į nacionalinę teisę perkelti ir taikyti Europos taisykles dėl vidaus rinkos veikimo visose valstybėse narėse, ir taip pat ragina Europos ir nacionalines rinkos priežiūros institucijas išsamiai tirti visus skundus dėl sukčiavimo;

| 26. | prašo Komisijos užtikrinti, kad vartotojams būtų pateikiama tiksli, aktuali ir palyginama informacija pagal ES automobilių ženklinimo direktyvą (1999/94/EB); mano, kad ženklinimas turėtų būti grindžiamas realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų vertėmis ir degalų naudojimo efektyvumu; |
| --- | --- |

26.

prašo Komisijos užtikrinti, kad vartotojams būtų pateikiama tiksli, aktuali ir palyginama informacija pagal ES automobilių ženklinimo direktyvą (1999/94/EB); mano, kad ženklinimas turėtų būti grindžiamas realiomis vairavimo sąlygomis išmetamų teršalų vertėmis ir degalų naudojimo efektyvumu;

| 27. | yra susirūpinęs dėl oficialių bandymų rezultatuose nurodyto išmetamo CO2 kiekio neatitikimo realiomis vairavimo sąlygomis nustatytam kiekiui; todėl ragina kuo skubiau susitarti dėl transporto priemonių parko vidutinio išmetamo CO2 kiekio tikslų atitikties pasaulinių suderintų lengvųjų automobilių bandymo procedūroms (WLTP), tinkamai laikantis panašaus griežtumo principo, bet neperimant nesąžiningo dabartinės bandymų procedūros lankstumo tam, kad nebūtų susilpnintas 2021 m. tikslas; |
| --- | --- |

27.

yra susirūpinęs dėl oficialių bandymų rezultatuose nurodyto išmetamo CO2 kiekio neatitikimo realiomis vairavimo sąlygomis nustatytam kiekiui; todėl ragina kuo skubiau susitarti dėl transporto priemonių parko vidutinio išmetamo CO2 kiekio tikslų atitikties pasaulinių suderintų lengvųjų automobilių bandymo procedūroms (WLTP), tinkamai laikantis panašaus griežtumo principo, bet neperimant nesąžiningo dabartinės bandymų procedūros lankstumo tam, kad nebūtų susilpnintas 2021 m. tikslas;

| 28. | ragina Komisiją formuojant naują politiką tvaraus transporto srityje atsižvelgti į šią informaciją; prašo Komisijos imtis tolesnių veiksmų, kad būtų sustiprinta ES tvaraus ir efektyviai išteklius naudojančio kelių ir kitų rūšių transporto sistemos strategija; remiasi strategija, numatyta 2011 m. Komisijos baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“, ir pažymi, kad ji galėtų labai padėti efektyviai sumažinti realiomis vairavimo sąlygomis transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį ir pagerinti judumą mieste; primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad būtų pristatytos baltojoje knygoje pasiūlytos priemonės, ir skatina valstybes nares tai paremti; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją formuojant naują politiką tvaraus transporto srityje atsižvelgti į šią informaciją; prašo Komisijos imtis tolesnių veiksmų, kad būtų sustiprinta ES tvaraus ir efektyviai išteklius naudojančio kelių ir kitų rūšių transporto sistemos strategija; remiasi strategija, numatyta 2011 m. Komisijos baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“, ir pažymi, kad ji galėtų labai padėti efektyviai sumažinti realiomis vairavimo sąlygomis transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį ir pagerinti judumą mieste; primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad būtų pristatytos baltojoje knygoje pasiūlytos priemonės, ir skatina valstybes nares tai paremti;

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 171, 2007 6 29, p. 1.

(2)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

(3)  OL L 309, 2001 11 27, p. 22.

(4)  OL L 152, 2008 6 11, p. 1.

(5)  OL L 103, 2014 4 5, p. 15.

(6)  Analysing on-road emissions of light-duty vehicles with Portable Emission Measurement Systems (PEMS), JRC, 2011.

(7)  A complementary emissions test for light-duty vehicles: Assessing the technical feasibility of candidate procedures, JRC 2013.

---

2015 m. spalio 28 d., trečiadienis

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Europos piliečių iniciatyva

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 24 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 24 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos (A7-0350/2010),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 26 d. viešą klausymą dėl piliečių iniciatyvos, kurį kartu surengė Konstitucinių reikalų ir Peticijų komitetai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 26 d. viešą klausymą dėl piliečių iniciatyvos, kurį kartu surengė Konstitucinių reikalų ir Peticijų komitetai,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento C teminio skyriaus 2014 m. paskelbtą studiją „Europos piliečių iniciatyva – pirmoji įgyvendinimo patirtis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento C teminio skyriaus 2014 m. paskelbtą studiją „Europos piliečių iniciatyva – pirmoji įgyvendinimo patirtis“,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno tarnybos 2015 m. kovo 4 d. sprendimą baigti savo iniciatyva pradėtą tyrimą dėl Komisijos (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno tarnybos 2015 m. kovo 4 d. sprendimą baigti savo iniciatyva pradėtą tyrimą dėl Komisijos (OI/9/2013/TN),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2015 m. vasario mėn. tyrimą „Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2015 m. vasario mėn. tyrimą „Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 31 d. Komisijos ataskaitą Europos piliečių iniciatyvos klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 31 d. Komisijos ataskaitą Europos piliečių iniciatyvos klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A8-0284/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A8-0284/2015),

| A. | kadangi Europos piliečių iniciatyva yra nauja politinė piliečių teisė ir išskirtinė bei novatoriška Europos Sąjungos demokratinių procesų darbotvarkės nustatymo priemonė, sudaranti galimybes piliečiams aktyviai dalyvauti jiems poveikį darančiuose projektuose ir procesuose, o jos galimybės neabejotinai turi būti visiškai išnaudotos ir labai padidintos siekiant geriausių rezultatų ir skatinant ES piliečius kuo labiau dalyvauti ateityje plėtojant Europos integracijos procesą; kadangi ji turi būti vienu iš prioritetinių ES tikslų siekiant sutvirtinti jos institucijų demokratinį teisėtumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos piliečių iniciatyva yra nauja politinė piliečių teisė ir išskirtinė bei novatoriška Europos Sąjungos demokratinių procesų darbotvarkės nustatymo priemonė, sudaranti galimybes piliečiams aktyviai dalyvauti jiems poveikį darančiuose projektuose ir procesuose, o jos galimybės neabejotinai turi būti visiškai išnaudotos ir labai padidintos siekiant geriausių rezultatų ir skatinant ES piliečius kuo labiau dalyvauti ateityje plėtojant Europos integracijos procesą; kadangi ji turi būti vienu iš prioritetinių ES tikslų siekiant sutvirtinti jos institucijų demokratinį teisėtumą;

| B. | kadangi praėjus trejiems metams nuo 2012 m. balandžio 1 d., kai buvo pradėtas taikyti Reglamentas (ES) Nr. 211/2011, būtina įvertinti, kaip jis įgyvendinamas, siekiant nustatyti trūkumus ir pasiūlyti veiksmingus skubios jo peržiūros sprendimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi praėjus trejiems metams nuo 2012 m. balandžio 1 d., kai buvo pradėtas taikyti Reglamentas (ES) Nr. 211/2011, būtina įvertinti, kaip jis įgyvendinamas, siekiant nustatyti trūkumus ir pasiūlyti veiksmingus skubios jo peržiūros sprendimus;

| C. | kadangi iš patirties žinoma, jog dauguma Europos piliečių iniciatyvų organizatorių imdamiesi šios veiklos patyrė įvairių su praktiniais ir teisiniais aspektais susijusių sunkumų ir kadangi keleto atmestų Europos piliečių iniciatyvų organizatoriai pateikė skundus Teisingumui Teismui ir Europos ombudsmenui dėl Komisijos sprendimo neregistruoti jų Europos piliečių iniciatyvų; kadangi taisyklės turi būti taip parengtos, kad Europos piliečių iniciatyvos būtų kuo labiau prieinamos piliečiams ir organizatoriams; |
| --- | --- |

C.

kadangi iš patirties žinoma, jog dauguma Europos piliečių iniciatyvų organizatorių imdamiesi šios veiklos patyrė įvairių su praktiniais ir teisiniais aspektais susijusių sunkumų ir kadangi keleto atmestų Europos piliečių iniciatyvų organizatoriai pateikė skundus Teisingumui Teismui ir Europos ombudsmenui dėl Komisijos sprendimo neregistruoti jų Europos piliečių iniciatyvų; kadangi taisyklės turi būti taip parengtos, kad Europos piliečių iniciatyvos būtų kuo labiau prieinamos piliečiams ir organizatoriams;

| D. | kadangi Parlamentas yra vienintelė tiesiogiai išrinkta Europos Sąjungos institucija, taigi savaime atstovauja ES piliečiams; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas yra vienintelė tiesiogiai išrinkta Europos Sąjungos institucija, taigi savaime atstovauja ES piliečiams;

| E. | kadangi keletas institucijų, nevyriausybinių organizacijų (NVO), ekspertų ir pilietinės visuomenė grupių apsvarstė įvairius su reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo ir Europos piliečių iniciatyvų organizavimo trūkumus ir pasiūlė nemažai patobulinimų, taip pat daugeliu atvejų nurodė, kuriuos reglamento aspektus reikia nedelsiant pakeisti; |
| --- | --- |

E.

kadangi keletas institucijų, nevyriausybinių organizacijų (NVO), ekspertų ir pilietinės visuomenė grupių apsvarstė įvairius su reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo ir Europos piliečių iniciatyvų organizavimo trūkumus ir pasiūlė nemažai patobulinimų, taip pat daugeliu atvejų nurodė, kuriuos reglamento aspektus reikia nedelsiant pakeisti;

| F. | kadangi dėl pagal reglamento 6 straipsnį numatytos tvarkos, ypač tvarkos kuriant internetinę pritarimo pareiškimų rinkimo sistemą ir ją sertifikuojant valstybės narės kompetentingai institucijai, organizatoriai daugeliu atvejų turi mažiau nei 12 mėnesių reikalaujamų parašų rinkimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl pagal reglamento 6 straipsnį numatytos tvarkos, ypač tvarkos kuriant internetinę pritarimo pareiškimų rinkimo sistemą ir ją sertifikuojant valstybės narės kompetentingai institucijai, organizatoriai daugeliu atvejų turi mažiau nei 12 mėnesių reikalaujamų parašų rinkimui;

| G. | kadangi painiavos ir abejonių tiek institucijoms, tiek visuomenei gali kelti ir tai, kad nenustatytas konkretus sėkmingos iniciatyvos pasibaigus parašų rinkimo laikotarpiui pateikimo Komisijai terminas; |
| --- | --- |

G.

kadangi painiavos ir abejonių tiek institucijoms, tiek visuomenei gali kelti ir tai, kad nenustatytas konkretus sėkmingos iniciatyvos pasibaigus parašų rinkimo laikotarpiui pateikimo Komisijai terminas;

| 1. | palankiai vertina Europos Sąjungos piliečių iniciatyvą, apibrėžtą pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 11 straipsnio 4 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24 straipsnio 1 dalį, nes ji –pirma priemonė siekiant tarpvalstybinio dalyvavimo demokratiniuose procesuose, sudaranti piliečiams galimybę tiesiogiai bendrauti su ES institucijomis ir aktyviai dalyvauti formuojant Europos politiką ir teisės aktus; ši priemonė papildo teisę teikti peticijas Parlamentui ir kreiptis į Europos ombudsmeną; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Sąjungos piliečių iniciatyvą, apibrėžtą pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 11 straipsnio 4 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 24 straipsnio 1 dalį, nes ji –pirma priemonė siekiant tarpvalstybinio dalyvavimo demokratiniuose procesuose, sudaranti piliečiams galimybę tiesiogiai bendrauti su ES institucijomis ir aktyviai dalyvauti formuojant Europos politiką ir teisės aktus; ši priemonė papildo teisę teikti peticijas Parlamentui ir kreiptis į Europos ombudsmeną;

| 2. | pabrėžia, kad piliečių iniciatyva – tai pirmoji dalyvavimo demokratiniuose procesuose priemonė, kuria ES piliečiams surinkus ne mažiau kaip milijoną pritarimo pareiškimų bent ketvirtadalyje ES valstybių narių suteikiama teisė imtis iniciatyvos, taip paremiant jų naująją politinę prerogatyvą, ir prašyti Komisijos jos įgaliojimų pagrindu pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl klausimų, kuriuos sprendžiant, piliečių nuomone, būtinas teisėkūros procedūra priimamas aktas Sutarčių nuostatoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad piliečių iniciatyva – tai pirmoji dalyvavimo demokratiniuose procesuose priemonė, kuria ES piliečiams surinkus ne mažiau kaip milijoną pritarimo pareiškimų bent ketvirtadalyje ES valstybių narių suteikiama teisė imtis iniciatyvos, taip paremiant jų naująją politinę prerogatyvą, ir prašyti Komisijos jos įgaliojimų pagrindu pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl klausimų, kuriuos sprendžiant, piliečių nuomone, būtinas teisėkūros procedūra priimamas aktas Sutarčių nuostatoms įgyvendinti;

| 3. | pabrėžia, kad Europos piliečių iniciatyva – išskirtinė galimybė piliečiams įvardyti ir išreikšti savo siekius bei paraginti ES imtis veiksmų ir kad ji turi būti skatinama, tobulinama ir remiama visomis turimomis priemonėmis; tačiau pripažįsta, kad yra didelių trūkumų, kuriuos reikia pašalinti ir išspręsti norint, kad Europos piliečių iniciatyva būtų veiksmingesnė; pabrėžia, kad bet kokiu tolesniu šios priemonės vertinimu turėtų būti siekiama kuo didesnio jos palankumo naudotojui, nes ji yra pagrindinė priemonė siejanti ES ir jos piliečius; taip pat pabrėžia, kad gimtosios kalbos vartojimas yra pilietinė teisė, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti kaip dar būtų galima pasiūlyti tai daryti visoje su Europos piliečių iniciatyva susijusioje veikloje, nes taip būtų paskatintas piliečių dalyvavimas; atkreipia dėmesį į visuomenės informuotumo apie Europos piliečių iniciatyvą svarbą, tuo pačiu apgailestauja dėl to, kas ES piliečiai nepakankamai apie ją žino; šiuo tikslu ragina ES rengti viešinimo ir propagavimo kampanijas siekiant, kad žiniasklaidoje ir visuomenėje būtų daugiau informacijos apie Europos piliečių iniciatyvą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos piliečių iniciatyva – išskirtinė galimybė piliečiams įvardyti ir išreikšti savo siekius bei paraginti ES imtis veiksmų ir kad ji turi būti skatinama, tobulinama ir remiama visomis turimomis priemonėmis; tačiau pripažįsta, kad yra didelių trūkumų, kuriuos reikia pašalinti ir išspręsti norint, kad Europos piliečių iniciatyva būtų veiksmingesnė; pabrėžia, kad bet kokiu tolesniu šios priemonės vertinimu turėtų būti siekiama kuo didesnio jos palankumo naudotojui, nes ji yra pagrindinė priemonė siejanti ES ir jos piliečius; taip pat pabrėžia, kad gimtosios kalbos vartojimas yra pilietinė teisė, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti kaip dar būtų galima pasiūlyti tai daryti visoje su Europos piliečių iniciatyva susijusioje veikloje, nes taip būtų paskatintas piliečių dalyvavimas; atkreipia dėmesį į visuomenės informuotumo apie Europos piliečių iniciatyvą svarbą, tuo pačiu apgailestauja dėl to, kas ES piliečiai nepakankamai apie ją žino; šiuo tikslu ragina ES rengti viešinimo ir propagavimo kampanijas siekiant, kad žiniasklaidoje ir visuomenėje būtų daugiau informacijos apie Europos piliečių iniciatyvą;

| 4. | taip pat pabrėžia, kad visų demokratinių valstybių ateičiai būtinas jaunimo pilietinis dalyvavimas, ir ragina Komisiją vadovautis tikrai sėkmingos nacionalinės patirties pavyzdžiais Europos piliečių iniciatyvos srityje; |
| --- | --- |

4.

taip pat pabrėžia, kad visų demokratinių valstybių ateičiai būtinas jaunimo pilietinis dalyvavimas, ir ragina Komisiją vadovautis tikrai sėkmingos nacionalinės patirties pavyzdžiais Europos piliečių iniciatyvos srityje;

| 5. | mano, jog labai svarbu, kad piliečiai galėtų prisidėti prie naudojimosi Sąjungos teisėkūros prerogatyvomis ir tiesiogiai dalyvauti inicijuojant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

5.

mano, jog labai svarbu, kad piliečiai galėtų prisidėti prie naudojimosi Sąjungos teisėkūros prerogatyvomis ir tiesiogiai dalyvauti inicijuojant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

| 6. | atkreipia dėmesį į visuomenės informavimo apie Europos piliečių iniciatyvą svarbą norint, kad ji būtų veiksminga demokratinio dalyvavimo priemone; atsižvelgdamas į tai primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skleisti kuo daugiau informacijos apie šią priemonę siekiant į ją atkreipti kuo daugiau piliečių dėmesį ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti ją įgyvendinant; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į visuomenės informavimo apie Europos piliečių iniciatyvą svarbą norint, kad ji būtų veiksminga demokratinio dalyvavimo priemone; atsižvelgdamas į tai primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skleisti kuo daugiau informacijos apie šią priemonę siekiant į ją atkreipti kuo daugiau piliečių dėmesį ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti ją įgyvendinant;

| 7. | ragina Komisiją panaudoti visus viešųjų ryšių kanalus siekiant didinti informuotumą ir imtis priemonių, būtinų Europos piliečių iniciatyvos skaidrumui užtikrinti, taip pat sudaryti palankias sąlygas informuoti apie esamas Europos piliečių iniciatyvas, pvz., sukuriant taikomąsias programas, kuriomis naudojantis būtų teikiama informacija, skelbiami pranešimai ir sudaroma galimybė pasirašyti internetu; pabrėžia, kad aktyvus visuomenės dalyvavimas Europos piliečių iniciatyvose ypač priklauso nuo informavimo apie jas valstybėse narėse, todėl siūlo valstybių narių nacionaliniams parlamentams informaciją apie Europos piliečių iniciatyvą įtraukti į savo oficialias interneto svetaines; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją panaudoti visus viešųjų ryšių kanalus siekiant didinti informuotumą ir imtis priemonių, būtinų Europos piliečių iniciatyvos skaidrumui užtikrinti, taip pat sudaryti palankias sąlygas informuoti apie esamas Europos piliečių iniciatyvas, pvz., sukuriant taikomąsias programas, kuriomis naudojantis būtų teikiama informacija, skelbiami pranešimai ir sudaroma galimybė pasirašyti internetu; pabrėžia, kad aktyvus visuomenės dalyvavimas Europos piliečių iniciatyvose ypač priklauso nuo informavimo apie jas valstybėse narėse, todėl siūlo valstybių narių nacionaliniams parlamentams informaciją apie Europos piliečių iniciatyvą įtraukti į savo oficialias interneto svetaines;

| 8. | pažymi, kad su piliečių iniciatyva susijusioje veikloje dalyvavo per šešis milijonus ES piliečių, kad pateiktas 51 prašymas imtis iniciatyvos, iš kurių tik trys – „Teisė į vandenį“ (angl. Right2Water), „Vienas iš mūsų“ (angl. One of Us) ir „Stabdykime vivisekciją“ (angl. Stop Vivisection) – paskelbti priimtinais, taip pat kad šešių Europos piliečių iniciatyvų (tai atitinka 30 proc. visų atmestų iniciatyvų) organizatoriai apskundė Komisijos atsisakymą imtis veiksmų Teisingumo Teismui: tai rodo, jog dar daug turi būti padaryta siekiant užtikrinti, kad būtų išnaudotas visas Europos piliečių iniciatyvos potencialas; atkreipia dėmesį į įvairius praktinius sunkumus, su kuriais organizatoriams teko susidurti nuo 2012 m. balandžio mėn., kai įsigaliojo reglamentas, ir į tai, kad iniciatyvų skaičius mažėja; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad su piliečių iniciatyva susijusioje veikloje dalyvavo per šešis milijonus ES piliečių, kad pateiktas 51 prašymas imtis iniciatyvos, iš kurių tik trys – „Teisė į vandenį“ (angl. Right2Water), „Vienas iš mūsų“ (angl. One of Us) ir „Stabdykime vivisekciją“ (angl. Stop Vivisection) – paskelbti priimtinais, taip pat kad šešių Europos piliečių iniciatyvų (tai atitinka 30 proc. visų atmestų iniciatyvų) organizatoriai apskundė Komisijos atsisakymą imtis veiksmų Teisingumo Teismui: tai rodo, jog dar daug turi būti padaryta siekiant užtikrinti, kad būtų išnaudotas visas Europos piliečių iniciatyvos potencialas; atkreipia dėmesį į įvairius praktinius sunkumus, su kuriais organizatoriams teko susidurti nuo 2012 m. balandžio mėn., kai įsigaliojo reglamentas, ir į tai, kad iniciatyvų skaičius mažėja;

| 9. | ragina Komisiją kuo anksčiau teikti Europos piliečių iniciatyvos organizatoriams tinkamas ir išsamias konsultacijas, ypač susijusias su teisiniais klausimais, pasitelkiant informacijos tarnybą „Europe Direct“ – kad jie žinotų, kokios galimybės jiems prieinamos, ir nesiūlytų imtis Europos piliečių iniciatyvų, kurių akivaizdžiai neapima Komisijos įgaliojimai ir kurios neatitinka teisinių priimtinumo kriterijų; ragina apsvarstyti galimybę įsteigti dar vieną nepriklausimą įstaigą, kurios funkcija būtų teikti konsultacijas; visgi pažymi, jog, remiantis Lisabonos sutartimi, klausimai, keliami pagal Europos piliečių iniciatyvą, gali ir ne visiškai atitikti Komisijos kompetenciją; taip pat laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų svarstyti galimybę savo atstovybėse kiekvienoje valstybėje narėje steigti specialius Europos piliečių iniciatyvai skirtus biurus, kurie šiuo klausimu teiktų visą reikiamą informaciją, konsultacijas ir paramą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją kuo anksčiau teikti Europos piliečių iniciatyvos organizatoriams tinkamas ir išsamias konsultacijas, ypač susijusias su teisiniais klausimais, pasitelkiant informacijos tarnybą „Europe Direct“ – kad jie žinotų, kokios galimybės jiems prieinamos, ir nesiūlytų imtis Europos piliečių iniciatyvų, kurių akivaizdžiai neapima Komisijos įgaliojimai ir kurios neatitinka teisinių priimtinumo kriterijų; ragina apsvarstyti galimybę įsteigti dar vieną nepriklausimą įstaigą, kurios funkcija būtų teikti konsultacijas; visgi pažymi, jog, remiantis Lisabonos sutartimi, klausimai, keliami pagal Europos piliečių iniciatyvą, gali ir ne visiškai atitikti Komisijos kompetenciją; taip pat laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų svarstyti galimybę savo atstovybėse kiekvienoje valstybėje narėje steigti specialius Europos piliečių iniciatyvai skirtus biurus, kurie šiuo klausimu teiktų visą reikiamą informaciją, konsultacijas ir paramą;

| 10. | be to pabrėžia, kad Europos piliečių iniciatyvos biuras taip pat galėtų prisidėti prie visuomenės ir žiniasklaidos informuotumo apie šią iniciatyvą didinimo; todėl siekiant šio tikslo ragina Komisiją remti Europos piliečių iniciatyvą, kuri yra oficiali ES priemonė; pabrėžia, kad įgyvendinant šią priemonę gali tekti įveikti piliečių nepasitikėjimą kalbant apie dalijimąsi asmens duomenimis, būtinais remiant Europos piliečių iniciatyvą; |
| --- | --- |

10.

be to pabrėžia, kad Europos piliečių iniciatyvos biuras taip pat galėtų prisidėti prie visuomenės ir žiniasklaidos informuotumo apie šią iniciatyvą didinimo; todėl siekiant šio tikslo ragina Komisiją remti Europos piliečių iniciatyvą, kuri yra oficiali ES priemonė; pabrėžia, kad įgyvendinant šią priemonę gali tekti įveikti piliečių nepasitikėjimą kalbant apie dalijimąsi asmens duomenimis, būtinais remiant Europos piliečių iniciatyvą;

| 11. | ragina nustatyti išsamesnes teisinio pagrindo aiškinimo gaires ir teikti daugiau informacijos apie duomenų apsaugos reikalavimus kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje organizatoriai rengia savo kampanijas, siekiant teisinio tikrumo, taip pat apie galimybes rengėjams pasinaudoti ne itin brangiu draudimu; |
| --- | --- |

11.

ragina nustatyti išsamesnes teisinio pagrindo aiškinimo gaires ir teikti daugiau informacijos apie duomenų apsaugos reikalavimus kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje organizatoriai rengia savo kampanijas, siekiant teisinio tikrumo, taip pat apie galimybes rengėjams pasinaudoti ne itin brangiu draudimu;

| 12. | apgailestauja, kad nepakanka aiškios informacijos apie ES piliečių iniciatyvą ankstyvuose jos etapuose, dėl to buvo neteisingai suprantamas jos pobūdis ir kilo nepasitenkinimas Komisijai atmetus pirmąsias ES piliečių iniciatyvas; primena, kad ši priemonė turėtų būti paprasta, aiški, palanki vartotojui ir apie ją turi būti plačiai skelbiama; pabrėžia, kad Komisija turėtų remti ir skatinti nacionalinius ir vietose išrinktus atstovus kuo labiau didinti informuotumą apie ES piliečių iniciatyvą; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad nepakanka aiškios informacijos apie ES piliečių iniciatyvą ankstyvuose jos etapuose, dėl to buvo neteisingai suprantamas jos pobūdis ir kilo nepasitenkinimas Komisijai atmetus pirmąsias ES piliečių iniciatyvas; primena, kad ši priemonė turėtų būti paprasta, aiški, palanki vartotojui ir apie ją turi būti plačiai skelbiama; pabrėžia, kad Komisija turėtų remti ir skatinti nacionalinius ir vietose išrinktus atstovus kuo labiau didinti informuotumą apie ES piliečių iniciatyvą;

| 13. | taip pat remia ES piliečių aktyvų dalyvavimą tinkamai naudojantis šia priemone nustatant darbotvarkę; reiškia susirūpinimą dėl galimo interesų konflikto, nes Komisijos išskirtiniams įgaliojimams priklauso vykdyti priimtinumo patikrinimą, ir prašo ateityje tinkamai išnagrinėti šį klausimą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad skaidrumas ir atskaitomybė turėtų būti visų suinteresuotųjų asmenų tikslas, taip siekiant išsaugoti piliečių veiklos aiškumą; |
| --- | --- |

13.

taip pat remia ES piliečių aktyvų dalyvavimą tinkamai naudojantis šia priemone nustatant darbotvarkę; reiškia susirūpinimą dėl galimo interesų konflikto, nes Komisijos išskirtiniams įgaliojimams priklauso vykdyti priimtinumo patikrinimą, ir prašo ateityje tinkamai išnagrinėti šį klausimą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad skaidrumas ir atskaitomybė turėtų būti visų suinteresuotųjų asmenų tikslas, taip siekiant išsaugoti piliečių veiklos aiškumą;

| 14. | atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją Parlamentą taip pat laikyti sprendimus priimančia institucija, visų pirma todėl, kad jis yra vienintelė institucija, kurios narius ES piliečiai renka tiesiogiai; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją Parlamentą taip pat laikyti sprendimus priimančia institucija, visų pirma todėl, kad jis yra vienintelė institucija, kurios narius ES piliečiai renka tiesiogiai;

| 15. | pabrėžia, kad, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnio sąlygomis, tuo atveju, kai Komisija atsisako užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą, „ji praneša organizatoriams apie tokio atsisakymo priežastis ir apie visas galimas teismines ir neteismines teisės gynimo priemones, kurių jie gali imtis“; atsižvelgdamas į tai pripažįsta, jog gauta nemažai organizatorių skundų dėl to, kad jiems nebuvo išsamiai ir visapusiškai paaiškintos priežastys, dėl kurių buvo atmesta jų pasiūlyta Europos piliečių iniciatyva; ragina Komisiją kuo detaliau paaiškinti priežastis, dėl kurių atmetama Europos piliečių iniciatyva, jeigu, jos nuomone, organizatorių pateikta piliečių iniciatyva „akivaizdžiai nepatektų į Komisijos įgaliojimus“ ir iš karto raštu informuoti organizatorius, taip palengvinant jų darbą, apie atitinkamas teisines pasekmes (siekiant skaidrumo tikslų ši informacija turi būti paskelbta viešai), taip užtikrinant, kad šių elementų tinkamumą ir visišką objektyvumą būtų galima teisiškai patikrinti ir kad kuo labiau būtų sumažinti Komisijos įgaliojimai kaip teisėjos ir kaip subjekto, atliekančio Europos piliečių iniciatyvos priimtinumo vertinimą, taigi organizatoriai galėtų nuspręsti, ar persvarstyti šią iniciatyvą ir ją pakeitus vėl pateikti; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 211/2011 4 straipsnio sąlygomis, tuo atveju, kai Komisija atsisako užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą, „ji praneša organizatoriams apie tokio atsisakymo priežastis ir apie visas galimas teismines ir neteismines teisės gynimo priemones, kurių jie gali imtis“; atsižvelgdamas į tai pripažįsta, jog gauta nemažai organizatorių skundų dėl to, kad jiems nebuvo išsamiai ir visapusiškai paaiškintos priežastys, dėl kurių buvo atmesta jų pasiūlyta Europos piliečių iniciatyva; ragina Komisiją kuo detaliau paaiškinti priežastis, dėl kurių atmetama Europos piliečių iniciatyva, jeigu, jos nuomone, organizatorių pateikta piliečių iniciatyva „akivaizdžiai nepatektų į Komisijos įgaliojimus“ ir iš karto raštu informuoti organizatorius, taip palengvinant jų darbą, apie atitinkamas teisines pasekmes (siekiant skaidrumo tikslų ši informacija turi būti paskelbta viešai), taip užtikrinant, kad šių elementų tinkamumą ir visišką objektyvumą būtų galima teisiškai patikrinti ir kad kuo labiau būtų sumažinti Komisijos įgaliojimai kaip teisėjos ir kaip subjekto, atliekančio Europos piliečių iniciatyvos priimtinumo vertinimą, taigi organizatoriai galėtų nuspręsti, ar persvarstyti šią iniciatyvą ir ją pakeitus vėl pateikti;

| 16. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę užregistruoti tik dalį Europos piliečių iniciatyvos, kai ji ne visiškai patenka į Komisijos įgaliojimų sritį; ragina Komisiją registruojant piliečių iniciatyvą informuoti organizatorius apie tai, kurią dalį jie gali užregistruoti, pripažįsta, kad dialogas ir bendravimas su Europos piliečių iniciatyvos organizatoriais viso proceso metu būtinas, taip pat ragina informuoti Parlamentą apie sprendimą dėl Europos piliečių iniciatyvos registravimo; taip pat ragina Komisiją išnagrinėti, kaip būtų galima iniciatyvas arba tas iniciatyvų dalis, kurios nepatenka į Komisijos įgaliojimų sritį, perduoti nacionaliniu ar regioniniu lygiu kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę užregistruoti tik dalį Europos piliečių iniciatyvos, kai ji ne visiškai patenka į Komisijos įgaliojimų sritį; ragina Komisiją registruojant piliečių iniciatyvą informuoti organizatorius apie tai, kurią dalį jie gali užregistruoti, pripažįsta, kad dialogas ir bendravimas su Europos piliečių iniciatyvos organizatoriais viso proceso metu būtinas, taip pat ragina informuoti Parlamentą apie sprendimą dėl Europos piliečių iniciatyvos registravimo; taip pat ragina Komisiją išnagrinėti, kaip būtų galima iniciatyvas arba tas iniciatyvų dalis, kurios nepatenka į Komisijos įgaliojimų sritį, perduoti nacionaliniu ar regioniniu lygiu kompetentingai institucijai;

| 17. | atkreipia dėmesį į technologijų, kurios gali paskatinti piliečių dalyvavimą, svarbą; ragina Komisiją padaryti labiau vartotojui palankią parašų rinkimo programinę įrangą, kad prie jos galėtų prisijungti neįgalieji, pasiūlyti galimybę jos serveriuose nuolat nemokamai nuolat saugoti internetu surinktus parašus, naudotis ES biudžetu ir supaprastinti bet persvarstyti technines parašų rinkimo internetu specifikacijas, kad neprivalomais pagrindais elektroninio pašto adresus būtų galima rinkti tame pačiame lange kaip ir rėmėjų parašų formas, tačiau jie būtų saugomi kitoje duomenų bazėje; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į technologijų, kurios gali paskatinti piliečių dalyvavimą, svarbą; ragina Komisiją padaryti labiau vartotojui palankią parašų rinkimo programinę įrangą, kad prie jos galėtų prisijungti neįgalieji, pasiūlyti galimybę jos serveriuose nuolat nemokamai nuolat saugoti internetu surinktus parašus, naudotis ES biudžetu ir supaprastinti bet persvarstyti technines parašų rinkimo internetu specifikacijas, kad neprivalomais pagrindais elektroninio pašto adresus būtų galima rinkti tame pačiame lange kaip ir rėmėjų parašų formas, tačiau jie būtų saugomi kitoje duomenų bazėje;

| 18. | mano, kad šią priemonę persvarsčius, ji vis dar gali įtraukti visuomenę ir skatinti piliečių tarpusavio ir piliečių bei ES institucijų dialogą; pabrėžia, kad elektroninių parašų rinkimo sistema turi būti susieta su atitinkama ir nauja socialine žiniasklaida ir skaitmeninės žiniasklaidos kampanijų priemonėmis, remiantis kitų sėkmingų interneto kampanijų platformų pavyzdžiais; |
| --- | --- |

18.

mano, kad šią priemonę persvarsčius, ji vis dar gali įtraukti visuomenę ir skatinti piliečių tarpusavio ir piliečių bei ES institucijų dialogą; pabrėžia, kad elektroninių parašų rinkimo sistema turi būti susieta su atitinkama ir nauja socialine žiniasklaida ir skaitmeninės žiniasklaidos kampanijų priemonėmis, remiantis kitų sėkmingų interneto kampanijų platformų pavyzdžiais;

| 19. | ragina Komisiją persvarstyti piliečių iniciatyvos registracijos automatines sąsajas su dvylikos mėnesių laikotarpio pritarimo pareiškimams surinkti pradžia, kad Europos piliečių iniciatyvų organizatoriai galėtų patys nustatyti savo iniciatyvos pradžios datą, kai reikia pradėti rinkti pritarimo pareiškimus; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją persvarstyti piliečių iniciatyvos registracijos automatines sąsajas su dvylikos mėnesių laikotarpio pritarimo pareiškimams surinkti pradžia, kad Europos piliečių iniciatyvų organizatoriai galėtų patys nustatyti savo iniciatyvos pradžios datą, kai reikia pradėti rinkti pritarimo pareiškimus;

| 20. | ragina Komisiją paskatinti valstybes nares naudoti pagal Europos viešojo administravimo institucijų programą parengtas ES piliečių iniciatyvos patvirtinimo priemones siekiant gauti pritarimo pareiškimus; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją paskatinti valstybes nares naudoti pagal Europos viešojo administravimo institucijų programą parengtas ES piliečių iniciatyvos patvirtinimo priemones siekiant gauti pritarimo pareiškimus;

| 21. | pabrėžia, kad naudojantis turimomis priemonėmis siekiant padidinti dalyvavimo demokratiją visoje Sąjungoje, informacinės technologijos turi būti prieinamos ir regionuose, taip sudarant galimybę į viešuosius reikalus labiau įtraukti piliečius; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad naudojantis turimomis priemonėmis siekiant padidinti dalyvavimo demokratiją visoje Sąjungoje, informacinės technologijos turi būti prieinamos ir regionuose, taip sudarant galimybę į viešuosius reikalus labiau įtraukti piliečius;

| 22. | teigiamai vertina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą užtikrinti nemokamą Europos piliečių iniciatyvos teksto vertimą raštu siekiant sumažinti Europos piliečių iniciatyvos organizavimo išlaidas; |
| --- | --- |

22.

teigiamai vertina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą užtikrinti nemokamą Europos piliečių iniciatyvos teksto vertimą raštu siekiant sumažinti Europos piliečių iniciatyvos organizavimo išlaidas;

| 23. | ragina institucijas labiau bendradarbiauti ES piliečių iniciatyvų srityje ES, nacionaliniu ir vietos lygmeniu teikiant informaciją ir remiant ES piliečių iniciatyvų organizatorius; ragina patobulinti Komisijos tvarkomą daugiakalbę interneto svetainę, skirtą ES piliečių iniciatyvai, ir visomis Europos Sąjungos oficialiomis kalbomis parengti bendras gaires ir ES piliečių iniciatyvos organizatorių pareigas, taip pat viso ES piliečių iniciatyvos įgyvendinimo metu taikomas administracines procedūras; |
| --- | --- |

23.

ragina institucijas labiau bendradarbiauti ES piliečių iniciatyvų srityje ES, nacionaliniu ir vietos lygmeniu teikiant informaciją ir remiant ES piliečių iniciatyvų organizatorius; ragina patobulinti Komisijos tvarkomą daugiakalbę interneto svetainę, skirtą ES piliečių iniciatyvai, ir visomis Europos Sąjungos oficialiomis kalbomis parengti bendras gaires ir ES piliečių iniciatyvos organizatorių pareigas, taip pat viso ES piliečių iniciatyvos įgyvendinimo metu taikomas administracines procedūras;

| 24. | ragina ateityje įsteigti internetu ir tiesiogiai veikiančią vieno langelio sistemą, kur nuolat būtų teikiama informacija, vertimo paslaugos, techninės, teisinės ir politinės konsultacijos apie ES piliečių iniciatyvą, ir mano, kad ji galėtų naudotis dabartiniais kontaktinių asmenų, esančių „Europe Direct“ informacijos centre ir Komisijos atstovybėse bei Parlamento informacijos biuruose valstybėse narėse, ištekliais; mano, kad tokia sistema ES piliečių iniciatyvą priartintų prie piliečių; |
| --- | --- |

24.

ragina ateityje įsteigti internetu ir tiesiogiai veikiančią vieno langelio sistemą, kur nuolat būtų teikiama informacija, vertimo paslaugos, techninės, teisinės ir politinės konsultacijos apie ES piliečių iniciatyvą, ir mano, kad ji galėtų naudotis dabartiniais kontaktinių asmenų, esančių „Europe Direct“ informacijos centre ir Komisijos atstovybėse bei Parlamento informacijos biuruose valstybėse narėse, ištekliais; mano, kad tokia sistema ES piliečių iniciatyvą priartintų prie piliečių;

| 25. | mano, kad organizatoriams pernelyg sudėtinga pateikti skirtingus asmens duomenis Europos piliečių iniciatyvoms 28 valstybėse narėse paremti, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 211/2011, remiantis įvairiomis nacionalinėmis nuostatomis, ir siūlo iš dalies pakeičiant Reglamento (ES) Nr. 211/2011 III priedą ir standartizuojant duomenų rinkimo pobūdį valstybėse narėse, nustatyti bendrą rėmėjų pritarimo pareiškimus rinkimo procedūrą; ragina Komisiją toliau vykdyti derybas su valstybėmis narėmis siekiant sumažinti reikalavimus dėl duomenų, atitinkamai pašalinant reikalavimą nurodyti asmens tapatybės numerius ir siekiant palankumo vartotojui, taip pat primena, kad Europos piliečių iniciatyva siekiama dalyvavimo ir darbotvarkės formavimo, o ne privalomų pasiūlymų; siūlo apsvarstyti galimybę sukurti skaitmeninę ES pilietybę ir rekomenduoja pateikti laikiną sprendimą iki bus sukurta skaitmeninė ES pilietybė, taip siekiant išspręsti dabartines problemas, kylančias dėl daugelio registracijų; todėl ragina Komisiją nedelsiant išnagrinėti šį klausimą vadovaujantis savo skaitmenine darbotvarke; |
| --- | --- |

25.

mano, kad organizatoriams pernelyg sudėtinga pateikti skirtingus asmens duomenis Europos piliečių iniciatyvoms 28 valstybėse narėse paremti, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 211/2011, remiantis įvairiomis nacionalinėmis nuostatomis, ir siūlo iš dalies pakeičiant Reglamento (ES) Nr. 211/2011 III priedą ir standartizuojant duomenų rinkimo pobūdį valstybėse narėse, nustatyti bendrą rėmėjų pritarimo pareiškimus rinkimo procedūrą; ragina Komisiją toliau vykdyti derybas su valstybėmis narėmis siekiant sumažinti reikalavimus dėl duomenų, atitinkamai pašalinant reikalavimą nurodyti asmens tapatybės numerius ir siekiant palankumo vartotojui, taip pat primena, kad Europos piliečių iniciatyva siekiama dalyvavimo ir darbotvarkės formavimo, o ne privalomų pasiūlymų; siūlo apsvarstyti galimybę sukurti skaitmeninę ES pilietybę ir rekomenduoja pateikti laikiną sprendimą iki bus sukurta skaitmeninė ES pilietybė, taip siekiant išspręsti dabartines problemas, kylančias dėl daugelio registracijų; todėl ragina Komisiją nedelsiant išnagrinėti šį klausimą vadovaujantis savo skaitmenine darbotvarke;

| 26. | ragina Komisiją iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 211/2011 3 straipsnį ir rekomenduoti valstybėms narėms amžiaus ribą, būtiną Europos piliečių iniciatyvai paremti ar joje dalyvauti, sumažinti nuo 18 metų iki 16 metų, kad ji nebūtų susieta su teise balsuoti rinkimuose į Europos Parlamentą, taip suteikiant galimybę visų pirma jaunimui aktyviai dalyvauti vystant Europos projektą; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 211/2011 3 straipsnį ir rekomenduoti valstybėms narėms amžiaus ribą, būtiną Europos piliečių iniciatyvai paremti ar joje dalyvauti, sumažinti nuo 18 metų iki 16 metų, kad ji nebūtų susieta su teise balsuoti rinkimuose į Europos Parlamentą, taip suteikiant galimybę visų pirma jaunimui aktyviai dalyvauti vystant Europos projektą;

| 27. | pripažįsta jautrią organizatorių asmeninės atsakomybės, susijusios su duomenų apsauga, problemą renkant pasirašiusiųjų asmens duomenis ir siūlo apriboti reikalaujamų duomenų kiekį, o Reglamento (ES) Nr. 211/2011 13 straipsnio formuluotę dėl atsakomybės pakeisti siekiant aiškiai pažymėti, kad asmeninė atsakomybė nėra neribota; šiuo tikslu siūlo sudaryti galimybę piliečių komitetams įgyti juridinio asmens statusą, pavyzdžiui, vadovaujantis 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę 3 straipsniu, taip siekiant nustatyti, kad organizatoriai būtų atsakingi tik už veiksmus, kurie yra neteisėti ir padaryti tyčia arba bent jau dėl didelio neatsargumo; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta jautrią organizatorių asmeninės atsakomybės, susijusios su duomenų apsauga, problemą renkant pasirašiusiųjų asmens duomenis ir siūlo apriboti reikalaujamų duomenų kiekį, o Reglamento (ES) Nr. 211/2011 13 straipsnio formuluotę dėl atsakomybės pakeisti siekiant aiškiai pažymėti, kad asmeninė atsakomybė nėra neribota; šiuo tikslu siūlo sudaryti galimybę piliečių komitetams įgyti juridinio asmens statusą, pavyzdžiui, vadovaujantis 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę 3 straipsniu, taip siekiant nustatyti, kad organizatoriai būtų atsakingi tik už veiksmus, kurie yra neteisėti ir padaryti tyčia arba bent jau dėl didelio neatsargumo;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares siekti labiau naudotojams palankių ir suderintų duomenų rinkimo reikalavimų; ragina kompetentingas nacionalines institucijas periodiškai informuoti nacionalinių parlamentų Europos reikalų komitetus apie vykdomas Europos piliečių iniciatyvas, jau surinkusias daug parašų; ragina Komisiją pasiūlyti persvarstyti Reglamentą (ES) Nr. 211/2011 siekiant užtikrinti piliečiams galimybę pasirašyti Europos piliečių iniciatyvas šalyje, kurioje jie gyvena; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares siekti labiau naudotojams palankių ir suderintų duomenų rinkimo reikalavimų; ragina kompetentingas nacionalines institucijas periodiškai informuoti nacionalinių parlamentų Europos reikalų komitetus apie vykdomas Europos piliečių iniciatyvas, jau surinkusias daug parašų; ragina Komisiją pasiūlyti persvarstyti Reglamentą (ES) Nr. 211/2011 siekiant užtikrinti piliečiams galimybę pasirašyti Europos piliečių iniciatyvas šalyje, kurioje jie gyvena;

| 29. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad nuo 2012 m. tik 3 iš 31 registruotos ES piliečių iniciatyvos pasiekė paskutinį etapą; pabrėžia, kad toks didelis naujų iniciatyvų skaičiaus sumažėjimas yra viena iš neproporcingų reikalavimų ir be reikalo sudėtingos sistemos pasekmių; apgailestauja dėl nepakankamo teisėkūros poveikio ir dėl to, kad Komisija neskatinama toliau siekti įgyvendinti sėkmingas iniciatyvas; sėkmingo reglamento įgyvendinimo klausimu laikosi skirtingos nuomonės nei Komisija siekiant užtikrinti visas ES piliečių iniciatyvos galimybes; pabrėžia, kad Europos institucijos ir valstybės narės turi imtis visų reikalingų priemonių, kad propaguotų ES piliečių iniciatyvą ir skatintų piliečių pasitikėjimą šia priemone; |
| --- | --- |

29.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad nuo 2012 m. tik 3 iš 31 registruotos ES piliečių iniciatyvos pasiekė paskutinį etapą; pabrėžia, kad toks didelis naujų iniciatyvų skaičiaus sumažėjimas yra viena iš neproporcingų reikalavimų ir be reikalo sudėtingos sistemos pasekmių; apgailestauja dėl nepakankamo teisėkūros poveikio ir dėl to, kad Komisija neskatinama toliau siekti įgyvendinti sėkmingas iniciatyvas; sėkmingo reglamento įgyvendinimo klausimu laikosi skirtingos nuomonės nei Komisija siekiant užtikrinti visas ES piliečių iniciatyvos galimybes; pabrėžia, kad Europos institucijos ir valstybės narės turi imtis visų reikalingų priemonių, kad propaguotų ES piliečių iniciatyvą ir skatintų piliečių pasitikėjimą šia priemone;

| 30. | ragina Komisiją persvarstyti Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio c punkto formuluotę, kad būtų galima atitinkamai toliau veikti sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos atveju; ragina Komisiją pradėti rengti teisės aktą dėl sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos per 12 mėnesių nuo teigiamos nuomonės priėmimo dienos; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją persvarstyti Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio c punkto formuluotę, kad būtų galima atitinkamai toliau veikti sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos atveju; ragina Komisiją pradėti rengti teisės aktą dėl sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos per 12 mėnesių nuo teigiamos nuomonės priėmimo dienos;

| 31. | laikosi nuomonės, kad, siekiant atkreipti dėmesį į politinį Europos piliečių iniciatyvos aspektą, viešas klausymas, planuojamas pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnio tvarką, turėtų būtų rengiamas taip, kad organizatoriai galėtų įsitraukti į dialogą su Europos Parlamento nariais ir atitinkamais Komisijos pareigūnais; pabrėžia, kad klausymai dėl Europos piliečių iniciatyvos turėtų būti rengiami remiant nepriklausomam komitetui, neatsakingam už jose nagrinėjamą temą, be to, visais atvejais turėtų dalyvauti išorės ekspertai; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad, siekiant atkreipti dėmesį į politinį Europos piliečių iniciatyvos aspektą, viešas klausymas, planuojamas pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 11 straipsnio tvarką, turėtų būtų rengiamas taip, kad organizatoriai galėtų įsitraukti į dialogą su Europos Parlamento nariais ir atitinkamais Komisijos pareigūnais; pabrėžia, kad klausymai dėl Europos piliečių iniciatyvos turėtų būti rengiami remiant nepriklausomam komitetui, neatsakingam už jose nagrinėjamą temą, be to, visais atvejais turėtų dalyvauti išorės ekspertai;

| 32. | jeigu Komisija per 12 mėnesių laikotarpį nepateiktų pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, primygtinai ragina Parlamentą ir jo komitetus prireikus SESV 225 straipsnio tvarka prireikus įgyvendinti savo teisę ir prašyti Komisijos pateikti atitinkamą pasiūlymą mano, kad atsakingas Parlamento komitetas, įgyvendindamas savo teisę, turėtų atsižvelgti į sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos turinį ir kitame klausyme pasitarti su Europos piliečių iniciatyvos organizatoriais; ragina atitinkamai iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

32.

jeigu Komisija per 12 mėnesių laikotarpį nepateiktų pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, primygtinai ragina Parlamentą ir jo komitetus prireikus SESV 225 straipsnio tvarka prireikus įgyvendinti savo teisę ir prašyti Komisijos pateikti atitinkamą pasiūlymą mano, kad atsakingas Parlamento komitetas, įgyvendindamas savo teisę, turėtų atsižvelgti į sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos turinį ir kitame klausyme pasitarti su Europos piliečių iniciatyvos organizatoriais; ragina atitinkamai iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisykles;

| 33. | ragina Komisiją išanalizuoti galimybę teikti finansinę paramą Europos piliečių iniciatyvoms ES biudžeto lėšomis pagal tokias ES programas, kaip „Europa piliečiams“ ir Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, įskaitant galimybę finansuoti reklamines radijo ir televizijos programas, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti piliečių lygybę, į realią būtinybę finansiškai paremti Europos piliečių iniciatyvos organizavimą ir į tai, kad šiuo tikslu yra pateikta nemažai ES biudžeto pakeitimų; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją išanalizuoti galimybę teikti finansinę paramą Europos piliečių iniciatyvoms ES biudžeto lėšomis pagal tokias ES programas, kaip „Europa piliečiams“ ir Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, įskaitant galimybę finansuoti reklamines radijo ir televizijos programas, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti piliečių lygybę, į realią būtinybę finansiškai paremti Europos piliečių iniciatyvos organizavimą ir į tai, kad šiuo tikslu yra pateikta nemažai ES biudžeto pakeitimų;

| 34. | ragina Komisiją imantis visų atsargumo priemonių duoti atkirtį neskelbtinos informacijos, susijusios su pasirašiusiais asmenimis, vagystėms, įskaitant vagystes naudojantis interneto priemonėmis, ypač kai vagiami suskirstyti duomenys; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją imantis visų atsargumo priemonių duoti atkirtį neskelbtinos informacijos, susijusios su pasirašiusiais asmenimis, vagystėms, įskaitant vagystes naudojantis interneto priemonėmis, ypač kai vagiami suskirstyti duomenys;

| 35. | teigiamai vertina 2015 m. kovo 31 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos piliečių iniciatyvos ir Europos ombudsmenės sprendimą OI/9/2013/TN ir ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant šios priemonės peržiūrą būtų įgyvendintos visos reikiamos teisinės priemonės, kad būtų galima tinkamai toliau veikti, kai Europos piliečių iniciatyva baigta sėkmingai; todėl ragina Komisiją atsižvelgiant į visus paaiškėjusius trūkumus kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl reglamento (ES) Nr. 211/2011 ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1179/2011 persvarstymo; |
| --- | --- |

35.

teigiamai vertina 2015 m. kovo 31 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos piliečių iniciatyvos ir Europos ombudsmenės sprendimą OI/9/2013/TN ir ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant šios priemonės peržiūrą būtų įgyvendintos visos reikiamos teisinės priemonės, kad būtų galima tinkamai toliau veikti, kai Europos piliečių iniciatyva baigta sėkmingai; todėl ragina Komisiją atsižvelgiant į visus paaiškėjusius trūkumus kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl reglamento (ES) Nr. 211/2011 ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1179/2011 persvarstymo;

| 36. | ragina ES institucijas atlikti esminį ryšių darbą vykdant informavimo apie Europos piliečių iniciatyvą kampaniją; |
| --- | --- |

36.

ragina ES institucijas atlikti esminį ryšių darbą vykdant informavimo apie Europos piliečių iniciatyvą kampaniją;

| 37. | ragina Komisiją nuolat pranešti Parlamentui apie rengiamas ES piliečių iniciatyvas, kad Parlamentas, vykdydamas savo įsipareigojimus Europos Sąjungos piliečiams, galėtų išnagrinėti, ar priemonė veikia kuo veiksmingiau; pabrėžia, kad ES piliečių iniciatyvos procesas turėtų būti nuolat gerinamas atsižvelgiant į įgytą praktinę patirtį, taip pat turėtų atitikti sprendimus, kuriuos Teisingumo Teismas priims ateityje; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją nuolat pranešti Parlamentui apie rengiamas ES piliečių iniciatyvas, kad Parlamentas, vykdydamas savo įsipareigojimus Europos Sąjungos piliečiams, galėtų išnagrinėti, ar priemonė veikia kuo veiksmingiau; pabrėžia, kad ES piliečių iniciatyvos procesas turėtų būti nuolat gerinamas atsižvelgiant į įgytą praktinę patirtį, taip pat turėtų atitikti sprendimus, kuriuos Teisingumo Teismas priims ateityje;

| 38. | rekomenduoja naudoti visas turimas ryšių priemones, visų pirma visų susijusių EU institucijų socialinės ir skaitmeninės žiniasklaidos platformas, siekiant vykdyti nuolatines informuotumo didinimo kampanijas, kuriose dalyvautų ES institucijos ir atstovybės bei nacionalinės valdžios institucijos; ragina Komisiją remti ES piliečių iniciatyvos taikomosios programos mobiliesiems prietaisams sukūrimą; palankiai vertina tai, kad kai kurios ES piliečių iniciatyvos turėjo poveikį vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja naudoti visas turimas ryšių priemones, visų pirma visų susijusių EU institucijų socialinės ir skaitmeninės žiniasklaidos platformas, siekiant vykdyti nuolatines informuotumo didinimo kampanijas, kuriose dalyvautų ES institucijos ir atstovybės bei nacionalinės valdžios institucijos; ragina Komisiją remti ES piliečių iniciatyvos taikomosios programos mobiliesiems prietaisams sukūrimą; palankiai vertina tai, kad kai kurios ES piliečių iniciatyvos turėjo poveikį vietos lygmeniu;

| 39. | mano, kad labai svarbu užtikrinti, jog piliečiai tinkamai taikytų šią dalyvavimo demokratijos priemonę norint užkirsti kelią galimam jos išnaudojimui siekiant privačių interesų, padidinti skaidrumą ir ES piliečių iniciatyvų finansavimo bei rėmimo patikrų kokybę; |
| --- | --- |

39.

mano, kad labai svarbu užtikrinti, jog piliečiai tinkamai taikytų šią dalyvavimo demokratijos priemonę norint užkirsti kelią galimam jos išnaudojimui siekiant privačių interesų, padidinti skaidrumą ir ES piliečių iniciatyvų finansavimo bei rėmimo patikrų kokybę;

| 40. | atkreipia dėmesį į svarbų Europos ombudsmeno vaidmenį tiriant, kaip Komisija nagrinėja prašymus dėl Europos piliečių iniciatyvų, ypač tais atvejais, kai iniciatyvą atsisakoma registruoti; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į svarbų Europos ombudsmeno vaidmenį tiriant, kaip Komisija nagrinėja prašymus dėl Europos piliečių iniciatyvų, ypač tais atvejais, kai iniciatyvą atsisakoma registruoti;

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione (COM(2014)0357) ir į prie jo pridedamus veiksmų planą bei patvirtinamąjį analitinį dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione (COM(2014)0357) ir į prie jo pridedamus veiksmų planą bei patvirtinamąjį analitinį dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės (COM(2013)0468) ir į Tarybos 2013 m. spalio 22 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl makroregioninių strategijų pridėtinės vertės (COM(2013)0468) ir į Tarybos 2013 m. spalio 22 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione (COM(2014)0357) ir dėl Europos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione: moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos MVĮ (tiriamoji nuomonė Europos Sąjungai pirmininkaujančios Italijos prašymu), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione (COM(2014)0357) ir dėl Europos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione: moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos MVĮ (tiriamoji nuomonė Europos Sąjungai pirmininkaujančios Italijos prašymu),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (EUSAIR) (tiriamoji nuomonė), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (EUSAIR) (tiriamoji nuomonė),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 26 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Europos Sąjungos strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 26 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Europos Sąjungos strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 11 d. Regionų komiteto savo iniciatyva parengtą nuomonę „Teritorinis bendradarbiavimas Viduržemio jūros baseine. Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 11 d. Regionų komiteto savo iniciatyva parengtą nuomonę „Teritorinis bendradarbiavimas Viduržemio jūros baseine. Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl ES makroregioninių strategijų vystymo: šiuo metu taikoma praktika ir ateities perspektyvos, ypač Viduržemio jūros regione (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl ES makroregioninių strategijų vystymo: šiuo metu taikoma praktika ir ateities perspektyvos, ypač Viduržemio jūros regione (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Adrijos ir Jonijos jūrų strategija“ (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Adrijos ir Jonijos jūrų strategija“ (COM(2012)0713),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl makroregioninių strategijų valdymo (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl makroregioninių strategijų valdymo (COM(2014)0284),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą 2005/370/EB dėl Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais sudarymo Europos bendrijos vardu (Orhuso konvenciją), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą 2005/370/EB dėl Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais sudarymo Europos bendrijos vardu (Orhuso konvenciją),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 19–20 d. vykusioje konferencijoje dėl vystymosi ir saugumo Adrijos ir Jonijos jūrų regione priimtą Ankonos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 19–20 d. vykusioje konferencijoje dėl vystymosi ir saugumo Adrijos ir Jonijos jūrų regione priimtą Ankonos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 30 d. Puloje vykusią Adrijos ir Jonijos jūrų euroregiono steigimo konferenciją ir į 2009 m. spalio 22 d. Splite surengtoje Adrijos ir Jonijos jūrų euroregiono asamblėjoje patvirtintą deklaraciją dėl iniciatyvos sukurti Adrijos jūros strategiją įgyvendinimo pradžios, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 30 d. Puloje vykusią Adrijos ir Jonijos jūrų euroregiono steigimo konferenciją ir į 2009 m. spalio 22 d. Splite surengtoje Adrijos ir Jonijos jūrų euroregiono asamblėjoje patvirtintą deklaraciją dėl iniciatyvos sukurti Adrijos jūros strategiją įgyvendinimo pradžios,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) tyrimą „Naujas makroregionų vaidmuo užtikrinant Europos teritorinį bendradarbiavimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) tyrimą „Naujas makroregionų vaidmuo užtikrinant Europos teritorinį bendradarbiavimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) tyrimą „Adrijos ir Jonijos jūrų regionas. Transporto ir energetikos tinklų jungčių socialinė ir ekonominė analizė ir vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. savo Vidaus politikos generalinio direktorato (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika) tyrimą „Adrijos ir Jonijos jūrų regionas. Transporto ir energetikos tinklų jungčių socialinė ir ekonominė analizė ir vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0279/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0279/2015),

| A. | kadangi makroregioninės strategijos yra naujas daugiapakopio valdymo modelis, ir, norint užtikrinti sėkmingą jo įgyvendinimą ir tikslų siekimą, būtina, kad dalyvautų ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis veikiantys suinteresuotieji subjektai, įskaitant ekonominius ir socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, ir kad įvairios politikos kryptys bei programos papildytų viena kitą; kadangi regionų ir vietos valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį skatinant demokratiją, decentralizaciją ir didesnę vietos bei regionų autonomiją; |
| --- | --- |

A.

kadangi makroregioninės strategijos yra naujas daugiapakopio valdymo modelis, ir, norint užtikrinti sėkmingą jo įgyvendinimą ir tikslų siekimą, būtina, kad dalyvautų ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis veikiantys suinteresuotieji subjektai, įskaitant ekonominius ir socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, ir kad įvairios politikos kryptys bei programos papildytų viena kitą; kadangi regionų ir vietos valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį skatinant demokratiją, decentralizaciją ir didesnę vietos bei regionų autonomiją;

| B. | kadangi ankstesnės Baltijos jūros regiono ir Dunojaus regiono strategijos šiems regionams davė apčiuopiamos naudos, įrodė, kad ES bendradarbiavimo mechanizmai yra sėkmingi, ir pasitarnavo kaip naudinga patirtis plėtojant naujas makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

B.

kadangi ankstesnės Baltijos jūros regiono ir Dunojaus regiono strategijos šiems regionams davė apčiuopiamos naudos, įrodė, kad ES bendradarbiavimo mechanizmai yra sėkmingi, ir pasitarnavo kaip naudinga patirtis plėtojant naujas makroregionines strategijas;

| C. | kadangi regionų susidomėjimas šia šiuolaikine regioninio bendradarbiavimo forma ir susijusiu valdymo modeliu auga; kadangi pastaruoju metu tai pasireiškė kalnų regionų, pvz., Karpatų ir Alpių, atvejais, kai gamtinės kliūtys rodo, kad turi būti vykdoma konkreti regioninė politika |
| --- | --- |

C.

kadangi regionų susidomėjimas šia šiuolaikine regioninio bendradarbiavimo forma ir susijusiu valdymo modeliu auga; kadangi pastaruoju metu tai pasireiškė kalnų regionų, pvz., Karpatų ir Alpių, atvejais, kai gamtinės kliūtys rodo, kad turi būti vykdoma konkreti regioninė politika

| D. | kadangi makroregioninė strategija, kaip integruota sistema, susijusi su valstybėmis narėmis ir ES nepriklausančiomis šalimis toje pačioje geografinėje vietovėje, ir kuriai pritarė Europos Vadovų Taryba, yra ES strategija; |
| --- | --- |

D.

kadangi makroregioninė strategija, kaip integruota sistema, susijusi su valstybėmis narėmis ir ES nepriklausančiomis šalimis toje pačioje geografinėje vietovėje, ir kuriai pritarė Europos Vadovų Taryba, yra ES strategija;

| E. | kadangi tarp šalių, dalyvaujančių įgyvendinant šią strategiją, visų pirma tarp ES valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių, esama didelių socialinių ir ekonominių skirtumų; |
| --- | --- |

E.

kadangi tarp šalių, dalyvaujančių įgyvendinant šią strategiją, visų pirma tarp ES valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių, esama didelių socialinių ir ekonominių skirtumų;

| F. | kadangi dėl padidėjusio Adrijos ir Jonijos jūrų regiono šalių suinteresuotumo bendradarbiavimu ir bendrų veiksmų nustatymu kovojant su sunkumais naudojantis viso regiono potencialu ir dedant nuolatines pastangas sinergijai sukurti buvo patvirtinta ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono (EUSAIR); |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl padidėjusio Adrijos ir Jonijos jūrų regiono šalių suinteresuotumo bendradarbiavimu ir bendrų veiksmų nustatymu kovojant su sunkumais naudojantis viso regiono potencialu ir dedant nuolatines pastangas sinergijai sukurti buvo patvirtinta ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono (EUSAIR);

| G. | kadangi makroregioninės strategijos gali būti laikomos Europos integracijos ir didesnės teritorinės sanglaudos priemone, grindžiama savanorišku valstybių narių ir kaimyninių šalių bendradarbiavimu sprendžiant bendras problemas; kadangi EUSAIR yra nauja regioninio bendradarbiavimo forma, galinti padėti dalyvaujančioms šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms siekti narystės ES, ji taip pat yra svarbi platesnės ES Viduržemio jūros regiono politikos, kurią atspindi Viduržemio jūros šalių sąjunga, dalis; kadangi EUSAIR, kaip ES regioninės politikos dalis, yra būtina ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimo priemonė, kurios pagrindiniai tikslai yra regioninių skirtumų mažinimas, tikros konvergencijos, augimo ir užimtumo skatinimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi makroregioninės strategijos gali būti laikomos Europos integracijos ir didesnės teritorinės sanglaudos priemone, grindžiama savanorišku valstybių narių ir kaimyninių šalių bendradarbiavimu sprendžiant bendras problemas; kadangi EUSAIR yra nauja regioninio bendradarbiavimo forma, galinti padėti dalyvaujančioms šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms siekti narystės ES, ji taip pat yra svarbi platesnės ES Viduržemio jūros regiono politikos, kurią atspindi Viduržemio jūros šalių sąjunga, dalis; kadangi EUSAIR, kaip ES regioninės politikos dalis, yra būtina ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimo priemonė, kurios pagrindiniai tikslai yra regioninių skirtumų mažinimas, tikros konvergencijos, augimo ir užimtumo skatinimas;

| H. | kadangi dėl dalinio izoliuotumo Adrijos jūra yra ypač pažeidžiama taršos atžvilgiu ir pasižymi neįprastomis hidrografinėmis savybėmis, pvz., gyliu ir kranto linija, kurios šiaurinėje ir pietinėje regiono dalyse labai skiriasi; kadangi žuvų ištekliais naudojasi visos pakrantės valstybės ir dėl to kyla nuolatinis pavojus išteklių atsikūrimui; kadangi būsimame pagrindų reglamente dėl techninių priemonių reformuotoje BŽP priemones reikėtų kurti atsižvelgiant į regionus ir pritaikant jas prie šios srities ir jų jūros išteklių bei žuvininkystės ypatybių; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl dalinio izoliuotumo Adrijos jūra yra ypač pažeidžiama taršos atžvilgiu ir pasižymi neįprastomis hidrografinėmis savybėmis, pvz., gyliu ir kranto linija, kurios šiaurinėje ir pietinėje regiono dalyse labai skiriasi; kadangi žuvų ištekliais naudojasi visos pakrantės valstybės ir dėl to kyla nuolatinis pavojus išteklių atsikūrimui; kadangi būsimame pagrindų reglamente dėl techninių priemonių reformuotoje BŽP priemones reikėtų kurti atsižvelgiant į regionus ir pritaikant jas prie šios srities ir jų jūros išteklių bei žuvininkystės ypatybių;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione ir prie jo pridedamą veiksmų planą; mano, kad šis komunikatas yra labai svarbus žingsnis šio Europos regiono plėtros procese; pabrėžia, kad EUSAIR sukurta siekiant papildyti ES, nacionalinių ar regioninių valdžios institucijų ar privataus sektoriaus veiksmus taip, kad būtų žymiai sustiprintas makroregiono veikimas; pabrėžia strategijoje nustatytas šio regiono šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių ateities galimybes; pabrėžia, kad svarbu, jog strategija būtų grindžiama integravimo, koordinavimo, bendradarbiavimo ir partnerystės principais; pabrėžia trijų neiginių principo – nepriimti naujų teisės aktų, nekurti naujų institucijų, nenumatyti naujo finansavimo – svarbą, nes makroregionai yra bendradarbiavimo iniciatyvų pagrindas, grindžiamas sinergija, kuri yra įvairių ES politikos priemonių, įskaitant ESI fondus, derinimo rezultatas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione ir prie jo pridedamą veiksmų planą; mano, kad šis komunikatas yra labai svarbus žingsnis šio Europos regiono plėtros procese; pabrėžia, kad EUSAIR sukurta siekiant papildyti ES, nacionalinių ar regioninių valdžios institucijų ar privataus sektoriaus veiksmus taip, kad būtų žymiai sustiprintas makroregiono veikimas; pabrėžia strategijoje nustatytas šio regiono šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių ateities galimybes; pabrėžia, kad svarbu, jog strategija būtų grindžiama integravimo, koordinavimo, bendradarbiavimo ir partnerystės principais; pabrėžia trijų neiginių principo – nepriimti naujų teisės aktų, nekurti naujų institucijų, nenumatyti naujo finansavimo – svarbą, nes makroregionai yra bendradarbiavimo iniciatyvų pagrindas, grindžiamas sinergija, kuri yra įvairių ES politikos priemonių, įskaitant ESI fondus, derinimo rezultatas;

| 2. | palankiai vertina visų suinteresuotųjų šalių pastangas kuriant EUSAIR įgyvendinti skirtą institucinę struktūrą pasinaudojant esama institucijų sistema; ragina visus nacionalinius, regionų ir vietos subjektus prisiimti visą atsakomybę už projektų, kuriems taikoma ši makroregioninė strategija, įgyvendinimą; pabrėžia, kad kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje svarbu stiprinti institucinius gebėjimus ir didinti viešojo administravimo bei viešųjų paslaugų veiksmingumą ir užtikrinti pakankamus ir kompetentingus administracinius išteklius, kurie konkrečiai skirti EUSAIR įgyvendinti; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina visų suinteresuotųjų šalių pastangas kuriant EUSAIR įgyvendinti skirtą institucinę struktūrą pasinaudojant esama institucijų sistema; ragina visus nacionalinius, regionų ir vietos subjektus prisiimti visą atsakomybę už projektų, kuriems taikoma ši makroregioninė strategija, įgyvendinimą; pabrėžia, kad kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje svarbu stiprinti institucinius gebėjimus ir didinti viešojo administravimo bei viešųjų paslaugų veiksmingumą ir užtikrinti pakankamus ir kompetentingus administracinius išteklius, kurie konkrečiai skirti EUSAIR įgyvendinti;

| 3. | pabrėžia, kad būtinas teritorinis požiūris į bendradarbiavimo veiklą, ir atkreipia dėmesį į daugiapakopio valdymo modelio pridėtinę vertę – pasitelkus šį modelį reikia spręsti administracinių pajėgumų trūkumo klausimus ir jis gali būti naudojamas siekiant ateityje telkti išteklius makroregione; šiuo atžvilgiu pakartoja, kad būtina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į politinio valdymo įstaigas ir strategijos veiklos, technines ir vykdomąsias įstaigas išsaugant Komisijos vaidmenį koordinavimo procese; pabrėžia, kad bendruomenės inicijuota plėtra gali sutelkti ir įtraukti vietos veikėjus į sprendimų priėmimo procesą ir padėti stiprinti atsakomybę už projektus piliečių lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad būtinas teritorinis požiūris į bendradarbiavimo veiklą, ir atkreipia dėmesį į daugiapakopio valdymo modelio pridėtinę vertę – pasitelkus šį modelį reikia spręsti administracinių pajėgumų trūkumo klausimus ir jis gali būti naudojamas siekiant ateityje telkti išteklius makroregione; šiuo atžvilgiu pakartoja, kad būtina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į politinio valdymo įstaigas ir strategijos veiklos, technines ir vykdomąsias įstaigas išsaugant Komisijos vaidmenį koordinavimo procese; pabrėžia, kad bendruomenės inicijuota plėtra gali sutelkti ir įtraukti vietos veikėjus į sprendimų priėmimo procesą ir padėti stiprinti atsakomybę už projektus piliečių lygmeniu;

| 4. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti skaidrų strategijos tvirtinimo, stebėsenos ir vertinimo procesą, taip pat atvirumą ir įtrauktį pilietinės visuomenės ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų atžvilgiu; pabrėžia, kad komunikacija ir informuotumo didinimas visose srityse yra labai svarbus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo atžvilgiu sprendimų priėmimo procese ir siekiant stiprinti visuomenės paramą; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą strategijos matomumą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, plėtoti atitinkamus ryšius siekiant strategijos tikslų ir rezultatų, skatinti koordinavimą ir keitimąsi geriausia patirtimi su kitomis esamomis ir būsimomis makroregioninėmis strategijomis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti skaidrų strategijos tvirtinimo, stebėsenos ir vertinimo procesą, taip pat atvirumą ir įtrauktį pilietinės visuomenės ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų atžvilgiu; pabrėžia, kad komunikacija ir informuotumo didinimas visose srityse yra labai svarbus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo atžvilgiu sprendimų priėmimo procese ir siekiant stiprinti visuomenės paramą; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą strategijos matomumą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, plėtoti atitinkamus ryšius siekiant strategijos tikslų ir rezultatų, skatinti koordinavimą ir keitimąsi geriausia patirtimi su kitomis esamomis ir būsimomis makroregioninėmis strategijomis;

| 5. | pabrėžia, kad ES nepriklausančios šalys turi suderinti savo teisės aktus su konkrečių su strategija susijusių sektorių acquis, tam, kad būtų užtikrinta, kad būtų siekiama ES tikslų ir kad jie būtų įgyvendinami nuolat, teisėtai ir laiku, remiantis ES standartais ir teisės aktais; ragina visas dalyvaujančias šalis sukurti ekspertų grupių ir reguliariai organizuoti susitikimus siekiant keistis geriausia praktika, kad būtų užtikrintas šios procedūros taikymas ir didesnis jos veiksmingumas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad ES nepriklausančios šalys turi suderinti savo teisės aktus su konkrečių su strategija susijusių sektorių acquis, tam, kad būtų užtikrinta, kad būtų siekiama ES tikslų ir kad jie būtų įgyvendinami nuolat, teisėtai ir laiku, remiantis ES standartais ir teisės aktais; ragina visas dalyvaujančias šalis sukurti ekspertų grupių ir reguliariai organizuoti susitikimus siekiant keistis geriausia praktika, kad būtų užtikrintas šios procedūros taikymas ir didesnis jos veiksmingumas;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl itin didelio privačių investicijų sumažėjimo visose regiono šalyse, taip pat dėl fiskalinio konsolidavimo ir ribotų investicijų į viešąjį sektorių gali kilti problemų finansuojant pagal šią strategiją vykdomus projektus; ragina dalyvaujančias šalis išlaikyti aukšto lygio atsakomybę, įsipareigojimą ir imtis vadovaujamo vaidmens, kurio reikia siekiant sėkmingai įgyvendinti šią strategiją; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl itin didelio privačių investicijų sumažėjimo visose regiono šalyse, taip pat dėl fiskalinio konsolidavimo ir ribotų investicijų į viešąjį sektorių gali kilti problemų finansuojant pagal šią strategiją vykdomus projektus; ragina dalyvaujančias šalis išlaikyti aukšto lygio atsakomybę, įsipareigojimą ir imtis vadovaujamo vaidmens, kurio reikia siekiant sėkmingai įgyvendinti šią strategiją;

| 7. | palankiai vertina tai, kad iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) ir pagal 2014–2020 m. Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, visų pirma pagal 2014–2020 m. Adrijos ir Jonijos jūrų regiono bendradarbiavimo programą (ADRION), šiai strategijai įgyvendinti numatyta skirti daug išteklių ir suteikti įvairiausių priemonių bei techninių galimybių; palankiai vertina tai, kad galima naudotis kitais fondais ir priemonėmis, susijusiais su šios strategijos sritimis, visų pirma programa „Horizontas 2020“ ir „Erasmus +“ (visose srityse), Europos infrastruktūros tinklų priemone (antroje srityje), programa LIFE (trečioje srityje, taip pat klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiklai) ir MVĮ programa COSME (ketvirtoje srityje), taip pat programa INNOVFIN inovacijoms finansuoti; ragina bendradarbiauti siekiant sukurti turimų lėšų sinergiją tarp regioną apimančių teritorinio bendradarbiavimo programų, stebėsenos komitetų, EUSAIR valdybos ir už ESI fondų valdymą atsakingų institucijų; pabrėžia, kad ši strategija turėtų padėti veiksmingiau bei efektyviau naudoti esamas priemones ir lėšas; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) ir pagal 2014–2020 m. Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, visų pirma pagal 2014–2020 m. Adrijos ir Jonijos jūrų regiono bendradarbiavimo programą (ADRION), šiai strategijai įgyvendinti numatyta skirti daug išteklių ir suteikti įvairiausių priemonių bei techninių galimybių; palankiai vertina tai, kad galima naudotis kitais fondais ir priemonėmis, susijusiais su šios strategijos sritimis, visų pirma programa „Horizontas 2020“ ir „Erasmus +“ (visose srityse), Europos infrastruktūros tinklų priemone (antroje srityje), programa LIFE (trečioje srityje, taip pat klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiklai) ir MVĮ programa COSME (ketvirtoje srityje), taip pat programa INNOVFIN inovacijoms finansuoti; ragina bendradarbiauti siekiant sukurti turimų lėšų sinergiją tarp regioną apimančių teritorinio bendradarbiavimo programų, stebėsenos komitetų, EUSAIR valdybos ir už ESI fondų valdymą atsakingų institucijų; pabrėžia, kad ši strategija turėtų padėti veiksmingiau bei efektyviau naudoti esamas priemones ir lėšas;

| 8. | ragina Europos Komisiją ir nacionalines, regionines ir vietos įstaigas, kurios atsakingos už ESI fondų programų rengimą, valdymą ir įgyvendinimą atkreipti dėmesį į makroregioninių projektų ir veiksmų svarbą; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Komisiją ir nacionalines, regionines ir vietos įstaigas, kurios atsakingos už ESI fondų programų rengimą, valdymą ir įgyvendinimą atkreipti dėmesį į makroregioninių projektų ir veiksmų svarbą;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti įgyvendinimo struktūrą ir koordinavimo mechanizmus makroregionų lygmeniu, siekiant palengvinti bendradarbiavimą, įskaitant bendrą planavimą, finansavimo galimybių suderinimą su principu „iš apačios į viršų“; pabrėžia, kad reikia suderinti nacionalines ir regionines veiklos programas su strategijos tikslais, be kita ko, kai įmanoma, įtraukiant EUSAIR į programas; mano, kad reikia koordinuoti ir derinti iniciatyvas, pasiūlymus ir projektus, kurių objektas yra Adrijos ir Jonijos jūrų regionas; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu nustatyti įgyvendinimo struktūrą ir koordinavimo mechanizmus makroregionų lygmeniu, siekiant palengvinti bendradarbiavimą, įskaitant bendrą planavimą, finansavimo galimybių suderinimą su principu „iš apačios į viršų“; pabrėžia, kad reikia suderinti nacionalines ir regionines veiklos programas su strategijos tikslais, be kita ko, kai įmanoma, įtraukiant EUSAIR į programas; mano, kad reikia koordinuoti ir derinti iniciatyvas, pasiūlymus ir projektus, kurių objektas yra Adrijos ir Jonijos jūrų regionas;

| 10. | ragina Komisiją, Europos investicijų banką (EIB) ir dalyvaujančias šalis visapusiškai išnaudoti naujai įsteigto Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) teikiamas galimybes finansuoti šiame regione įgyvendinamus projektus, nes tai padėtų kurti pridėtinę vertę, skatinti tvarų vystymąsi ir socialinę bei ekonominę sanglaudą, ekonomikos augimą, didinti užimtumą makroregiono lygmeniu ir siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; todėl projektų atrankos etapu skatina teikti „premijinius taškus“ makroregioniniams projektams dėl jų tarptautinio pobūdžio; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją, Europos investicijų banką (EIB) ir dalyvaujančias šalis visapusiškai išnaudoti naujai įsteigto Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) teikiamas galimybes finansuoti šiame regione įgyvendinamus projektus, nes tai padėtų kurti pridėtinę vertę, skatinti tvarų vystymąsi ir socialinę bei ekonominę sanglaudą, ekonomikos augimą, didinti užimtumą makroregiono lygmeniu ir siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; todėl projektų atrankos etapu skatina teikti „premijinius taškus“ makroregioniniams projektams dėl jų tarptautinio pobūdžio;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad nėra konkrečių lėšų, skiriamų tik makroregioninėms strategijoms įgyvendinti ir kad stipri šalių politinė valia, partnerystė ir koordinavimas yra sėkmės prielaida; todėl ragina šio regiono šalis sujungti lėšas (ESI fondų, PNPP ir ESIF), taip pat įnašus iš nacionalinių šaltinių taikant EIB priemones, kaip finansų ir investicijų platformą projektams, padedantiems įgyvendinti strategijoje nustatytus tikslus, finansavimui remti; ragina sukurti skaidrią ir viešai prieinamą Adrijos ir Jonijos jūrų regiono projektų duomenų bazę, kurioje būtų matyti dabartiniai ir galimi su investicijomis susiję poreikiai ir projektai, kad investuotojai būtų skatinami investuoti į šiuos projektus; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad nėra konkrečių lėšų, skiriamų tik makroregioninėms strategijoms įgyvendinti ir kad stipri šalių politinė valia, partnerystė ir koordinavimas yra sėkmės prielaida; todėl ragina šio regiono šalis sujungti lėšas (ESI fondų, PNPP ir ESIF), taip pat įnašus iš nacionalinių šaltinių taikant EIB priemones, kaip finansų ir investicijų platformą projektams, padedantiems įgyvendinti strategijoje nustatytus tikslus, finansavimui remti; ragina sukurti skaidrią ir viešai prieinamą Adrijos ir Jonijos jūrų regiono projektų duomenų bazę, kurioje būtų matyti dabartiniai ir galimi su investicijomis susiję poreikiai ir projektai, kad investuotojai būtų skatinami investuoti į šiuos projektus;

| 12. | primygtinai ragina suinteresuotuosius subjektus keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, naudotis įgyta patirtimi, nustatyti kliūtis, trukdančias įgyvendinti ES makroregionines strategijas, ir stiprinti bendradarbiavimą su suinteresuotaisiais subjektais iš Baltijos jūros, Dunojaus baseino ir Alpių makroregionų; |
| --- | --- |

12.

primygtinai ragina suinteresuotuosius subjektus keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, naudotis įgyta patirtimi, nustatyti kliūtis, trukdančias įgyvendinti ES makroregionines strategijas, ir stiprinti bendradarbiavimą su suinteresuotaisiais subjektais iš Baltijos jūros, Dunojaus baseino ir Alpių makroregionų;

| 13. | ragina Komisiją pašalinti administracines ir nefinansines kliūtis, kurios dažnai atgraso investuotojus nuo investavimo į tokius projektus; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją pašalinti administracines ir nefinansines kliūtis, kurios dažnai atgraso investuotojus nuo investavimo į tokius projektus;

| 14. | mano, kad būtina surasti būdus – bent jau įgyvendinant atskirus ir konkrečius projektus – įtraukti įgyvendinant šią strategiją nedalyvaujančias šalis, kurios geografiniu ir ekonominiu požiūriais yra glaudžiai susijusios su šiuo regionu, šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kaip svarbu tarpvalstybinis ir tarptautinis bendradarbiavimas pagal sanglaudos politiką, ir ragina atitinkamas valstybes nares ir regionus pasinaudoti geriausios praktikos pavyzdžiais šioje srityje; |
| --- | --- |

14.

mano, kad būtina surasti būdus – bent jau įgyvendinant atskirus ir konkrečius projektus – įtraukti įgyvendinant šią strategiją nedalyvaujančias šalis, kurios geografiniu ir ekonominiu požiūriais yra glaudžiai susijusios su šiuo regionu, šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kaip svarbu tarpvalstybinis ir tarptautinis bendradarbiavimas pagal sanglaudos politiką, ir ragina atitinkamas valstybes nares ir regionus pasinaudoti geriausios praktikos pavyzdžiais šioje srityje;

| 15. | primena apie didelį ekonomikos krizės poveikį šiam regionui ir pabrėžia poreikį reguliariai vertinti strategijas, kuriomis siekiama atgaivinti ekonomiką; nurodo, kad šio regiono šalių išsivystymo lygis ir poreikiai yra skirtingi; ragina Komisiją pabrėžti, kad svarbu sukurti sąlygas tam, kad būtų mažinami ekonominiai ir socialiniai skirtumai tarp šalių; remia reformas mažiau išsivysčiusiose šalyse ir ragina keistis žiniomis, patirtimi ir geriausia praktika šioje srityje; |
| --- | --- |

15.

primena apie didelį ekonomikos krizės poveikį šiam regionui ir pabrėžia poreikį reguliariai vertinti strategijas, kuriomis siekiama atgaivinti ekonomiką; nurodo, kad šio regiono šalių išsivystymo lygis ir poreikiai yra skirtingi; ragina Komisiją pabrėžti, kad svarbu sukurti sąlygas tam, kad būtų mažinami ekonominiai ir socialiniai skirtumai tarp šalių; remia reformas mažiau išsivysčiusiose šalyse ir ragina keistis žiniomis, patirtimi ir geriausia praktika šioje srityje;

| 16. | pabrėžia, kad būtina skatinti, atnaujinti ir stiprinti bendradarbiavimą kultūros, mokslo ir švietimo srityje, be kita ko, didinant studentų ir universitetų darbuotojų akademinio judumo galimybes; pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra būtina sąlyga siekiant pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo; atkreipia dėmesį į mokslinio bei kultūrinio bendradarbiavimo ir ekonomikos dinamikos augimo tarpusavio ryšį ir įvairovės ir tvaraus turizmo lygį šiame regione; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad būtina skatinti, atnaujinti ir stiprinti bendradarbiavimą kultūros, mokslo ir švietimo srityje, be kita ko, didinant studentų ir universitetų darbuotojų akademinio judumo galimybes; pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra būtina sąlyga siekiant pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo; atkreipia dėmesį į mokslinio bei kultūrinio bendradarbiavimo ir ekonomikos dinamikos augimo tarpusavio ryšį ir įvairovės ir tvaraus turizmo lygį šiame regione;

| 17. | teigiamai vertina tai, kad Europos Parlamentui atstovaujama EUSAIR valdymo organų veikloje; ragina Komisiją išnagrinėti bendras šalių (ES valstybių narių ir trečiųjų šalių) pastangas regione ir veiksmingą vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą siekiant strategijos tikslų; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina tai, kad Europos Parlamentui atstovaujama EUSAIR valdymo organų veikloje; ragina Komisiją išnagrinėti bendras šalių (ES valstybių narių ir trečiųjų šalių) pastangas regione ir veiksmingą vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą siekiant strategijos tikslų;

| 18. | atkreipia dėmesį į precedentus, nustatytus atsižvelgiant į kitas ES makroregionines strategijas, ir prašo remti, vykdant bandomuosius projektus ir atliekant parengiamuosius veiksmus, įvairius veiksmus, pradedant nuo tyrimų parengiamojo etapo investicijoms į projektus pagal įvairias prioritetines sritis; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į precedentus, nustatytus atsižvelgiant į kitas ES makroregionines strategijas, ir prašo remti, vykdant bandomuosius projektus ir atliekant parengiamuosius veiksmus, įvairius veiksmus, pradedant nuo tyrimų parengiamojo etapo investicijoms į projektus pagal įvairias prioritetines sritis;

| 19. | mano, kad įgyvendinant strategiją būtina deramai atsižvelgti į jos bendruosius principus, ypač į aspektus, susijusius su aplinkos apsauga ir tausiu gamtos išteklių naudojimu, visose keturiose srityse, taip pat siekiant laikytis holistinio požiūrio į iškilusius sudėtingus ir įvairius makroregiono uždavinius; |
| --- | --- |

19.

mano, kad įgyvendinant strategiją būtina deramai atsižvelgti į jos bendruosius principus, ypač į aspektus, susijusius su aplinkos apsauga ir tausiu gamtos išteklių naudojimu, visose keturiose srityse, taip pat siekiant laikytis holistinio požiūrio į iškilusius sudėtingus ir įvairius makroregiono uždavinius;

| 20. | pabrėžia, kad itin daug dėmesio reikėtų skirti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje nurodytoms vietovėms, pavyzdžiui, salų, kalnų ir kaimo regionams, siekiant nustatyti ir išnaudoti konkrečias jų teikiamas galimybes, ypač turizmo sektoriuje, atsižvelgiant į veiklos sritis ir prioritetus, nustatytus šiame pranešime; be to, ragina Komisiją pasiūlyti paskelbti Europos salų ir kalnų metus; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad itin daug dėmesio reikėtų skirti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje nurodytoms vietovėms, pavyzdžiui, salų, kalnų ir kaimo regionams, siekiant nustatyti ir išnaudoti konkrečias jų teikiamas galimybes, ypač turizmo sektoriuje, atsižvelgiant į veiklos sritis ir prioritetus, nustatytus šiame pranešime; be to, ragina Komisiją pasiūlyti paskelbti Europos salų ir kalnų metus;

| 21. | mano, kad būtina rasti būdų, kaip dalyvaujančioms šalims įtraukti kitas svarbias sritis, kurios galėtų teikti su vystymusi susijusios naudos tokiai sričiai kaip žemės ūkis dėl tam tikrų geografinių ir klimato sąlygų, biologinės įvairovės ir galimybių sukurti koordinuojamų padarinių ir tolesnio augimo sąveiką; rekomenduoja sausumos teritorijoms, pakrančių zonoms ir saloms glaudžiai bendradarbiauti ir koordinuoti veiklą, siekiant sukurti švarios energijos projektų ir sveiko maisto gamybos sąveiką; |
| --- | --- |

21.

mano, kad būtina rasti būdų, kaip dalyvaujančioms šalims įtraukti kitas svarbias sritis, kurios galėtų teikti su vystymusi susijusios naudos tokiai sričiai kaip žemės ūkis dėl tam tikrų geografinių ir klimato sąlygų, biologinės įvairovės ir galimybių sukurti koordinuojamų padarinių ir tolesnio augimo sąveiką; rekomenduoja sausumos teritorijoms, pakrančių zonoms ir saloms glaudžiai bendradarbiauti ir koordinuoti veiklą, siekiant sukurti švarios energijos projektų ir sveiko maisto gamybos sąveiką;

| 22. | atkreipia dėmesį į tinkamo ataskaitų teikimo ir strategijos įgyvendinimo vertinimo svarbą; atsižvelgdamas į tai, ragina, kad dalyvaujančios šalys kartu su Komisija surinktų patikimus pradinius duomenis ir nustatytų konkrečius tikslus pagal kiekvieną sritį, kurie būtų vertinami kiekvienais metais ir būtų viešai skelbiami; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tinkamo ataskaitų teikimo ir strategijos įgyvendinimo vertinimo svarbą; atsižvelgdamas į tai, ragina, kad dalyvaujančios šalys kartu su Komisija surinktų patikimus pradinius duomenis ir nustatytų konkrečius tikslus pagal kiekvieną sritį, kurie būtų vertinami kiekvienais metais ir būtų viešai skelbiami;

| 23. | ragina laikytis visa apimančio ir integruoto europinio požiūrio į migraciją; pabrėžia dideles šio regiono problemas, susijusias su migracija, ir apgailestauja dėl visų Viduržemio jūroje įvykusių tragedijų; primygtinai pabrėžia, kad norint išspręsti šias problemas būtina iš esmės keisti migracijos politiką – laikytis valstybių narių solidarumo politikos; pabrėžia būtinybę išnagrinėti visą bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis strategiją; apgailestauja dėl nepakankamo ES valstybių narių bendradarbiavimo sprendžiant migracijos problemas; ragina keistis gerąja migrantų priėmimo patirtimi ir kuo skubiau ypatingą dėmesį skirti regionui aktualiems socialiniams ir humanitariniams klausimams, siekiant ateityje galbūt iš naujo nustatyti EUSAIR prioritetus; |
| --- | --- |

23.

ragina laikytis visa apimančio ir integruoto europinio požiūrio į migraciją; pabrėžia dideles šio regiono problemas, susijusias su migracija, ir apgailestauja dėl visų Viduržemio jūroje įvykusių tragedijų; primygtinai pabrėžia, kad norint išspręsti šias problemas būtina iš esmės keisti migracijos politiką – laikytis valstybių narių solidarumo politikos; pabrėžia būtinybę išnagrinėti visą bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis strategiją; apgailestauja dėl nepakankamo ES valstybių narių bendradarbiavimo sprendžiant migracijos problemas; ragina keistis gerąja migrantų priėmimo patirtimi ir kuo skubiau ypatingą dėmesį skirti regionui aktualiems socialiniams ir humanitariniams klausimams, siekiant ateityje galbūt iš naujo nustatyti EUSAIR prioritetus;

| 24. | tikisi, kad bus suteiktas naujas postūmis taikos ir saugumo stiprinimui Pietryčių Europoje; |
| --- | --- |

24.

tikisi, kad bus suteiktas naujas postūmis taikos ir saugumo stiprinimui Pietryčių Europoje;

| 25. | ragina valstybes keistis geriausia patirtimi pagarbos mažumų teisėms srityje, kad būtų taikomi aukščiausi standartai atsižvelgiant į tai, kad tai yra itin opus klausimas lingvistiniu požiūriu; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes keistis geriausia patirtimi pagarbos mažumų teisėms srityje, kad būtų taikomi aukščiausi standartai atsižvelgiant į tai, kad tai yra itin opus klausimas lingvistiniu požiūriu;

| 26. | pabrėžia, kad įvairiais įgyvendinimo etapais viešiesiems ir privatiesiems ekonominiams subjektams, visuomenės nariams ir įvairioms organizuotos pilietinės visuomenės grupėms turi būti rengiami tinkami mokymai pagal specialią programą, įskaitant organizacinę ir techninę pagalbą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad įvairiais įgyvendinimo etapais viešiesiems ir privatiesiems ekonominiams subjektams, visuomenės nariams ir įvairioms organizuotos pilietinės visuomenės grupėms turi būti rengiami tinkami mokymai pagal specialią programą, įskaitant organizacinę ir techninę pagalbą;

| 27. | ragina Komisiją kas dvejus metus Parlamentui ir Tarybai teikti EUSAIR įgyvendinimo ataskaitą tam, kad būtų įvertintas jos veikimas ir pridėtinė vertė augimo ir darbo vietų kūrimo, skirtumų mažinimo ir tvaraus vystymosi srityse; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją kas dvejus metus Parlamentui ir Tarybai teikti EUSAIR įgyvendinimo ataskaitą tam, kad būtų įvertintas jos veikimas ir pridėtinė vertė augimo ir darbo vietų kūrimo, skirtumų mažinimo ir tvaraus vystymosi srityse;

| 28. | ragina imtis konkrečių priemonių siekiant remti socialinį aspektą; pabrėžia, kad svarbu įtraukti prioritetus ir priemones, kuriomis siekiama remti neįgaliųjų įtrauktį ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai; |
| --- | --- |

28.

ragina imtis konkrečių priemonių siekiant remti socialinį aspektą; pabrėžia, kad svarbu įtraukti prioritetus ir priemones, kuriomis siekiama remti neįgaliųjų įtrauktį ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai;

Mėlynasis augimas

| 29. | pabrėžia, kad išskirtinė šio regiono geografinė padėtis ir specifinė pakrantės struktūra, taip pat didelė jūrų biologinė įvairovė suteikia didelių galimybių kurti vadinamąsias mėlynąsias darbo vietas ir užtikrinti novatorišką ir tvarią ekonominę plėtrą ir ekonomikos augimą, įskaitant mėlynąsias technologijas, žuvininkystę ir akvakultūrą, taip pat geresnį jūrų aplinkos ir laivininkystės valdymą ir paslaugas; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad išskirtinė šio regiono geografinė padėtis ir specifinė pakrantės struktūra, taip pat didelė jūrų biologinė įvairovė suteikia didelių galimybių kurti vadinamąsias mėlynąsias darbo vietas ir užtikrinti novatorišką ir tvarią ekonominę plėtrą ir ekonomikos augimą, įskaitant mėlynąsias technologijas, žuvininkystę ir akvakultūrą, taip pat geresnį jūrų aplinkos ir laivininkystės valdymą ir paslaugas;

| 30. | atkreipia dėmesį į mėlynąją ekonomiką kaip būdą ekonominei krizei įveikti, nes ji skatina naujų darbo vietų kūrimą ir ekonominį vystymąsi, ypač kalbant apie darbo vietas pakrančių ir salų valstybėse gyvenančioms moterims ir jaunimui; mano, kad nesilaikant mėlynosios ekonomikos koncepcijos, kuri apjungia ekonomikos sektorius, susijusiu su jūromis, vandenynais, akvakultūra, jūrų ir upių transportu, turizmu ir aplinkos apsauga, įgyvendinti ES strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono neįmanoma; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į mėlynąją ekonomiką kaip būdą ekonominei krizei įveikti, nes ji skatina naujų darbo vietų kūrimą ir ekonominį vystymąsi, ypač kalbant apie darbo vietas pakrančių ir salų valstybėse gyvenančioms moterims ir jaunimui; mano, kad nesilaikant mėlynosios ekonomikos koncepcijos, kuri apjungia ekonomikos sektorius, susijusiu su jūromis, vandenynais, akvakultūra, jūrų ir upių transportu, turizmu ir aplinkos apsauga, įgyvendinti ES strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono neįmanoma;

| 31. | ragina Komisiją ir strategiją įgyvendinančias valstybes sukurti skatinamąsias priemones, kurios pritrauktų jaunų žmonių į žvejybos ir akvakultūros sektorių Adrijos ir Jonijos jūrų regione ir paskatintų juos imtis tokios veiklos; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir strategiją įgyvendinančias valstybes sukurti skatinamąsias priemones, kurios pritrauktų jaunų žmonių į žvejybos ir akvakultūros sektorių Adrijos ir Jonijos jūrų regione ir paskatintų juos imtis tokios veiklos;

| 32. | ragina užtikrinti politikos koordinavimą ir strategijos tikslų, taip pat bendrų projektų, suderinimą su bendros žuvininkystės politikos vertybėmis, principais ir tikslais; be to, skatina remti tvaraus žuvininkystės sektoriaus plėtrą ir tradicinių sveikų maisto produktų gamybą; ragina kurti žuvininkystės vietos veiklos grupes, kurios galėtų būti natūrali žuvininkystės diversifikavimo priemonė; pabrėžia, kad siekiant tvarios ir pelningos žvejybos ir akvakultūros reikia labiau įtraukti suinteresuotuosius subjektus į bendrą valdymą, taip pat pagerinti ir diversifikuoti žuvininkystės veiklą; |
| --- | --- |

32.

ragina užtikrinti politikos koordinavimą ir strategijos tikslų, taip pat bendrų projektų, suderinimą su bendros žuvininkystės politikos vertybėmis, principais ir tikslais; be to, skatina remti tvaraus žuvininkystės sektoriaus plėtrą ir tradicinių sveikų maisto produktų gamybą; ragina kurti žuvininkystės vietos veiklos grupes, kurios galėtų būti natūrali žuvininkystės diversifikavimo priemonė; pabrėžia, kad siekiant tvarios ir pelningos žvejybos ir akvakultūros reikia labiau įtraukti suinteresuotuosius subjektus į bendrą valdymą, taip pat pagerinti ir diversifikuoti žuvininkystės veiklą;

| 33. | laikosi nuomonės, kad mėlynasis augimas apima labai įvairius sektorius ir verslo įmones, todėl norint jį plėtoti reikia labai kvalifikuotos darbo jėgos visuose šiuose sektoriuose; ragina ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančias valstybes nares savo mokymo programose skatinti įvairius mėlynojo augimo sektorius, atsižvelgiant į mokymosi visą gyvenimą sistemas ir darbuotojų mokymą; atkreipia dėmesį į sudėtingas veiklos, sektorių ir su mėlynuoju augimu susijusių socialinių ir ekonominių sistemų disciplinų savybes ir todėl mano, jog labai svarbu, kad ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančios valstybės narės priimtų darbo rinkos politiką siekiant didinti gebėjimus prisitaikyti prie pokyčių, inovacijų ir daugiadiscipliniškumo, pritaikyti žmogiškojo kapitalo mokymą ir didinti moterų dalyvavimo lygį; |
| --- | --- |

33.

laikosi nuomonės, kad mėlynasis augimas apima labai įvairius sektorius ir verslo įmones, todėl norint jį plėtoti reikia labai kvalifikuotos darbo jėgos visuose šiuose sektoriuose; ragina ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančias valstybes nares savo mokymo programose skatinti įvairius mėlynojo augimo sektorius, atsižvelgiant į mokymosi visą gyvenimą sistemas ir darbuotojų mokymą; atkreipia dėmesį į sudėtingas veiklos, sektorių ir su mėlynuoju augimu susijusių socialinių ir ekonominių sistemų disciplinų savybes ir todėl mano, jog labai svarbu, kad ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančios valstybės narės priimtų darbo rinkos politiką siekiant didinti gebėjimus prisitaikyti prie pokyčių, inovacijų ir daugiadiscipliniškumo, pritaikyti žmogiškojo kapitalo mokymą ir didinti moterų dalyvavimo lygį;

| 34. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnę ir realesnę strategijos „Europa 2020“ ir trijų EUSAIR sričių (ypač mėlynojo augimo srities) tarpusavio sąveiką remiantis Europos Komisijos veiksmų planu; mano, kad veiksmų planas yra vienas iš strategijos metodo, kuriame nustatyti konkretūs makroregiono prioritetai, rezultatų; pažymi, kad remiantis tuo, kiekvienas veiksmas ar projektas yra atrenkamas surengiant išsamias principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas konsultacijas, kuriose dalyvauja įvairūs Adrijos ir Jonijos jūrų regiono suinteresuotieji subjektai, atstovaujantys nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, socialiniams partneriams, taip pat privačiajam sektoriui, socialinės ekonomikos sektoriui, akademinei ir pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnę ir realesnę strategijos „Europa 2020“ ir trijų EUSAIR sričių (ypač mėlynojo augimo srities) tarpusavio sąveiką remiantis Europos Komisijos veiksmų planu; mano, kad veiksmų planas yra vienas iš strategijos metodo, kuriame nustatyti konkretūs makroregiono prioritetai, rezultatų; pažymi, kad remiantis tuo, kiekvienas veiksmas ar projektas yra atrenkamas surengiant išsamias principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas konsultacijas, kuriose dalyvauja įvairūs Adrijos ir Jonijos jūrų regiono suinteresuotieji subjektai, atstovaujantys nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, socialiniams partneriams, taip pat privačiajam sektoriui, socialinės ekonomikos sektoriui, akademinei ir pilietinei visuomenei;

| 35. | ragina kurti viešųjų ir privačiųjų įmonių, universitetų, mokslinių tyrimų institutų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų klasterius ir skatinti jų tarpusavio bendradarbiavimą jūrų ir jūrininkystės sektoriuose, siekiant skatinti diegti inovacijas ir visapusiškai naudotis sąveikų teikiama nauda; mano, kad, siekiant užtikrinti veiksmingesnes ir naudingesnes investicijas, mėlynojo augimo srities veiksmai turėtų būti grindžiami nacionalinėmis ir regioninėmis pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis; ragina valstybes ir regionus dalyvauti Komisijos S3 platformoje siekiant pasinaudoti pagalba pažangiosios specializacijos strategijų vystymui, įgyvendinimui ir persvarstymui; atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina suteikti MVĮ daugiau galimybių gauti paskolas ir gerinti esamus verslo tinklus (klasterius), pasitelkiant internacionalizavimo procesą, kad būtų sukurta naujų kokybiškų ir tvarių darbo vietų; |
| --- | --- |

35.

ragina kurti viešųjų ir privačiųjų įmonių, universitetų, mokslinių tyrimų institutų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų klasterius ir skatinti jų tarpusavio bendradarbiavimą jūrų ir jūrininkystės sektoriuose, siekiant skatinti diegti inovacijas ir visapusiškai naudotis sąveikų teikiama nauda; mano, kad, siekiant užtikrinti veiksmingesnes ir naudingesnes investicijas, mėlynojo augimo srities veiksmai turėtų būti grindžiami nacionalinėmis ir regioninėmis pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijomis; ragina valstybes ir regionus dalyvauti Komisijos S3 platformoje siekiant pasinaudoti pagalba pažangiosios specializacijos strategijų vystymui, įgyvendinimui ir persvarstymui; atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina suteikti MVĮ daugiau galimybių gauti paskolas ir gerinti esamus verslo tinklus (klasterius), pasitelkiant internacionalizavimo procesą, kad būtų sukurta naujų kokybiškų ir tvarių darbo vietų;

| 36. | pritaria tam, kad būtų sukurtas bendras kokybės ženklas šio regiono aukštos kokybės jūros produktams, siekiant padidinti jų konkurencingumą; |
| --- | --- |

36.

pritaria tam, kad būtų sukurtas bendras kokybės ženklas šio regiono aukštos kokybės jūros produktams, siekiant padidinti jų konkurencingumą;

| 37. | pabrėžia socialinio dialogo svarbą ir tai, jog svarbu, kad gebėjimų stiprinimo veikloje kartu su valdžios institucijomis dalyvautų pilietinės visuomenės atstovai; mano, kad tą galima pasiekti kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiant nuolatinę makroregioninio lygmens ir regioninio lygmens platformą, kurioje būtų atstovaujama socialiniams ir ekonominiams partneriams, laikantis praktikos, kuri jau buvo pritaikyta universitetams, prekybos rūmams ir miestams; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia socialinio dialogo svarbą ir tai, jog svarbu, kad gebėjimų stiprinimo veikloje kartu su valdžios institucijomis dalyvautų pilietinės visuomenės atstovai; mano, kad tą galima pasiekti kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiant nuolatinę makroregioninio lygmens ir regioninio lygmens platformą, kurioje būtų atstovaujama socialiniams ir ekonominiams partneriams, laikantis praktikos, kuri jau buvo pritaikyta universitetams, prekybos rūmams ir miestams;

| 38. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus ir stiprinti mokslininkų tyrėjų, valstybių narių ir regionų, dalyvaujančių ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono, bendradarbiavimą šiuose sektoriuose, siekiant pašalinti skirtumus tarp šių valstybių narių ir padidinti pakrantės sričių konkurencingumą bei sukurti naujų kokybiškų ir tvarių vietos lygmens darbo vietų; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad svarbu vykdyti jūrų ir jūrininkystės mokslinius tyrimus ir stiprinti mokslininkų tyrėjų, valstybių narių ir regionų, dalyvaujančių ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono, bendradarbiavimą šiuose sektoriuose, siekiant pašalinti skirtumus tarp šių valstybių narių ir padidinti pakrantės sričių konkurencingumą bei sukurti naujų kokybiškų ir tvarių vietos lygmens darbo vietų;

| 39. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į dėl peržvejojimo atsiradusio žuvų išteklių išeikvojimo Adrijos ir Jonijos jūrose lygį, taip pat neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą ir didelę riziką visai jūrų augalijai ir gyvūnijai; pabrėžia, kad žvejyba yra vienas iš pagrindinių pakrantės sričių ir salų ekonomikos sektorių; todėl mano, kad žuvų išteklių ir jūrų ekosistemų apsaugą ir išsaugojimą, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, įtraukto į bendros žuvininkystės politiką, būtina laikyti svarbiausiu šios strategijos tikslu; pabrėžia, kad reikia pereinamuoju laikotarpiu remti prisitaikymą prie žvejybos apribojimų skiriant subsidijas naujos įrangos įsigijimui pasitelkiant Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lėšas; ragina imtis ryžtingų veiksmų, pavyzdžiui, suderinti trečiųjų šalių žuvininkystės teisės aktus su ES teisės aktais, dalytis duomenimis ir kurti bendras stebėsenos platformas ir daugiamečius žuvininkystės valdymo planus, taip pat ragina apsvarstyti, kaip plėtoti tvarios akvakultūros sektorių, turintį didelį potencialą naudoti energiją iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių; |
| --- | --- |

39.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į dėl peržvejojimo atsiradusio žuvų išteklių išeikvojimo Adrijos ir Jonijos jūrose lygį, taip pat neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą ir didelę riziką visai jūrų augalijai ir gyvūnijai; pabrėžia, kad žvejyba yra vienas iš pagrindinių pakrantės sričių ir salų ekonomikos sektorių; todėl mano, kad žuvų išteklių ir jūrų ekosistemų apsaugą ir išsaugojimą, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, įtraukto į bendros žuvininkystės politiką, būtina laikyti svarbiausiu šios strategijos tikslu; pabrėžia, kad reikia pereinamuoju laikotarpiu remti prisitaikymą prie žvejybos apribojimų skiriant subsidijas naujos įrangos įsigijimui pasitelkiant Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lėšas; ragina imtis ryžtingų veiksmų, pavyzdžiui, suderinti trečiųjų šalių žuvininkystės teisės aktus su ES teisės aktais, dalytis duomenimis ir kurti bendras stebėsenos platformas ir daugiamečius žuvininkystės valdymo planus, taip pat ragina apsvarstyti, kaip plėtoti tvarios akvakultūros sektorių, turintį didelį potencialą naudoti energiją iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių;

| 40. | primena, jog komerciniais tikslais naudojamų žuvų ir jūrinių bestuburių ištekliai turėtų atitikti saugias biologines ribas, kad būtų užtikrinta gera aplinkos būklė ir apsaugotas ilgalaikis žvejybos pramonės tvarumas; |
| --- | --- |

40.

primena, jog komerciniais tikslais naudojamų žuvų ir jūrinių bestuburių ištekliai turėtų atitikti saugias biologines ribas, kad būtų užtikrinta gera aplinkos būklė ir apsaugotas ilgalaikis žvejybos pramonės tvarumas;

| 41. | prašo Komisijos registruoti pramoginės žvejybos sužvejotą žuvų kiekį, šią žvejybą reguliuoti ir, kaip ir profesionaliai žvejybai, šiai veiklai taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslą; |
| --- | --- |

41.

prašo Komisijos registruoti pramoginės žvejybos sužvejotą žuvų kiekį, šią žvejybą reguliuoti ir, kaip ir profesionaliai žvejybai, šiai veiklai taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslą;

| 42. | primygtinai ragina atlikti išsamius žuvų, ypač nykstančių rūšių, išteklių ir biologinių jų tarpusavio ryšių mokslinius tyrimus, nes neturint tikslių duomenų vertinimai būtų neaiškūs ir nepatikimi; primygtinai ragina išsaugoti natūralias nerštavietes; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina atlikti išsamius žuvų, ypač nykstančių rūšių, išteklių ir biologinių jų tarpusavio ryšių mokslinius tyrimus, nes neturint tikslių duomenų vertinimai būtų neaiškūs ir nepatikimi; primygtinai ragina išsaugoti natūralias nerštavietes;

| 43. | ragina įvertinti ir remti projektus, kuriais siekiama įvertinti netiesioginės žuvininkystės (žvejų palikti ar pamesti tinklai, midijų auginimo tinklai) poveikį ir saugomų žuvų priegaudą: apytikriai nustatyta, kad vien tik Adrijos jūroje atsitiktinai sugaunama daugiau nei 40 000 jūros vėžlių; laikosi nuomonės, kad reikia skubiai atlikti aplinkosauginius tyrimus ir ištirti, kaip sumažinti šią problemą (pvz., naudoti vėžlių išlaisvinimo įrangą (angl. turtle excluder devices)); |
| --- | --- |

43.

ragina įvertinti ir remti projektus, kuriais siekiama įvertinti netiesioginės žuvininkystės (žvejų palikti ar pamesti tinklai, midijų auginimo tinklai) poveikį ir saugomų žuvų priegaudą: apytikriai nustatyta, kad vien tik Adrijos jūroje atsitiktinai sugaunama daugiau nei 40 000 jūros vėžlių; laikosi nuomonės, kad reikia skubiai atlikti aplinkosauginius tyrimus ir ištirti, kaip sumažinti šią problemą (pvz., naudoti vėžlių išlaisvinimo įrangą (angl. turtle excluder devices));

| 44. | primygtinai ragina tvirtai remti laivų, įskaitant pramoginius laivus, statybos sektorių pagrindinį dėmesį skiriant jų modernizavimui ir specializavimui, siekiant kurti darbo vietas ir prisitaikyti prie reikalavimų užtikrinti tvarų ir konkurencingą su mėlynosiomis technologijomis suderintą ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

44.

primygtinai ragina tvirtai remti laivų, įskaitant pramoginius laivus, statybos sektorių pagrindinį dėmesį skiriant jų modernizavimui ir specializavimui, siekiant kurti darbo vietas ir prisitaikyti prie reikalavimų užtikrinti tvarų ir konkurencingą su mėlynosiomis technologijomis suderintą ekonomikos augimą;

| 45. | ragina tvirtai remti gamybos teritorijas, porinius projektus ir bendradarbiavimą tarp įvairių šio makroregiono teritorijų; ragina keistis gerąja patirtimi, apimančia svarbiausią šio sektoriaus ir kitų regionų, kurie stengiasi laikytis tų pačių principų, patirtį, siekiant skatinti gamybos teritorijų steigimą; |
| --- | --- |

45.

ragina tvirtai remti gamybos teritorijas, porinius projektus ir bendradarbiavimą tarp įvairių šio makroregiono teritorijų; ragina keistis gerąja patirtimi, apimančia svarbiausią šio sektoriaus ir kitų regionų, kurie stengiasi laikytis tų pačių principų, patirtį, siekiant skatinti gamybos teritorijų steigimą;

| 46. | pabrėžia, kad, siekiant išsaugoti vietos kultūros tradicijas ir salų gyventojų bei mažų pakrantės miestelių su jūra susijusį gyvenimo būdą, svarbu remti ir skatinti rekreacinę sportinę žūklę ir šeimos žvejybą kartu su integruota žvejybos ir turizmo politika (žvejybą ir žvejybos turizmą, marikultūrą), ypač salose; ragina plėtoti tvarią, nedidelio masto, tradicinę žvejybą ir akvakultūrą, susietas su įvairesne kulinarine pasiūla ir vietos žuvų aukcionais – tai geriausias būdas užtikrinti tvarumą ir teikti didesnę paramą pakrančių turizmo veiklai; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad, siekiant išsaugoti vietos kultūros tradicijas ir salų gyventojų bei mažų pakrantės miestelių su jūra susijusį gyvenimo būdą, svarbu remti ir skatinti rekreacinę sportinę žūklę ir šeimos žvejybą kartu su integruota žvejybos ir turizmo politika (žvejybą ir žvejybos turizmą, marikultūrą), ypač salose; ragina plėtoti tvarią, nedidelio masto, tradicinę žvejybą ir akvakultūrą, susietas su įvairesne kulinarine pasiūla ir vietos žuvų aukcionais – tai geriausias būdas užtikrinti tvarumą ir teikti didesnę paramą pakrančių turizmo veiklai;

| 47. | ragina Komisiją remti ir propaguoti žuvininkystės ir žuvininkystės srities darbuotojų dalyvavimą projektuose, pvz., susijusiuose su kultūriniu ir istoriniu turizmu, apimant žuvininkystę ir jūrų veiklos, tradicinės žvejybos vietų ir profesijų pažinimą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją remti ir propaguoti žuvininkystės ir žuvininkystės srities darbuotojų dalyvavimą projektuose, pvz., susijusiuose su kultūriniu ir istoriniu turizmu, apimant žuvininkystę ir jūrų veiklos, tradicinės žvejybos vietų ir profesijų pažinimą;

| 48. | pabrėžia socialinės ekonomikos ir moterų verslumo svarbą siekiant mėlynojo augimo srities tikslų ir ragina EUSAIR dalyvaujančias valstybes nares skatinti ir remti moterų dalyvavimą visuose atitinkamuose sektoriuose; primena apie itin svarbų mažų ir labai mažų įmonių vaidmenį atitinkamuose regionuose ir teritorijose ir prašo ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančių valstybių narių vykdyti aktyvią politiką siekiant skatinti tokias ekonominės veiklos formas; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia socialinės ekonomikos ir moterų verslumo svarbą siekiant mėlynojo augimo srities tikslų ir ragina EUSAIR dalyvaujančias valstybes nares skatinti ir remti moterų dalyvavimą visuose atitinkamuose sektoriuose; primena apie itin svarbų mažų ir labai mažų įmonių vaidmenį atitinkamuose regionuose ir teritorijose ir prašo ES strategijoje dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančių valstybių narių vykdyti aktyvią politiką siekiant skatinti tokias ekonominės veiklos formas;

| 49. | remia priemones, kuriomis siekiama mažinti hidrogeologinę ir pakrančių erozijos riziką; |
| --- | --- |

49.

remia priemones, kuriomis siekiama mažinti hidrogeologinę ir pakrančių erozijos riziką;

| 50. | pabrėžia mokslinių tyrimų svarbą ir ragina teikti tvirtą paramą jūrų ir jūrininkystės teritorijoms; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia mokslinių tyrimų svarbą ir ragina teikti tvirtą paramą jūrų ir jūrininkystės teritorijoms;

| 51. | pabrėžia, kad akvakultūros ir marikultūros plėtojimas gali būti svarbus net tik rūšių įvairovės atsikūrimui, bet taip pat Adrijos ir Jonijos jūrų regiono ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad akvakultūros ir marikultūros plėtojimas gali būti svarbus net tik rūšių įvairovės atsikūrimui, bet taip pat Adrijos ir Jonijos jūrų regiono ekonomikos augimui;

| 52. | ragina Komisiją aktyviau keistis gerąja patirtimi, pvz., pakrančių veiklos grupių rengiamų projektų tvarumo klausimais. |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją aktyviau keistis gerąja patirtimi, pvz., pakrančių veiklos grupių rengiamų projektų tvarumo klausimais.

Regiono infrastruktūros tobulinimas

| 53. | pabrėžia, kad geresnės dalyvaujančių šalių transporto ir energetikos tinklų jungtys, taip pat jų jungtys su kitomis kaimyninėmis šalimis, įskaitant jūrų transportą, įvairiarūšio transporto jungtis su sausumos zonomis ir energetikos tinklus, yra būtinai reikalingos šiam makroregionui ir yra būtina išankstinė sąlyga jo ekonominei ir socialinei plėtrai; pabrėžia, kad trūksta abiejų Adrijos jūros pakrančių jungties ir atkreipia dėmesį į Adrijos ir Jonijos jūrų regione esamą tinklo infrastruktūros spragą; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad geresnės dalyvaujančių šalių transporto ir energetikos tinklų jungtys, taip pat jų jungtys su kitomis kaimyninėmis šalimis, įskaitant jūrų transportą, įvairiarūšio transporto jungtis su sausumos zonomis ir energetikos tinklus, yra būtinai reikalingos šiam makroregionui ir yra būtina išankstinė sąlyga jo ekonominei ir socialinei plėtrai; pabrėžia, kad trūksta abiejų Adrijos jūros pakrančių jungties ir atkreipia dėmesį į Adrijos ir Jonijos jūrų regione esamą tinklo infrastruktūros spragą;

| 54. | ragina teikti paskatas, kad būtų sukurtos tvarios prekių ir keleivių vežimo jungtys, kurios padėtų sutrumpinti kelionės laiką, sumažinti transporto ir logistikos sąnaudas ir išorės veiksnių poveikį; ragina vykdyti didelės apimties strateginius jūrų ir sausumos transporto apjungimo darbus, siekiant sudaryti sąlygas įvairiarūšiam vežimui tarp šalių, prisidėti prie socialinės sanglaudos, padidinti bendrą tinklą ir sumažinti kelių taršą, taigi ir išmetamą CO2 kiekį; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerinti kabotažo, jūrų greitkelių ir turistinių kelionių laivais jūrinę ir uosto dimensiją tarp abiejų Adrijos jūros pakrančių, tiek Adrijos jūros Šiaurės–Pietų maršrutais, tiek Rytų–Vakarų maršrutais; atkreipia dėmesį į tai, jog būtina pagerinti koordinavimą, kad būtų užkirstas kelias jūrų eismo spūstims ir pagerintas jų valdymas ir kontrolė; |
| --- | --- |

54.

ragina teikti paskatas, kad būtų sukurtos tvarios prekių ir keleivių vežimo jungtys, kurios padėtų sutrumpinti kelionės laiką, sumažinti transporto ir logistikos sąnaudas ir išorės veiksnių poveikį; ragina vykdyti didelės apimties strateginius jūrų ir sausumos transporto apjungimo darbus, siekiant sudaryti sąlygas įvairiarūšiam vežimui tarp šalių, prisidėti prie socialinės sanglaudos, padidinti bendrą tinklą ir sumažinti kelių taršą, taigi ir išmetamą CO2 kiekį; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia gerinti kabotažo, jūrų greitkelių ir turistinių kelionių laivais jūrinę ir uosto dimensiją tarp abiejų Adrijos jūros pakrančių, tiek Adrijos jūros Šiaurės–Pietų maršrutais, tiek Rytų–Vakarų maršrutais; atkreipia dėmesį į tai, jog būtina pagerinti koordinavimą, kad būtų užkirstas kelias jūrų eismo spūstims ir pagerintas jų valdymas ir kontrolė;

| 55. | ragina vadovautis reglamentu dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo (Reglamentas (ES) 2015/757), siekiant skatinti naujoves ir stiprinti tausų jūrų transportą makroregione naudojant alternatyvius varomuosius laivų variklius ir kurą išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti, bei gerinti energijos vartojimo efektyvumą transporto sektoriuje. |
| --- | --- |

55.

ragina vadovautis reglamentu dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo (Reglamentas (ES) 2015/757), siekiant skatinti naujoves ir stiprinti tausų jūrų transportą makroregione naudojant alternatyvius varomuosius laivų variklius ir kurą išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti, bei gerinti energijos vartojimo efektyvumą transporto sektoriuje.

| 56. | pabrėžia, kaip svarbu sujungti jūrų transporto maršrutus ir uostus su kitais Europos regionais, taip pat užtikrinti jungtis su transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) koridoriais; ragina dalyvaujančias šalis sutelkti savo pastangas projektams, įtrauktiems į dabartinį transeuropinį transporto tinklą ir kitus veiksmus dėl pasiūlymo jį išplėsti iki Pietryčių Europos/rytinės Adrijos jūros pakrantės, kuris leistų užpildyti Adrijos ir Jonijos jūrų regione egzistuojančią tinklo spragą, įgyvendinti; todėl ragina dalyvaujančias šalis nustatyti prioritetinius infrastruktūros projektus, kuriančius regionams ir ES pridėtinę vertę, ir siūlo dėmesį, inter alia, skirti:






  i) | Baltijos–Adrijos koridoriaus užbaigimui, įskaitant išplėtimą per visus Jonijos ir Adrijos jūrų regiono kalnus; |
| --- | --- | --- |

56.

pabrėžia, kaip svarbu sujungti jūrų transporto maršrutus ir uostus su kitais Europos regionais, taip pat užtikrinti jungtis su transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) koridoriais; ragina dalyvaujančias šalis sutelkti savo pastangas projektams, įtrauktiems į dabartinį transeuropinį transporto tinklą ir kitus veiksmus dėl pasiūlymo jį išplėsti iki Pietryčių Europos/rytinės Adrijos jūros pakrantės, kuris leistų užpildyti Adrijos ir Jonijos jūrų regione egzistuojančią tinklo spragą, įgyvendinti; todėl ragina dalyvaujančias šalis nustatyti prioritetinius infrastruktūros projektus, kuriančius regionams ir ES pridėtinę vertę, ir siūlo dėmesį, inter alia, skirti:

i)

Baltijos–Adrijos koridoriaus užbaigimui, įskaitant išplėtimą per visus Jonijos ir Adrijos jūrų regiono kalnus;

| ii) | Skandinavijos–Viduržemio jūros koridoriaus išplėtimui į Šiaurę ir Pietus; |
| --- | --- |

ii)

Skandinavijos–Viduržemio jūros koridoriaus išplėtimui į Šiaurę ir Pietus;

| iii) | Alpių–Vakarų Balkanų geležinkelių koridoriaus kroviniams vežti įrengimui; |
| --- | --- |

iii)

Alpių–Vakarų Balkanų geležinkelių koridoriaus kroviniams vežti įrengimui;

| iv) | geresniam Pirėnų pusiasalio, vidurio Italijos ir Vakarų Balkanų sujungimui; |
| --- | --- |

iv)

geresniam Pirėnų pusiasalio, vidurio Italijos ir Vakarų Balkanų sujungimui;

| v) | kelių jungties Balkanų teritorijoje tarp uostų sistemos ir nejūrinių šalių ir tarpusavio jungties su Reino–Dunojaus koridoriumi įgyvendinimui; |
| --- | --- |

v)

kelių jungties Balkanų teritorijoje tarp uostų sistemos ir nejūrinių šalių ir tarpusavio jungties su Reino–Dunojaus koridoriumi įgyvendinimui;

| vi) | uosto infrastruktūros gerinimui siekiant geriau sujungti abi Adrijos jūros pakrantes ir Šiaurės Adrijos jūros uostų valdymo organų bendros strategijos dėl platesnio importo prekių tiekimo Vidurio Europai parengimui; |
| --- | --- |

vi)

uosto infrastruktūros gerinimui siekiant geriau sujungti abi Adrijos jūros pakrantes ir Šiaurės Adrijos jūros uostų valdymo organų bendros strategijos dėl platesnio importo prekių tiekimo Vidurio Europai parengimui;

| 57. | ragina optimizuoti esamo infrastruktūros tinklo pajėgumus, ypač atsižvelgiant į makroregione esamas kelių ir geležinkelių jungtis, įskaitant jungtis su galutinės paskirties punktais; pabrėžia būtinybę kuo greičiau užbaigti Adrijos ir Jonijos jūrų pakrantės greitkelį, kuris paskatins ekonominę ir socialinę šio makroregiono plėtrą; primena, kokie svarbūs yra nauji transporto koridoriai, kurie abiejose Adrijos ir Jonijos jūrų pakrantėse sujungia greitkelius, geležinkelius ir kitą infrastruktūrą; atkreipia dėmesį į tai, jog būtina pagerinti koordinavimą, kad būtų užkirstas kelias jūrų eismo spūstims ir pagerintas jų valdymas ir kontrolė; |
| --- | --- |

57.

ragina optimizuoti esamo infrastruktūros tinklo pajėgumus, ypač atsižvelgiant į makroregione esamas kelių ir geležinkelių jungtis, įskaitant jungtis su galutinės paskirties punktais; pabrėžia būtinybę kuo greičiau užbaigti Adrijos ir Jonijos jūrų pakrantės greitkelį, kuris paskatins ekonominę ir socialinę šio makroregiono plėtrą; primena, kokie svarbūs yra nauji transporto koridoriai, kurie abiejose Adrijos ir Jonijos jūrų pakrantėse sujungia greitkelius, geležinkelius ir kitą infrastruktūrą; atkreipia dėmesį į tai, jog būtina pagerinti koordinavimą, kad būtų užkirstas kelias jūrų eismo spūstims ir pagerintas jų valdymas ir kontrolė;

| 58. | ragina plėtoti greitojo geležinkelio infrastruktūrą, kuri sujungtų visą makroregioną ir pagerintų susisiekimą su ES ir ES viduje; pabrėžia, kad svarbu pagerinti geležinkelių susisiekimą Adrijos ir Jonijos jūrų regione ir tarp Tirėnų jūros pakrantės ir Adrijos bei Jonijos jūrų pakrantės; |
| --- | --- |

58.

ragina plėtoti greitojo geležinkelio infrastruktūrą, kuri sujungtų visą makroregioną ir pagerintų susisiekimą su ES ir ES viduje; pabrėžia, kad svarbu pagerinti geležinkelių susisiekimą Adrijos ir Jonijos jūrų regione ir tarp Tirėnų jūros pakrantės ir Adrijos bei Jonijos jūrų pakrantės;

| 59. | ragina dalyvaujančias šalis tobulinti savo jūrų, geležinkelių ir oro transporto infrastruktūrą, plėtoti jūrų greitkelius šiame makroregione, derinant įvairių transporto rūšių priemones, ypač skirtas sausumos zonoms pasiekti, taip pat gerinti transporto logistiką, kiek įmanoma geriau panaudojant pažangiausias technologijas ir visuomet užtikrinant aukšto lygio saugą ir aplinkosauginį tvarumą; taip pat ragina dalyvaujančias šalis įvertinti, kaip būtų galima pagerinti sąsajas su elektromobilumo priemonėmis, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarptautinei elektroninių bilietų pardavimo paslaugai; |
| --- | --- |

59.

ragina dalyvaujančias šalis tobulinti savo jūrų, geležinkelių ir oro transporto infrastruktūrą, plėtoti jūrų greitkelius šiame makroregione, derinant įvairių transporto rūšių priemones, ypač skirtas sausumos zonoms pasiekti, taip pat gerinti transporto logistiką, kiek įmanoma geriau panaudojant pažangiausias technologijas ir visuomet užtikrinant aukšto lygio saugą ir aplinkosauginį tvarumą; taip pat ragina dalyvaujančias šalis įvertinti, kaip būtų galima pagerinti sąsajas su elektromobilumo priemonėmis, kurios galėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarptautinei elektroninių bilietų pardavimo paslaugai;

| 60. | pabrėžia, kad trūksta veiksmingos jungties su salomis; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas geresniam susisiekimui, ištiriant naujas suderintas ir pridėtinės vertės teikiančias galimybes, optimizuojant krovinių ir keleivių vežimo maršrutų naudojimą ir įtraukiant privačiuosius ir viešuosius suinteresuotuosius subjektus, siekiant gerinti gyvenimo kokybę, sustabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą ir sudaryti sąlygas išnaudoti socialines ir ekonomines galimybes šiose vietovėse; akcentuoja, kad reikia gerinti salų vidaus ryšius ir tvariam vidaus judumui skirtą transporto infrastruktūrą; taip pat pabrėžia, kad salų gyventojams būtina užtikrinti tinkamą sveikatos priežiūrą ir švietimo programas visus metus; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad trūksta veiksmingos jungties su salomis; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas geresniam susisiekimui, ištiriant naujas suderintas ir pridėtinės vertės teikiančias galimybes, optimizuojant krovinių ir keleivių vežimo maršrutų naudojimą ir įtraukiant privačiuosius ir viešuosius suinteresuotuosius subjektus, siekiant gerinti gyvenimo kokybę, sustabdyti gyventojų skaičiaus mažėjimą ir sudaryti sąlygas išnaudoti socialines ir ekonomines galimybes šiose vietovėse; akcentuoja, kad reikia gerinti salų vidaus ryšius ir tvariam vidaus judumui skirtą transporto infrastruktūrą; taip pat pabrėžia, kad salų gyventojams būtina užtikrinti tinkamą sveikatos priežiūrą ir švietimo programas visus metus;

| 61. | ragina įgyvendinti didelės apimties projektus, kurių tikslas – sukurti salose įvairiarūšio transporto jungtis, ir ypač pageidauja, kad būtų intensyviai remiamas strateginiu požiūriu svarbių oro uostų plėtojimas gerinant infrastruktūrą ir sukuriant naujus maršrutus į kitus makroregiono regionus; |
| --- | --- |

61.

ragina įgyvendinti didelės apimties projektus, kurių tikslas – sukurti salose įvairiarūšio transporto jungtis, ir ypač pageidauja, kad būtų intensyviai remiamas strateginiu požiūriu svarbių oro uostų plėtojimas gerinant infrastruktūrą ir sukuriant naujus maršrutus į kitus makroregiono regionus;

| 62. | primygtinai ragina dalyvaujančias šalis toliau stengtis įvairinti energijos tiekimo šaltinius, nes šis procesas padės ne tik užtikrinti didesnį šio makroregiono energetinį saugumą, bet ir padidinti konkurencingumą ir kovoti su energijos nepritekliumi, o tai bus labai naudinga ekonominei ir socialinei šio regiono plėtrai; pabrėžia, kad būtina atlikti išsamų veiksmų energetikos sektoriuje poveikio aplinkai vertinimą; pabrėžia, kad svarbu bendrai planuoti investicijas į suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalų ir trūkstamų dujotiekių tinklų statybą makroregione, taip padedant siekti didesnio savarankiškumo ir energetinio saugumo; be to, ragina taikyti priemones, kuriomis didinamas energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas, tokiu būdu taip pat didinant konkurencingumą; |
| --- | --- |

62.

primygtinai ragina dalyvaujančias šalis toliau stengtis įvairinti energijos tiekimo šaltinius, nes šis procesas padės ne tik užtikrinti didesnį šio makroregiono energetinį saugumą, bet ir padidinti konkurencingumą ir kovoti su energijos nepritekliumi, o tai bus labai naudinga ekonominei ir socialinei šio regiono plėtrai; pabrėžia, kad būtina atlikti išsamų veiksmų energetikos sektoriuje poveikio aplinkai vertinimą; pabrėžia, kad svarbu bendrai planuoti investicijas į suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalų ir trūkstamų dujotiekių tinklų statybą makroregione, taip padedant siekti didesnio savarankiškumo ir energetinio saugumo; be to, ragina taikyti priemones, kuriomis didinamas energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas, tokiu būdu taip pat didinant konkurencingumą;

| 63. | ragina plėtoti energetikos infrastruktūrą, kuri būtų pajėgi sumažinti anglies dioksido išmetimo rodiklį, padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir užtikrintų energetinį saugumą šiame makroregione ir už jo ribų; be to, pabrėžia, kad yra svarbu plėtoti ir skatinti pažangiųjų miestų koncepciją, siekiant suteikti pridėtinės vertės dabartinei visai šio makroregiono energetikos infrastruktūrai; |
| --- | --- |

63.

ragina plėtoti energetikos infrastruktūrą, kuri būtų pajėgi sumažinti anglies dioksido išmetimo rodiklį, padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir užtikrintų energetinį saugumą šiame makroregione ir už jo ribų; be to, pabrėžia, kad yra svarbu plėtoti ir skatinti pažangiųjų miestų koncepciją, siekiant suteikti pridėtinės vertės dabartinei visai šio makroregiono energetikos infrastruktūrai;

| 64. | pripažįsta didelį makroregione nepakankamai naudojamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialą; ragina derinant energijos gamybos šaltinius išnaudoti turimus atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pavyzdžiui, saulės, vėjo, potvynių bei atoslūgių (kai tai techniškai įmanoma) ir bangų energiją; atkreipia dėmesį į galimų hidroelektrinių visose dalyvaujančiose šalyse tvarumą ir konkurencingumą; ragina dalyvaujančias šalis padėti šiame makroregione sukurti tinkamai veikiančią ir tarpusavyje sujungtą dujų ir elektros energijos rinką, kuri užtikrintų vienodas galimybes gauti pigios ir prieinamos energijos; pabrėžia, kaip svarbu stiprinti tarpvalstybines energetikos tinklų jungtis remiant investicijas į energetikos sektorių – tai yra itin svarbi išankstinė susijungimo su ES energetikos tinklu sąlyga, taip pat pašalinti kliūtis tarpvalstybinėms investicijoms energetikos sektoriuje; |
| --- | --- |

64.

pripažįsta didelį makroregione nepakankamai naudojamų atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialą; ragina derinant energijos gamybos šaltinius išnaudoti turimus atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pavyzdžiui, saulės, vėjo, potvynių bei atoslūgių (kai tai techniškai įmanoma) ir bangų energiją; atkreipia dėmesį į galimų hidroelektrinių visose dalyvaujančiose šalyse tvarumą ir konkurencingumą; ragina dalyvaujančias šalis padėti šiame makroregione sukurti tinkamai veikiančią ir tarpusavyje sujungtą dujų ir elektros energijos rinką, kuri užtikrintų vienodas galimybes gauti pigios ir prieinamos energijos; pabrėžia, kaip svarbu stiprinti tarpvalstybines energetikos tinklų jungtis remiant investicijas į energetikos sektorių – tai yra itin svarbi išankstinė susijungimo su ES energetikos tinklu sąlyga, taip pat pašalinti kliūtis tarpvalstybinėms investicijoms energetikos sektoriuje;

| 65. | pritaria bendram planavimui ir investicijoms į energetikos infrastruktūrą, skirtą elektros ir dujų gamybai ir perdavimui šiame makroregione, atsižvelgiant į transeuropinį energetikos tinklą (TEN-E), įgyvendinant konkrečius projektus, nurodytus Energijos bendrijai aktualių projektų (angl. PECI) sąraše; |
| --- | --- |

65.

pritaria bendram planavimui ir investicijoms į energetikos infrastruktūrą, skirtą elektros ir dujų gamybai ir perdavimui šiame makroregione, atsižvelgiant į transeuropinį energetikos tinklą (TEN-E), įgyvendinant konkrečius projektus, nurodytus Energijos bendrijai aktualių projektų (angl. PECI) sąraše;

| 66. | yra susirūpinęs dėl dar vieno naftos ir dujų žvalgymo bei eksploatavimo pagyvėjimo jūroje, dėl kurių šiam makroregionui gali kilti gaivalinių nelaimių, sukelsiančių labai rimtų padarinių aplinkai, ekonomikai, įskaitant žuvininkystės sektorių, ir visuomenės sveikatai, pavojus; pabrėžia, kad tokia veikla turi atitikti Europos Sąjungos taisykles ir gaires klimato kaitos ir atsinaujinančiosios energijos srityse; pabrėžia, kad Adrijos jūra yra uždara sekli jūra, neturinti galimybių išsklaidyti teršalų, ir kad abiejose jos pakrantėse klesti turizmo prekyba, taip pat kad makroregiono augimas pirmiausia turėtų priklausyti nuo turizmo ir ekonominės veiklos, susijusios su jo specifiniais aplinkos bruožais ir ekosistemomis; pabrėžia, kad būtina nuosekliai įgyvendinti ES teisės aktus ir tarptautines konvencijas dėl jūrinės veiklos aplinkosauginio tvarumo ir saugos; ragina visapusiškai įgyvendinti Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (2008/56/EB) ir Naftos ir dujų operacijų jūroje saugos direktyvą (2013/30/ES); |
| --- | --- |

66.

yra susirūpinęs dėl dar vieno naftos ir dujų žvalgymo bei eksploatavimo pagyvėjimo jūroje, dėl kurių šiam makroregionui gali kilti gaivalinių nelaimių, sukelsiančių labai rimtų padarinių aplinkai, ekonomikai, įskaitant žuvininkystės sektorių, ir visuomenės sveikatai, pavojus; pabrėžia, kad tokia veikla turi atitikti Europos Sąjungos taisykles ir gaires klimato kaitos ir atsinaujinančiosios energijos srityse; pabrėžia, kad Adrijos jūra yra uždara sekli jūra, neturinti galimybių išsklaidyti teršalų, ir kad abiejose jos pakrantėse klesti turizmo prekyba, taip pat kad makroregiono augimas pirmiausia turėtų priklausyti nuo turizmo ir ekonominės veiklos, susijusios su jo specifiniais aplinkos bruožais ir ekosistemomis; pabrėžia, kad būtina nuosekliai įgyvendinti ES teisės aktus ir tarptautines konvencijas dėl jūrinės veiklos aplinkosauginio tvarumo ir saugos; ragina visapusiškai įgyvendinti Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (2008/56/EB) ir Naftos ir dujų operacijų jūroje saugos direktyvą (2013/30/ES);

| 67. | ragina parengti bendrus Europos transporto saugos standartus Adrijos ir Jonijos jūrų makroregione; |
| --- | --- |

67.

ragina parengti bendrus Europos transporto saugos standartus Adrijos ir Jonijos jūrų makroregione;

| 68. | pabrėžia, kad reikia skatinti tarpvalstybines oro susisiekimo paslaugas įgyvendinant bendrus projektus, skirtus apsaugoti ir sustiprinti jungtis šiame makroregione; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad reikia skatinti tarpvalstybines oro susisiekimo paslaugas įgyvendinant bendrus projektus, skirtus apsaugoti ir sustiprinti jungtis šiame makroregione;

Aplinkos kokybė

| 69. | primena, kad dalyvaujančių šalių jūros, pakrantės ir sausumos ekosistemos yra labai gausios; pažymi, kad Adrijos jūroje gyvena beveik pusė (49 proc.) užregistruotų Viduržemio jūrinių rūšių ir dėl jos seklumo, ribotų srovių ir didelės upių įtakos tai yra neįprasčiausias Viduržemio paregionis; ragina kartu stengtis imtis visų galimų priemonių, pavyzdžiui, naudoti švarų kurą jūrų transporto ir logistikos srityje, siekiant išsaugoti jūros aplinkos biologinę įvairovę ir kelias šalis apimančias sausumos buveines, taip pat mažinti jūros taršą ir kitas jūros ir pakrantės biologinei įvairovei kylančias grėsmes; pabrėžia, kaip svarbu yra apsaugoti nykstančias jūrines ir sausumos rūšis, kaip antai Viduržemio jūros ruonis vienuolis, Europinis protėjus, lūšis, palšasis grifas ir kitos rūšys, ragina dalyvaujančias šalis įgyvendinti proporcingas priemones šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

69.

primena, kad dalyvaujančių šalių jūros, pakrantės ir sausumos ekosistemos yra labai gausios; pažymi, kad Adrijos jūroje gyvena beveik pusė (49 proc.) užregistruotų Viduržemio jūrinių rūšių ir dėl jos seklumo, ribotų srovių ir didelės upių įtakos tai yra neįprasčiausias Viduržemio paregionis; ragina kartu stengtis imtis visų galimų priemonių, pavyzdžiui, naudoti švarų kurą jūrų transporto ir logistikos srityje, siekiant išsaugoti jūros aplinkos biologinę įvairovę ir kelias šalis apimančias sausumos buveines, taip pat mažinti jūros taršą ir kitas jūros ir pakrantės biologinei įvairovei kylančias grėsmes; pabrėžia, kaip svarbu yra apsaugoti nykstančias jūrines ir sausumos rūšis, kaip antai Viduržemio jūros ruonis vienuolis, Europinis protėjus, lūšis, palšasis grifas ir kitos rūšys, ragina dalyvaujančias šalis įgyvendinti proporcingas priemones šiam tikslui pasiekti;

| 70. | ragina dalyvaujančias šalis, siekiant sukurti tvarius turizmo objektus, keistis gerąja patirtimi gamtos ir kultūrinio paveldo valdymo srityje, įskaitant „Natura 2000“ teritorijas ir UNESCO paveldo vietas; |
| --- | --- |

70.

ragina dalyvaujančias šalis, siekiant sukurti tvarius turizmo objektus, keistis gerąja patirtimi gamtos ir kultūrinio paveldo valdymo srityje, įskaitant „Natura 2000“ teritorijas ir UNESCO paveldo vietas;

| 71. | primygtinai ragina visas dalyvaujančias šalis suvienyti jėgas įgyvendinant jūrinių teritorijų planavimo, pagal Direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema, ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo programas, įtraukiant įvairius suinteresuotuosius subjektus (nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas, vietos gyventojus, mokslinių tyrimų bendruomenę, nevyriausybines organizacijas ir kt.); mano, kad tinkamas bendras jūrų erdvės valdymas yra svarbi galimybė tvariam ir skaidriam jūrų ir jūrų išteklių naudojimui; |
| --- | --- |

71.

primygtinai ragina visas dalyvaujančias šalis suvienyti jėgas įgyvendinant jūrinių teritorijų planavimo, pagal Direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema, ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo programas, įtraukiant įvairius suinteresuotuosius subjektus (nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas, vietos gyventojus, mokslinių tyrimų bendruomenę, nevyriausybines organizacijas ir kt.); mano, kad tinkamas bendras jūrų erdvės valdymas yra svarbi galimybė tvariam ir skaidriam jūrų ir jūrų išteklių naudojimui;

| 72. | pabrėžia, kad yra svarbu apsaugoti ir išsaugoti Adrijos ir Jonijos jūrų baseino upes ir ežerus; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad yra svarbu apsaugoti ir išsaugoti Adrijos ir Jonijos jūrų baseino upes ir ežerus;

| 73. | atkreipia dėmesį į būtinybę atsakingai išspręsti ankstesnės ir tarpvalstybinės taršos problemas ir išvalyti vietoves, nukentėjusias nuo pramonės įmonių, taip pat, jeigu taikytina, karinių konfliktų sukeltos dirvožemio, vandens ir oro taršos; palaiko visas aktyvias priemones, skirtas jūros taršai cheminiais ir įprastiniais ginklais mažinti; pritaria tam, kad būtų mažinamas šiukšlių išmetimas į jūrą, ypač Adrijos jūros salų teršimas atliekomis, ir siekiama tikslo jį nutraukti laikantis Jūrų strategijos pagrindų direktyvos; |
| --- | --- |

73.

atkreipia dėmesį į būtinybę atsakingai išspręsti ankstesnės ir tarpvalstybinės taršos problemas ir išvalyti vietoves, nukentėjusias nuo pramonės įmonių, taip pat, jeigu taikytina, karinių konfliktų sukeltos dirvožemio, vandens ir oro taršos; palaiko visas aktyvias priemones, skirtas jūros taršai cheminiais ir įprastiniais ginklais mažinti; pritaria tam, kad būtų mažinamas šiukšlių išmetimas į jūrą, ypač Adrijos jūros salų teršimas atliekomis, ir siekiama tikslo jį nutraukti laikantis Jūrų strategijos pagrindų direktyvos;

| 74. | yra susirūpinęs dėl plastiko atliekų jūroje keliamos žalos; ragina Komisiją paremti iniciatyvas rinkti ir perdirbti šias atliekas; pabrėžia, kad į šį procesą svarbu įtraukti žvejus; |
| --- | --- |

74.

yra susirūpinęs dėl plastiko atliekų jūroje keliamos žalos; ragina Komisiją paremti iniciatyvas rinkti ir perdirbti šias atliekas; pabrėžia, kad į šį procesą svarbu įtraukti žvejus;

| 75. | ragina šalis parengti ir įgyvendinti detalius planus, kaip pakartotinai panaudoti nebenaudojamas pramonines ir karines teritorijas; pabrėžia, kad šios teritorijos ne tik kelia grėsmę aplinkai, bet ir turi svarbaus ekonominio potencialo, kuris yra neišnaudojamas; |
| --- | --- |

75.

ragina šalis parengti ir įgyvendinti detalius planus, kaip pakartotinai panaudoti nebenaudojamas pramonines ir karines teritorijas; pabrėžia, kad šios teritorijos ne tik kelia grėsmę aplinkai, bet ir turi svarbaus ekonominio potencialo, kuris yra neišnaudojamas;

| 76. | prašo raginti perkelti pramonę iš miestų centrų ir pakrančių teritorijų siekiant pagerinti gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

76.

prašo raginti perkelti pramonę iš miestų centrų ir pakrančių teritorijų siekiant pagerinti gyvenimo kokybę;

| 77. | primygtinai reikalauja visas esamas priemones naudoti įgyvendinant geriausius šio regiono atliekų tvarkymo ir nuotekų apdorojimo sprendimus vadovaujantis 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

77.

primygtinai reikalauja visas esamas priemones naudoti įgyvendinant geriausius šio regiono atliekų tvarkymo ir nuotekų apdorojimo sprendimus vadovaujantis 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo ES valstybėse narėse;

| 78. | atkreipia dėmesį į pastaraisiais metais įvairias regioną užklupusias gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes; atkreipia dėmesį į miškų naikinimo problemą ir kitus klimato kaitos pavojus; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti veiksmų planą ir kiekvienos srities prioritetus, būtina visapusiškai taikyti horizontaliuosius principus gaivalinių nelaimių rizikos valdymo ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityse; ragina bendradarbiauti šalių hidrometeorologijos institutus kovojant su ekstremaliais meteorologiniais reiškiniais, klimato kaitos padariniais ir valdant nelaimių riziką; pripažįsta, kad vandens, žemės ūkio ir turizmo sektoriai – labiausiai pažeidžiami klimato kaitos požiūriu, todėl ragina nacionalines valdžios institucijas bendradarbiauti, siekiant sukurti sistemą ir pagalbos mechanizmą, reikalingus prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonėms įgyvendinti; |
| --- | --- |

78.

atkreipia dėmesį į pastaraisiais metais įvairias regioną užklupusias gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes; atkreipia dėmesį į miškų naikinimo problemą ir kitus klimato kaitos pavojus; pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti veiksmų planą ir kiekvienos srities prioritetus, būtina visapusiškai taikyti horizontaliuosius principus gaivalinių nelaimių rizikos valdymo ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityse; ragina bendradarbiauti šalių hidrometeorologijos institutus kovojant su ekstremaliais meteorologiniais reiškiniais, klimato kaitos padariniais ir valdant nelaimių riziką; pripažįsta, kad vandens, žemės ūkio ir turizmo sektoriai – labiausiai pažeidžiami klimato kaitos požiūriu, todėl ragina nacionalines valdžios institucijas bendradarbiauti, siekiant sukurti sistemą ir pagalbos mechanizmą, reikalingus prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonėms įgyvendinti;

| 79. | pabrėžia, kad reikia mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ypač jūrų transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad reikia mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ypač jūrų transporto sektoriuje;

| 80. | pabrėžia, kad esama geografinių ir sezoninių skirtumų nulemtos galimybių pasiekti vandens išteklius problemos, nes salose ir pakrančių teritorijose vasarą, kai atvykus dideliam skaičiui turistų vandens paklausa išauga kelis kartus, pastebimai trūksta vandens; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad esama geografinių ir sezoninių skirtumų nulemtos galimybių pasiekti vandens išteklius problemos, nes salose ir pakrančių teritorijose vasarą, kai atvykus dideliam skaičiui turistų vandens paklausa išauga kelis kartus, pastebimai trūksta vandens;

| 81. | primygtinai ragina įsteigti pasirengimo nelaimėms regioninį centrą ir parengti bendrą nenumatytų atvejų planą dėl naftos išsiliejimo ir didelio masto taršos atvejų, kad būtų sukurta ankstyvojo perspėjimo sistema, skirta gaivalinėms nelaimėms, taip pat pramonės, transporto ir kitų veiksnių, pavyzdžiui, potvynių, gaisrų ir eksploatavimo veiklos Adrijos jūros regione, sukeliamoms nelaimėms išvengti; pabrėžia, kad šis centras turėtų būti tiesiogiai susietas su ES civilinės saugos mechanizmu; pabrėžia, kaip svarbu išsaugoti šio regiono ekosistemą ir biologinę įvairovę stengiantis geriau jas suprasti ir keičiantis geriausia praktika; |
| --- | --- |

81.

primygtinai ragina įsteigti pasirengimo nelaimėms regioninį centrą ir parengti bendrą nenumatytų atvejų planą dėl naftos išsiliejimo ir didelio masto taršos atvejų, kad būtų sukurta ankstyvojo perspėjimo sistema, skirta gaivalinėms nelaimėms, taip pat pramonės, transporto ir kitų veiksnių, pavyzdžiui, potvynių, gaisrų ir eksploatavimo veiklos Adrijos jūros regione, sukeliamoms nelaimėms išvengti; pabrėžia, kad šis centras turėtų būti tiesiogiai susietas su ES civilinės saugos mechanizmu; pabrėžia, kaip svarbu išsaugoti šio regiono ekosistemą ir biologinę įvairovę stengiantis geriau jas suprasti ir keičiantis geriausia praktika;

| 82. | ragina ES nepriklausančias valstybes, besirengiančias ateityje stoti į Europos Sąjungą, paspartinti sektorių acquis (kaip antai Vandens pagrindų direktyva) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

82.

ragina ES nepriklausančias valstybes, besirengiančias ateityje stoti į Europos Sąjungą, paspartinti sektorių acquis (kaip antai Vandens pagrindų direktyva) įgyvendinimą;

| 83. | primygtinai ragina valstybes nares konsultuoti kaimyninių šalių kompetentingas valdžios institucijas ir vietos bendruomenes makroregione, visų pirma dėl ekonominės veiklos, kuriai taikomas poveikio aplinkai vertinimas pagal 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo; |
| --- | --- |

83.

primygtinai ragina valstybes nares konsultuoti kaimyninių šalių kompetentingas valdžios institucijas ir vietos bendruomenes makroregione, visų pirma dėl ekonominės veiklos, kuriai taikomas poveikio aplinkai vertinimas pagal 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo;

Tvarus ir konkurencingas turizmas

| 84. | pabrėžia, kad turizmas nepaprastai svarbus Europos ekonomikai ir socialinės sanglaudos plėtojimui Europos Sąjungoje, ypač Viduržemio jūros regiono šalims ir visam regionui; pabrėžia, kad reikia plėtoti naujus požiūrius siekiant kovoti su sezoniškumu atsižvelgiant į turizmo poveikį aplinkai ir jo aplinkosauginį tvarumą; primygtinai ragina labiau remti turizmo projektų finansavimą Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų šaltinių lėšomis; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, kad turizmas nepaprastai svarbus Europos ekonomikai ir socialinės sanglaudos plėtojimui Europos Sąjungoje, ypač Viduržemio jūros regiono šalims ir visam regionui; pabrėžia, kad reikia plėtoti naujus požiūrius siekiant kovoti su sezoniškumu atsižvelgiant į turizmo poveikį aplinkai ir jo aplinkosauginį tvarumą; primygtinai ragina labiau remti turizmo projektų finansavimą Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų šaltinių lėšomis;

| 85. | primygtinai ragina skubiai gerinti tarpvalstybines kelių jungtis siekiant padidinti turizmo konkurencingumą atsižvelgiant į tai, kad dėl prasto susisiekimo susidaro eismo grūstys ir sugaištama daug laiko; pabrėžia, kad turizmo tikslais reikia pagerinti esamą oro transporto infrastruktūrą ir jūrinę jungtį tarp abiejų Adrijos jūros pakrančių; |
| --- | --- |

85.

primygtinai ragina skubiai gerinti tarpvalstybines kelių jungtis siekiant padidinti turizmo konkurencingumą atsižvelgiant į tai, kad dėl prasto susisiekimo susidaro eismo grūstys ir sugaištama daug laiko; pabrėžia, kad turizmo tikslais reikia pagerinti esamą oro transporto infrastruktūrą ir jūrinę jungtį tarp abiejų Adrijos jūros pakrančių;

| 86. | pabrėžia, kad, siekiant išvengti pernelyg didelės keleivių koncentracijos keliuose didžiuosiuose oro uostuose ir skatinti tvarius ir labiau subalansuotus turistų srautus įvairiose vietovėse, reikia skatinti naudotis makroregione esančiais oro uostais; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad, siekiant išvengti pernelyg didelės keleivių koncentracijos keliuose didžiuosiuose oro uostuose ir skatinti tvarius ir labiau subalansuotus turistų srautus įvairiose vietovėse, reikia skatinti naudotis makroregione esančiais oro uostais;

| 87. | pripažįsta, kad gausus šio regiono kultūros ir gamtos paveldas (įskaitant kultūrinę veiklą, kaip antai kinas, teatras ir muzika) yra didelis turtas, kuriuo grindžiamas turizmo sektorius; atkreipia dėmesį į tai, kad visose dalyvaujančiose šalyse esama daug saugomų UNESCO paveldo vietų ir „Natura 2000“ teritorijų; mano, kad, nepaisant didelio turizmo indėlio į ekonomiką, šio sektoriaus teikiamos galimybės nėra visapusiškai išnaudojamos, visų pirma dėl didelio sezoniškumo ir nepakankamų inovacijų, tvarumo, transporto infrastruktūros, turizmo pasiūlos kokybės, dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų įgūdžių ir atsakingo turizmo valdymo; ragina dalyvaujančias šalis priimti politikos priemones, kuriomis būtų užtikrintos tinkamos jungtys ir turistinės struktūros ne tik vasaros sezono metu, bet ir jam pasibaigus, siekiant įvairinti turistų srautus ir užtikrinti jų nuolatinį buvimą visais sezonais; pabrėžia, kad svarbu suderinti turizmą su gamtos, kultūros ir meno paveldu; |
| --- | --- |

87.

pripažįsta, kad gausus šio regiono kultūros ir gamtos paveldas (įskaitant kultūrinę veiklą, kaip antai kinas, teatras ir muzika) yra didelis turtas, kuriuo grindžiamas turizmo sektorius; atkreipia dėmesį į tai, kad visose dalyvaujančiose šalyse esama daug saugomų UNESCO paveldo vietų ir „Natura 2000“ teritorijų; mano, kad, nepaisant didelio turizmo indėlio į ekonomiką, šio sektoriaus teikiamos galimybės nėra visapusiškai išnaudojamos, visų pirma dėl didelio sezoniškumo ir nepakankamų inovacijų, tvarumo, transporto infrastruktūros, turizmo pasiūlos kokybės, dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų įgūdžių ir atsakingo turizmo valdymo; ragina dalyvaujančias šalis priimti politikos priemones, kuriomis būtų užtikrintos tinkamos jungtys ir turistinės struktūros ne tik vasaros sezono metu, bet ir jam pasibaigus, siekiant įvairinti turistų srautus ir užtikrinti jų nuolatinį buvimą visais sezonais; pabrėžia, kad svarbu suderinti turizmą su gamtos, kultūros ir meno paveldu;

| 88. | ragina valstybes nares skatinti tvaraus judumo sprendimus turizmo sektoriuje, taip gerinant turizmo paslaugų kokybę ir didinant jo įvairovę; |
| --- | --- |

88.

ragina valstybes nares skatinti tvaraus judumo sprendimus turizmo sektoriuje, taip gerinant turizmo paslaugų kokybę ir didinant jo įvairovę;

| 89. | pripažįsta nacionalinių ir gamtos parkų bei saugomų teritorijų svarbą, nes tai yra būsimo piliečių švietimo su aplinkos apsauga ir kovos su klimato kaita susijusiais klausimais pagrindas; |
| --- | --- |

89.

pripažįsta nacionalinių ir gamtos parkų bei saugomų teritorijų svarbą, nes tai yra būsimo piliečių švietimo su aplinkos apsauga ir kovos su klimato kaita susijusiais klausimais pagrindas;

| 90. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti tolesnę turizmo plėtrą šiame regione, šalių bendradarbiavimas yra labai svarbus; ragina formuoti turizmo Adrijos ir Jonijos jūrose strategijas, kurios būtų grindžiamos tvarumu ir leistų šalims naudotis esamomis sąveikomis bei spręsti bendras problemas makroregioniniu lygiu; mano, kad yra svarbu dirbti išvien siekiant didinti kelionės vietų Adrijos ir Jonijos jūrų regione matomumą; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad, norint užtikrinti tolesnę turizmo plėtrą šiame regione, šalių bendradarbiavimas yra labai svarbus; ragina formuoti turizmo Adrijos ir Jonijos jūrose strategijas, kurios būtų grindžiamos tvarumu ir leistų šalims naudotis esamomis sąveikomis bei spręsti bendras problemas makroregioniniu lygiu; mano, kad yra svarbu dirbti išvien siekiant didinti kelionės vietų Adrijos ir Jonijos jūrų regione matomumą;

| 91. | ragina Europos Komisiją, dalyvaujančias šalis ir vietos bei regiono valdžios institucijas imtis priemonių, kuriomis suinteresuotieji subjektai būtų skatinami gerinti turizmo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

91.

ragina Europos Komisiją, dalyvaujančias šalis ir vietos bei regiono valdžios institucijas imtis priemonių, kuriomis suinteresuotieji subjektai būtų skatinami gerinti turizmo infrastruktūrą;

| 92. | pabrėžia, kaip svarbu remti kultūrinę ir kūrybinę veiklą ir ypač plėtoti verslo veiklą ir ją integruoti į muzikos, teatro, šokio ir filmų sritis; ragina organizuoti festivalius, suvažiavimus ir kultūrinius renginius, kuriuose būtų skatinama integracija; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kaip svarbu remti kultūrinę ir kūrybinę veiklą ir ypač plėtoti verslo veiklą ir ją integruoti į muzikos, teatro, šokio ir filmų sritis; ragina organizuoti festivalius, suvažiavimus ir kultūrinius renginius, kuriuose būtų skatinama integracija;

| 93. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sudaryti palankesnes galimybes MVĮ, kurios yra reikalingos turizmo sektoriui, gauti paramą ir finansavimą; ragina šio regiono suinteresuotuosius subjektus tapti Europos įmonių tinklo dalyviais, kad jie galėtų keistis patirtimi, jungtis į tinklą ir rasti tarpvalstybinių partnerių; |
| --- | --- |

93.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia sudaryti palankesnes galimybes MVĮ, kurios yra reikalingos turizmo sektoriui, gauti paramą ir finansavimą; ragina šio regiono suinteresuotuosius subjektus tapti Europos įmonių tinklo dalyviais, kad jie galėtų keistis patirtimi, jungtis į tinklą ir rasti tarpvalstybinių partnerių;

| 94. | pabrėžia pažangiosios specializacijos ir pažangių gyvenviečių projektų, apimančių naudojimąsi esamomis inovacijų platformomis, kaip antai Adrijos ir Jonijos jūrų regiono kūrybinės erdvės kūrimas, svarbą; |
| --- | --- |

94.

pabrėžia pažangiosios specializacijos ir pažangių gyvenviečių projektų, apimančių naudojimąsi esamomis inovacijų platformomis, kaip antai Adrijos ir Jonijos jūrų regiono kūrybinės erdvės kūrimas, svarbą;

| 95. | pritaria sumanymui teikti įvairesnius turizmo pasiūlymus, įskaitant susijusius su teminiais turizmo parkais ir maršrutais, ir plėtoti kultūrinį, kaimo, sveikatos, medicinos, jūreivystės, enogastronominį, konferencijų ir sporto turizmą, įskaitant važinėjimą dviračiais, golfą, nardymą, keliones pėsčiomis, slidinėjimą, alpinizmą ir sportines pramogas lauke, siekiant prailginti turizmo sezoną ir didinti turistų lankomų vietų konkurencingumą, remiantis tvarumu; pritaria tam, kad, siekiant sumažinti spaudimą didiesiems turizmo centrams ir siaurai pakrantės teritorijai bei padėti įveikti sezoniškumą, būtų plėtojamas kaimo turizmas; palaiko sumanymą plėtoti turizmo veiklą toliau nuo pakrančių sukuriant integruotus turizmo produktus, kurie apimtų pagrindines makroregiono ir jo sostinių lankytinas vietas; |
| --- | --- |

95.

pritaria sumanymui teikti įvairesnius turizmo pasiūlymus, įskaitant susijusius su teminiais turizmo parkais ir maršrutais, ir plėtoti kultūrinį, kaimo, sveikatos, medicinos, jūreivystės, enogastronominį, konferencijų ir sporto turizmą, įskaitant važinėjimą dviračiais, golfą, nardymą, keliones pėsčiomis, slidinėjimą, alpinizmą ir sportines pramogas lauke, siekiant prailginti turizmo sezoną ir didinti turistų lankomų vietų konkurencingumą, remiantis tvarumu; pritaria tam, kad, siekiant sumažinti spaudimą didiesiems turizmo centrams ir siaurai pakrantės teritorijai bei padėti įveikti sezoniškumą, būtų plėtojamas kaimo turizmas; palaiko sumanymą plėtoti turizmo veiklą toliau nuo pakrančių sukuriant integruotus turizmo produktus, kurie apimtų pagrindines makroregiono ir jo sostinių lankytinas vietas;

| 96. | pabrėžia, kaip yra svarbu derinti turizmo valdymą ir infrastruktūrą, ir kad reikia gerinti paslaugų ir pasiūlos kokybę ir jas įvairinti atsižvelgiant į konkrečius šio regiono ypatumus; taip pat pabrėžia, kaip yra svarbu skatinti ir išsaugoti vietos ir regiono tradicijas; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kaip yra svarbu derinti turizmo valdymą ir infrastruktūrą, ir kad reikia gerinti paslaugų ir pasiūlos kokybę ir jas įvairinti atsižvelgiant į konkrečius šio regiono ypatumus; taip pat pabrėžia, kaip yra svarbu skatinti ir išsaugoti vietos ir regiono tradicijas;

| 97. | pabrėžia, kaip svarbu ištirti alternatyvius maršrutus ir verslo modelius ir geriau susieti kruizų paketus su vietos gyventojais ir produktais – taip būtų galima veiksmingiau spręsti netvarių spūsčių problemą ir geriau išnaudoti visas galimybes, gaunant labiau ilgalaikės ekonominės naudos vietos ekonomikai; pripažįsta, kaip svarbu plėtoti makroregiono turizmo maršrutus ir kurti jų prekės ženklus sudarant žemėlapius ir populiarinant esamus maršrutus; |
| --- | --- |

97.

pabrėžia, kaip svarbu ištirti alternatyvius maršrutus ir verslo modelius ir geriau susieti kruizų paketus su vietos gyventojais ir produktais – taip būtų galima veiksmingiau spręsti netvarių spūsčių problemą ir geriau išnaudoti visas galimybes, gaunant labiau ilgalaikės ekonominės naudos vietos ekonomikai; pripažįsta, kaip svarbu plėtoti makroregiono turizmo maršrutus ir kurti jų prekės ženklus sudarant žemėlapius ir populiarinant esamus maršrutus;

| 98. | pritaria tam, kad turizmo ir populiarinimo bei rinkodaros programų plėtojimo tikslais būtų naudojami labiausiai reprezentatyvūs regiono ištekliai; |
| --- | --- |

98.

pritaria tam, kad turizmo ir populiarinimo bei rinkodaros programų plėtojimo tikslais būtų naudojami labiausiai reprezentatyvūs regiono ištekliai;

| 99. | pabrėžia, kad siekiant plėtoti aukštos kokybės ekologinį turizmą, transportas turi būti įvairiarūšis ir apimti integruotą paslaugų ir transporto mazgų tinklą; |
| --- | --- |

99.

pabrėžia, kad siekiant plėtoti aukštos kokybės ekologinį turizmą, transportas turi būti įvairiarūšis ir apimti integruotą paslaugų ir transporto mazgų tinklą;

| 100. | ragina parengti Adrijos ir Jonijos jūrų chartiją, kurioje būtų išdėstyti tvaraus turizmo skatinimo kriterijai, principai ir gairės įgyvendinant Europos turizmo rodiklių sistemą (angl. ETIS), skirtą turistų lankomų vietų vertinimui siekiant pagerinti jų tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

100.

ragina parengti Adrijos ir Jonijos jūrų chartiją, kurioje būtų išdėstyti tvaraus turizmo skatinimo kriterijai, principai ir gairės įgyvendinant Europos turizmo rodiklių sistemą (angl. ETIS), skirtą turistų lankomų vietų vertinimui siekiant pagerinti jų tvarų vystymąsi;

o

o o

| 101. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir įgyvendinat ES strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančių šalių (Kroatijos, Graikijos, Italijos, Slovėnijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Juodkalnijos ir Serbijos) vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

101.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir įgyvendinat ES strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dalyvaujančių šalių (Kroatijos, Graikijos, Italijos, Slovėnijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Juodkalnijos ir Serbijos) vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(3)  OL C 349 E, 2013 11 29, p. 1.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

Sanglaudos politika ir strategijos „Europa 2020“ peržiūra

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ peržiūros (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 4, 162 ir 174–178 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 4, 162 ir 174–178 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1300/2013 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1300/2013 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1084/2006 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (7),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“ (toliau – Šeštoji sanglaudos ataskaita), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą: vystymosi ir gero valdymo ES regionuose ir miestuose skatinimas“ (toliau – Šeštoji sanglaudos ataskaita),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Komisijos aštuntąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitą „Miestų ir regioninis krizės aspektai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Komisijos aštuntąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitą „Miestų ir regioninis krizės aspektai“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją „Pažangioji specializacija. Patikimos sanglaudos politikos kompetencijos centrų tinklas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją „Pažangioji specializacija. Patikimos sanglaudos politikos kompetencijos centrų tinklas“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vėlavimo pradėti įgyvendinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vėlavimo pradėti įgyvendinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką (12),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „Naujos kartos naujoviškų finansinių priemonių – ES nuosavo kapitalo ir skolos platformų – programa“ (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „Naujos kartos naujoviškų finansinių priemonių – ES nuosavo kapitalo ir skolos platformų – programa“ (COM(2011)0662),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/760 dėl Europos ilgalaikių investicijų fondų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/760 dėl Europos ilgalaikių investicijų fondų (13),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Maksimalus Stabilumo ir augimo pakto taisyklėse leidžiamo lankstumo išnaudojimas“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Maksimalus Stabilumo ir augimo pakto taisyklėse leidžiamo lankstumo išnaudojimas“ (COM(2015)0012),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 19 d. Bendrųjų reikalų (sanglauda) taryba patvirtintas Tarybos išvadas dėl „Šeštosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos. Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 19 d. Bendrųjų reikalų (sanglauda) taryba patvirtintas Tarybos išvadas dėl „Šeštosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos. Investicijos į darbo vietų kūrimą ir augimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 3 d. Regionų komiteto nuomonę dėl šeštosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 3 d. Regionų komiteto nuomonę dėl šeštosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos (14),

| — | atsižvelgdamas į darbo dokumentą „Strategijos „Europa 2020“ peržiūros metmenys. Regionų komiteto Strategijos „Europa 2020“ stebėsenos platformos iniciatyvinio komiteto indėlis“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darbo dokumentą „Strategijos „Europa 2020“ peržiūros metmenys. Regionų komiteto Strategijos „Europa 2020“ stebėsenos platformos iniciatyvinio komiteto indėlis“ (15),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę apie Komisijos šeštąją sanglaudos ataskaitą (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę apie Komisijos šeštąją sanglaudos ataskaitą (16),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą „Viešų konsultacijų dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatai“ (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą „Viešų konsultacijų dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatai“ (COM(2015)0100),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios stabilumo ir augimo pakto taisyklės“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios stabilumo ir augimo pakto taisyklės“ (COM(2015)0012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0277/2015),

| A. | kadangi sanglaudos politika yra pagrindinė ES investicijų didinimo ir vystymosi politika, kuri yra suderinta su pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslais; šia politika siekiama mažinti skirtumus tarp regionų ir skatinti konvergenciją ir iki 2020 m. pabaigos jai skirtas 351,8 mlrd. EUR biudžetas; kadangi ES ir toliau susiduria su ekonominės ir finansų krizės padariniais – dideliu nedarbu bei netolygiu ir lėtu ekonomikos atsigavimu; be to, kadangi sanglaudos politika siekiama užtikrinti, kad visos pastangos ir pajėgumai būtų sutelkti ir nukreipti strategijoje „Europa 2020“ numatytiems tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

A.

kadangi sanglaudos politika yra pagrindinė ES investicijų didinimo ir vystymosi politika, kuri yra suderinta su pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslais; šia politika siekiama mažinti skirtumus tarp regionų ir skatinti konvergenciją ir iki 2020 m. pabaigos jai skirtas 351,8 mlrd. EUR biudžetas; kadangi ES ir toliau susiduria su ekonominės ir finansų krizės padariniais – dideliu nedarbu bei netolygiu ir lėtu ekonomikos atsigavimu; be to, kadangi sanglaudos politika siekiama užtikrinti, kad visos pastangos ir pajėgumai būtų sutelkti ir nukreipti strategijoje „Europa 2020“ numatytiems tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams pasiekti;

| B. | kadangi itin svarbu, kad įgyvendinant įvairias ES iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir saugoti aplinką bei klimatą, būtų laikomasi nuoseklaus požiūrio; kadangi strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėms iniciatyvoms tenka itin svarbus vaidmuo siekiant stiprinti sanglaudos politikos įgyvendinimo koordinavimą vietos ir regionų lygmenimis; kadangi nuostatose dėl programavimo ar ataskaitų teikimo nėra aiškiai numatyto akivaizdžiai pavyzdinėms iniciatyvoms skirto mechanizmo, kuriuo remiantis Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondų lėšomis būtų prisidedama prie šių iniciatyvų įgyvendinimo; kadangi persvarstant strategiją „Europa 2020“ turės būti sprendžiamas pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo klausimas ir siekiama užtikrinti finansinių, fiskalinių ir ekonominių priemonių pusiausvyrą su socialinės, švietimo, aplinkos ir lygybės (ypač lyčių lygybės) sričių veiksmais; |
| --- | --- |

B.

kadangi itin svarbu, kad įgyvendinant įvairias ES iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir saugoti aplinką bei klimatą, būtų laikomasi nuoseklaus požiūrio; kadangi strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėms iniciatyvoms tenka itin svarbus vaidmuo siekiant stiprinti sanglaudos politikos įgyvendinimo koordinavimą vietos ir regionų lygmenimis; kadangi nuostatose dėl programavimo ar ataskaitų teikimo nėra aiškiai numatyto akivaizdžiai pavyzdinėms iniciatyvoms skirto mechanizmo, kuriuo remiantis Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondų lėšomis būtų prisidedama prie šių iniciatyvų įgyvendinimo; kadangi persvarstant strategiją „Europa 2020“ turės būti sprendžiamas pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo klausimas ir siekiama užtikrinti finansinių, fiskalinių ir ekonominių priemonių pusiausvyrą su socialinės, švietimo, aplinkos ir lygybės (ypač lyčių lygybės) sričių veiksmais;

| C. | kadangi didėja poreikis užtikrinti stipresnį įvairių valdymo lygmenų ir įvairių dalyvaujančių subjektų bendros atsakomybės už strategiją jausmą ir bendrą atsakomybę kartu su atitinkamomis teisėmis ir pareigomis visais įgyvendinimo lygmenimis; kadangi būtina stiprinti daugiapakopį valdymą ir partnerystę, nes taikant šiuos principus galima spręsti administracinių pajėgumų trūkumo klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi didėja poreikis užtikrinti stipresnį įvairių valdymo lygmenų ir įvairių dalyvaujančių subjektų bendros atsakomybės už strategiją jausmą ir bendrą atsakomybę kartu su atitinkamomis teisėmis ir pareigomis visais įgyvendinimo lygmenimis; kadangi būtina stiprinti daugiapakopį valdymą ir partnerystę, nes taikant šiuos principus galima spręsti administracinių pajėgumų trūkumo klausimus;

| D. | kadangi akivaizdu, kad sanglaudos politikos tikslai remiant investicijas į pagrindinius ES prioritetus keitėsi bėgant laikui, taip parodydami savo pritaikomumą ir veiksmingumą; vis dėlto pagrindinis tikslas išliko įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumų mažinimas, didinant regionų galimybes ir skatinant tvarų vystymąsi; kadangi sukūrus Europos strateginių investicijų fondą į bendrą ES strategiją, kuria siekiama užtikrinti inovacinį, tvarų ir integracinį ekonomikos augimą ir kvalifikuoto darbo vietų kūrimą, įtraukiami nauji elementai; |
| --- | --- |

D.

kadangi akivaizdu, kad sanglaudos politikos tikslai remiant investicijas į pagrindinius ES prioritetus keitėsi bėgant laikui, taip parodydami savo pritaikomumą ir veiksmingumą; vis dėlto pagrindinis tikslas išliko įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumų mažinimas, didinant regionų galimybes ir skatinant tvarų vystymąsi; kadangi sukūrus Europos strateginių investicijų fondą į bendrą ES strategiją, kuria siekiama užtikrinti inovacinį, tvarų ir integracinį ekonomikos augimą ir kvalifikuoto darbo vietų kūrimą, įtraukiami nauji elementai;

| E. | kadangi atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą reikėtų atsižvelgti rimtas ir nevienodas pasekmes, kurias dėl ekonominės ir finansinės krizės patyrė valstybės narės ir regionai, ir laikytis pažangaus ir subalansuoto požiūrio siekiant užtikrinti suderinamumą ir veiksmingumą; vis dėlto, kadangi atliekant peržiūrą gali būti įtrauktos ir kitos priemonės, pavyzdžiui, su infrastruktūra, vidaus rinka ir administraciniais pajėgumais susijusios priemonės; kadangi reikėtų atsižvelgti į įvairius teritorinius ypatumus, itin didelį dėmesį skiriant SESV 174 ir 349 straipsniuose nurodytiems regionams; |
| --- | --- |

E.

kadangi atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą reikėtų atsižvelgti rimtas ir nevienodas pasekmes, kurias dėl ekonominės ir finansinės krizės patyrė valstybės narės ir regionai, ir laikytis pažangaus ir subalansuoto požiūrio siekiant užtikrinti suderinamumą ir veiksmingumą; vis dėlto, kadangi atliekant peržiūrą gali būti įtrauktos ir kitos priemonės, pavyzdžiui, su infrastruktūra, vidaus rinka ir administraciniais pajėgumais susijusios priemonės; kadangi reikėtų atsižvelgti į įvairius teritorinius ypatumus, itin didelį dėmesį skiriant SESV 174 ir 349 straipsniuose nurodytiems regionams;

| F. | kadangi strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūra (nors 2015 m. ji buvo atidėta) visų pirma suteikia galimybę įvertinti (ir pripažinti) sanglaudos politikos indėlį siekiant strategijoje apibrėžtų tikslų, pagerinti esamą sąveiką ir sąsajas tarp įvairių ES politikos sričių, taip pat su ES biudžetu, siekiant užtikrinti, kad minėtosios politikos sritys ir ES biudžetas veiksmingai atliktų strategijos įgyvendinimo varomosios jėgos funkciją; kadangi šis etapas itin svarbus siekiant formuoti būsimą sanglaudos politiką, kaip ES masto investavimo politiką, pirmenybę skiriant išsivystymo skirtumų mažinimui ir pakartotiniam konvergencijos proceso paspartinimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūra (nors 2015 m. ji buvo atidėta) visų pirma suteikia galimybę įvertinti (ir pripažinti) sanglaudos politikos indėlį siekiant strategijoje apibrėžtų tikslų, pagerinti esamą sąveiką ir sąsajas tarp įvairių ES politikos sričių, taip pat su ES biudžetu, siekiant užtikrinti, kad minėtosios politikos sritys ir ES biudžetas veiksmingai atliktų strategijos įgyvendinimo varomosios jėgos funkciją; kadangi šis etapas itin svarbus siekiant formuoti būsimą sanglaudos politiką, kaip ES masto investavimo politiką, pirmenybę skiriant išsivystymo skirtumų mažinimui ir pakartotiniam konvergencijos proceso paspartinimui;

Strategija „Europa 2020“ ir jos sąveika su sanglaudos politika

| 1. | primena, kad strategija „Europa 2020“ – tai Europos Sąjungos bendroji ilgalaikė augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, apimanti penkis ambicingus tikslus: užimtumą, inovacijas, klimato kaitą ir energetinį tvarumą, švietimą bei kovą su skurdu ir socialine atskirtimi; pažymi, kad, numačius tikslus, buvo numatytos ir septynios pavyzdinės iniciatyvos ir kad atsižvelgiant į 2010 m. nustatytus iššūkius buvo imtasi netolygių veiksmų, o ES lygmeniu daroma pažanga siekiant su jais susijusių tikslų, pavyzdžiui, kovoti su nedarbu, vis dar lieka nedidelė; pabrėžia, kad ES turėtų skirti daugiau dėmesio tvariam ekonomikos augimui ir vystymuisi, taip pat tinkamų darbo vietų kūrimui, kad jos investicijos neštų ilgalaikę naudą; |
| --- | --- |

1.

primena, kad strategija „Europa 2020“ – tai Europos Sąjungos bendroji ilgalaikė augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, apimanti penkis ambicingus tikslus: užimtumą, inovacijas, klimato kaitą ir energetinį tvarumą, švietimą bei kovą su skurdu ir socialine atskirtimi; pažymi, kad, numačius tikslus, buvo numatytos ir septynios pavyzdinės iniciatyvos ir kad atsižvelgiant į 2010 m. nustatytus iššūkius buvo imtasi netolygių veiksmų, o ES lygmeniu daroma pažanga siekiant su jais susijusių tikslų, pavyzdžiui, kovoti su nedarbu, vis dar lieka nedidelė; pabrėžia, kad ES turėtų skirti daugiau dėmesio tvariam ekonomikos augimui ir vystymuisi, taip pat tinkamų darbo vietų kūrimui, kad jos investicijos neštų ilgalaikę naudą;

| 2. | pabrėžia, kad pažanga lyčių lygybės srityje taip pat galėtų prisidėti prie ekonomikos augimo, tvaraus vystymosi ir socialinės sanglaudos; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad pažanga lyčių lygybės srityje taip pat galėtų prisidėti prie ekonomikos augimo, tvaraus vystymosi ir socialinės sanglaudos;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES ekonomikos valdymo sistema ir jos įgyvendinimo mechanizmas (Europos semestras) buvo nustatyti 2010 m. siekiant koordinuoti valstybių narių fiskalinę politiką ir struktūrines reformas, geriau suderinti nacionalinę biudžeto politiką su ES ir nacionaliniais tikslais, susijusiais su ekonomikos augimu bei darbo vietų kūrimu, taip remiant strategijos įgyvendinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar būtina spręsti tolesnio koordinavimo ir sinchronizavimo iššūkius; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES ekonomikos valdymo sistema ir jos įgyvendinimo mechanizmas (Europos semestras) buvo nustatyti 2010 m. siekiant koordinuoti valstybių narių fiskalinę politiką ir struktūrines reformas, geriau suderinti nacionalinę biudžeto politiką su ES ir nacionaliniais tikslais, susijusiais su ekonomikos augimu bei darbo vietų kūrimu, taip remiant strategijos įgyvendinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar būtina spręsti tolesnio koordinavimo ir sinchronizavimo iššūkius;

| 4. | pabrėžia, kad 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politika, kuri buvo suderinta su ankstesne Lisabonos strategija ir kuria buvo siekiama panašių pagrindinių tikslų, jau buvo pasiekusi įgyvendinimo etapą, kai buvo pradėta įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, ir kad būtų buvę sudėtinga ir nenaudinga šią politiką perprogramuoti atsižvelgiant į naujos strategijos tikslus; vis dėlto pažymi, kad pasaulinės ekonominės krizės laikotarpiu sanglaudos politika ne tik buvo vienintelis investicijų šaltinis daugelyje valstybių narių, bet ir, pasitelkiant vadinamuosius asignavimus Lisabonos darbotvarkės tikslais, šia politika buvo stipriai remiama atskirų šalių politika siekiant įgyvendinti šią strategiją ir prisidedama prie tokios politikos įgyvendinimo, kaip nurodoma Šeštojoje sanglaudos ataskaitoje ir kai kuriuose Komisijos komunikatuose ir tyrimuose; primena, kad bėgant laikui buvo prarastas valstybių narių, regionų ir miestų įsipareigojimas įgyvendinti Lisabonos strategiją, o strategijos „Europa 2020“ valdymas yra gerai suderintas su sanglaudos politikos principais ir priemonėmis, todėl tai gali padėti užtikrinti, kad įgyvendinant šią strategiją bus prisiimta bendra atsakomybė; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politika, kuri buvo suderinta su ankstesne Lisabonos strategija ir kuria buvo siekiama panašių pagrindinių tikslų, jau buvo pasiekusi įgyvendinimo etapą, kai buvo pradėta įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, ir kad būtų buvę sudėtinga ir nenaudinga šią politiką perprogramuoti atsižvelgiant į naujos strategijos tikslus; vis dėlto pažymi, kad pasaulinės ekonominės krizės laikotarpiu sanglaudos politika ne tik buvo vienintelis investicijų šaltinis daugelyje valstybių narių, bet ir, pasitelkiant vadinamuosius asignavimus Lisabonos darbotvarkės tikslais, šia politika buvo stipriai remiama atskirų šalių politika siekiant įgyvendinti šią strategiją ir prisidedama prie tokios politikos įgyvendinimo, kaip nurodoma Šeštojoje sanglaudos ataskaitoje ir kai kuriuose Komisijos komunikatuose ir tyrimuose; primena, kad bėgant laikui buvo prarastas valstybių narių, regionų ir miestų įsipareigojimas įgyvendinti Lisabonos strategiją, o strategijos „Europa 2020“ valdymas yra gerai suderintas su sanglaudos politikos principais ir priemonėmis, todėl tai gali padėti užtikrinti, kad įgyvendinant šią strategiją bus prisiimta bendra atsakomybė;

| 5. | ragina Komisiją, atliekant į 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ex post vertinimą, pateikti informaciją apie orientavimąsi į veiksmingumą ir rezultatus bei konkretų sanglaudos politikos indėlį prisidedant prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo; pabrėžia, kad svarbu suprasti turimų faktinių duomenų, susijusių su sanglaudos politikos įnašu siekiant bendrųjų strategijos tikslų, realybę ir apribojimus ir atsižvelgti į ES šalių patirtus ekonominius sunkumus, visų pirma turint omenyje tas šalis, kurios sunkiai nukentėjo nuo krizės; mano, kad tokios išvados galėtų būti naudingos šiuo metu įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją, atliekant į 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ex post vertinimą, pateikti informaciją apie orientavimąsi į veiksmingumą ir rezultatus bei konkretų sanglaudos politikos indėlį prisidedant prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo; pabrėžia, kad svarbu suprasti turimų faktinių duomenų, susijusių su sanglaudos politikos įnašu siekiant bendrųjų strategijos tikslų, realybę ir apribojimus ir atsižvelgti į ES šalių patirtus ekonominius sunkumus, visų pirma turint omenyje tas šalis, kurios sunkiai nukentėjo nuo krizės; mano, kad tokios išvados galėtų būti naudingos šiuo metu įgyvendinant strategiją;

| 6. | pabrėžia, kad sanglaudos politika – tai pagrindinė ES investavimo į realiąją ekonomiką priemonė, apimanti visus regionus, ir būdas pademonstruoti Europos Sąjungos lygmens solidarumą išplečiant ekonomikos augimą ir gerovę ir mažinant ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus; pabrėžia, kad sanglaudos politika visiškai suderinta su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir ja sukuriama būtinos investavimo sistema, taigi ji yra ne vien tik strategijos įgyvendinimo priemonė; šiuo atžvilgiu pabrėžia, jog taikant paramos telkimo pagal temas principą ESI fondai orientuojami į 11 teminių tikslų, nustatytų tiesiogiai remiantis strategijos „Europa 2020“ tikslais, ir jog su šiais teminiais tikslais tiesiogiai susietos išankstinės sąlygos buvo numatytos siekiant užtikrinti, kad būtų investuojama tokiais būdais, kurie padėtų užtikrinti maksimalų šių investicijų veiksmingumą; pabrėžia, kad visiškai pritaria šiam naujam metodui, kuris padės didinti išlaidų efektyvumą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad sanglaudos politika – tai pagrindinė ES investavimo į realiąją ekonomiką priemonė, apimanti visus regionus, ir būdas pademonstruoti Europos Sąjungos lygmens solidarumą išplečiant ekonomikos augimą ir gerovę ir mažinant ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus; pabrėžia, kad sanglaudos politika visiškai suderinta su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir ja sukuriama būtinos investavimo sistema, taigi ji yra ne vien tik strategijos įgyvendinimo priemonė; šiuo atžvilgiu pabrėžia, jog taikant paramos telkimo pagal temas principą ESI fondai orientuojami į 11 teminių tikslų, nustatytų tiesiogiai remiantis strategijos „Europa 2020“ tikslais, ir jog su šiais teminiais tikslais tiesiogiai susietos išankstinės sąlygos buvo numatytos siekiant užtikrinti, kad būtų investuojama tokiais būdais, kurie padėtų užtikrinti maksimalų šių investicijų veiksmingumą; pabrėžia, kad visiškai pritaria šiam naujam metodui, kuris padės didinti išlaidų efektyvumą;

| 7. | pabrėžia, kad įgyvendinant sanglaudos politiką kuriama sąveika su kitomis ES politikos sritimis, pavyzdžiui, bendrąja skaitmenine rinka, energetikos sąjunga, bendrąja kapitalo rinka ir socialine politika, ir kad sanglaudos politika, atsižvelgiant į visas jos priemones ir tikslus, įskaitant makroregionų strategijas, miestų darbotvarkę, teritorinę darbotvarkę, investicijas į MVĮ, pažangų augimą ir pažangiosios specializacijos strategijas, iš esmės padeda stiprinti bendrąją rinką ir siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; ragina visas Europos nacionalines ir regionines valdžios institucijas parengti pažangiosios specializacijos strategijas ir ištirti galimybes užtikrinti įvairių ES, nacionalinio bei regioninio lygmenų viešųjų bei privačiųjų priemonių sinergiją; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad įgyvendinant sanglaudos politiką kuriama sąveika su kitomis ES politikos sritimis, pavyzdžiui, bendrąja skaitmenine rinka, energetikos sąjunga, bendrąja kapitalo rinka ir socialine politika, ir kad sanglaudos politika, atsižvelgiant į visas jos priemones ir tikslus, įskaitant makroregionų strategijas, miestų darbotvarkę, teritorinę darbotvarkę, investicijas į MVĮ, pažangų augimą ir pažangiosios specializacijos strategijas, iš esmės padeda stiprinti bendrąją rinką ir siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; ragina visas Europos nacionalines ir regionines valdžios institucijas parengti pažangiosios specializacijos strategijas ir ištirti galimybes užtikrinti įvairių ES, nacionalinio bei regioninio lygmenų viešųjų bei privačiųjų priemonių sinergiją;

| 8. | atkreipia dėmesį į sąsają su platesnio masto ekonomikos valdymo procesu taikant priemones, kuriomis susiejamas ESI fondų veiksmingumas ir patikimas ekonomikos valdymas; ragina valstybes nares imtis atsakingų veiksmų siekiant, kiek įmanoma, išvengti tokių priemonių taikymo ir užkirsti kelią tam, kad būtų daromas neigiamas poveikis ESI fondų panaudojimui ir sanglaudos politikos tikslų įgyvendinimui; taip pat pabrėžia, kad reikėtų teikti paramą valstybėms narėms, kurios susiduria su laikinais biudžeto sunkumais; palankiai vertina lankstumo priemones, kurios užtikrinamos pagal galiojančias Stabilumo ir augimo pakto taisykles (COM(2015)0012), siekiant stiprinti investicijų, struktūrinių reformų ir išteklių panaudojimo sąveiką, kad būtų skatinimas ilgalaikis tvarus ekonomikos augimas ir sudarytos geresnės sąlygos siekti pažangos įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į sąsają su platesnio masto ekonomikos valdymo procesu taikant priemones, kuriomis susiejamas ESI fondų veiksmingumas ir patikimas ekonomikos valdymas; ragina valstybes nares imtis atsakingų veiksmų siekiant, kiek įmanoma, išvengti tokių priemonių taikymo ir užkirsti kelią tam, kad būtų daromas neigiamas poveikis ESI fondų panaudojimui ir sanglaudos politikos tikslų įgyvendinimui; taip pat pabrėžia, kad reikėtų teikti paramą valstybėms narėms, kurios susiduria su laikinais biudžeto sunkumais; palankiai vertina lankstumo priemones, kurios užtikrinamos pagal galiojančias Stabilumo ir augimo pakto taisykles (COM(2015)0012), siekiant stiprinti investicijų, struktūrinių reformų ir išteklių panaudojimo sąveiką, kad būtų skatinimas ilgalaikis tvarus ekonomikos augimas ir sudarytos geresnės sąlygos siekti pažangos įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 9. | susirūpinęs pabrėžia, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu vėluojama įgyvendinti sanglaudos politiką; atkreipia dėmesį į tai, kad, nors šiuo metu susitarta dėl didelės daugumos veiklos programų, įgyvendinimas vis dar tėra pasiekęs tik pradinius etapus; vis dėlto pabrėžia, kad galima įvertinti, kaip politikos ištekliai paskirstomi prioritetams, kuriais prisidedama prie tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, pažymi, kad, remiantis pirmuoju Komisijos paskelbtu vertinimu, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, MVĮ rėmimui, informacinėms ir ryšių technologijoms (IRT), mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai, užimtumui, socialinei įtraukčiai, švietimui ir pajėgumų stiprinimui skirtos sumos buvo labai padidintos palyginti su ankstesniais programavimo laikotarpiais, o paramos transportui ir aplinkosaugos infrastruktūrai lygis sumažėjo; atkreipia dėmesį į tai, kad tuo metu, kai bus atliekama strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūra, vis dar trūks duomenų apie ESI fondų įgyvendinimą 2014–2020 m., todėl tuo etapu vis dar gali būti neįmanoma konkrečiai įvertinti minėtųjų fondų indėlio siekiant numatytų strategijos tikslų; palankiai vertina tai, kad valstybės narės ėmėsi veiksmų, pavyzdžiui, siekdamos užtikrinti, kad 20 proc. jų išteklių būtų skiriama veiksmams klimato srityje; |
| --- | --- |

9.

susirūpinęs pabrėžia, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu vėluojama įgyvendinti sanglaudos politiką; atkreipia dėmesį į tai, kad, nors šiuo metu susitarta dėl didelės daugumos veiklos programų, įgyvendinimas vis dar tėra pasiekęs tik pradinius etapus; vis dėlto pabrėžia, kad galima įvertinti, kaip politikos ištekliai paskirstomi prioritetams, kuriais prisidedama prie tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, pažymi, kad, remiantis pirmuoju Komisijos paskelbtu vertinimu, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, MVĮ rėmimui, informacinėms ir ryšių technologijoms (IRT), mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai, užimtumui, socialinei įtraukčiai, švietimui ir pajėgumų stiprinimui skirtos sumos buvo labai padidintos palyginti su ankstesniais programavimo laikotarpiais, o paramos transportui ir aplinkosaugos infrastruktūrai lygis sumažėjo; atkreipia dėmesį į tai, kad tuo metu, kai bus atliekama strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūra, vis dar trūks duomenų apie ESI fondų įgyvendinimą 2014–2020 m., todėl tuo etapu vis dar gali būti neįmanoma konkrečiai įvertinti minėtųjų fondų indėlio siekiant numatytų strategijos tikslų; palankiai vertina tai, kad valstybės narės ėmėsi veiksmų, pavyzdžiui, siekdamos užtikrinti, kad 20 proc. jų išteklių būtų skiriama veiksmams klimato srityje;

| 10. | pripažįsta, kad veiklos rezultatų plano rengimas ir ex ante sąlygų nustatymas, taip pat glaudesnių sąsajų su konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis užtikrinimas programuojant 2014–2020 m. sanglaudos politiką galėtų sudaryti geresnę investavimo aplinką, kad būtų kuo labiau padidintas sanglaudos politikos indėlis siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad veiklos rezultatų plano rengimas ir ex ante sąlygų nustatymas, taip pat glaudesnių sąsajų su konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis užtikrinimas programuojant 2014–2020 m. sanglaudos politiką galėtų sudaryti geresnę investavimo aplinką, kad būtų kuo labiau padidintas sanglaudos politikos indėlis siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų;

Peržiūros eiga ir susiję sunkumai

| 11. | primena, kad Komisija pradėjo strategijos peržiūros procesą 2014 m., kai buvo paskelbtas jos komunikatas „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“, ir apgailestauja dėl to, kad šiame dokumente buvo nepakankamai atsižvelgta į sanglaudos politiką ir su ja susijusias priemones; palankiai vertina tai, kad procesas buvo tęsiamas rengiant viešąsias konsultacijas, kurios vyko 2014 m. gegužės–spalio mėnesiais, siekiant surinkti peržiūrai atlikti reikiamus duomenis, ir tai, kad buvo patvirtinta strategijos svarba ir jos tikslų ir prioritetų prasmingumas; |
| --- | --- |

11.

primena, kad Komisija pradėjo strategijos peržiūros procesą 2014 m., kai buvo paskelbtas jos komunikatas „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“, ir apgailestauja dėl to, kad šiame dokumente buvo nepakankamai atsižvelgta į sanglaudos politiką ir su ja susijusias priemones; palankiai vertina tai, kad procesas buvo tęsiamas rengiant viešąsias konsultacijas, kurios vyko 2014 m. gegužės–spalio mėnesiais, siekiant surinkti peržiūrai atlikti reikiamus duomenis, ir tai, kad buvo patvirtinta strategijos svarba ir jos tikslų ir prioritetų prasmingumas;

| 12. | pažymi, jog laikomasi nuomonės, kad pavyzdinės iniciatyvos atlieka savo funkciją, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad jų matomumas, kaip manoma, yra palyginti nedidelis; apgailestauja dėl to, kad ekonomikos ir finansų krizė padidino skirtumus Europos Sąjungoje ir kad buvo padaryta nepakankama pažanga siekiant kai kurių pagrindinių strategijos tikslų, visų pirma susijusių su užimtumu, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, kova su skurdu ir socialine atskirtimi; palankiai vertina padarytas išvadas dėl poreikio stiprinant vertikaliąją ir horizontaliąją partnerystę didinti atsakomybę ir dalyvavimą vietoje, kad būtų galima pagerinti strategijos įgyvendinimą; pabrėžia, kad įgyvendinant strategiją būtų skatinama nuo orientavimosi į procesą ir rezultatus pereiti prie orientavimosi į konkrečius rezultatus metodo, kad būtų užtikrintas didžiausias susijusių ES politikos sričių efektyvumas ir veiksmingumas; |
| --- | --- |

12.

pažymi, jog laikomasi nuomonės, kad pavyzdinės iniciatyvos atlieka savo funkciją, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad jų matomumas, kaip manoma, yra palyginti nedidelis; apgailestauja dėl to, kad ekonomikos ir finansų krizė padidino skirtumus Europos Sąjungoje ir kad buvo padaryta nepakankama pažanga siekiant kai kurių pagrindinių strategijos tikslų, visų pirma susijusių su užimtumu, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, kova su skurdu ir socialine atskirtimi; palankiai vertina padarytas išvadas dėl poreikio stiprinant vertikaliąją ir horizontaliąją partnerystę didinti atsakomybę ir dalyvavimą vietoje, kad būtų galima pagerinti strategijos įgyvendinimą; pabrėžia, kad įgyvendinant strategiją būtų skatinama nuo orientavimosi į procesą ir rezultatus pereiti prie orientavimosi į konkrečius rezultatus metodo, kad būtų užtikrintas didžiausias susijusių ES politikos sričių efektyvumas ir veiksmingumas;

| 13. | palankiai vertina tai, kad Eurostatas reguliariai skelbia pažangos rodiklius, susijusius su strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimu; vis dėlto ragina pateikti išsamesnius ir tikslesnius duomenis apie regionus, kiek tai susiję su NUTS II ir NUTS III lygiais pateikiamais duomenimis, nes tai bus vis svarbiau, turint omenyje įvairiuose ES regionuose, nepaisant jų išsivystymo lygio, iškylančias nenumatytas ekonomines ir socialines problemas; be to, pabrėžia tris sanglaudos politikos dimensijas – ekonominę, socialinę ir teritorinę, todėl mano, kad ši politika neturėtų būti vertinama remiantis vien tik ekonominiais rodikliais; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti diskusiją dėl daugiau veiksnių apimančių rodiklių rinkinio rengimo siekiant jais papildyti BVP rodiklį ir veiksmingiau bendradarbiauti šioje srityje, norint užtikrinti, kad šie rodikliai būtų naudingesni vertinant pažangą, padarytą įgyvendinant prioritetinius strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina tai, kad Eurostatas reguliariai skelbia pažangos rodiklius, susijusius su strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimu; vis dėlto ragina pateikti išsamesnius ir tikslesnius duomenis apie regionus, kiek tai susiję su NUTS II ir NUTS III lygiais pateikiamais duomenimis, nes tai bus vis svarbiau, turint omenyje įvairiuose ES regionuose, nepaisant jų išsivystymo lygio, iškylančias nenumatytas ekonomines ir socialines problemas; be to, pabrėžia tris sanglaudos politikos dimensijas – ekonominę, socialinę ir teritorinę, todėl mano, kad ši politika neturėtų būti vertinama remiantis vien tik ekonominiais rodikliais; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti diskusiją dėl daugiau veiksnių apimančių rodiklių rinkinio rengimo siekiant jais papildyti BVP rodiklį ir veiksmingiau bendradarbiauti šioje srityje, norint užtikrinti, kad šie rodikliai būtų naudingesni vertinant pažangą, padarytą įgyvendinant prioritetinius strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 14. | pažymi, kad Komisijos pasiūlymas dėl strategijos „Europa 2020“ peržiūros turi būti paskelbtas iki 2015 m. pabaigos, ir apgailestauja dėl tokio delsimo, nes pateikti šį pasiūlymą buvo numatyta 2015 m. pradžioje; pabrėžia, kad tai ir vėl vyks netinkamu sanglaudos politikos ciklo momentu, jau gerokai įsibėgėjus pačiam įgyvendinimo procesui; be to, pabrėžia, kad ankstyvas perprogramavimas būtų visiškai nenaudingas siekiant užtikrinti ilgalaikį strateginį sanglaudos politikos planavimą; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad Komisijos pasiūlymas dėl strategijos „Europa 2020“ peržiūros turi būti paskelbtas iki 2015 m. pabaigos, ir apgailestauja dėl tokio delsimo, nes pateikti šį pasiūlymą buvo numatyta 2015 m. pradžioje; pabrėžia, kad tai ir vėl vyks netinkamu sanglaudos politikos ciklo momentu, jau gerokai įsibėgėjus pačiam įgyvendinimo procesui; be to, pabrėžia, kad ankstyvas perprogramavimas būtų visiškai nenaudingas siekiant užtikrinti ilgalaikį strateginį sanglaudos politikos planavimą;

| 15. | palankiai vertina ES fondų geresnio įgyvendinimo darbo grupės sukūrimą; taip pat palankiai vertina tai, kad įsteigta Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba, kurios oficiali veiklos pradžia buvo 2015 m. liepos 1 d. ir kuri teiks techninę pagalbą valstybėms narėms, kad būtų veiksmingiau įgyvendinamos struktūrinės reformos ir konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina ES fondų geresnio įgyvendinimo darbo grupės sukūrimą; taip pat palankiai vertina tai, kad įsteigta Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba, kurios oficiali veiklos pradžia buvo 2015 m. liepos 1 d. ir kuri teiks techninę pagalbą valstybėms narėms, kad būtų veiksmingiau įgyvendinamos struktūrinės reformos ir konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos;

| 16. | tuo pat metu pripažįsta, kad reikia atsižvelgti į ekonomikos perspektyvų pokyčius, naujų priemonių naudojimą, pažangą, padarytą siekiant strategijos tikslų, ir su tuo susijusį poreikį pritaikyti veiklą; |
| --- | --- |

16.

tuo pat metu pripažįsta, kad reikia atsižvelgti į ekonomikos perspektyvų pokyčius, naujų priemonių naudojimą, pažangą, padarytą siekiant strategijos tikslų, ir su tuo susijusį poreikį pritaikyti veiklą;

| 17. | atsižvelgdamas į tai, ragina atliekant strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą laikytis pažangaus ir subalansuoto požiūrio ir dėmesį skirti penkių strategijos tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų geresniam susiejimui, taip pat siekiui nustatyti metodus, kaip šiuos tikslus ir iniciatyvas būtų galima geriau įgyvendinti ir vertinti nesukuriant papildomų sunkumų ir pernelyg didelės administracinės naštos; pabrėžia, kad atliekant peržiūrą reikėtų atsižvelgti į ES ekonomikos stipriąsias ir silpnąsias puses, vis didėjančią nelygybę (pavyzdžiui, turto aspektu), aukštą nedarbo lygį ir didelį viešojo sektoriaus įsiskolinimą; pabrėžia, kad skiriant dėmesį fiskalinio ir ekonomikos valdymo makroekonominiams kriterijams tuo pat metu turėtų būti daroma pažanga siekiant visų strategijoje „Europa 2020“ numatytų pagrindinių tikslų; mano, kad dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas didesniam visuomenės ir aplinkos tvarumui, aktyvesnei socialinei įtraukčiai ir didesnei lyčių lygybei; pabrėžia, kad svarbu, jog Komisijos tarnybos ir toliau padėtų valstybių narių valdžios institucijoms gerinti administracinius gebėjimus; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į tai, ragina atliekant strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą laikytis pažangaus ir subalansuoto požiūrio ir dėmesį skirti penkių strategijos tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų geresniam susiejimui, taip pat siekiui nustatyti metodus, kaip šiuos tikslus ir iniciatyvas būtų galima geriau įgyvendinti ir vertinti nesukuriant papildomų sunkumų ir pernelyg didelės administracinės naštos; pabrėžia, kad atliekant peržiūrą reikėtų atsižvelgti į ES ekonomikos stipriąsias ir silpnąsias puses, vis didėjančią nelygybę (pavyzdžiui, turto aspektu), aukštą nedarbo lygį ir didelį viešojo sektoriaus įsiskolinimą; pabrėžia, kad skiriant dėmesį fiskalinio ir ekonomikos valdymo makroekonominiams kriterijams tuo pat metu turėtų būti daroma pažanga siekiant visų strategijoje „Europa 2020“ numatytų pagrindinių tikslų; mano, kad dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas didesniam visuomenės ir aplinkos tvarumui, aktyvesnei socialinei įtraukčiai ir didesnei lyčių lygybei; pabrėžia, kad svarbu, jog Komisijos tarnybos ir toliau padėtų valstybių narių valdžios institucijoms gerinti administracinius gebėjimus;

| 18. | pakartoja savo raginimą stiprinti atsakingumo, bendro atsakomybės jausmo, skaidrumo ir dalyvavimo įgyvendinant strategiją aspektus, į įvairius strategijos etapus (nuo tikslų nustatymo ir plėtojimo iki įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo) įtraukiant vietos ir regionines valdžios institucijas, visus atitinkamus pilietinės visuomenės subjektus ir suinteresuotąsias šalis; primygtinai pabrėžia, kad nepaprastai svarbu sustiprinti valdymo struktūrą, grindžiamą daugiapakopio valdymo principu, paskatų struktūromis, veiksmingu principų „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ derinimu, partneryste paremta sanglaudos politika ir viešojo ir privačiojo sektorių partneryste apskritai, siekiant konsultuotis ir bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų galima užtikrinti veiksmingus pajėgumus įgyvendinti ilgalaikius tikslus; primena, kad atsižvelgiant į valstybių narių institucines ir teisines sistemas vietos ir regioninės valdžios institucijos taip pat atsako už viešąsias investicijas, todėl jos turėtų būti pripažintos pagrindinėmis veikėjomis įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

18.

pakartoja savo raginimą stiprinti atsakingumo, bendro atsakomybės jausmo, skaidrumo ir dalyvavimo įgyvendinant strategiją aspektus, į įvairius strategijos etapus (nuo tikslų nustatymo ir plėtojimo iki įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo) įtraukiant vietos ir regionines valdžios institucijas, visus atitinkamus pilietinės visuomenės subjektus ir suinteresuotąsias šalis; primygtinai pabrėžia, kad nepaprastai svarbu sustiprinti valdymo struktūrą, grindžiamą daugiapakopio valdymo principu, paskatų struktūromis, veiksmingu principų „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ derinimu, partneryste paremta sanglaudos politika ir viešojo ir privačiojo sektorių partneryste apskritai, siekiant konsultuotis ir bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų galima užtikrinti veiksmingus pajėgumus įgyvendinti ilgalaikius tikslus; primena, kad atsižvelgiant į valstybių narių institucines ir teisines sistemas vietos ir regioninės valdžios institucijos taip pat atsako už viešąsias investicijas, todėl jos turėtų būti pripažintos pagrindinėmis veikėjomis įgyvendinant strategiją;

| 19. | be to, siūlo atnaujinti vietos ir regioninių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ projektą, įsipareigojimus sudarant šių partnerių, valstybių narių ir Komisijos susitarimą, kad būtų užtikrintas bendros atsakomybės jausmas ir dalyvavimas, ir patvirtinti elgesio kodeksą, kuris būtų panašus į 2014–2020 m. sanglaudos politikos srityje nustatytą partnerystės elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

19.

be to, siūlo atnaujinti vietos ir regioninių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ projektą, įsipareigojimus sudarant šių partnerių, valstybių narių ir Komisijos susitarimą, kad būtų užtikrintas bendros atsakomybės jausmas ir dalyvavimas, ir patvirtinti elgesio kodeksą, kuris būtų panašus į 2014–2020 m. sanglaudos politikos srityje nustatytą partnerystės elgesio kodeksą;

| 20. | pabrėžia, kad būtina laikytis veiksmingo teritorinio požiūrio strategijos „Europa 2020“ atžvilgiu, kad viešosios intervencijos veiksmai ir investicijos būtų pritaikyti prie įvairių teritorinių ypatumų ir konkrečių reikmių; mano, kad itin svarbu susieti strategijos „Europa 2020“ bendrą požiūrį ir 2020 m. teritorinės darbotvarkės teritorinį požiūrį; be to, mano, kad turėtų būti galima nustatyti prie konkrečių reikmių pritaikytus savanoriškus strategijos „Europa 2020“ regioninius tikslus ir kad šiuos tikslus reikėtų aptarti regionų lygmeniu, neužkraunant papildomos biurokratinės naštos vietoje; pabrėžia, kad tokie prie konkrečių reikmių pritaikyti savanoriški regioniniai tikslai turėtų atitikti strategijos pagrindinę struktūrą ir patekti į iš anksto nustatytų tikslų taikymo sritį; atsižvelgdamas į tai, primena apie bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijų svarbą; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad būtina laikytis veiksmingo teritorinio požiūrio strategijos „Europa 2020“ atžvilgiu, kad viešosios intervencijos veiksmai ir investicijos būtų pritaikyti prie įvairių teritorinių ypatumų ir konkrečių reikmių; mano, kad itin svarbu susieti strategijos „Europa 2020“ bendrą požiūrį ir 2020 m. teritorinės darbotvarkės teritorinį požiūrį; be to, mano, kad turėtų būti galima nustatyti prie konkrečių reikmių pritaikytus savanoriškus strategijos „Europa 2020“ regioninius tikslus ir kad šiuos tikslus reikėtų aptarti regionų lygmeniu, neužkraunant papildomos biurokratinės naštos vietoje; pabrėžia, kad tokie prie konkrečių reikmių pritaikyti savanoriški regioniniai tikslai turėtų atitikti strategijos pagrindinę struktūrą ir patekti į iš anksto nustatytų tikslų taikymo sritį; atsižvelgdamas į tai, primena apie bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijų svarbą;

| 21. | pripažįsta svarbų miestų ir miesto vietovių vaidmenį skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir reikalauja, kad atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą taip pat būtų atsižvelgta į platesnio masto holistinį požiūrį miestų, kaip subjektų, kurie atlieka aktyvų vaidmenį siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, raidos klausimu; taigi, ragina Komisiją deramai atsižvelgti į Rygos deklaraciją dėl miestų darbotvarkės, turint omenyje itin svarbų miesto teritorijų (tiek mažųjų, tiek vidutinio dydžio ar didelių) atliekamą vaidmenį; visų pirma pabrėžia, kad reikia numatyti strategiją, kuria atsižvelgiama į konkrečius mažųjų ir vidutinio dydžio miesto teritorijų poreikius, laikantis požiūrio, kuriuo vadovaujantis skatinama sinergija su skaitmenine darbotvarke ir Europos infrastruktūros tinklų priemone; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta svarbų miestų ir miesto vietovių vaidmenį skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir reikalauja, kad atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą taip pat būtų atsižvelgta į platesnio masto holistinį požiūrį miestų, kaip subjektų, kurie atlieka aktyvų vaidmenį siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, raidos klausimu; taigi, ragina Komisiją deramai atsižvelgti į Rygos deklaraciją dėl miestų darbotvarkės, turint omenyje itin svarbų miesto teritorijų (tiek mažųjų, tiek vidutinio dydžio ar didelių) atliekamą vaidmenį; visų pirma pabrėžia, kad reikia numatyti strategiją, kuria atsižvelgiama į konkrečius mažųjų ir vidutinio dydžio miesto teritorijų poreikius, laikantis požiūrio, kuriuo vadovaujantis skatinama sinergija su skaitmenine darbotvarke ir Europos infrastruktūros tinklų priemone;

| 22. | ragina Komisiją pateikti informaciją apie teritorinių aspektų, kaip ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir tvaraus vystymosi veiksnių, vaidmenį ir prašo atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą atsižvelgti į teritorinio poveikio klausimus ir pateikti gaires, kaip tokius klausimus spręsti; dar kartą pabrėžia, kad svarbu šiuo klausimu konsultuotis su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, nes jos atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant teritorines vystymosi strategijas; be to, atkreipia dėmesį į tai, koks vaidmuo gali tekti makroregioninėms strategijoms ir Europos teritoriniam bendradarbiavimui siekiant sėkmingai įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, turint omenyje tai, kad daugelis vystymosi projektų apima tarpvalstybines zonas, apimančias keletą regionų arba valstybių, ir juos įgyvendinant galima parengti vietinio pobūdžio veiksmus siekiant rasti atsakymus į ilgalaikius iššūkius; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją pateikti informaciją apie teritorinių aspektų, kaip ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir tvaraus vystymosi veiksnių, vaidmenį ir prašo atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą atsižvelgti į teritorinio poveikio klausimus ir pateikti gaires, kaip tokius klausimus spręsti; dar kartą pabrėžia, kad svarbu šiuo klausimu konsultuotis su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, nes jos atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant teritorines vystymosi strategijas; be to, atkreipia dėmesį į tai, koks vaidmuo gali tekti makroregioninėms strategijoms ir Europos teritoriniam bendradarbiavimui siekiant sėkmingai įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, turint omenyje tai, kad daugelis vystymosi projektų apima tarpvalstybines zonas, apimančias keletą regionų arba valstybių, ir juos įgyvendinant galima parengti vietinio pobūdžio veiksmus siekiant rasti atsakymus į ilgalaikius iššūkius;

| 23. | atkreipia dėmesį į naujos ES investavimo priemonės – Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) – svarbą; šis fondas rems investicijų iki 315 mlrd. EUR mobilizavimą siekiant sumažinti ES investicijų atotrūkį ir kaip įmanoma padidinti viešųjų lėšų panaudojimo poveikį; pabrėžia, kad ESIF lėšos turėtų ne pakeisti, bet papildyti pagal ESI fondus skiriamas lėšas; apgailestauja dėl to, kad šis fondas nėra aiškiai susietas su strategija „Europa 2020“, tačiau mano, kad įgyvendinant šio fondo tikslus ir atrenkant perspektyvius ir tvarius projektus jis turėtų prisidėti prie šios strategijos įgyvendinimo konkrečiose srityse; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į naujos ES investavimo priemonės – Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) – svarbą; šis fondas rems investicijų iki 315 mlrd. EUR mobilizavimą siekiant sumažinti ES investicijų atotrūkį ir kaip įmanoma padidinti viešųjų lėšų panaudojimo poveikį; pabrėžia, kad ESIF lėšos turėtų ne pakeisti, bet papildyti pagal ESI fondus skiriamas lėšas; apgailestauja dėl to, kad šis fondas nėra aiškiai susietas su strategija „Europa 2020“, tačiau mano, kad įgyvendinant šio fondo tikslus ir atrenkant perspektyvius ir tvarius projektus jis turėtų prisidėti prie šios strategijos įgyvendinimo konkrečiose srityse;

| 24. | be to, pabrėžia, kad pažangiosios specializacijos strategijas laikant viena iš pagrindinių investavimo priemonių absoliučiai būtina užtikrinti visišką visų ES priemonių suderinamumą ir sąveiką, kad būtų išvengta dubliavimosi arba nesuderinamumo įgyvendinant šias priemones arba įvairiais lygmenimis įgyvendinant politiką; todėl reikalauja, kad atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą būtų patvirtintas jos kaip ES ilgalaikio strateginio pagrindo siekiant augimo ir darbo vietų kūrimo vaidmuo ir kad būtų sprendžiamas politikos priemonių, įskaitant ESIF, koordinavimo klausimas siekiant veiksmingai panaudoti visus turimus išteklius ir pasiekti norimus rezultatus, susijusius su bendraisiais strateginiais tikslais; |
| --- | --- |

24.

be to, pabrėžia, kad pažangiosios specializacijos strategijas laikant viena iš pagrindinių investavimo priemonių absoliučiai būtina užtikrinti visišką visų ES priemonių suderinamumą ir sąveiką, kad būtų išvengta dubliavimosi arba nesuderinamumo įgyvendinant šias priemones arba įvairiais lygmenimis įgyvendinant politiką; todėl reikalauja, kad atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą būtų patvirtintas jos kaip ES ilgalaikio strateginio pagrindo siekiant augimo ir darbo vietų kūrimo vaidmuo ir kad būtų sprendžiamas politikos priemonių, įskaitant ESIF, koordinavimo klausimas siekiant veiksmingai panaudoti visus turimus išteklius ir pasiekti norimus rezultatus, susijusius su bendraisiais strateginiais tikslais;

| 25. | prašo, kad siekiant skatinti bendrą darnų ES vystymąsi ir atsižvelgiant į tai, koks vaidmuo tenka sanglaudos politikai įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, Komisija, atlikdama šios strategijos tikslų ir uždavinių peržiūrą, atsižvelgtų į konkrečių teritorijų, pavyzdžiui, kaimo vietovių, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovių, didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčių regionų, salų, pasienio ir kalnuotų vietovių bei ES atokiausių regionų, kaip nurodyta SESV 174 ir 349 straipsniuose, ypatumus ir ribotas galimybes; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į minėtųjų regionų potencialą tokiose srityse kaip biotechnologijos, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir biologinė įvairovė; |
| --- | --- |

25.

prašo, kad siekiant skatinti bendrą darnų ES vystymąsi ir atsižvelgiant į tai, koks vaidmuo tenka sanglaudos politikai įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, Komisija, atlikdama šios strategijos tikslų ir uždavinių peržiūrą, atsižvelgtų į konkrečių teritorijų, pavyzdžiui, kaimo vietovių, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovių, didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčių regionų, salų, pasienio ir kalnuotų vietovių bei ES atokiausių regionų, kaip nurodyta SESV 174 ir 349 straipsniuose, ypatumus ir ribotas galimybes; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į minėtųjų regionų potencialą tokiose srityse kaip biotechnologijos, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir biologinė įvairovė;

| 26. | atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą, pažymi, kad didinant moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriamų investicijų mastą, kokybę ir poveikį pasiekta geresnių rezultatų, šiuo tikslu koordinuojant naudojamas sanglaudos politikos priemones ir programą „Horizontas 2020“; atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos atliekant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių peržiūrą sutvirtinti visas galimas šių dviejų svarbių politikos pagrindų tarpusavio sąsajas ir sąveiką ir parengti internetinę stebėjimo sistemą siekiant nustatyti atvejus, kai ESI fondų finansavimas taikomas kartu su programa „Horizontas 2020“, ESIF ir kitomis Bendrijos finansuojamomis programomis; palankiai vertina planą, pagal kurį numatyta paramos prašytojams, kurie įvertinami kaip pažangūs, tačiau negauna finansavimo pagal programą „Horizontas 2020“, suteikti pažangumo pripažinimo ženklą, kad jiems būtų lengviau gauti ESI fondų paramą; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgdamas į strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūrą, pažymi, kad didinant moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriamų investicijų mastą, kokybę ir poveikį pasiekta geresnių rezultatų, šiuo tikslu koordinuojant naudojamas sanglaudos politikos priemones ir programą „Horizontas 2020“; atsižvelgdamas į tai, prašo Komisijos atliekant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių peržiūrą sutvirtinti visas galimas šių dviejų svarbių politikos pagrindų tarpusavio sąsajas ir sąveiką ir parengti internetinę stebėjimo sistemą siekiant nustatyti atvejus, kai ESI fondų finansavimas taikomas kartu su programa „Horizontas 2020“, ESIF ir kitomis Bendrijos finansuojamomis programomis; palankiai vertina planą, pagal kurį numatyta paramos prašytojams, kurie įvertinami kaip pažangūs, tačiau negauna finansavimo pagal programą „Horizontas 2020“, suteikti pažangumo pripažinimo ženklą, kad jiems būtų lengviau gauti ESI fondų paramą;

| 27. | ragina Komisiją nustatyti suderintą nuolatinį vertinimo procesą siekiant reguliariai vertinti strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo pažangą ir pasiūlyti jiems pasiekti tinkamų priemonių rinkinį, taip pat parengti rekomendacijas ruošiantis nustatyti sanglaudos politiką po 2020 m.; be to, pabrėžia Parlamento vaidmenį koordinuotai ne tik pačiame Parlamente, bet ir su kitomis institucijomis, prižiūrint strategijos „Europa 2020“ ir sanglaudos politikos įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai, ragina laiku įtraukti Parlamentą į visas susijusias diskusijas, kuriose aptariamas strategijoje nurodytų politikos sričių priemonių rengimas, įgyvendinimas ir vertinimas; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu į šį keitimą nuomonėmis įtraukti taip pat ir Regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, nacionalinius ir regioninius parlamentus, vietos bei regionines valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją nustatyti suderintą nuolatinį vertinimo procesą siekiant reguliariai vertinti strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo pažangą ir pasiūlyti jiems pasiekti tinkamų priemonių rinkinį, taip pat parengti rekomendacijas ruošiantis nustatyti sanglaudos politiką po 2020 m.; be to, pabrėžia Parlamento vaidmenį koordinuotai ne tik pačiame Parlamente, bet ir su kitomis institucijomis, prižiūrint strategijos „Europa 2020“ ir sanglaudos politikos įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai, ragina laiku įtraukti Parlamentą į visas susijusias diskusijas, kuriose aptariamas strategijoje nurodytų politikos sričių priemonių rengimas, įgyvendinimas ir vertinimas; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu į šį keitimą nuomonėmis įtraukti taip pat ir Regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, nacionalinius ir regioninius parlamentus, vietos bei regionines valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus;

Būsima sanglaudos politika. Tolesnė perspektyva

| 28. | mano, kad atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą, kuri bus vykdoma anksčiau nei bus pateiktas pasiūlymas dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūros, bus nustatytas būsimos sanglaudos politikos po 2020 m. struktūros ir kitų DFP priemonių pagrindas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu veiksmingai spręsti visus nurodytus susirūpinimą keliančius klausimus, kartu užtikrinant strateginio požiūrio tęstinumą; be to, primena apie pridėtinę ES masto sanglaudos politikos vertę; ši politika turi likti viena iš pagrindinių ES investavimo priemonių, kuria skatinamas ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas ir klimato apsauga, tuo pat metu siekiant užtikrinti subalansuotą ir tolygų vystymąsi visoje ES, turint omenyje šios politikos kaip permainų katalizatoriaus ir gerovės skatinimo priemonės, įskaitant silpniau išsivysčiusiuose regionuose, vaidmenį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog po 2020 m. būtų išsaugotas tvaraus lygmens finansavimas, skiriamas ESI fondams; |
| --- | --- |

28.

mano, kad atliekant strategijos „Europa 2020“ peržiūrą, kuri bus vykdoma anksčiau nei bus pateiktas pasiūlymas dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūros, bus nustatytas būsimos sanglaudos politikos po 2020 m. struktūros ir kitų DFP priemonių pagrindas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu veiksmingai spręsti visus nurodytus susirūpinimą keliančius klausimus, kartu užtikrinant strateginio požiūrio tęstinumą; be to, primena apie pridėtinę ES masto sanglaudos politikos vertę; ši politika turi likti viena iš pagrindinių ES investavimo priemonių, kuria skatinamas ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas ir klimato apsauga, tuo pat metu siekiant užtikrinti subalansuotą ir tolygų vystymąsi visoje ES, turint omenyje šios politikos kaip permainų katalizatoriaus ir gerovės skatinimo priemonės, įskaitant silpniau išsivysčiusiuose regionuose, vaidmenį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog po 2020 m. būtų išsaugotas tvaraus lygmens finansavimas, skiriamas ESI fondams;

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad tiek būsima sanglaudos politika, tiek ir būsima ES ilgalaikė strategija turėtų būti parengtos prieš pasibaigiant dabartinei Komisijos kadencijai, turint omenyje tai, kad 2019 m. vyks rinkimai į Europos Parlamentą ir kad dėl to teisėkūros institucijų derybų tvarkaraščiui bus taikomi griežti ir konkretūs laiko apribojimai; tokie laiko apribojimai bus taikomi taip ir naujos sudėties Komisijai ir valstybėms narėms rengiant ir patvirtinant naujus partnerystės susitarimus ir veiklos programas prieš pradedant taikyti kitą DFP; tuo pat metu pažymi, kad bus pradėtos derybos ir dėl būsimos DFP; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją atsižvelgti į visus konkrečius laiko apribojimus, susijusius su tarpusavio sąsajomis ir laiko derinimo reikalavimais, ir parengti darnią poziciją dėl būsimos ES ilgalaikės tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos, ES biudžeto, sanglaudos politikos ir kitų priemonių pagal DFP; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad tiek būsima sanglaudos politika, tiek ir būsima ES ilgalaikė strategija turėtų būti parengtos prieš pasibaigiant dabartinei Komisijos kadencijai, turint omenyje tai, kad 2019 m. vyks rinkimai į Europos Parlamentą ir kad dėl to teisėkūros institucijų derybų tvarkaraščiui bus taikomi griežti ir konkretūs laiko apribojimai; tokie laiko apribojimai bus taikomi taip ir naujos sudėties Komisijai ir valstybėms narėms rengiant ir patvirtinant naujus partnerystės susitarimus ir veiklos programas prieš pradedant taikyti kitą DFP; tuo pat metu pažymi, kad bus pradėtos derybos ir dėl būsimos DFP; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją atsižvelgti į visus konkrečius laiko apribojimus, susijusius su tarpusavio sąsajomis ir laiko derinimo reikalavimais, ir parengti darnią poziciją dėl būsimos ES ilgalaikės tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos, ES biudžeto, sanglaudos politikos ir kitų priemonių pagal DFP;

o

o o

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir regionams. |
| --- | --- |

30.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir regionams.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 303.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 281.

(7)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(8)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0002.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0015.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0132.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0068.

(13)  OL L 123, 2015 5 19, p. 98.

(14)  OL C 19, 2015 1 21, p. 9.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf

(16)  OL C 242, 2015 7 23, p. 43.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

Europos struktūriniai ir investicijų fondai ir patikimas ekonomikos valdymas. Bendrųjų nuostatų reglamento 23 straipsnio taikymo gairės

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos struktūriniai ir investicijų fondai bei patikimas ekonomikos valdymas: Bendrųjų nuostatų reglamento 23 straipsnio įgyvendinimo gairės“ (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicinių fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnį, taikymo gairės“ (COM(2014)0494) (toliau – gairės), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicinių fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnį, taikymo gairės“ (COM(2014)0494) (toliau – gairės),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 4, 162, 174–178 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas, BNR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – Bendrųjų nuostatų reglamentas, BNR),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimą dėl 23 straipsnio, įtrauktą į pareiškimus dėl Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimą dėl 23 straipsnio, įtrauktą į pareiškimus dėl Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl biudžeto apribojimų poveikio regionų ir vietos valdžios institucijoms, susijusio su ES struktūrinių fondų išlaidomis valstybėse narėse (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl biudžeto apribojimų poveikio regionų ir vietos valdžios institucijoms, susijusio su ES struktūrinių fondų išlaidomis valstybėse narėse (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. spalio 22 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2014 m. prioritetų įgyvendinimas“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. spalio 22 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2014 m. prioritetų įgyvendinimas“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Ekonomines plėtros ir gero valdymo skatinimas ES regionuose ir miestuose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Ekonomines plėtros ir gero valdymo skatinimas ES regionuose ir miestuose“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos ataskaitą „Sanglaudos politika. 2013 m. strateginė ataskaita dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m.“ (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos ataskaitą „Sanglaudos politika. 2013 m. strateginė ataskaita dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m.“ (COM(2013)0210),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę dėl priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę dėl priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairių,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio mėn. Parlamento tyrimą „Europos ekonomikos valdymas ir sanglaudos politika“ (Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio mėn. Parlamento tyrimą „Europos ekonomikos valdymas ir sanglaudos politika“ (Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika)),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento 2014 m. gruodžio mėn. informacinį pranešimą „Europos struktūriniai ir investicijų fondai bei patikimas ekonomikos valdymas: Bendrųjų nuostatų reglamento 23 straipsnio įgyvendinimo gairės (Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento 2014 m. gruodžio mėn. informacinį pranešimą „Europos struktūriniai ir investicijų fondai bei patikimas ekonomikos valdymas: Bendrųjų nuostatų reglamento 23 straipsnio įgyvendinimo gairės (Vidaus politikos generalinio direktorato B teminis skyrius (struktūrinė ir sanglaudos politika)),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą, taip pat į Biudžeto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetų nuomones (A8-0268/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą, taip pat į Biudžeto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetų nuomones (A8-0268/2015),

| A. | kadangi sanglaudos politika yra SESV grindžiama politika ir Europos solidarumo išraiška, kurios tikslas – stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ES ir ypač mažinti regionų skirtumus, skatinant subalansuotą ir darnų socialinį ir ekonominį vystymąsi; kadangi tai ir investicijų politika, kurią įgyvendinant prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų siekio; |
| --- | --- |

A.

kadangi sanglaudos politika yra SESV grindžiama politika ir Europos solidarumo išraiška, kurios tikslas – stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ES ir ypač mažinti regionų skirtumus, skatinant subalansuotą ir darnų socialinį ir ekonominį vystymąsi; kadangi tai ir investicijų politika, kurią įgyvendinant prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų siekio;

| B. | kadangi, nors dabartinė sanglaudos politikos teisės aktų sistema užtikrina ryšį su ES pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo strategija, Europos semestru ir integruotomis strategijos „Europa 2020“ gairėmis, taip pat su atitinkamomis konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis ir Tarybos rekomendacijomis, jai keliami labai konkretūs uždaviniai ir tikslai bei taikomi labai konkretūs horizontalieji principai; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors dabartinė sanglaudos politikos teisės aktų sistema užtikrina ryšį su ES pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo strategija, Europos semestru ir integruotomis strategijos „Europa 2020“ gairėmis, taip pat su atitinkamomis konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis ir Tarybos rekomendacijomis, jai keliami labai konkretūs uždaviniai ir tikslai bei taikomi labai konkretūs horizontalieji principai;

| C. | kadangi dabartinės ESI fondų teisės aktų sistemos tikslas – stiprinti koordinavimą, papildomumą ir sąveiką su kitų sričių ES politika ir priemonėmis; |
| --- | --- |

C.

kadangi dabartinės ESI fondų teisės aktų sistemos tikslas – stiprinti koordinavimą, papildomumą ir sąveiką su kitų sričių ES politika ir priemonėmis;

| D. | kadangi esama įrodymų, kad geras valdymas ir veiksmingos viešosios institucijos yra itin svarbios tvariam ir ilgalaikiam ekonominiam augimui, darbo vietų kūrimui bei socialiniam ir teritoriniam vystymuisi, nors įrodymų, susijusių su makroekonominiais veiksniais, darančiais poveikį sanglaudos politikos įgyvendinimo būdui, yra mažiau; |
| --- | --- |

D.

kadangi esama įrodymų, kad geras valdymas ir veiksmingos viešosios institucijos yra itin svarbios tvariam ir ilgalaikiam ekonominiam augimui, darbo vietų kūrimui bei socialiniam ir teritoriniam vystymuisi, nors įrodymų, susijusių su makroekonominiais veiksniais, darančiais poveikį sanglaudos politikos įgyvendinimo būdui, yra mažiau;

| E. | kadangi ekonominis ir finansinis nenuspėjamumas ir teisinis neapibrėžtumas gali vesti į viešųjų ir privačiųjų investicijų mažėjimą, taigi kiltų grėsmė sanglaudos politikos tikslų siekiui; |
| --- | --- |

E.

kadangi ekonominis ir finansinis nenuspėjamumas ir teisinis neapibrėžtumas gali vesti į viešųjų ir privačiųjų investicijų mažėjimą, taigi kiltų grėsmė sanglaudos politikos tikslų siekiui;

| F. | kadangi šios gairės susijusios su pirmąja priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas pagal BNR 23 straipsnį siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, dalimi; kadangi, kitaip nei BNR 23 straipsnio antrosios dalies atveju, pagal kurią valstybėms narėms nesiimant su ekonomikos valdymo procesu susijusių taisomųjų veiksmų įsipareigojimus ar mokėjimus reikalaujama stabdyti, pirmoji susijusi su mokėjimų, kurie nėra privalomi, perprogramavimu ir sustabdymu; |
| --- | --- |

F.

kadangi šios gairės susijusios su pirmąja priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas pagal BNR 23 straipsnį siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, dalimi; kadangi, kitaip nei BNR 23 straipsnio antrosios dalies atveju, pagal kurią valstybėms narėms nesiimant su ekonomikos valdymo procesu susijusių taisomųjų veiksmų įsipareigojimus ar mokėjimus reikalaujama stabdyti, pirmoji susijusi su mokėjimų, kurie nėra privalomi, perprogramavimu ir sustabdymu;

| G. | kadangi valstybių narių pažanga įgyvendinant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas menka – tai rodo Komisijos atlikti įgyvendinimo pažangos įvertinimai, susiję su 2012 m. ir 2013 m. paskelbtomis 279 konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis: į 28 konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas (10 proc.) buvo visapusiškai atsižvelgta arba jas įgyvendinant padaryta didelė pažanga, įgyvendinant 136 rekomendacijas (48,7 proc.) padaryta tam tikra pažanga, tačiau 115 rekomendacijų (41,2 proc.) atveju padaryta pažanga menka arba išvis neužfiksuota; |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybių narių pažanga įgyvendinant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas menka – tai rodo Komisijos atlikti įgyvendinimo pažangos įvertinimai, susiję su 2012 m. ir 2013 m. paskelbtomis 279 konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis: į 28 konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas (10 proc.) buvo visapusiškai atsižvelgta arba jas įgyvendinant padaryta didelė pažanga, įgyvendinant 136 rekomendacijas (48,7 proc.) padaryta tam tikra pažanga, tačiau 115 rekomendacijų (41,2 proc.) atveju padaryta pažanga menka arba išvis neužfiksuota;

ESI fondų veiksmingumo ir patikimo ekonomikos valdymo susiejimas

| 1. | atkreipia ypatingą dėmesį į sanglaudos politikos priemonių ir išteklių svarbą palaikant Europos pridėtinę vertę turinčių investicijų mastą valstybėse narėse ir regionuose, siekiant skatinti kurti darbo vietas bei gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, ypač investicijoms labai susitraukus dėl ekonomikos ir finansų krizės; |
| --- | --- |

1.

atkreipia ypatingą dėmesį į sanglaudos politikos priemonių ir išteklių svarbą palaikant Europos pridėtinę vertę turinčių investicijų mastą valstybėse narėse ir regionuose, siekiant skatinti kurti darbo vietas bei gerinti socialines ir ekonomines sąlygas, ypač investicijoms labai susitraukus dėl ekonomikos ir finansų krizės;

| 2. | pripažįsta ekonomikos valdymo mechanizmų svarbą prisidedant prie stabilių makroekonominių sąlygų kūrimo bei veiksmingos, naudingos ir į rezultatus orientuotos sanglaudos politikos įgyvendinimo, tačiau mano, kad jie neturėtų būti kliūtis įgyvendinant ESI fondų politikos tikslus ir uždavinius; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta ekonomikos valdymo mechanizmų svarbą prisidedant prie stabilių makroekonominių sąlygų kūrimo bei veiksmingos, naudingos ir į rezultatus orientuotos sanglaudos politikos įgyvendinimo, tačiau mano, kad jie neturėtų būti kliūtis įgyvendinant ESI fondų politikos tikslus ir uždavinius;

| 3. | mano, kad BNR 23 straipsnis turi būti taikomas tik kaip paskutinė išeitis, siekiant padėti veiksmingai įgyvendinti ESI fondus; |
| --- | --- |

3.

mano, kad BNR 23 straipsnis turi būti taikomas tik kaip paskutinė išeitis, siekiant padėti veiksmingai įgyvendinti ESI fondus;

| 4. | atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad, palyginti su metiniu Europos semestro ciklu, ESI fondų programos ir tikslai yra daugiamečio ir ilgalaikio pobūdžio; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad būtina užtikrinti Europos semestro įgyvendinimo mechanizmų aiškumą, ir ragina glaudžiai koordinuoti šiuos du procesus ir už atitinkamą jų įgyvendinimą atsakingų tarnybų veiklą; |
| --- | --- |

4.

atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad, palyginti su metiniu Europos semestro ciklu, ESI fondų programos ir tikslai yra daugiamečio ir ilgalaikio pobūdžio; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad būtina užtikrinti Europos semestro įgyvendinimo mechanizmų aiškumą, ir ragina glaudžiai koordinuoti šiuos du procesus ir už atitinkamą jų įgyvendinimą atsakingų tarnybų veiklą;

| 5. | pabrėžia, jog būtina, kad Komisija pateiktų baltąją knygą, kurioje būtų atsižvelgta į viešųjų investicijų poveikį ilguoju laikotarpiu ir nustatyta kokybiškų investicijų tipologija – taip būtų galima aiškiai įvardyti investicijas, kurių poveikis ilguoju laikotarpiu geriausias; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, jog būtina, kad Komisija pateiktų baltąją knygą, kurioje būtų atsižvelgta į viešųjų investicijų poveikį ilguoju laikotarpiu ir nustatyta kokybiškų investicijų tipologija – taip būtų galima aiškiai įvardyti investicijas, kurių poveikis ilguoju laikotarpiu geriausias;

| 6. | primena, kad sanglaudos politikos vaidmuo buvo gyvybiškai svarbus ir kad ji parodė turinti didelį potencialą imtis veiksmų susidūrus su makroekonominiais ir fiskaliniais suvaržymais dabartinės krizės kontekste: 2007–2012 m. buvo perprogramuota daugiau kaip 11 proc. turėtų biudžeto lėšų, siekiant užtikrinti pačius svarbiausius poreikius ir sustiprinti tam tikras intervencijas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad keliose valstybėse narėse sanglaudos politika 2007–2013 m. laikotarpiu apėmė per 80 proc. viešųjų investicijų; |
| --- | --- |

6.

primena, kad sanglaudos politikos vaidmuo buvo gyvybiškai svarbus ir kad ji parodė turinti didelį potencialą imtis veiksmų susidūrus su makroekonominiais ir fiskaliniais suvaržymais dabartinės krizės kontekste: 2007–2012 m. buvo perprogramuota daugiau kaip 11 proc. turėtų biudžeto lėšų, siekiant užtikrinti pačius svarbiausius poreikius ir sustiprinti tam tikras intervencijas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad keliose valstybėse narėse sanglaudos politika 2007–2013 m. laikotarpiu apėmė per 80 proc. viešųjų investicijų;

| 7. | prašo Komisijos pateikti daugiau analitinių duomenų apie makroekonominių mechanizmų poveikį ir svarbą regioninei plėtrai, sanglaudos politikos veiksmingumui, taip pat Europos ekonomikos valdymo sistemos ir sanglaudos politikos sąveikai bei suteikti konkrečią informaciją apie tai, kaip sanglaudos politika paveikia atitinkamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų ir Tarybos rekomendacijų rengimą; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisijos pateikti daugiau analitinių duomenų apie makroekonominių mechanizmų poveikį ir svarbą regioninei plėtrai, sanglaudos politikos veiksmingumui, taip pat Europos ekonomikos valdymo sistemos ir sanglaudos politikos sąveikai bei suteikti konkrečią informaciją apie tai, kaip sanglaudos politika paveikia atitinkamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų ir Tarybos rekomendacijų rengimą;

| 8. | ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti pagal Stabilumo ir augimo pakto taisykles numatomu lankstumu; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares kuo geriau pasinaudoti pagal Stabilumo ir augimo pakto taisykles numatomu lankstumu;

Perprogramavimas pagal BNR 23 straipsnį

Bendrosios aplinkybės

| 9. | primena, jog bet koks sprendimas dėl perprogramavimo ar sustabdymo pagal BNR 23 straipsnį turi būti priimamas tik išimtinėse situacijose, gerai pasveriamas, visapusiškai pagrindžiamas ir įgyvendinamas atsargiai, nurodant susijusias programas ar prioritetus, kad būtų užtikrintas skaidrumas bei galimybė atlikti vertinimą ir peržiūrą; be to, pabrėžia, kad priėmus tokį sprendimą neturi padaugėti sunkumų, su kuriais regionai ir valstybės narės susiduria dėl socialinių ir ekonominių sąlygų ar savo geografinės padėties ir specifikos, kaip pažymima SESV 174 ir 349 straipsniuose; |
| --- | --- |

9.

primena, jog bet koks sprendimas dėl perprogramavimo ar sustabdymo pagal BNR 23 straipsnį turi būti priimamas tik išimtinėse situacijose, gerai pasveriamas, visapusiškai pagrindžiamas ir įgyvendinamas atsargiai, nurodant susijusias programas ar prioritetus, kad būtų užtikrintas skaidrumas bei galimybė atlikti vertinimą ir peržiūrą; be to, pabrėžia, kad priėmus tokį sprendimą neturi padaugėti sunkumų, su kuriais regionai ir valstybės narės susiduria dėl socialinių ir ekonominių sąlygų ar savo geografinės padėties ir specifikos, kaip pažymima SESV 174 ir 349 straipsniuose;

| 10. | mano, kad einamuoju programavimo laikotarpiu priimtuose partnerystės susitarimuose ir programose atsižvelgta į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas, užtikrinant pagrįstas priežastis vengti bet kokio perprogramavimo vidutinės trukmės laikotarpiu, nebent iš esmės pablogėtų ekonominės sąlygos; |
| --- | --- |

10.

mano, kad einamuoju programavimo laikotarpiu priimtuose partnerystės susitarimuose ir programose atsižvelgta į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas, užtikrinant pagrįstas priežastis vengti bet kokio perprogramavimo vidutinės trukmės laikotarpiu, nebent iš esmės pablogėtų ekonominės sąlygos;

| 11. | pabrėžia, jog dažnas perprogramavimas kenktų produktyvumui, tad jo turėtų būti vengiama, kad nenukentėtų lėšų valdymas ar nekiltų pavojaus daugiametės investicijų strategijos stabilumui ir nuspėjamumui bei būtų apsisaugota nuo bet kokio neigiamo poveikio – taip pat ESI fondų įsisavinimui; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, jog dažnas perprogramavimas kenktų produktyvumui, tad jo turėtų būti vengiama, kad nenukentėtų lėšų valdymas ar nekiltų pavojaus daugiametės investicijų strategijos stabilumui ir nuspėjamumui bei būtų apsisaugota nuo bet kokio neigiamo poveikio – taip pat ESI fondų įsisavinimui;

| 12. | palankiai vertina atsargų Komisijos požiūrį perprogramavimo klausimu ir jos ketinimą stengtis, kad būtinybė jį taikyti būtų minimali; ragina vadovautis ankstyvojo perspėjimo principu, siekiant informuoti susijusias valstybes nares apie perprogramavimo procedūros inicijavimą pagal BNR 23 straipsnį, ir pabrėžia, kad prieš teikiant bet kokius prašymus dėl perprogramavimo turi būti konsultuojamasi su stebėsenos komitetu; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina atsargų Komisijos požiūrį perprogramavimo klausimu ir jos ketinimą stengtis, kad būtinybė jį taikyti būtų minimali; ragina vadovautis ankstyvojo perspėjimo principu, siekiant informuoti susijusias valstybes nares apie perprogramavimo procedūros inicijavimą pagal BNR 23 straipsnį, ir pabrėžia, kad prieš teikiant bet kokius prašymus dėl perprogramavimo turi būti konsultuojamasi su stebėsenos komitetu;

| 13. | ragina Komisiją be BNR 23 straipsnio taikymo išsamiai išanalizuoti visas kitas esamas galimybes glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkama valstybe nare, siekiant spręsti problemas, dėl kurių gali kilti būtinybė pateikti prašymą dėl perprogramavimo; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją be BNR 23 straipsnio taikymo išsamiai išanalizuoti visas kitas esamas galimybes glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkama valstybe nare, siekiant spręsti problemas, dėl kurių gali kilti būtinybė pateikti prašymą dėl perprogramavimo;

| 14. | atsižvelgdamas į trumpus perprogramavimo procedūros pagal BNR 23 straipsnį terminus ir jos sudėtingumą, apgailestauja dėl neproporcingai išaugusios administracinės naštos ir, savo ruožtu, dėl išlaidų, patiriamų visais administracijos lygmenimis; įspėja, kad perprogramavimo procedūros pagal BNR 23 straipsnį neturi sutapti su tolesniais Europos semestro ciklais; ragina Komisiją svarstyti galimybę iš naujo įvertinti, kaip taikomi BNR 23 straipsnio 16 dalyje numatytos peržiūros terminai; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į trumpus perprogramavimo procedūros pagal BNR 23 straipsnį terminus ir jos sudėtingumą, apgailestauja dėl neproporcingai išaugusios administracinės naštos ir, savo ruožtu, dėl išlaidų, patiriamų visais administracijos lygmenimis; įspėja, kad perprogramavimo procedūros pagal BNR 23 straipsnį neturi sutapti su tolesniais Europos semestro ciklais; ragina Komisiją svarstyti galimybę iš naujo įvertinti, kaip taikomi BNR 23 straipsnio 16 dalyje numatytos peržiūros terminai;

Horizontalieji principai pagal BNR

| 15. | reiškia susirūpinimą, kad gairėse aiškiai nekalbama apie bendruosius ir horizontaliuosius principus, kurie numatyti BNR 4–8 straipsniuose, ir primena, kad aiškinant BNR 23 straipsnį turi būti atsižvelgta į šiuos – ypač partnerystės ir daugiapakopio valdymo – principus, taip pat į reglamentą ir visą Bendrą strateginę programą apskritai bei jų laikomasi; todėl ragina Komisiją paaiškinti, kaip į šiuos principus bus konkrečiai atsižvelgta taikant BNR 23 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

15.

reiškia susirūpinimą, kad gairėse aiškiai nekalbama apie bendruosius ir horizontaliuosius principus, kurie numatyti BNR 4–8 straipsniuose, ir primena, kad aiškinant BNR 23 straipsnį turi būti atsižvelgta į šiuos – ypač partnerystės ir daugiapakopio valdymo – principus, taip pat į reglamentą ir visą Bendrą strateginę programą apskritai bei jų laikomasi; todėl ragina Komisiją paaiškinti, kaip į šiuos principus bus konkrečiai atsižvelgta taikant BNR 23 straipsnio nuostatas;

BNR 23 straipsnio subnacionalinis aspektas

| 16. | pabrėžia, kad valstybės skolos didėjimą pirmiausia lemia valstybių narių vyriausybių vykdoma politika, ir reiškia didelį susirūpinimą, kad dėl nesugebėjimo tinkamai spręsti makroekonominių klausimų nacionaliniu lygmeniu gali būti baudžiamos subnacionalinės valdžios institucijos, taip pat ESI fondų lėšų gavėjai ir pateikusieji prašymus jas gauti; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad valstybės skolos didėjimą pirmiausia lemia valstybių narių vyriausybių vykdoma politika, ir reiškia didelį susirūpinimą, kad dėl nesugebėjimo tinkamai spręsti makroekonominių klausimų nacionaliniu lygmeniu gali būti baudžiamos subnacionalinės valdžios institucijos, taip pat ESI fondų lėšų gavėjai ir pateikusieji prašymus jas gauti;

| 17. | primena, kad 2014–2020 m. sanglaudos politikai numatytomis paramos telkimo pagal temas taisyklėmis leidžiamas tam tikro laipsnio lankstumas sprendžiant su valstybių narių ir regionų reikmėmis susijusius klausimus, ir pažymi, kad taikant BNR 23 straipsnį šis lankstumas gali būti apribotas; primena, kad būtina atsižvelgti į esminius teritorinius iššūkius, taip pat į BNR 4 straipsnio 3 dalyje numatytą subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

17.

primena, kad 2014–2020 m. sanglaudos politikai numatytomis paramos telkimo pagal temas taisyklėmis leidžiamas tam tikro laipsnio lankstumas sprendžiant su valstybių narių ir regionų reikmėmis susijusius klausimus, ir pažymi, kad taikant BNR 23 straipsnį šis lankstumas gali būti apribotas; primena, kad būtina atsižvelgti į esminius teritorinius iššūkius, taip pat į BNR 4 straipsnio 3 dalyje numatytą subsidiarumo principą;

| 18. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir partneriais įvertinti, kaip numatyta BNR 5 straipsnyje, bet kokių priemonių, priimtų pagal BNR 23 straipsnį, poveikį regionų ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir partneriais įvertinti, kaip numatyta BNR 5 straipsnyje, bet kokių priemonių, priimtų pagal BNR 23 straipsnį, poveikį regionų ir vietos lygmenimis;

| 19. | pabrėžia, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos turi aktyviai dalyvauti bet kokiuose perprogramavimo veiksmuose, ir laikosi nuomonės, jog, turint galvoje, kad ESI fondai susiję su patikimu ekonomikos valdymu, įtraukiant ir šias valdžios institucijas Europos semestras turėtų įgyti teritorinį aspektą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos turi aktyviai dalyvauti bet kokiuose perprogramavimo veiksmuose, ir laikosi nuomonės, jog, turint galvoje, kad ESI fondai susiję su patikimu ekonomikos valdymu, įtraukiant ir šias valdžios institucijas Europos semestras turėtų įgyti teritorinį aspektą;

| 20. | prašo Komisijos BNR 23 straipsnį aiškinti vadovaujantis proporcingumo principu, t. y. atsižvelgiant į valstybių narių ir regionų, kurie susiduria su socialiniais ir ekonominiais sunkumais ir kuriuose ESI fondai apima didelę investicijų dalį – o kilus krizei tai dar labiau akivaizdu – padėtį; pabrėžia, kad tolesnis poveikis valstybėms narėms ir regionams, ypač atsiliekantiesiems, nebeturėtų būti daromas; |
| --- | --- |

20.

prašo Komisijos BNR 23 straipsnį aiškinti vadovaujantis proporcingumo principu, t. y. atsižvelgiant į valstybių narių ir regionų, kurie susiduria su socialiniais ir ekonominiais sunkumais ir kuriuose ESI fondai apima didelę investicijų dalį – o kilus krizei tai dar labiau akivaizdu – padėtį; pabrėžia, kad tolesnis poveikis valstybėms narėms ir regionams, ypač atsiliekantiesiems, nebeturėtų būti daromas;

Institucijų veiklos koordinavimas, skaidrumas ir atskaitomybė

| 21. | primena, jog tvirtas institucijų veiklos koordinavimas nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti, kad skirtingos politikos sritys tinkamai viena kita papildytų ir būtų tarpusavyje susijusios, taip pat deramą ir nuoseklų patikimo ekonomikos valdymo sistemos aiškinimą ir jos sąveiką su sanglaudos politika; |
| --- | --- |

21.

primena, jog tvirtas institucijų veiklos koordinavimas nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti, kad skirtingos politikos sritys tinkamai viena kita papildytų ir būtų tarpusavyje susijusios, taip pat deramą ir nuoseklų patikimo ekonomikos valdymo sistemos aiškinimą ir jos sąveiką su sanglaudos politika;

| 22. | ragina užtikrinti deramą informacijos srautą tarp Komisijos, Tarybos ir Parlamento, taip pat rengti viešas diskusijas tinkamu politiniu lygmeniu, kad būtų bendrai susitarta dėl to, kaip turėtų būti aiškinamos BNR 23 straipsnio taikymo sąlygos; atsižvelgdamas į tai primena, kad būtina atitinkamos sudėties Taryba, kuri nagrinėtų sanglaudos politikos klausimus ir būtų atsakinga už sprendimus, priimamus pagal BNR 23 straipsnį; |
| --- | --- |

22.

ragina užtikrinti deramą informacijos srautą tarp Komisijos, Tarybos ir Parlamento, taip pat rengti viešas diskusijas tinkamu politiniu lygmeniu, kad būtų bendrai susitarta dėl to, kaip turėtų būti aiškinamos BNR 23 straipsnio taikymo sąlygos; atsižvelgdamas į tai primena, kad būtina atitinkamos sudėties Taryba, kuri nagrinėtų sanglaudos politikos klausimus ir būtų atsakinga už sprendimus, priimamus pagal BNR 23 straipsnį;

| 23. | mano, kad nepaprastai svarbu užtikrinti skaidrumą ir atskaitomybę leidžiant Parlamentui vykdyti valdymo sistemos, susijusios su BNR 23 straipsniu, pagal kurią numatomi principo „iš apačios į viršų“ – o jis itin būdingas sanglaudos politikai – apribojimai, demokratinę priežiūrą; |
| --- | --- |

23.

mano, kad nepaprastai svarbu užtikrinti skaidrumą ir atskaitomybę leidžiant Parlamentui vykdyti valdymo sistemos, susijusios su BNR 23 straipsniu, pagal kurią numatomi principo „iš apačios į viršų“ – o jis itin būdingas sanglaudos politikai – apribojimai, demokratinę priežiūrą;

Mokėjimų sustabdymas

| 24. | primena, kad klausimą dėl mokėjimų sustabdymo sprendžia Taryba, remdamasi pasiūlymu, kurį Komisija gali priimti tuo atveju, jei atitinkama valstybė narė nesiima efektyvių veiksmų; atkreipia dėmesį į svarbias BNR 23 straipsnyje nustatytas teisinės apsaugos priemones, skirtas užtikrinti, kad sustabdymo mechanizmas būtų taikomas išimtiniais atvejais; |
| --- | --- |

24.

primena, kad klausimą dėl mokėjimų sustabdymo sprendžia Taryba, remdamasi pasiūlymu, kurį Komisija gali priimti tuo atveju, jei atitinkama valstybė narė nesiima efektyvių veiksmų; atkreipia dėmesį į svarbias BNR 23 straipsnyje nustatytas teisinės apsaugos priemones, skirtas užtikrinti, kad sustabdymo mechanizmas būtų taikomas išimtiniais atvejais;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks mokėjimų sustabdymas yra baudžiamojo pobūdžio, ir ragina Komisiją pasinaudoti savo veiksmų laisve ir pasiūlymus dėl mokėjimų stabdymo teikti kuo atsargiau, griežtai laikantis BNR 23 straipsnio 6 dalies, tinkamai apsvarsčius visą reikiamą informaciją, taip pat struktūrinio dialogo metu paaiškėjusius aspektus ir pareikštas nuomones; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks mokėjimų sustabdymas yra baudžiamojo pobūdžio, ir ragina Komisiją pasinaudoti savo veiksmų laisve ir pasiūlymus dėl mokėjimų stabdymo teikti kuo atsargiau, griežtai laikantis BNR 23 straipsnio 6 dalies, tinkamai apsvarsčius visą reikiamą informaciją, taip pat struktūrinio dialogo metu paaiškėjusius aspektus ir pareikštas nuomones;

| 26. | atsižvelgdamas į kriterijus, pagal kuriuos sprendžiama, kurios programos bus stabdomos ir kokio lygio sustabdymas tai bus remiantis pirmąja dalimi, teigiamai vertina atsargų požiūrį, kurio laikomasi gairėse ir pagal kurį į valstybių narių ekonomines ir socialines sąlygas bus atsižvelgiama svarstant švelninamuosius veiksnius, panašius į tuos, kurie sustabdymo atveju numatyti BNR 23 straipsnio 9 dalyje; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgdamas į kriterijus, pagal kuriuos sprendžiama, kurios programos bus stabdomos ir kokio lygio sustabdymas tai bus remiantis pirmąja dalimi, teigiamai vertina atsargų požiūrį, kurio laikomasi gairėse ir pagal kurį į valstybių narių ekonomines ir socialines sąlygas bus atsižvelgiama svarstant švelninamuosius veiksnius, panašius į tuos, kurie sustabdymo atveju numatyti BNR 23 straipsnio 9 dalyje;

| 27. | ragina Komisiją nustatyti terminą, per kurį mokėjimų sustabdymą būtų galima atšaukti, kaip nustatyta BNR 23 straipsnio 8 dalyje. |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją nustatyti terminą, per kurį mokėjimų sustabdymą būtų galima atšaukti, kaip nustatyta BNR 23 straipsnio 8 dalyje.

Parlamento vaidmuo taikant BNR 23 straipsnį

| 28. | apgailestauja, kad gairėse visiškai nekalbama apie Parlamento vaidmenį, nors BNR buvo priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir Parlamentas nuolat ragino stiprinti demokratinę atskaitomybę ir kontrolę ekonominio valdymo kontekste; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad gairėse visiškai nekalbama apie Parlamento vaidmenį, nors BNR buvo priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir Parlamentas nuolat ragino stiprinti demokratinę atskaitomybę ir kontrolę ekonominio valdymo kontekste;

| 29. | mano, kad Parlamento – pagrindinio demokratinio garanto, kad BNR 23 straipsnio 15 dalis bus taikoma teisingai – dalyvavimas turėtų būti įformintas nustatant aiškią procedūrą, pagal kurią su Parlamentu visais etapais būtų galima konsultuotis dėl perprogramavimo prašymų ar bet kokių pasiūlymų ir sprendimų, susijusių su įsipareigojimų ar mokėjimų stabdymu, tvirtinimo; |
| --- | --- |

29.

mano, kad Parlamento – pagrindinio demokratinio garanto, kad BNR 23 straipsnio 15 dalis bus taikoma teisingai – dalyvavimas turėtų būti įformintas nustatant aiškią procedūrą, pagal kurią su Parlamentu visais etapais būtų galima konsultuotis dėl perprogramavimo prašymų ar bet kokių pasiūlymų ir sprendimų, susijusių su įsipareigojimų ar mokėjimų stabdymu, tvirtinimo;

| 30. | pabrėžia, kad būtina nuolat aiškiai ir skaidriai bendradarbiauti tarpinstituciniu lygmeniu, ir mano, kad tokia procedūra turėtų apimti bent šiuos etapus:






  — | Komisija turėtų nedelsdama informuoti Parlamentą apie ESI fondų požiūriu svarbias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir Tarybos rekomendacijas, taip pat apie finansinės pagalbos programas ar atitinkamus pakeitimus, kurie galėtų paskatinti pateikti prašymą dėl perprogramavimo pagal BNR 23 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- | --- |

30.

pabrėžia, kad būtina nuolat aiškiai ir skaidriai bendradarbiauti tarpinstituciniu lygmeniu, ir mano, kad tokia procedūra turėtų apimti bent šiuos etapus:

—

Komisija turėtų nedelsdama informuoti Parlamentą apie ESI fondų požiūriu svarbias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir Tarybos rekomendacijas, taip pat apie finansinės pagalbos programas ar atitinkamus pakeitimus, kurie galėtų paskatinti pateikti prašymą dėl perprogramavimo pagal BNR 23 straipsnio 1 dalį;

| — | Komisija turėtų nedelsdama informuoti Parlamentą apie bet kokį perprogramavimo prašymą pagal BNR 23 straipsnio 1 dalį arba bet kokį pasiūlymą dėl sprendimo stabdyti mokėjimus pagal BNR 23 straipsnio 6 dalį, kad prieš imantis bet kokių tolesnių veiksmų Parlamentas savo poziciją galėtų išdėstyti rezoliucijoje; |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų nedelsdama informuoti Parlamentą apie bet kokį perprogramavimo prašymą pagal BNR 23 straipsnio 1 dalį arba bet kokį pasiūlymą dėl sprendimo stabdyti mokėjimus pagal BNR 23 straipsnio 6 dalį, kad prieš imantis bet kokių tolesnių veiksmų Parlamentas savo poziciją galėtų išdėstyti rezoliucijoje;

| — | Komisija turėtų atsižvelgti į Parlamento pareikštą poziciją ir bet kokius struktūrinio dialogo metu pagal BNR 23 straipsnio 15 dalį metu iškeltus aspektus ar pareikštas nuomones; |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų atsižvelgti į Parlamento pareikštą poziciją ir bet kokius struktūrinio dialogo metu pagal BNR 23 straipsnio 15 dalį metu iškeltus aspektus ar pareikštas nuomones;

| — | Parlamentas turėtų pakviesti Komisiją paaiškinti, ar proceso metu buvo atsižvelgta į Parlamento nuomones, taip pat bet kokius kitus tolesnius atsiliepimus, susijusius su strateginiu dialogu; |
| --- | --- |

—

Parlamentas turėtų pakviesti Komisiją paaiškinti, ar proceso metu buvo atsižvelgta į Parlamento nuomones, taip pat bet kokius kitus tolesnius atsiliepimus, susijusius su strateginiu dialogu;

| — | apie prašymus dėl perprogramavimo turėtų būti informuoti ir šiuo klausimu išklausyti Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; |
| --- | --- |

—

apie prašymus dėl perprogramavimo turėtų būti informuoti ir šiuo klausimu išklausyti Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas;

| — | Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų inicijuoti dialogą, susijusį su BNR 23 straipsnio taikymu, užtikrindami institucijų veiklos koordinavimą ir deramą informacijos srautą, kad būtų galima stebėti bet kurių BNR 23 straipsnyje numatytų procedūrų taikymą; |
| --- | --- |

—

Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų inicijuoti dialogą, susijusį su BNR 23 straipsnio taikymu, užtikrindami institucijų veiklos koordinavimą ir deramą informacijos srautą, kad būtų galima stebėti bet kurių BNR 23 straipsnyje numatytų procedūrų taikymą;

| 31. | ragina Komisiją informuoti apie poveikį ir rezultatus, pasiektus taikant BNR 23 straipsnį, atliekant jo taikymo peržiūrą pagal to straipsnio 17 dalį, įskaitant išsamią informaciją apie tai, kokiu mastu bet kuris prašymas dėl perprogramavimo buvo grindžiamas atitinkamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų ar Tarybos rekomendacijų įgyvendinimu ir ar padidėjo esamų ESI fondų poveikis augimui ir konkurencingumui valstybėse narėse, kuriose įgyvendinamos finansinės pagalbos programos, taip pat pateikiant duomenis apie bet kurias sustabdytas sumas ir susijusias programas; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją informuoti apie poveikį ir rezultatus, pasiektus taikant BNR 23 straipsnį, atliekant jo taikymo peržiūrą pagal to straipsnio 17 dalį, įskaitant išsamią informaciją apie tai, kokiu mastu bet kuris prašymas dėl perprogramavimo buvo grindžiamas atitinkamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų ar Tarybos rekomendacijų įgyvendinimu ir ar padidėjo esamų ESI fondų poveikis augimui ir konkurencingumui valstybėse narėse, kuriose įgyvendinamos finansinės pagalbos programos, taip pat pateikiant duomenis apie bet kurias sustabdytas sumas ir susijusias programas;

o

o o

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms bei jų regionams. |
| --- | --- |

32.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms bei jų regionams.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL C 375, 2013 12 20, p. 2.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0401.

(4)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0132.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0038.

---

2015 m. spalio 29 d., ketvirtadienis

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Tolesni veiksmai po 2014 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl Europos Parlamento 2014 m. kovo 12 d. rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į teisinį pagrindą, nustatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ir 21 straipsniuose, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 ir 52 straipsniuose, Europos žmogaus teisių konvencijoje, ypač jos 6, 8, 9, 10 ir 13 straipsniuose, ir Europos teismų saugumo, privatumo ir žodžio laisvės sričių teisminėje praktikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į teisinį pagrindą, nustatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ir 21 straipsniuose, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 ir 52 straipsniuose, Europos žmogaus teisių konvencijoje, ypač jos 6, 8, 9, 10 ir 13 straipsniuose, ir Europos teismų saugumo, privatumo ir žodžio laisvės sričių teisminėje praktikoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl JAV Nacionalinės saugumo agentūros (NSA) sekimo programos, sekimo tarnybų įvairiose valstybėse narėse ir jų poveikio ES piliečių pagrindinėms teisėms ir transatlantiniam bendradarbiavimui teisingumo ir vidaus reikalų srityje (1) (toliau – rezoliucija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl JAV Nacionalinės saugumo agentūros (NSA) sekimo programos, sekimo tarnybų įvairiose valstybėse narėse ir jų poveikio ES piliečių pagrindinėms teisėms ir transatlantiniam bendradarbiavimui teisingumo ir vidaus reikalų srityje (1) (toliau – rezoliucija),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 19 d. darbo dokumentą „Tolesni veiksmai, susiję su LIBE komiteto tyrimu dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 19 d. darbo dokumentą „Tolesni veiksmai, susiję su LIBE komiteto tyrimu dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2015 m. balandžio 21 d. rezoliuciją dėl masinio sekimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2015 m. balandžio 21 d. rezoliuciją dėl masinio sekimo,

| — | atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl tolesnių veiksmų dėl Europos Parlamento 2014 m. kovo 12 d. rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo (O-000114/2015 – B8-0769/2015 ir O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl tolesnių veiksmų dėl Europos Parlamento 2014 m. kovo 12 d. rezoliucijos dėl masinio elektroninio ES piliečių sekimo (O-000114/2015 – B8-0769/2015 ir O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi rezoliucijoje Parlamentas ragino JAV valdžios institucijas ir valstybes nares uždrausti bendro pobūdžio masinį piliečių sekimą ir didelio kiekio piliečių asmens duomenų tvarkymą, taip pat pasmerkė žvalgybos tarnybų veiksmus, apie kuriuos buvo pranešta ir kurie padarė didelę žalą ES piliečių pasitikėjimui ir jų pagrindinėms teisėms; kadangi rezoliucijoje buvo atkreiptas dėmesys į tai, jog atsižvelgiant į masinio sekimo programų, apie kurias buvo pranešta, pajėgumus gali būti, kad esama kitų motyvų, pavyzdžiui, politinio ir ekonominio šnipinėjimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi rezoliucijoje Parlamentas ragino JAV valdžios institucijas ir valstybes nares uždrausti bendro pobūdžio masinį piliečių sekimą ir didelio kiekio piliečių asmens duomenų tvarkymą, taip pat pasmerkė žvalgybos tarnybų veiksmus, apie kuriuos buvo pranešta ir kurie padarė didelę žalą ES piliečių pasitikėjimui ir jų pagrindinėms teisėms; kadangi rezoliucijoje buvo atkreiptas dėmesys į tai, jog atsižvelgiant į masinio sekimo programų, apie kurias buvo pranešta, pajėgumus gali būti, kad esama kitų motyvų, pavyzdžiui, politinio ir ekonominio šnipinėjimo;

| B. | kadangi rezoliucija inicijuotas Europos skaitmeninis habeas corpus pagrindinėms teisėms skaitmeniniame amžiuje saugoti, kuriame numatyti aštuoni konkretūs veiksmai, ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui pavesta praėjus vieniems metams kreiptis į Parlamentą siekiant įvertinti, kokiu mastu buvo laikomasi rekomendacijų; |
| --- | --- |

B.

kadangi rezoliucija inicijuotas Europos skaitmeninis habeas corpus pagrindinėms teisėms skaitmeniniame amžiuje saugoti, kuriame numatyti aštuoni konkretūs veiksmai, ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui pavesta praėjus vieniems metams kreiptis į Parlamentą siekiant įvertinti, kokiu mastu buvo laikomasi rekomendacijų;

| C. | kadangi 2015 m. sausio 19 d. darbo dokumente pranešta apie pokyčius po rezoliucijos priėmimo (atskleidžiama daugybė duomenų apie tai, kad įtariamo masinio elektroninio sekimo veikla tebėra vykdoma) ir apie pasiūlyto Europos skaitmeninio habeas corpus pagrindinėms teisėms skaitmeniniame amžiuje saugoti įgyvendinimo būklę (nurodoma, kad jis nesulaukė didelio institucijų, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų, kuriems siūlyta imtis veiksmų, dėmesio); |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. sausio 19 d. darbo dokumente pranešta apie pokyčius po rezoliucijos priėmimo (atskleidžiama daugybė duomenų apie tai, kad įtariamo masinio elektroninio sekimo veikla tebėra vykdoma) ir apie pasiūlyto Europos skaitmeninio habeas corpus pagrindinėms teisėms skaitmeniniame amžiuje saugoti įgyvendinimo būklę (nurodoma, kad jis nesulaukė didelio institucijų, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų, kuriems siūlyta imtis veiksmų, dėmesio);

| D. | kadangi rezoliucijoje Parlamentas ragino Komisiją ir kitas ES institucijos, įstaigas, tarnybas ir agentūras pagal SESV 265 straipsnį (dėl neveikimo) imtis veiksmų, susijusių su rekomendacijomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi rezoliucijoje Parlamentas ragino Komisiją ir kitas ES institucijos, įstaigas, tarnybas ir agentūras pagal SESV 265 straipsnį (dėl neveikimo) imtis veiksmų, susijusių su rekomendacijomis;

| E. | kadangi „Wikileaks“ neseniai atskleidė tikslingą paskutinių trijų Prancūzijos prezidentų, Prancūzijos vyriausybės ministrų ir Prancūzijos ambasadorių Jungtinėse Amerikos Valstijose ryšių sekimą; kadangi Nacionalinė saugumo agentūra (NSA) pastaruosius dešimt metų vykdė šį plataus masto strateginį ir ekonominį šnipinėjimą prieš visas Prancūzijos valstybės struktūras bei didžiausias Prancūzijos įmones; |
| --- | --- |

E.

kadangi „Wikileaks“ neseniai atskleidė tikslingą paskutinių trijų Prancūzijos prezidentų, Prancūzijos vyriausybės ministrų ir Prancūzijos ambasadorių Jungtinėse Amerikos Valstijose ryšių sekimą; kadangi Nacionalinė saugumo agentūra (NSA) pastaruosius dešimt metų vykdė šį plataus masto strateginį ir ekonominį šnipinėjimą prieš visas Prancūzijos valstybės struktūras bei didžiausias Prancūzijos įmones;

| F. | kadangi specialiojo pranešėjo teisės į nuomonės ir žodžio laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais ataskaitoje teigiama, kad šifravimas ir anonimiškumas užtikrina privatumą ir saugumą, kurie būtini norint skaitmeniniame amžiuje naudotis teise į nuomonės ir žodžio laisvę; kadangi ataskaitoje taip pat teigiama, kad šifravimo ir anonimiškumo apribojimai turi būti griežtai ribojami siekiant laikytis teisėtumo, būtinumo, proporcingumo ir pagrįstumo principo; |
| --- | --- |

F.

kadangi specialiojo pranešėjo teisės į nuomonės ir žodžio laisvę skatinimo ir apsaugos klausimais ataskaitoje teigiama, kad šifravimas ir anonimiškumas užtikrina privatumą ir saugumą, kurie būtini norint skaitmeniniame amžiuje naudotis teise į nuomonės ir žodžio laisvę; kadangi ataskaitoje taip pat teigiama, kad šifravimo ir anonimiškumo apribojimai turi būti griežtai ribojami siekiant laikytis teisėtumo, būtinumo, proporcingumo ir pagrįstumo principo;

| 1. | palankiai vertina Vokietijos Bundestago, Europos Tarybos, Jungtinių Tautų ir Brazilijos senato tyrimus, diskusijas keliuose nacionaliniuose parlamentuose ir daugelio pilietinės visuomenės veikėjų darbą, kurio dėka padidėjo bendras visuomenės informuotumas apie masinį elektroninį sekimą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Vokietijos Bundestago, Europos Tarybos, Jungtinių Tautų ir Brazilijos senato tyrimus, diskusijas keliuose nacionaliniuose parlamentuose ir daugelio pilietinės visuomenės veikėjų darbą, kurio dėka padidėjo bendras visuomenės informuotumas apie masinį elektroninį sekimą;

| 2. | ragina ES valstybes nares pripažįstant Edwardo Snowdeno kaip informatoriaus ir tarptautinio žmogaus teisių gynėjo statusą panaikinti jam pateiktus baudžiamuosius kaltinimus, suteikti jam apsaugą ir tokiu būdu užkirsti kelią trečiųjų valstybių ekstradicijai arba perdavimui; |
| --- | --- |

2.

ragina ES valstybes nares pripažįstant Edwardo Snowdeno kaip informatoriaus ir tarptautinio žmogaus teisių gynėjo statusą panaikinti jam pateiktus baudžiamuosius kaltinimus, suteikti jam apsaugą ir tokiu būdu užkirsti kelią trečiųjų valstybių ekstradicijai arba perdavimui;

| 3. | vis dėlto yra labai nusivylęs dėl to, jog daugelis valstybių narių ir ES institucijos apskritai pademonstravo abejingumą ir nenorą rimtai spręsti rezoliucijoje nurodytas problemas ir įgyvendinti joje išdėstytas konkrečias rekomendacijas, taip pat neskaidrumą Parlamento atžvilgiu ir nenorą dalyvauti su juo dialoge; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto yra labai nusivylęs dėl to, jog daugelis valstybių narių ir ES institucijos apskritai pademonstravo abejingumą ir nenorą rimtai spręsti rezoliucijoje nurodytas problemas ir įgyvendinti joje išdėstytas konkrečias rekomendacijas, taip pat neskaidrumą Parlamento atžvilgiu ir nenorą dalyvauti su juo dialoge;

| 4. | yra susirūpinęs dėl pastaruoju metu priimtų kai kurių valstybių narių teisės aktų, kuriais išplečiami žvalgybos tarnybų pajėgumai sekimo srityje, be kita ko, dėl 2015 m. birželio 24 d. Prancūzijos Nacionalinės Asamblėjos priimto naujo žvalgybos įstatymo, kurio keletas nuostatų, Komisijos nuomone, sukelia didelių teisinių abejonių, dėl Jungtinėje Karalystėje priimto 2014 m. Duomenų saugojimo ir tyrimo įgaliojimų akto ir vėlesnio teismo sprendimo, kad tam tikri jo straipsniai neteisėti ir neturi būti toliau taikomi, taip pat dėl Nyderlanduose pateiktų pasiūlymų dėl naujų teisės aktų siekiant atnaujinti 2002 m. Žvalgybos ir saugumo aktą; pakartoja savo raginimą visoms valstybėms narėms užtikrinti, kad jų teisės aktų sistemos ir žvalgybos tarnybų veiklai taikomi priežiūros mechanizmai dabar ir ateityje atitiktų Europos žmogaus teisių konvencijos reikalavimus ir visus atitinkamus Sąjungos teisės aktus; |
| --- | --- |

4.

yra susirūpinęs dėl pastaruoju metu priimtų kai kurių valstybių narių teisės aktų, kuriais išplečiami žvalgybos tarnybų pajėgumai sekimo srityje, be kita ko, dėl 2015 m. birželio 24 d. Prancūzijos Nacionalinės Asamblėjos priimto naujo žvalgybos įstatymo, kurio keletas nuostatų, Komisijos nuomone, sukelia didelių teisinių abejonių, dėl Jungtinėje Karalystėje priimto 2014 m. Duomenų saugojimo ir tyrimo įgaliojimų akto ir vėlesnio teismo sprendimo, kad tam tikri jo straipsniai neteisėti ir neturi būti toliau taikomi, taip pat dėl Nyderlanduose pateiktų pasiūlymų dėl naujų teisės aktų siekiant atnaujinti 2002 m. Žvalgybos ir saugumo aktą; pakartoja savo raginimą visoms valstybėms narėms užtikrinti, kad jų teisės aktų sistemos ir žvalgybos tarnybų veiklai taikomi priežiūros mechanizmai dabar ir ateityje atitiktų Europos žmogaus teisių konvencijos reikalavimus ir visus atitinkamus Sąjungos teisės aktus;

| 5. | palankiai vertina Vokietijos Bundestago atliktą masinio sekimo tyrimą; yra labai susirūpinęs dėl nustatyto masinio telekomunikacijų ir interneto duomenų srautų sekimo Sąjungos viduje, vykdomo Vokietijos užsienio žvalgybos agentūros BND bendradarbiaujant su NSA; mano, kad tai yra lojalaus bendradarbiavimo principo, nustatyto ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, pažeidimas; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina Vokietijos Bundestago atliktą masinio sekimo tyrimą; yra labai susirūpinęs dėl nustatyto masinio telekomunikacijų ir interneto duomenų srautų sekimo Sąjungos viduje, vykdomo Vokietijos užsienio žvalgybos agentūros BND bendradarbiaujant su NSA; mano, kad tai yra lojalaus bendradarbiavimo principo, nustatyto ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, pažeidimas;

| 6. | prašo Parlamento Pirmininko paraginti Europos Tarybos generalinį sekretorių inicijuoti procedūrą pagal 52 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus prašymu kiekviena Aukštoji Susitariančioji Šalis turi pateikti paaiškinimus dėl to, kaip jos įstatymai užtikrina veiksmingą visų šios Konvencijos nuostatų įgyvendinimą“; |
| --- | --- |

6.

prašo Parlamento Pirmininko paraginti Europos Tarybos generalinį sekretorių inicijuoti procedūrą pagal 52 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus prašymu kiekviena Aukštoji Susitariančioji Šalis turi pateikti paaiškinimus dėl to, kaip jos įstatymai užtikrina veiksmingą visų šios Konvencijos nuostatų įgyvendinimą“;

| 7. | mano, kad ligšiolinė Komisijos reakcija į rezoliuciją, atsižvelgiant į nustatytus faktus, yra visiškai netinkama; ragina Komisiją ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio mėn. imtis rezoliucijoje nurodytų veiksmų; pasilieka teisę pateikti ieškinį dėl neveikimo arba tam tikrus Komisijos biudžeto išteklius perkelti į rezervą, kol ji nesiims tinkamų veiksmų dėl visų rekomendacijų; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ligšiolinė Komisijos reakcija į rezoliuciją, atsižvelgiant į nustatytus faktus, yra visiškai netinkama; ragina Komisiją ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio mėn. imtis rezoliucijoje nurodytų veiksmų; pasilieka teisę pateikti ieškinį dėl neveikimo arba tam tikrus Komisijos biudžeto išteklius perkelti į rezervą, kol ji nesiims tinkamų veiksmų dėl visų rekomendacijų;

| 8. | pabrėžia Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2014 m. balandžio 8 d. sprendimo, kuriuo pripažįstama negaliojančia Direktyva 2006/24/EB dėl duomenų saugojimo, svarbą; primena, kad Teisingumo Teismas nurodė, kad šios priemonės poveikis pagrindinei teisei į privatumą turi apsiriboti tik tuo, kas yra griežtai būtina; pabrėžia tai, kad šiame sprendime pristatomas naujas aspektas, kadangi Teisingumo Teismas aiškiai nurodo konkrečią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, susijusią su bendrų sekimo programų klausimu, ir dabar tie patys principai, atsiradę toje konkrečioje Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikoje, veiksmingai įtraukti į ES tos pačios srities teisę; pabrėžia, kad todėl tikimasi, kad Teisingumo Teismas ateityje vertindamas kitų ES ir valstybių narių teisėkūros procedūra priimamų tos pačios bendrų sekimo programų srities aktų galiojimą pagal Pagrindinių teisių chartiją, taip pat taikys tokius pačius argumentus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2014 m. balandžio 8 d. sprendimo, kuriuo pripažįstama negaliojančia Direktyva 2006/24/EB dėl duomenų saugojimo, svarbą; primena, kad Teisingumo Teismas nurodė, kad šios priemonės poveikis pagrindinei teisei į privatumą turi apsiriboti tik tuo, kas yra griežtai būtina; pabrėžia tai, kad šiame sprendime pristatomas naujas aspektas, kadangi Teisingumo Teismas aiškiai nurodo konkrečią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, susijusią su bendrų sekimo programų klausimu, ir dabar tie patys principai, atsiradę toje konkrečioje Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikoje, veiksmingai įtraukti į ES tos pačios srities teisę; pabrėžia, kad todėl tikimasi, kad Teisingumo Teismas ateityje vertindamas kitų ES ir valstybių narių teisėkūros procedūra priimamų tos pačios bendrų sekimo programų srities aktų galiojimą pagal Pagrindinių teisių chartiją, taip pat taikys tokius pačius argumentus;

Duomenų apsaugos dokumentų rinkinys

| 9. | palankiai vertina tai, kad neoficialiai pradėtos tarpinstitucinės derybos dėl Bendrojo duomenų apsaugos reglamento projekto ir Taryba patvirtino bendrąjį požiūrį į Duomenų apsaugos direktyvos projektą; pakartoja, kad derybas dėl Duomenų apsaugos dokumentų rinkinio ketina užbaigti 2015 m.; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad neoficialiai pradėtos tarpinstitucinės derybos dėl Bendrojo duomenų apsaugos reglamento projekto ir Taryba patvirtino bendrąjį požiūrį į Duomenų apsaugos direktyvos projektą; pakartoja, kad derybas dėl Duomenų apsaugos dokumentų rinkinio ketina užbaigti 2015 m.;

| 10. | primena Tarybai, kad ji, teikdama Komisijos pasiūlymų pakeitimus, yra įsipareigojusi laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos; be kita ko, pakartoja, kad suteiktos apsaugos lygis neturėtų būti žemesnis nei jau nustatytas Direktyva 95/46/EB; |
| --- | --- |

10.

primena Tarybai, kad ji, teikdama Komisijos pasiūlymų pakeitimus, yra įsipareigojusi laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos; be kita ko, pakartoja, kad suteiktos apsaugos lygis neturėtų būti žemesnis nei jau nustatytas Direktyva 95/46/EB;

| 11. | pabrėžia, kad tiek Duomenų apsaugos reglamentas, tiek Duomenų apsaugos direktyva būtini siekiant apsaugoti asmenų pagrindines teises ir kad dėl to abu teisės aktai turi būti laikomi rinkiniu, kuris turi būti priimtas vienu metu, siekiant užtikrinti, kad ES vykdant bet kokią duomenų tvarkymo veiklą visomis aplinkybėmis būtų suteikiama aukšto lygio apsauga; pabrėžia, kad priimant teisės aktų rinkinį turi būti pasiektas tikslas sutvirtinti asmenų teises ir apsaugą asmens duomenų tvarkymo srityje; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad tiek Duomenų apsaugos reglamentas, tiek Duomenų apsaugos direktyva būtini siekiant apsaugoti asmenų pagrindines teises ir kad dėl to abu teisės aktai turi būti laikomi rinkiniu, kuris turi būti priimtas vienu metu, siekiant užtikrinti, kad ES vykdant bet kokią duomenų tvarkymo veiklą visomis aplinkybėmis būtų suteikiama aukšto lygio apsauga; pabrėžia, kad priimant teisės aktų rinkinį turi būti pasiektas tikslas sutvirtinti asmenų teises ir apsaugą asmens duomenų tvarkymo srityje;

ES ir JAV bendrasis susitarimas

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad po to, kai buvo priimta rezoliucija, užbaigtos derybos su JAV dėl ES ir JAV pagrindų susitarimo dėl asmens duomenų apsaugos juos perduodant ir tvarkant teisėsaugos tikslais (toliau – bendrasis susitarimas) ir parafuotas susitarimo projektas; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad po to, kai buvo priimta rezoliucija, užbaigtos derybos su JAV dėl ES ir JAV pagrindų susitarimo dėl asmens duomenų apsaugos juos perduodant ir tvarkant teisėsaugos tikslais (toliau – bendrasis susitarimas) ir parafuotas susitarimo projektas;

| 13. | palankiai vertina JAV administracijos pastangas atkurti pasitikėjimą sudarant bendrąjį susitarimą, o ypač tai, kad 2015 m. spalio 20 d. Atstovų Rūmai sėkmingai priėmė 2015 m. teisės aktą dėl teisminės teisių gynybos (angl. Judicial Redress Act), kas parodo, jog JAV žengė reikšmingus žingsnius teigiama linkme, siekdama spręsti ES susirūpinimą keliančias problemas; mano, kad nepaprastai svarbu tomis pačiomis aplinkybėmis užtikrinti tas pačias ES piliečių ar asmenų, kurių asmens duomenys tvarkomi ES ir perduodami į JAV, teises į veiksmingą teisminį savo teisių gynimą, vienodai traktuojant ES ir JAV piliečius; ragina JAV Senatą priimti tai užtikrinančius teisės aktus; pabrėžia, kad viena iš bendrojo susitarimo pasirašymo ir sudarymo sąlygų – teisės akto dėl teisminės teisių gynybos priėmimas JAV Kongrese; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina JAV administracijos pastangas atkurti pasitikėjimą sudarant bendrąjį susitarimą, o ypač tai, kad 2015 m. spalio 20 d. Atstovų Rūmai sėkmingai priėmė 2015 m. teisės aktą dėl teisminės teisių gynybos (angl. Judicial Redress Act), kas parodo, jog JAV žengė reikšmingus žingsnius teigiama linkme, siekdama spręsti ES susirūpinimą keliančias problemas; mano, kad nepaprastai svarbu tomis pačiomis aplinkybėmis užtikrinti tas pačias ES piliečių ar asmenų, kurių asmens duomenys tvarkomi ES ir perduodami į JAV, teises į veiksmingą teisminį savo teisių gynimą, vienodai traktuojant ES ir JAV piliečius; ragina JAV Senatą priimti tai užtikrinančius teisės aktus; pabrėžia, kad viena iš bendrojo susitarimo pasirašymo ir sudarymo sąlygų – teisės akto dėl teisminės teisių gynybos priėmimas JAV Kongrese;

„Saugus uostas“

| 14. | primena, kad rezoliucijoje raginama nedelsiant sustabdyti „Saugaus uosto“ sprendimo taikymą, nes sprendime nenumatyta tinkama ES piliečių asmens duomenų apsauga; |
| --- | --- |

14.

primena, kad rezoliucijoje raginama nedelsiant sustabdyti „Saugaus uosto“ sprendimo taikymą, nes sprendime nenumatyta tinkama ES piliečių asmens duomenų apsauga;

| 15. | primena, kad bet koks ES sudarytas tarptautinis susitarimas turi pirmenybę prieš ES antrinės teisės aktus ir todėl pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog bendrasis susitarimas neapribotų duomenų subjekto teisių ir apsaugos priemonių, taikomų duomenų perdavimui pagal ES teisę; todėl ragina Komisiją nuodugniai įvertinti, koks bus konkretus bendrojo susitarimo ryšys su ES duomenų apsaugos teisine sistema, įskaitant atitinkamai dabartinį Tarybos pamatinį sprendimą, Duomenų apsaugos direktyvą (95/46/EB) ir būsimą duomenų apsaugos direktyvą bei reglamentą, ir koks bus jo poveikis šiai sistemai; ragina Komisiją, prieš inicijuojant ratifikavimo procedūrą, pateikti Parlamentui teisinio vertinimo ataskaitą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

15.

primena, kad bet koks ES sudarytas tarptautinis susitarimas turi pirmenybę prieš ES antrinės teisės aktus ir todėl pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog bendrasis susitarimas neapribotų duomenų subjekto teisių ir apsaugos priemonių, taikomų duomenų perdavimui pagal ES teisę; todėl ragina Komisiją nuodugniai įvertinti, koks bus konkretus bendrojo susitarimo ryšys su ES duomenų apsaugos teisine sistema, įskaitant atitinkamai dabartinį Tarybos pamatinį sprendimą, Duomenų apsaugos direktyvą (95/46/EB) ir būsimą duomenų apsaugos direktyvą bei reglamentą, ir koks bus jo poveikis šiai sistemai; ragina Komisiją, prieš inicijuojant ratifikavimo procedūrą, pateikti Parlamentui teisinio vertinimo ataskaitą šiuo klausimu;

| 16. | primena, kad Komisija savo 2013 m. lapkričio 27 d. komunikate dėl „saugaus uosto“ nuostatų veikimo pateikė 13 rekomendacijų JAV, siekiant užtikrinti tinkamą apsaugos lygmenį; |
| --- | --- |

16.

primena, kad Komisija savo 2013 m. lapkričio 27 d. komunikate dėl „saugaus uosto“ nuostatų veikimo pateikė 13 rekomendacijų JAV, siekiant užtikrinti tinkamą apsaugos lygmenį;

| 17. | palankiai vertina tai, kad savo 2015 m. spalio 6 d. sprendime Europos Sąjungos Teisingumo Teismas paskelbė negaliojančiu Komisijos sprendimą 2000/520/EB dėl JAV „saugaus uosto“ nuostatų pakankamumo; pabrėžia, kad šis sprendimas patvirtina ilgalaikę Parlamento poziciją dėl to, kad apsauga pagal šią priemonę nėra tinkamo lygio; ragina Komisiją nedelsiant imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visiems į JAV perduodamiems asmens duomenims būtų taikoma veiksmingo lygio apsauga, kuri iš esmės būtų lygiavertė garantuojamai Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad savo 2015 m. spalio 6 d. sprendime Europos Sąjungos Teisingumo Teismas paskelbė negaliojančiu Komisijos sprendimą 2000/520/EB dėl JAV „saugaus uosto“ nuostatų pakankamumo; pabrėžia, kad šis sprendimas patvirtina ilgalaikę Parlamento poziciją dėl to, kad apsauga pagal šią priemonę nėra tinkamo lygio; ragina Komisiją nedelsiant imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visiems į JAV perduodamiems asmens duomenims būtų taikoma veiksmingo lygio apsauga, kuri iš esmės būtų lygiavertė garantuojamai Europos Sąjungoje;

| 18. | reiškia nepasitenkinimą tuo, kad Parlamentas negavo iš Komisijos jokio oficialaus pranešimo dėl 13 rekomendacijų įgyvendinimo padėties, nors Komisija buvo pareiškusi, jog ji tai padarys iki 2014 m. vasaros; pabrėžia, kad, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui paskelbus sprendimą pripažinti negaliojančiu Sprendimą 2000/520/EB, Komisija turi skubiai pateikti išsamią naujausią informaciją apie ligšiolines derybas ir sprendimo poveikį tolesnėms deryboms, apie kurias buvo paskelbta; ragina Komisiją nedelsiant apsvarstyti alternatyvas „Saugaus uosto“ sprendimui ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo poveikį bet kurioms kitoms priemonėms dėl asmens duomenų perdavimo JAV, taip pat iki 2015 m. pabaigos pateikti ataskaitą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

18.

reiškia nepasitenkinimą tuo, kad Parlamentas negavo iš Komisijos jokio oficialaus pranešimo dėl 13 rekomendacijų įgyvendinimo padėties, nors Komisija buvo pareiškusi, jog ji tai padarys iki 2014 m. vasaros; pabrėžia, kad, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui paskelbus sprendimą pripažinti negaliojančiu Sprendimą 2000/520/EB, Komisija turi skubiai pateikti išsamią naujausią informaciją apie ligšiolines derybas ir sprendimo poveikį tolesnėms deryboms, apie kurias buvo paskelbta; ragina Komisiją nedelsiant apsvarstyti alternatyvas „Saugaus uosto“ sprendimui ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo poveikį bet kurioms kitoms priemonėms dėl asmens duomenų perdavimo JAV, taip pat iki 2015 m. pabaigos pateikti ataskaitą šiuo klausimu;

| 19. | ragina Komisiją įvertinti 2015 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Schremso byloje (C-362/14) teisinį poveikį ir padarinius bet kokiems susitarimams su trečiosiomis šalimis, kuriais numatomas asmens duomenų perdavimas, kaip antai ES ir JAV susitarimas dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP), susitarimai dėl keleivių duomenų įrašo (PNR), ES ir JAV bendrasis susitarimas ir kiti dokumentai pagal ES teisę, kurie yra susiję su asmens duomenų rinkimu ir apdorojimu; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją įvertinti 2015 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Schremso byloje (C-362/14) teisinį poveikį ir padarinius bet kokiems susitarimams su trečiosiomis šalimis, kuriais numatomas asmens duomenų perdavimas, kaip antai ES ir JAV susitarimas dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP), susitarimai dėl keleivių duomenų įrašo (PNR), ES ir JAV bendrasis susitarimas ir kiti dokumentai pagal ES teisę, kurie yra susiję su asmens duomenų rinkimu ir apdorojimu;

Demokratinė priežiūra

| 20. | visapusiškai laikydamasis nuostatos, kad nacionaliniai parlamentai turi visus nacionalinių žvalgybos tarnybų priežiūros įgaliojimus, ragina visus nacionalinius parlamentus, kurie iki šiol nesiėmė atitinkamų veiksmų, nuodugniai įvertinti ir įgyvendinti tikslingą žvalgybos veiklos priežiūrą, taip pat užtikrinti, jog tokie priežiūros komitetai ar tarnybos disponuotų pakankamais ištekliais, techninėmis žiniomis ir teisinėmis priemonėmis bei prieiga prie visų aktualių dokumentų, kad jie galėtų veiksmingai ir nepriklausomai prižiūrėti žvalgybos tarnybas ir informacijos mainus su kitomis užsienio žvalgybos tarnybomis; dar kartą pareiškia savo įsipareigojimą glaudžiai bendradarbiauti su nacionaliniais parlamentais, kad užtikrintų veiksmingų priežiūros mechanizmų (be kita ko, dalijimosi geriausios praktikos pavyzdžiais ir bendrų standartų) nustatymą; |
| --- | --- |

20.

visapusiškai laikydamasis nuostatos, kad nacionaliniai parlamentai turi visus nacionalinių žvalgybos tarnybų priežiūros įgaliojimus, ragina visus nacionalinius parlamentus, kurie iki šiol nesiėmė atitinkamų veiksmų, nuodugniai įvertinti ir įgyvendinti tikslingą žvalgybos veiklos priežiūrą, taip pat užtikrinti, jog tokie priežiūros komitetai ar tarnybos disponuotų pakankamais ištekliais, techninėmis žiniomis ir teisinėmis priemonėmis bei prieiga prie visų aktualių dokumentų, kad jie galėtų veiksmingai ir nepriklausomai prižiūrėti žvalgybos tarnybas ir informacijos mainus su kitomis užsienio žvalgybos tarnybomis; dar kartą pareiškia savo įsipareigojimą glaudžiai bendradarbiauti su nacionaliniais parlamentais, kad užtikrintų veiksmingų priežiūros mechanizmų (be kita ko, dalijimosi geriausios praktikos pavyzdžiais ir bendrų standartų) nustatymą;

| 21. | ketina imtis veiksmų reaguodamas į 2015 m. gegužės 28–29 d. vykusią Žvalgybos tarnybų demokratinės priežiūros Europos Sąjungoje konferenciją ir toliau dės pastangas norėdamas užtikrinti, kad būtų dalijamasi žvalgybos priežiūros geriausios praktikos pavyzdžiais glaudžiai derinant veiklą su nacionaliniais parlamentais; palankiai vertina bendras baigiamąsias šios konferencijos pirmininkų pastabas, kuriose jie išsako ketinimą po dvejų metų sušaukti kitą konferenciją; |
| --- | --- |

21.

ketina imtis veiksmų reaguodamas į 2015 m. gegužės 28–29 d. vykusią Žvalgybos tarnybų demokratinės priežiūros Europos Sąjungoje konferenciją ir toliau dės pastangas norėdamas užtikrinti, kad būtų dalijamasi žvalgybos priežiūros geriausios praktikos pavyzdžiais glaudžiai derinant veiklą su nacionaliniais parlamentais; palankiai vertina bendras baigiamąsias šios konferencijos pirmininkų pastabas, kuriose jie išsako ketinimą po dvejų metų sušaukti kitą konferenciją;

| 22. | mano, kad reikėtų remti esamas priežiūros įstaigų bendradarbiavimo priemones, pavyzdžiui, Europos nacionalinių žvalgybos tarnybų kontrolės organizacijų tinklą (angl. ENNIR), ir dažniau jas pasitelkti, galbūt naudojantis Tarpparlamentinių ES informacijos mainų (angl. IPEX) platformos galimybėmis (pagal jos veikimo sritį ir techninius pajėgumus) nacionaliniams parlamentams keičiantis informacija; |
| --- | --- |

22.

mano, kad reikėtų remti esamas priežiūros įstaigų bendradarbiavimo priemones, pavyzdžiui, Europos nacionalinių žvalgybos tarnybų kontrolės organizacijų tinklą (angl. ENNIR), ir dažniau jas pasitelkti, galbūt naudojantis Tarpparlamentinių ES informacijos mainų (angl. IPEX) platformos galimybėmis (pagal jos veikimo sritį ir techninius pajėgumus) nacionaliniams parlamentams keičiantis informacija;

| 23. | pakartoja savo raginimą sustabdyti Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP) susitarimo galiojimą; |
| --- | --- |

23.

pakartoja savo raginimą sustabdyti Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP) susitarimo galiojimą;

| 24. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, ES ir jos valstybėms narėms reikia, kad būtų nustatyta bendra „nacionalinio saugumo“ sąvoka; pažymi, kad, nesant aiškios sąvokos, sudaromos galimybės ES vykdomajai valdžiai ir žvalgyboms bendruomenėms savavališkai elgtis ir pažeidinėti pagrindines teises bei teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, ES ir jos valstybėms narėms reikia, kad būtų nustatyta bendra „nacionalinio saugumo“ sąvoka; pažymi, kad, nesant aiškios sąvokos, sudaromos galimybės ES vykdomajai valdžiai ir žvalgyboms bendruomenėms savavališkai elgtis ir pažeidinėti pagrindines teises bei teisinės valstybės principą;

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares teisės aktuose, pagal kuriuos leidžiama rinkti asmens duomenis ar sekti Europos Sąjungos piliečius, numatyti galiojimo pabaigos ir pratęsimo nuostatas; pabrėžia, kad tokios nuostatos yra būtinos apsaugos priemonės siekiant užtikrinti, kad būtų reguliariai stebimas priemonės, kuria kišamasi į privatumą, būtinumas ir proporcingumas demokratinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją ir valstybes nares teisės aktuose, pagal kuriuos leidžiama rinkti asmens duomenis ar sekti Europos Sąjungos piliečius, numatyti galiojimo pabaigos ir pratęsimo nuostatas; pabrėžia, kad tokios nuostatos yra būtinos apsaugos priemonės siekiant užtikrinti, kad būtų reguliariai stebimas priemonės, kuria kišamasi į privatumą, būtinumas ir proporcingumas demokratinėje visuomenėje;

Pasitikėjimo atkūrimas

| 26. | pabrėžia, kad geri ES ir JAV santykiai tebėra itin svarbūs abiems partnerėms; atkreipia dėmesį į tai, kad pranešimai apie sekimą neigiamai paveikė visuomenės paramą šiems santykiams, ir pabrėžia, kad reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti pasitikėjimo atkūrimą, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę neatidėliotiną būtinybę bendradarbiauti daugeliu bendros svarbos geopolitinių klausimų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia ieškoti JAV ir visos ES derybomis pasiekiamo sprendimo, kuriuo nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad geri ES ir JAV santykiai tebėra itin svarbūs abiems partnerėms; atkreipia dėmesį į tai, kad pranešimai apie sekimą neigiamai paveikė visuomenės paramą šiems santykiams, ir pabrėžia, kad reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti pasitikėjimo atkūrimą, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę neatidėliotiną būtinybę bendradarbiauti daugeliu bendros svarbos geopolitinių klausimų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia ieškoti JAV ir visos ES derybomis pasiekiamo sprendimo, kuriuo nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės;

| 27. | palankiai vertina pastarojo meto teisėkūros ir teismo sprendimus, priimtus JAV siekiant apriboti NSA vykdomą masinį sekimą, įskaitant pasiekus dvejų rūmų ir dviejų partijų kompromisą Kongrese be jokių pakeitimų priimtą JAV Laisvės aktą ir Antrosios apygardos apeliacinio teismo (angl. Second Circuit Court of Appeals) sprendimą dėl NSA telefoninių pokalbių duomenų rinkimo programos; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad šie sprendimai daugiausia susiję su JAV piliečiais, o ES piliečių padėtis lieka nepakitusi; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina pastarojo meto teisėkūros ir teismo sprendimus, priimtus JAV siekiant apriboti NSA vykdomą masinį sekimą, įskaitant pasiekus dvejų rūmų ir dviejų partijų kompromisą Kongrese be jokių pakeitimų priimtą JAV Laisvės aktą ir Antrosios apygardos apeliacinio teismo (angl. Second Circuit Court of Appeals) sprendimą dėl NSA telefoninių pokalbių duomenų rinkimo programos; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad šie sprendimai daugiausia susiję su JAV piliečiais, o ES piliečių padėtis lieka nepakitusi;

| 28. | mano, kad priimant visus sprendimus naudoti sekimo technologijas reikėtų remtis išsamiu būtinumo ir proporcingumo įvertinimu; palankiai vertina mokslinių tyrimų projekto SURVEILLE rezultatus – pasiūlytą sekimo technologijų vertinimo metodiką atsižvelgiant į teisinius, etinius ir technologinius aspektus; |
| --- | --- |

28.

mano, kad priimant visus sprendimus naudoti sekimo technologijas reikėtų remtis išsamiu būtinumo ir proporcingumo įvertinimu; palankiai vertina mokslinių tyrimų projekto SURVEILLE rezultatus – pasiūlytą sekimo technologijų vertinimo metodiką atsižvelgiant į teisinius, etinius ir technologinius aspektus;

| 29. | pabrėžia, kad ES turėtų prisidėti prie tarptautinių standartų ir (arba) principų, suderinamų su JT tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu, rengimo JT lygmeniu, kad būtų sukurta pasaulinė duomenų apsaugos sistema, pagal kurią būtų nustatyti tam tikri apribojimai, susiję su jų rinkimu nacionalinio saugumo tikslais; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad ES turėtų prisidėti prie tarptautinių standartų ir (arba) principų, suderinamų su JT tarptautiniu pilietinių ir politinių teisių paktu, rengimo JT lygmeniu, kad būtų sukurta pasaulinė duomenų apsaugos sistema, pagal kurią būtų nustatyti tam tikri apribojimai, susiję su jų rinkimu nacionalinio saugumo tikslais;

| 30. | yra įsitikinęs, kad tik pasauliniu lygmeniu nustačius patikimas normas, galima išvengti „ginklavimosi varžybų“ sekimo srityje; |
| --- | --- |

30.

yra įsitikinęs, kad tik pasauliniu lygmeniu nustačius patikimas normas, galima išvengti „ginklavimosi varžybų“ sekimo srityje;

Privačios bendrovės

| 31. | palankiai vertina privataus IRT sektoriaus iniciatyvas kurti šifravimo saugumo priemones ir privatumą didinančias interneto paslaugas; skatina toliau plėtoti naudotojui patogius taikomųjų programų nustatymus, padedančius naudotojams valdyti tai, kokia informacija jie dalijasi, su kuo ir kaip; atkreipia dėmesį į tai, kad įvairios bendrovės, reaguodamos į informaciją apie masinį sekimą, informavo apie planus sudaryti galimybes taikyti ištisinį šifravimą; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina privataus IRT sektoriaus iniciatyvas kurti šifravimo saugumo priemones ir privatumą didinančias interneto paslaugas; skatina toliau plėtoti naudotojui patogius taikomųjų programų nustatymus, padedančius naudotojams valdyti tai, kokia informacija jie dalijasi, su kuo ir kaip; atkreipia dėmesį į tai, kad įvairios bendrovės, reaguodamos į informaciją apie masinį sekimą, informavo apie planus sudaryti galimybes taikyti ištisinį šifravimą;

| 32. | primena, kad pagal Direktyvos 2000/31/EB 15 straipsnio 1 dalį valstybės narės duomenų perdavimo, saugojimo ir prieglobos paslaugų teikėjams negali nustatyti nei bendros prievolės stebėti informaciją, kurią jie perduoda arba saugo, nei bendros prievolės aktyviai domėtis faktais arba aplinkybėmis, rodančiomis nelegalią veiklą; ypač primena apie tai, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo sprendimuose bylose C-360/10 ir C-70/10 atmetė beveik visų atitinkamų paslaugų naudotojų aktyvaus stebėjimo priemones (vienoje byloje – taikomas interneto paslaugų teikėjų, kitoje – socialiniame tinkle) ir nurodė, jog draudžiama reikalauti, kad prieglobos paslaugų teikėjai vykdytų bendro pobūdžio stebėjimą; |
| --- | --- |

32.

primena, kad pagal Direktyvos 2000/31/EB 15 straipsnio 1 dalį valstybės narės duomenų perdavimo, saugojimo ir prieglobos paslaugų teikėjams negali nustatyti nei bendros prievolės stebėti informaciją, kurią jie perduoda arba saugo, nei bendros prievolės aktyviai domėtis faktais arba aplinkybėmis, rodančiomis nelegalią veiklą; ypač primena apie tai, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo sprendimuose bylose C-360/10 ir C-70/10 atmetė beveik visų atitinkamų paslaugų naudotojų aktyvaus stebėjimo priemones (vienoje byloje – taikomas interneto paslaugų teikėjų, kitoje – socialiniame tinkle) ir nurodė, jog draudžiama reikalauti, kad prieglobos paslaugų teikėjai vykdytų bendro pobūdžio stebėjimą;

| 33. | palankiai vertina tai, kad IT ir telekomunikacijų bendrovės skelbia skaidrumo pranešimus apie vyriausybių prašymus pateikti naudotojų duomenis; ragina valstybes nares paskelbti statistinius duomenis apie privačioms bendrovėms adresuotus prašymus pateikti privačius naudotojų duomenis; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina tai, kad IT ir telekomunikacijų bendrovės skelbia skaidrumo pranešimus apie vyriausybių prašymus pateikti naudotojų duomenis; ragina valstybes nares paskelbti statistinius duomenis apie privačioms bendrovėms adresuotus prašymus pateikti privačius naudotojų duomenis;

Susitarimas dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFSP)

| 34. | yra nusivylęs, kad Komisija neatsižvelgė į aiškius Parlamento raginimus laikinai sustabdyti Susitarimo dėl TFSP taikymą, nes nėra aiškios informacijos, ar pagal šį susitarimą kitos JAV valdžios institucijos, nevykdydamos TFSP, galėtų gauti prieigą prie SWIFT duomenų; ketina į tai atsižvelgti duodamas pritarimą dėl būsimų tarptautinių susitarimų; |
| --- | --- |

34.

yra nusivylęs, kad Komisija neatsižvelgė į aiškius Parlamento raginimus laikinai sustabdyti Susitarimo dėl TFSP taikymą, nes nėra aiškios informacijos, ar pagal šį susitarimą kitos JAV valdžios institucijos, nevykdydamos TFSP, galėtų gauti prieigą prie SWIFT duomenų; ketina į tai atsižvelgti duodamas pritarimą dėl būsimų tarptautinių susitarimų;

Keitimasis kitais asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis

| 35. | pabrėžia savo nuostatą, kad visi susitarimai, priemonės ir sprendimai dėl apsaugos priemonių tinkamumo keičiantis asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis turi būti griežtai prižiūrimi ir kad Komisija kaip Sutarčių saugotoja turi nedelsdama imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia savo nuostatą, kad visi susitarimai, priemonės ir sprendimai dėl apsaugos priemonių tinkamumo keičiantis asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis turi būti griežtai prižiūrimi ir kad Komisija kaip Sutarčių saugotoja turi nedelsdama imtis tolesnių veiksmų;

| 36. | palankiai vertina 2015 m. birželio 3 d. ES ir JAV Rygos pareiškimą dėl transatlantinio bendradarbiavimo stiprinimo teisingumo, laisvės ir saugumo srityje, kuriame šalys įsipareigojo sustiprinti ES ir JAV susitarimo dėl teisinės savitarpio pagalbos įgyvendinimą, užbaigti jo peržiūrą, kaip numatyta tame susitarime, ir rengti praktinius seminarus siekiant šiuos klausimus aptarti su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis; pabrėžia, kad susitarimai dėl teisinės savitarpio pagalbos yra priemonė, kuria remdamosi valstybių narių teisėsaugos institucijos turėtų bendradarbiauti su trečiųjų šalių valdžios institucijomis; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares ir JAV vyriausybę laikytis pirmiau minėtų įsipareigojimų siekiant greitai užbaigti JAV ir ES susitarimo dėl teisinės savitarpio pagalbos peržiūrą; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina 2015 m. birželio 3 d. ES ir JAV Rygos pareiškimą dėl transatlantinio bendradarbiavimo stiprinimo teisingumo, laisvės ir saugumo srityje, kuriame šalys įsipareigojo sustiprinti ES ir JAV susitarimo dėl teisinės savitarpio pagalbos įgyvendinimą, užbaigti jo peržiūrą, kaip numatyta tame susitarime, ir rengti praktinius seminarus siekiant šiuos klausimus aptarti su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis; pabrėžia, kad susitarimai dėl teisinės savitarpio pagalbos yra priemonė, kuria remdamosi valstybių narių teisėsaugos institucijos turėtų bendradarbiauti su trečiųjų šalių valdžios institucijomis; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares ir JAV vyriausybę laikytis pirmiau minėtų įsipareigojimų siekiant greitai užbaigti JAV ir ES susitarimo dėl teisinės savitarpio pagalbos peržiūrą;

| 37. | ragina Komisiją iki 2015 m. pabaigos informuoti Parlamentą apie nustatytus įvairių tarptautinio duomenų perdavimo priemonių trūkumus, susijusius su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijų ir žvalgybos tarnybų prieiga, ir apie priemones šiems trūkumams pašalinti siekiant užtikrinti būtinos ir tinkamos ES subjektų asmens duomenų, perduodamų į trečiąsias šalis, apsaugos tęstinumą; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją iki 2015 m. pabaigos informuoti Parlamentą apie nustatytus įvairių tarptautinio duomenų perdavimo priemonių trūkumus, susijusius su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijų ir žvalgybos tarnybų prieiga, ir apie priemones šiems trūkumams pašalinti siekiant užtikrinti būtinos ir tinkamos ES subjektų asmens duomenų, perduodamų į trečiąsias šalis, apsaugos tęstinumą;

Teisinės valstybės principų ir ES piliečių pagrindinių teisių apsauga, taip pat didesnė informatorių ir žurnalistų apsauga

| 38. | mano, kad ES piliečių pagrindinėms teisėms toliau gresia pavojus ir dedama per mažai pastangų norint užtikrinti visapusišką jų apsaugą masinio elektroninio sekimo atveju; apgailestauja dėl to, kad nepakankamai užtikrinama informatorių ir žurnalistų apsauga; |
| --- | --- |

38.

mano, kad ES piliečių pagrindinėms teisėms toliau gresia pavojus ir dedama per mažai pastangų norint užtikrinti visapusišką jų apsaugą masinio elektroninio sekimo atveju; apgailestauja dėl to, kad nepakankamai užtikrinama informatorių ir žurnalistų apsauga;

| 39. | apgailestauja dėl to, jog panašu, kad daugeliui masinių ir didelio masto žvalgybos programų turi poveikio taip pat ir bendrovių, kurios šias programas rengia ir vykdo, ekonominiai interesai, – taip buvo ir tuo atveju, kai buvo nutraukta NSA tikslinė „Thinthread“ programa“ ir pakeista didelio masto sekimo programa „Trailblazer“, kurios vykdymas 2001 m. perduotas bendrovei SAIC; |
| --- | --- |

39.

apgailestauja dėl to, jog panašu, kad daugeliui masinių ir didelio masto žvalgybos programų turi poveikio taip pat ir bendrovių, kurios šias programas rengia ir vykdo, ekonominiai interesai, – taip buvo ir tuo atveju, kai buvo nutraukta NSA tikslinė „Thinthread“ programa“ ir pakeista didelio masto sekimo programa „Trailblazer“, kurios vykdymas 2001 m. perduotas bendrovei SAIC;

| 40. | pabrėžia, kad didelį susirūpinimą jam kelia Europos Tarybos Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų komiteto darbas interpretuojant 2001 m. lapkričio 23 d. Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų (Budapešto konvencija) 32 straipsnį dėl tarpvalstybinės prieigos prie laikomų kompiuterinių duomenų gavus sutikimą arba kai jie viešai prieinami, ir nepritaria jokiam papildomo protokolo sudarymui arba gairėms, kuriais ketinama šios nuostatos taikymo sritį išplėsti už šia konvencija nustatytos tvarkos ribų: ši tvarka ir taip yra didelė teritorialumo principo išimtis, kadangi taip teisėsaugos institucijos galėtų nevaržomai per atstumą pasiekti kitose jurisdikcijose esančius serverius ir kompiuterius nesivadovaudamos susitarimais dėl teisinės savitarpio pagalbos ar kitomis teisminio bendradarbiavimo priemonėmis, kurios buvo nustatytos siekiant užtikrinti pagrindines asmens teises, įskaitant jo teises į duomenų apsaugą ir tinkamą procesą; pabrėžia, kad ES naudojasi savo kompetencija elektroninių nusikaltimų srityje, todėl turėtų būti paisoma ir Komisijos, ir Parlamento prerogatyvų; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad didelį susirūpinimą jam kelia Europos Tarybos Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų komiteto darbas interpretuojant 2001 m. lapkričio 23 d. Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų (Budapešto konvencija) 32 straipsnį dėl tarpvalstybinės prieigos prie laikomų kompiuterinių duomenų gavus sutikimą arba kai jie viešai prieinami, ir nepritaria jokiam papildomo protokolo sudarymui arba gairėms, kuriais ketinama šios nuostatos taikymo sritį išplėsti už šia konvencija nustatytos tvarkos ribų: ši tvarka ir taip yra didelė teritorialumo principo išimtis, kadangi taip teisėsaugos institucijos galėtų nevaržomai per atstumą pasiekti kitose jurisdikcijose esančius serverius ir kompiuterius nesivadovaudamos susitarimais dėl teisinės savitarpio pagalbos ar kitomis teisminio bendradarbiavimo priemonėmis, kurios buvo nustatytos siekiant užtikrinti pagrindines asmens teises, įskaitant jo teises į duomenų apsaugą ir tinkamą procesą; pabrėžia, kad ES naudojasi savo kompetencija elektroninių nusikaltimų srityje, todėl turėtų būti paisoma ir Komisijos, ir Parlamento prerogatyvų;

| 41. | apgailestauja, kad Komisija neatsakė į Parlamento prašymą atlikti tyrimą dėl išsamios Europos informatorių apsaugos programos, ir ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos pateikti komunikatą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

41.

apgailestauja, kad Komisija neatsakė į Parlamento prašymą atlikti tyrimą dėl išsamios Europos informatorių apsaugos programos, ir ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos pateikti komunikatą šiuo klausimu;

| 42. | palankiai vertina 2015 m. birželio 23 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl informatorių apsaugos gerinimo, visų pirma jos 9 punktą dėl informatorių veiklos svarbos užtikrinant, kad būtų paisoma sekimo veiklai nustatytų teisinių ribų, ir 10 punktą, kuriame ES raginama įgyvendinti informatorių apsaugos teisės aktus, kurie taip pat būtų taikomi nacionalinių saugumo ar žvalgybos tarnybų ir šioje srityje veikiančių privačių įmonių darbuotojams, ir, kiek tai įmanoma pagal nacionalinę teisę, suteikti prieglobstį informatoriams, kuriems jų šalyje gresia atsakomieji veiksmai, jei atsižvelgiant į jų atskleistą informaciją pagal Asamblėjos remiamus principus gali būti suteikiama apsauga; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina 2015 m. birželio 23 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl informatorių apsaugos gerinimo, visų pirma jos 9 punktą dėl informatorių veiklos svarbos užtikrinant, kad būtų paisoma sekimo veiklai nustatytų teisinių ribų, ir 10 punktą, kuriame ES raginama įgyvendinti informatorių apsaugos teisės aktus, kurie taip pat būtų taikomi nacionalinių saugumo ar žvalgybos tarnybų ir šioje srityje veikiančių privačių įmonių darbuotojams, ir, kiek tai įmanoma pagal nacionalinę teisę, suteikti prieglobstį informatoriams, kuriems jų šalyje gresia atsakomieji veiksmai, jei atsižvelgiant į jų atskleistą informaciją pagal Asamblėjos remiamus principus gali būti suteikiama apsauga;

| 43. | pabrėžia, kad masinis sekimas rimtai pažeidžia reglamentuojamųjų profesijų atstovų, įskaitant gydytojus, žurnalistus ir teisininkus, teisę į profesinį konfidencialumą; visų pirma pabrėžia ES piliečių teisę būti apsaugotiems nuo bet kokio konfidencialaus bendravimo su savo advokatais sekimo, dėl kurio būtų pažeidžiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ypač jos 6, 47 ir 48 straipsniai, ir Direktyva 2013/48/ES dėl teisės turėti advokatą; ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos pateikti komunikatą dėl bendravimo su tam tikrų profesijų atstovais, kurie turi teisę neatskleisti profesinės paslapties, konfidencialumo apsaugos; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad masinis sekimas rimtai pažeidžia reglamentuojamųjų profesijų atstovų, įskaitant gydytojus, žurnalistus ir teisininkus, teisę į profesinį konfidencialumą; visų pirma pabrėžia ES piliečių teisę būti apsaugotiems nuo bet kokio konfidencialaus bendravimo su savo advokatais sekimo, dėl kurio būtų pažeidžiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ypač jos 6, 47 ir 48 straipsniai, ir Direktyva 2013/48/ES dėl teisės turėti advokatą; ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos pateikti komunikatą dėl bendravimo su tam tikrų profesijų atstovais, kurie turi teisę neatskleisti profesinės paslapties, konfidencialumo apsaugos;

| 44. | ragina Komisiją parengti valstybėms narėms skirtas gaires, kaip bet kurią asmens duomenų rinkimo nusikalstamų veikų, įskaitant terorizmą, prevencijos, nustatymo, tyrimo ar traukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas tikslais priemonę suderinti su 2014 m. balandžio 8 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimais dėl duomenų saugojimo (bylos C-293/12 ir C-594/12) ir 2015 m. spalio 6 d. sprendimu dėl „Saugaus uosto“ (byla C-362/14); ypač atkreipia dėmesį į sprendimo dėl duomenų saugojimo 58 ir 59 dalis ir sprendimo dėl „Saugaus uosto“ 93 ir 94 dalis, kuriose aiškiai prašoma taikyti tikslinį, o ne visiško perėmimo (angl. full take) metodą renkant duomenis; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją parengti valstybėms narėms skirtas gaires, kaip bet kurią asmens duomenų rinkimo nusikalstamų veikų, įskaitant terorizmą, prevencijos, nustatymo, tyrimo ar traukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas tikslais priemonę suderinti su 2014 m. balandžio 8 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimais dėl duomenų saugojimo (bylos C-293/12 ir C-594/12) ir 2015 m. spalio 6 d. sprendimu dėl „Saugaus uosto“ (byla C-362/14); ypač atkreipia dėmesį į sprendimo dėl duomenų saugojimo 58 ir 59 dalis ir sprendimo dėl „Saugaus uosto“ 93 ir 94 dalis, kuriose aiškiai prašoma taikyti tikslinį, o ne visiško perėmimo (angl. full take) metodą renkant duomenis;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujausia teismų praktika ir visų pirma 2014 m. balandžio 8 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas dėl duomenų saugojimo aiškiai nustato teisinį reikalavimą įrodyti bet kokių priemonių, susijusių su asmens duomenų rinkimu ir naudojimu, kuriomis gali būti sutrikdyta teisė į privatų ir šeimos gyvenimą bei teisė į duomenų apsaugą, būtinybę ir proporcingumą; apgailestauja, kad politiniuose svarstymuose dažnai sumenkinamas šių teisinių principų taikymas sprendimų priėmimo procese; ragina Komisiją užtikrinti, įgyvendinant savo geresnio reglamentavimo darbotvarkę, kad visi ES teisės aktai būtų aukštos kokybės, atitiktų visus teisinius standartus ir teismų praktiką bei ES pagrindinių teisių chartiją; rekomenduoja į visų teisėsaugos ir saugumo priemonių, kurias taikant naudojami ir renkami asmens duomenys, poveikio vertinimą visada įtraukti tikrinimą dėl būtinybės ir proporcingumo; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad naujausia teismų praktika ir visų pirma 2014 m. balandžio 8 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas dėl duomenų saugojimo aiškiai nustato teisinį reikalavimą įrodyti bet kokių priemonių, susijusių su asmens duomenų rinkimu ir naudojimu, kuriomis gali būti sutrikdyta teisė į privatų ir šeimos gyvenimą bei teisė į duomenų apsaugą, būtinybę ir proporcingumą; apgailestauja, kad politiniuose svarstymuose dažnai sumenkinamas šių teisinių principų taikymas sprendimų priėmimo procese; ragina Komisiją užtikrinti, įgyvendinant savo geresnio reglamentavimo darbotvarkę, kad visi ES teisės aktai būtų aukštos kokybės, atitiktų visus teisinius standartus ir teismų praktiką bei ES pagrindinių teisių chartiją; rekomenduoja į visų teisėsaugos ir saugumo priemonių, kurias taikant naudojami ir renkami asmens duomenys, poveikio vertinimą visada įtraukti tikrinimą dėl būtinybės ir proporcingumo;

Europos strategija dėl didesnio IT nepriklausomumo

| 46. | yra nusivylęs dėl to, kad Komisija nesiima veiksmų reaguodama į rezoliucijoje išdėstytas detalias rekomendacijas siekiant Europos Sąjungoje užtikrinti didesnį IT saugumą ir privatumą internete; |
| --- | --- |

46.

yra nusivylęs dėl to, kad Komisija nesiima veiksmų reaguodama į rezoliucijoje išdėstytas detalias rekomendacijas siekiant Europos Sąjungoje užtikrinti didesnį IT saugumą ir privatumą internete;

| 47. | palankiai vertina iki šiol atliktus veiksmus siekiant užtikrinti didesnį Parlamento IT saugumą, kaip nurodyta ITEC generalinio direktorato parengtame veiksmų plane dėl EP IRT saugumo; prašo toliau dėti šias pastangas ir visiškai bei nedelsiant įgyvendinti rezoliucijoje išdėstytas rekomendacijas; ragina taikyti naują požiūrį ir prireikus pakeisti teisės aktus viešųjų pirkimų srityje siekiant užtikrinti didesnį IT saugumą ES institucijose; ragina nuosavybinę programinę įrangą visose ES institucijose sistemingai keisti į audituojamą ir patikrinamą atvirąją programinę įrangą ir ateityje visose IRT viešųjų pirkimų procedūrose numatyti privalomą atvirosios programinės įrangos atrankos kriterijų bei užtikrinti efektyvų šifravimo priemonių prieinamumą; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina iki šiol atliktus veiksmus siekiant užtikrinti didesnį Parlamento IT saugumą, kaip nurodyta ITEC generalinio direktorato parengtame veiksmų plane dėl EP IRT saugumo; prašo toliau dėti šias pastangas ir visiškai bei nedelsiant įgyvendinti rezoliucijoje išdėstytas rekomendacijas; ragina taikyti naują požiūrį ir prireikus pakeisti teisės aktus viešųjų pirkimų srityje siekiant užtikrinti didesnį IT saugumą ES institucijose; ragina nuosavybinę programinę įrangą visose ES institucijose sistemingai keisti į audituojamą ir patikrinamą atvirąją programinę įrangą ir ateityje visose IRT viešųjų pirkimų procedūrose numatyti privalomą atvirosios programinės įrangos atrankos kriterijų bei užtikrinti efektyvų šifravimo priemonių prieinamumą;

| 48. | tvirtai pakartoja savo raginimą atsižvelgiant į naujų iniciatyvų, pavyzdžiui, bendrosios skaitmeninės rinkos, sistemą plėtoti Europos strategiją dėl didesnio IT nepriklausomumo ir privatumo internete, nes tai paskatins IT pramonės plėtrą ES; |
| --- | --- |

48.

tvirtai pakartoja savo raginimą atsižvelgiant į naujų iniciatyvų, pavyzdžiui, bendrosios skaitmeninės rinkos, sistemą plėtoti Europos strategiją dėl didesnio IT nepriklausomumo ir privatumo internete, nes tai paskatins IT pramonės plėtrą ES;

| 49. | ketina po konferencijos „Privatumo internete apsauga didinant IT saugumą ir ES IT nepriklausomumą“, vyksiančios 2015 m. pabaigoje, pateikti papildomas rekomendacijas šioje srityje, pagrįstas neseniai atlikto STOA tyrimo dėl IT naudotojų masinio sekimo išvadomis; |
| --- | --- |

49.

ketina po konferencijos „Privatumo internete apsauga didinant IT saugumą ir ES IT nepriklausomumą“, vyksiančios 2015 m. pabaigoje, pateikti papildomas rekomendacijas šioje srityje, pagrįstas neseniai atlikto STOA tyrimo dėl IT naudotojų masinio sekimo išvadomis;

Demokratiškas ir neutralus interneto valdymas

| 50. | palankiai vertina Komisijos tikslą, kad ES taptų pavyzdine veikėja interneto valdymo srityje, ir Komisijos planuojamą įvairių subjektų dalyvavimu grindžiamą interneto valdymo modelį, kuris vėl buvo paminėtas 2014 m. balandžio mėn. Brazilijoje vykusiame pasauliniame įvairių suinteresuotųjų subjektų susitikime interneto valdymo ateities klausimais („NETmundial“); laukia tarptautinio bendradarbiavimo rezultatų šioje srityje, taip pat ir naudojantis Interneto valdymo forumu; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina Komisijos tikslą, kad ES taptų pavyzdine veikėja interneto valdymo srityje, ir Komisijos planuojamą įvairių subjektų dalyvavimu grindžiamą interneto valdymo modelį, kuris vėl buvo paminėtas 2014 m. balandžio mėn. Brazilijoje vykusiame pasauliniame įvairių suinteresuotųjų subjektų susitikime interneto valdymo ateities klausimais („NETmundial“); laukia tarptautinio bendradarbiavimo rezultatų šioje srityje, taip pat ir naudojantis Interneto valdymo forumu;

| 51. | įspėja dėl akivaizdžios tendencijos vis mažiau paisyti pagrindinės teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugą – bet kokia informacija apie žmogaus elgesį laikoma galinčia būti naudinga kovojant su būsima nusikalstama veika ir tai neišvengiamai virsta masinio sekimo kultūra, kai kiekvienas pilietis laikomas galimu įtariamuoju ir nyksta visuomenės sanglauda ir pasitikėjimas; |
| --- | --- |

51.

įspėja dėl akivaizdžios tendencijos vis mažiau paisyti pagrindinės teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugą – bet kokia informacija apie žmogaus elgesį laikoma galinčia būti naudinga kovojant su būsima nusikalstama veika ir tai neišvengiamai virsta masinio sekimo kultūra, kai kiekvienas pilietis laikomas galimu įtariamuoju ir nyksta visuomenės sanglauda ir pasitikėjimas;

| 52. | ketina atsižvelgti į išvadas, kurias padarė Pagrindinių teisių agentūra, atlikusi nuodugnų tyrimą dėl pagrindinių teisių apsaugos vykdant sekimo veiką, ypatingą dėmesį kreipiant į dabartinę asmenų teisinę padėtį, kiek tai susiję su tokios praktikos atveju jiems prieinamomis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

52.

ketina atsižvelgti į išvadas, kurias padarė Pagrindinių teisių agentūra, atlikusi nuodugnų tyrimą dėl pagrindinių teisių apsaugos vykdant sekimo veiką, ypatingą dėmesį kreipiant į dabartinę asmenų teisinę padėtį, kiek tai susiję su tokios praktikos atveju jiems prieinamomis teisių gynimo priemonėmis;

Tolesni veiksmai

| 53. | paveda savo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui toliau stebėti pokyčius šioje srityje ir tai, kokių tolesnių veiksmų imamasi atsižvelgiant į šioje rezoliucijoje išdėstytas rekomendacijas; |
| --- | --- |

53.

paveda savo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui toliau stebėti pokyčius šioje srityje ir tai, kokių tolesnių veiksmų imamasi atsižvelgiant į šioje rezoliucijoje išdėstytas rekomendacijas;

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Europos Tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

Tarybos rekomendacija dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (COM(2015)0462),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „2015 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „2015 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2014)0902),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 9 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų (EPSCO) tarybos išvadas „2015 m. metinė augimo apžvalga ir bendra užimtumo ataskaita. Politinės užimtumo ir socialinės politikos gairės“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 9 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų (EPSCO) tarybos išvadas „2015 m. metinė augimo apžvalga ir bendra užimtumo ataskaita. Politinės užimtumo ir socialinės politikos gairės“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinės politikos tinklo (ESPN) ataskaitą „Integruota parama ilgalaikiams bedarbiams: nacionalinės politikos tyrimas (2015)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinės politikos tinklo (ESPN) ataskaitą „Integruota parama ilgalaikiams bedarbiams: nacionalinės politikos tyrimas (2015)“,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Tarybai dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Tarybai dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi dėl ekonomikos krizės ir jos padarinių ilgalaikis nedarbas nuo 2007 m. padvigubėjo ir sudaro pusę viso nedarbo atvejų, t. y. ilgą laiką darbo neturi 12 milijonų žmonių arba 5 proc. ES aktyvių gyventojų; kadangi 2014 m. daugiau kaip 60 proc. ilgalaikių bedarbių buvo nedirbę bent dvejus metus iš eilės; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl ekonomikos krizės ir jos padarinių ilgalaikis nedarbas nuo 2007 m. padvigubėjo ir sudaro pusę viso nedarbo atvejų, t. y. ilgą laiką darbo neturi 12 milijonų žmonių arba 5 proc. ES aktyvių gyventojų; kadangi 2014 m. daugiau kaip 60 proc. ilgalaikių bedarbių buvo nedirbę bent dvejus metus iš eilės;

| B. | kadangi valstybėse narėse ilgalaikio nedarbo lygis gerokai skiriasi – nuo 1,5 proc. Austrijoje iki 19,5 proc. Graikijoje; kadangi Italija, Portugalija, Slovakija, Kroatija, Ispanija ir Graikija yra valstybės narės, kuriose ilgalaikio nedarbo lygis didžiausias; kadangi ekonomikos atgaivinimas turi įgauti pagreitį, nes šiuo metu jis nėra pakankamas akstinas siekiant gerokai sumažinti didelio masto struktūrinį nedarbą; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybėse narėse ilgalaikio nedarbo lygis gerokai skiriasi – nuo 1,5 proc. Austrijoje iki 19,5 proc. Graikijoje; kadangi Italija, Portugalija, Slovakija, Kroatija, Ispanija ir Graikija yra valstybės narės, kuriose ilgalaikio nedarbo lygis didžiausias; kadangi ekonomikos atgaivinimas turi įgauti pagreitį, nes šiuo metu jis nėra pakankamas akstinas siekiant gerokai sumažinti didelio masto struktūrinį nedarbą;

| C. | kadangi didelės dalies ilgalaikių bedarbių neregistravimas ir metodinės spragos, susijusios su duomenų rinkimu, nulemia tai, kad oficialiojoje statistikoje nepakankamai įvertinama esama padėtis; |
| --- | --- |

C.

kadangi didelės dalies ilgalaikių bedarbių neregistravimas ir metodinės spragos, susijusios su duomenų rinkimu, nulemia tai, kad oficialiojoje statistikoje nepakankamai įvertinama esama padėtis;

| D. | kadangi ilgalaikis nedarbas dažnai lemia skurdą, nelygybę ir socialinę atskirtį ir daro neproporcingą poveikį pažeidžiamiems žmonėms, kurie yra nepalankioje padėtyje darbo rinkoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi ilgalaikis nedarbas dažnai lemia skurdą, nelygybę ir socialinę atskirtį ir daro neproporcingą poveikį pažeidžiamiems žmonėms, kurie yra nepalankioje padėtyje darbo rinkoje;

| E. | kadangi ilgalaikis nedarbas palaipsniui nutolina žmones nuo darbo rinkos dėl įgūdžių ir profesinių tinklų praradimo ir darbo ritmo netekimo ir gali įsukti į atsiskyrimo nuo visuomenės, įtampos namuose ir susvetimėjimo jausmo spiralę; kadangi kasmet penktadalis ilgalaikių bedarbių nusivilia nesėkmingomis darbo paieškomis ir tampa neaktyvūs; |
| --- | --- |

E.

kadangi ilgalaikis nedarbas palaipsniui nutolina žmones nuo darbo rinkos dėl įgūdžių ir profesinių tinklų praradimo ir darbo ritmo netekimo ir gali įsukti į atsiskyrimo nuo visuomenės, įtampos namuose ir susvetimėjimo jausmo spiralę; kadangi kasmet penktadalis ilgalaikių bedarbių nusivilia nesėkmingomis darbo paieškomis ir tampa neaktyvūs;

| F. | kadangi ilgalaikio nedarbo padariniai ypač sunkūs namų ūkiuose, kuriuose nė vienas šeimos narys neturi darbo, dažnai jis lemia žemą išsilavinimo lygį, atotrūkį nuo darbo pasaulio, didesnes psichikos ir sveikatos problemas, socialinę atskirtį ir, blogiausiu atveju, skurdą, perduodamą iš kartos į kartą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ilgalaikio nedarbo padariniai ypač sunkūs namų ūkiuose, kuriuose nė vienas šeimos narys neturi darbo, dažnai jis lemia žemą išsilavinimo lygį, atotrūkį nuo darbo pasaulio, didesnes psichikos ir sveikatos problemas, socialinę atskirtį ir, blogiausiu atveju, skurdą, perduodamą iš kartos į kartą;

| G. | kadangi ilgalaikio nedarbo laikotarpiai dažnai turi ilgalaikių neigiamų pasekmių užimtumo perspektyvoms, kilimui karjeros laiptais, atlyginimo dydžiui ir pensijoms (ilgalaikis žalingas poveikis); |
| --- | --- |

G.

kadangi ilgalaikio nedarbo laikotarpiai dažnai turi ilgalaikių neigiamų pasekmių užimtumo perspektyvoms, kilimui karjeros laiptais, atlyginimo dydžiui ir pensijoms (ilgalaikis žalingas poveikis);

| H. | kadangi ilgalaikis nedarbas nepaprastai daug kainuoja visuomenei dėl įgūdžių iššvaistymo ir didelių socialinės srities išlaidų, nekalbant apie nepiniginę kainą, kai daugybė žmonių praranda pasitikėjimą savimi ir neišvysto savo asmeninio potencialo ir kai mažėja socialinė sanglauda; |
| --- | --- |

H.

kadangi ilgalaikis nedarbas nepaprastai daug kainuoja visuomenei dėl įgūdžių iššvaistymo ir didelių socialinės srities išlaidų, nekalbant apie nepiniginę kainą, kai daugybė žmonių praranda pasitikėjimą savimi ir neišvysto savo asmeninio potencialo ir kai mažėja socialinė sanglauda;

| I. | kadangi nuolatinis ilgalaikio nedarbo lygis kelia pavojų pastangoms pasiekti pagrindinius strategijos „Europa 2020“ tikslus, būtent siekiui, kad 75 proc. 20–64 metų amžiaus asmenų turėtų darbą ir kad žmonių, kurie gyvena skurde ar kuriems kyla skurdo rizika ir kurie patiria socialinę atskirtį, būtų 20 mln. mažiau; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuolatinis ilgalaikio nedarbo lygis kelia pavojų pastangoms pasiekti pagrindinius strategijos „Europa 2020“ tikslus, būtent siekiui, kad 75 proc. 20–64 metų amžiaus asmenų turėtų darbą ir kad žmonių, kurie gyvena skurde ar kuriems kyla skurdo rizika ir kurie patiria socialinę atskirtį, būtų 20 mln. mažiau;

| J. | kadangi įgūdžių išlaikymas praradus darbą, taip pat išsilavinimas, mokymas ir perkvalifikavimas, kai iš anksto numatoma, kokių įgūdžių reikės ateityje, yra svarbus elementas siekiant išvengti ilgalaikio nedarbo ir su juo kovoti; |
| --- | --- |

J.

kadangi įgūdžių išlaikymas praradus darbą, taip pat išsilavinimas, mokymas ir perkvalifikavimas, kai iš anksto numatoma, kokių įgūdžių reikės ateityje, yra svarbus elementas siekiant išvengti ilgalaikio nedarbo ir su juo kovoti;

| K. | kadangi ši rekomendacija panaši į Jaunimo garantijų iniciatyvą; kadangi reikėtų pasimokyti iš pirmosios patirties įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ši rekomendacija panaši į Jaunimo garantijų iniciatyvą; kadangi reikėtų pasimokyti iš pirmosios patirties įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą;

| 1. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką; pabrėžia, kad anksčiau pateikus pasiūlymą ir susitarus Taryboje būtų buvę galima išvengti dalies šiandien fiksuojamo ilgalaikio nedarbo; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Tarybos rekomendacijos gali neužtekti siekiant greitai pagerinti ilgalaikių bedarbių padėtį, ir ragina valstybes nares siekti konkrečių rezultatų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką; pabrėžia, kad anksčiau pateikus pasiūlymą ir susitarus Taryboje būtų buvę galima išvengti dalies šiandien fiksuojamo ilgalaikio nedarbo; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Tarybos rekomendacijos gali neužtekti siekiant greitai pagerinti ilgalaikių bedarbių padėtį, ir ragina valstybes nares siekti konkrečių rezultatų;

| 2. | pritaria trims pagrindiniams pasiūlymo elementams: i) dėti daugiau plataus užmojo pastangų, kad ilgalaikiai bedarbiai būtų registruojami užimtumo tarnybose siekiant užtikrinti visišką jų apskaitą; ii) įvertinti ilgalaikių bedarbių asmeninį potencialą ir poreikius, ir darbus, kuriems jie teiktų pirmenybę, dar nepraėjus 18 nedarbo mėnesių ir iii) pasiūlyti poreikiams pritaikytą, subalansuotą ir išsamų grįžimo į darbo rinką sutartį, sudaromą tarp ilgalaikio bedarbio ir atitinkamų tarnybų ne vėliau kaip praėjus 18 nedarbo mėnesių; vis dėlto pabrėžia, kad individualus vertinimas turėtų būti atliekamas nepraėjus 12 nedarbo mėnesių siekiant užtikrinti, kad integracijos į darbo rinką sutartį būtų galima sudaryti nepraėjus 18 nedarbo mėnesių; primygtinai ragina, kad taikant trijų žingsnių metodą nebūtų pamirštama, esant galimybei, į visą procesą įtraukti nevalstybinių subjektų, tokių kaip NVO, kurios dirba su ilgalaikiais bedarbiais; |
| --- | --- |

2.

pritaria trims pagrindiniams pasiūlymo elementams: i) dėti daugiau plataus užmojo pastangų, kad ilgalaikiai bedarbiai būtų registruojami užimtumo tarnybose siekiant užtikrinti visišką jų apskaitą; ii) įvertinti ilgalaikių bedarbių asmeninį potencialą ir poreikius, ir darbus, kuriems jie teiktų pirmenybę, dar nepraėjus 18 nedarbo mėnesių ir iii) pasiūlyti poreikiams pritaikytą, subalansuotą ir išsamų grįžimo į darbo rinką sutartį, sudaromą tarp ilgalaikio bedarbio ir atitinkamų tarnybų ne vėliau kaip praėjus 18 nedarbo mėnesių; vis dėlto pabrėžia, kad individualus vertinimas turėtų būti atliekamas nepraėjus 12 nedarbo mėnesių siekiant užtikrinti, kad integracijos į darbo rinką sutartį būtų galima sudaryti nepraėjus 18 nedarbo mėnesių; primygtinai ragina, kad taikant trijų žingsnių metodą nebūtų pamirštama, esant galimybei, į visą procesą įtraukti nevalstybinių subjektų, tokių kaip NVO, kurios dirba su ilgalaikiais bedarbiais;

| 3. | pabrėžia būtinybę padėti visiems ilgalaikiams bedarbiams, įskaitant neregistruotus, o ne vien tik 18 ar daugiau mėnesių nedirbantiems asmenims; mano, jog nepaprastai svarbu, kad valstybių narių politikos priemonės, skirtos kovai su trumpalaikiu nedarbu (< 12 mėnesių) ir jaunimo nedarbu (įskaitant Jaunimo garantijų iniciatyvą), visiškai derėtų su politikos priemonėmis, skirtomis ilgalaikio nedarbo klausimams spręsti; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia būtinybę padėti visiems ilgalaikiams bedarbiams, įskaitant neregistruotus, o ne vien tik 18 ar daugiau mėnesių nedirbantiems asmenims; mano, jog nepaprastai svarbu, kad valstybių narių politikos priemonės, skirtos kovai su trumpalaikiu nedarbu (< 12 mėnesių) ir jaunimo nedarbu (įskaitant Jaunimo garantijų iniciatyvą), visiškai derėtų su politikos priemonėmis, skirtomis ilgalaikio nedarbo klausimams spręsti;

| 4. | pritaria raginimui, kad visos su ilgalaikių bedarbių reintegracija susijusios šalys, įskaitant, kai taikoma, pilietinės visuomenės organizacijas, glaudžiai bendradarbiautų ir veiksmingai koordinuotų veiksmus ir kad būtų sukurta pagal vieno langelio principą veikianti sistema, kurioje bedarbis turėtų vieną profesionalų bylos tvarkytoją (vadinamasis pagal vieno langelio principą veikiantis subjektas), kad nebūtų pertrauktos jo reintegracijos pastangos tuo atveju, jei pasikeistų išmokų bedarbiui teikimo tvarka; |
| --- | --- |

4.

pritaria raginimui, kad visos su ilgalaikių bedarbių reintegracija susijusios šalys, įskaitant, kai taikoma, pilietinės visuomenės organizacijas, glaudžiai bendradarbiautų ir veiksmingai koordinuotų veiksmus ir kad būtų sukurta pagal vieno langelio principą veikianti sistema, kurioje bedarbis turėtų vieną profesionalų bylos tvarkytoją (vadinamasis pagal vieno langelio principą veikiantis subjektas), kad nebūtų pertrauktos jo reintegracijos pastangos tuo atveju, jei pasikeistų išmokų bedarbiui teikimo tvarka;

| 5. | pabrėžia, kad vertinant ilgalaikių bedarbių gebėjimus ir poreikius, susijusius su jų reintegracija į darbo rinką, būtinas individualus požiūris, kurį taikant turėtų būti paisoma esamų teisių ir atsižvelgiama į platesnę asmeninę padėtį ir visus susijusius poreikius; pabrėžia, kad reikia turėti užtektinai aukštos kvalifikacijos personalo, gebančio taikyti individualų požiūrį heterogeniškai ilgalaikių bedarbių grupei; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad vertinant ilgalaikių bedarbių gebėjimus ir poreikius, susijusius su jų reintegracija į darbo rinką, būtinas individualus požiūris, kurį taikant turėtų būti paisoma esamų teisių ir atsižvelgiama į platesnę asmeninę padėtį ir visus susijusius poreikius; pabrėžia, kad reikia turėti užtektinai aukštos kvalifikacijos personalo, gebančio taikyti individualų požiūrį heterogeniškai ilgalaikių bedarbių grupei;

| 6. | atkreipia dėmesį į rekomendaciją pradėti taikyti rašytinę ir išsamią integracijos į darbo rinką sutartį, kurioje būtų išdėstomos atitinkamos bedarbio ir valdžios institucijų, kurioms atstovauja už bylą atsakingas pareigūnas, teisės ir pareigos ir taip apibrėžiami aiškūs visų susijusių šalių lūkesčiai ir kuri būtų sąžininga bedarbio atžvilgiu, ir kurioje būtų paisoma jo asmeninių kvalifikacijų ir jo, kaip darbuotojo, teisių; primygtinai ragina reguliariai atnaujinti šią sutartį; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į rekomendaciją pradėti taikyti rašytinę ir išsamią integracijos į darbo rinką sutartį, kurioje būtų išdėstomos atitinkamos bedarbio ir valdžios institucijų, kurioms atstovauja už bylą atsakingas pareigūnas, teisės ir pareigos ir taip apibrėžiami aiškūs visų susijusių šalių lūkesčiai ir kuri būtų sąžininga bedarbio atžvilgiu, ir kurioje būtų paisoma jo asmeninių kvalifikacijų ir jo, kaip darbuotojo, teisių; primygtinai ragina reguliariai atnaujinti šią sutartį;

| 7. | mano, kad itin svarbu, jog bet kokios ilgalaikių bedarbių reintegracijos programos būtų pritaikytos prie darbo rinkos poreikių ir rengiamos tvirtai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais; ragina valstybes nares motyvuoti darbdavius, taip pat vadovaujantis įmonių socialinės atsakomybės dvasia, aktyviai siūlyti laisvas darbo vietas ilgalaikiams bedarbiams ir, kur reikia, paskirti mentorius siekiant palengvinti sklandžią ilgalaikių bedarbių reintegraciją į darbo aplinką; ragina valstybių narių užimtumo tarnybas padėti MVĮ siekiant palengvinti tokią mentorių veiklą; primena, kad ilgalaikiams bedarbiams reikia ne tik darbo, bet ir išsamių konsultacijų ir pasiruošimo sėkmingai iš naujo integruotis į darbo rinką; |
| --- | --- |

7.

mano, kad itin svarbu, jog bet kokios ilgalaikių bedarbių reintegracijos programos būtų pritaikytos prie darbo rinkos poreikių ir rengiamos tvirtai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais; ragina valstybes nares motyvuoti darbdavius, taip pat vadovaujantis įmonių socialinės atsakomybės dvasia, aktyviai siūlyti laisvas darbo vietas ilgalaikiams bedarbiams ir, kur reikia, paskirti mentorius siekiant palengvinti sklandžią ilgalaikių bedarbių reintegraciją į darbo aplinką; ragina valstybių narių užimtumo tarnybas padėti MVĮ siekiant palengvinti tokią mentorių veiklą; primena, kad ilgalaikiams bedarbiams reikia ne tik darbo, bet ir išsamių konsultacijų ir pasiruošimo sėkmingai iš naujo integruotis į darbo rinką;

| 8. | ragina valstybes nares suderinti ES teikiamą nacionalinių politikos priemonių, kuriomis siekiama spręsti ilgalaikio nedarbo klausimus, finansavimą, ypač iš Europos socialinio fondo, su atitinkamu nacionaliniu finansavimu; pabrėžia, kad kai kurių valstybių narių biudžeto apribojimai (ypač tų, kurioms taikomos ekonominio koregavimo programos) neturi užkirsti kelio greitam rekomendacijos įgyvendinimui; ragina Komisiją išnagrinėti greitos prieigos prie ES finansavimo galimybes ir, kur įmanoma, mobilizuoti papildomus išteklius, kaip tai buvo padaryta Jaunimo garantijų iniciatyvos atveju; pabrėžia būtinybę daugelyje valstybių narių skirti atitinkamą finansavimą siekiant sustiprinti administracinius užimtumo tarnybų gebėjimus; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares suderinti ES teikiamą nacionalinių politikos priemonių, kuriomis siekiama spręsti ilgalaikio nedarbo klausimus, finansavimą, ypač iš Europos socialinio fondo, su atitinkamu nacionaliniu finansavimu; pabrėžia, kad kai kurių valstybių narių biudžeto apribojimai (ypač tų, kurioms taikomos ekonominio koregavimo programos) neturi užkirsti kelio greitam rekomendacijos įgyvendinimui; ragina Komisiją išnagrinėti greitos prieigos prie ES finansavimo galimybes ir, kur įmanoma, mobilizuoti papildomus išteklius, kaip tai buvo padaryta Jaunimo garantijų iniciatyvos atveju; pabrėžia būtinybę daugelyje valstybių narių skirti atitinkamą finansavimą siekiant sustiprinti administracinius užimtumo tarnybų gebėjimus;

| 9. | visų pirma ragina didinti valstybinių užimtumo tarnybų finansinius ir administracinius pajėgumus, kad jos galėtų atlikti lemiamą vaidmenį įgyvendinant šį pasiūlymą; |
| --- | --- |

9.

visų pirma ragina didinti valstybinių užimtumo tarnybų finansinius ir administracinius pajėgumus, kad jos galėtų atlikti lemiamą vaidmenį įgyvendinant šį pasiūlymą;

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, kaip paremti specialias mokymo darbo vietoje programas ir verslo plėtojimo ir investavimo planus, pagal kuriuos buvo sukurta tvarių kokybiškų darbo vietų ilgalaikiams bedarbiams; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, kaip paremti specialias mokymo darbo vietoje programas ir verslo plėtojimo ir investavimo planus, pagal kuriuos buvo sukurta tvarių kokybiškų darbo vietų ilgalaikiams bedarbiams;

| 11. | pabrėžia, kad siekiant veiksmingai įgyvendinti šią rekomendaciją nepaprastai svarbus Komisijos ir valstybių narių, ir, nacionaliniu lygmeniu, (sektoriaus) socialinių partnerių, bedarbiams atstovaujančių pilietinės visuomenės organizacijų, vietos ir regioninių valdžios institucijų, valstybinių ir privačių užimtumo tarnybų, socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, vietos ir regioninių švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimas, taip pat aktyvus darbdavių dalyvavimas siekiant geriau suprasti verslo reikalavimus ir poreikius; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad siekiant veiksmingai įgyvendinti šią rekomendaciją nepaprastai svarbus Komisijos ir valstybių narių, ir, nacionaliniu lygmeniu, (sektoriaus) socialinių partnerių, bedarbiams atstovaujančių pilietinės visuomenės organizacijų, vietos ir regioninių valdžios institucijų, valstybinių ir privačių užimtumo tarnybų, socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, vietos ir regioninių švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimas, taip pat aktyvus darbdavių dalyvavimas siekiant geriau suprasti verslo reikalavimus ir poreikius;

| 12. | primena savo poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, kurioje primygtinai raginama imtis konkrečių priemonių siekiant apsaugoti ilgalaikius bedarbius nuo socialinės atskirties ir reintegruoti juos į darbo rinką deramai laikantis Sutarčių; |
| --- | --- |

12.

primena savo poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, kurioje primygtinai raginama imtis konkrečių priemonių siekiant apsaugoti ilgalaikius bedarbius nuo socialinės atskirties ir reintegruoti juos į darbo rinką deramai laikantis Sutarčių;

| 13. | ragina valstybes nares formuojant nacionalinį požiūrį į ilgalaikio nedarbo klausimų sprendimą atsižvelgti į regioninius skirtumus, įskaitant miesto ir kaimo vietovių skirtumus; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares formuojant nacionalinį požiūrį į ilgalaikio nedarbo klausimų sprendimą atsižvelgti į regioninius skirtumus, įskaitant miesto ir kaimo vietovių skirtumus;

| 14. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pasitelkus Europos semestrą ir Užimtumo komitetą sukurti daugiašalę rekomendacijos įgyvendinimo priežiūros sistemą; tvirtina, kad priežiūra turi būti kruopšti, jog, prireikus, specialiose valstybėms narėms skirtose rekomendacijose būtų teikiami nurodymai; ragina Komisiją sudaryti palankias sąlygas tarpusavio mokymosi procesams, kurie suvestų tas valstybes nares, kuriose aukštas ilgalaikio nedarbo lygis, su valstybėmis narėmis, kurios sėkmingai ir greitai reintegruoja (ilgalaikius) bedarbius į savo darbo rinkas; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pasitelkus Europos semestrą ir Užimtumo komitetą sukurti daugiašalę rekomendacijos įgyvendinimo priežiūros sistemą; tvirtina, kad priežiūra turi būti kruopšti, jog, prireikus, specialiose valstybėms narėms skirtose rekomendacijose būtų teikiami nurodymai; ragina Komisiją sudaryti palankias sąlygas tarpusavio mokymosi procesams, kurie suvestų tas valstybes nares, kuriose aukštas ilgalaikio nedarbo lygis, su valstybėmis narėmis, kurios sėkmingai ir greitai reintegruoja (ilgalaikius) bedarbius į savo darbo rinkas;

| 15. | ragina užimtumo ir socialinių reikalų ministrus atsižvelgti į Parlamento svarstymus prieš susitariant dėl rekomendacijos; |
| --- | --- |

15.

ragina užimtumo ir socialinių reikalų ministrus atsižvelgti į Parlamento svarstymus prieš susitariant dėl rekomendacijos;

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0068.

(2)  Tarybos dokumentas 6147/15.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

Nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų saugus naudojimas civilinės aviacijos srityje

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, paprastai vadinamų bepiločiais orlaiviais, saugaus naudojimo civilinės aviacijos srityje (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą „Nauja aviacijos era. Aviacijos rinkos atvėrimas saugiai ir tvariai civiliniais tikslais naudojamoms nuotolinio valdymo orlaivių sistemoms“ (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą „Nauja aviacijos era. Aviacijos rinkos atvėrimas saugiai ir tvariai civiliniais tikslais naudojamoms nuotolinio valdymo orlaivių sistemoms“ (COM(2014)0207),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies g punktą, 16 straipsnį ir VI antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies g punktą, 16 straipsnį ir VI antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę dėl Komisijos komunikato Parlamentui ir Tarybai „Nauja aviacijos era. Aviacijos rinkos atvėrimas saugiai ir tvariai civiliniais tikslais naudojamoms nuotolinio valdymo orlaivių sistemoms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę dėl Komisijos komunikato Parlamentui ir Tarybai „Nauja aviacijos era. Aviacijos rinkos atvėrimas saugiai ir tvariai civiliniais tikslais naudojamoms nuotolinio valdymo orlaivių sistemoms“,

| — | atsižvelgdamas į Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų iniciatyvinės grupės baigiamąją ataskaitą „Civilinių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų integravimo į Europos aviacijos sistemą veiksmų planas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų iniciatyvinės grupės baigiamąją ataskaitą „Civilinių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų integravimo į Europos aviacijos sistemą veiksmų planas“,

| — | atsižvelgdamas į Rygos deklaraciją dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių (bepiločių orlaivių) „Aviacijos ateities formavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rygos deklaraciją dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių (bepiločių orlaivių) „Aviacijos ateities formavimas“,

| — | atsižvelgdamas į Lordų Rūmų pranešimą „Bepiločių orlaivių naudojimas civiliniais tikslais Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lordų Rūmų pranešimą „Bepiločių orlaivių naudojimas civiliniais tikslais Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) pasiūlymą „Bepiločių orlaivių operacijų koncepcija. Rizika pagrįstas nepilotuojamo orlaivio reglamentavimo metodas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) pasiūlymą „Bepiločių orlaivių operacijų koncepcija. Rizika pagrįstas nepilotuojamo orlaivio reglamentavimo metodas“,

| — | atsižvelgdamas į 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0261/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0261/2015),

| A. | kadangi entuziastai nedidelius radijo bangomis valdomų modelių orlaivius skraidina daugelį dešimtmečių; kadangi per pastaruosius penkiolika metų naudojimosi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis, labiau žinomomis kaip bepiločiai orlaiviai, mastas sparčiai didėjo; kadangi visų pirma nedidelės nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos, skirtos tiek mėgėjams, tiek pramogoms, tampa vis populiaresnės; |
| --- | --- |

A.

kadangi entuziastai nedidelius radijo bangomis valdomų modelių orlaivius skraidina daugelį dešimtmečių; kadangi per pastaruosius penkiolika metų naudojimosi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis, labiau žinomomis kaip bepiločiai orlaiviai, mastas sparčiai didėjo; kadangi visų pirma nedidelės nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos, skirtos tiek mėgėjams, tiek pramogoms, tampa vis populiaresnės;

| B. | kadangi pirmiausia kariniais tikslais sukurta technologija dabar taikoma komerciniais tikslais, todėl kyla poreikis praplėsti teisines ribas; kadangi dabar profesiniais tikslais naudojamos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos taip pat duoda daug naudos įvairiose civilinio naudojimo srityse, o jų papildoma nauda auga didėjant atstumui nuo aparato iki nuotolinio valdymo prietaiso (skrydžiai už vizualaus ryšio su orlaiviu ribų); kadangi šių sistemų panaudojimo galimybės labai įvairios ir ateityje gali būti dar labiau išplėtotos: jos, pavyzdžiui, padeda atlikti saugumo patikrinimus ir stebėti infrastruktūrą (geležinkelių bėgius, užtvaras ir energijos įrenginius), taip pat įvertinti gaivalines nelaimes, vykdyti (aplinkos požiūriu atsakingo) tiksliojo ūkininkavimo veiklą, kurti žiniasklaidos produkciją, atlikti aviacinę termografiją ar pristatyti siuntas į izoliuotus regionus; kadangi galima numatyti, kad artimiausioje ateityje bus greitai plėtojami nauji taikymo būdai, o tai rodo, kokia naujoviška ir dinamiška yra nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų pramonė; |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmiausia kariniais tikslais sukurta technologija dabar taikoma komerciniais tikslais, todėl kyla poreikis praplėsti teisines ribas; kadangi dabar profesiniais tikslais naudojamos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos taip pat duoda daug naudos įvairiose civilinio naudojimo srityse, o jų papildoma nauda auga didėjant atstumui nuo aparato iki nuotolinio valdymo prietaiso (skrydžiai už vizualaus ryšio su orlaiviu ribų); kadangi šių sistemų panaudojimo galimybės labai įvairios ir ateityje gali būti dar labiau išplėtotos: jos, pavyzdžiui, padeda atlikti saugumo patikrinimus ir stebėti infrastruktūrą (geležinkelių bėgius, užtvaras ir energijos įrenginius), taip pat įvertinti gaivalines nelaimes, vykdyti (aplinkos požiūriu atsakingo) tiksliojo ūkininkavimo veiklą, kurti žiniasklaidos produkciją, atlikti aviacinę termografiją ar pristatyti siuntas į izoliuotus regionus; kadangi galima numatyti, kad artimiausioje ateityje bus greitai plėtojami nauji taikymo būdai, o tai rodo, kokia naujoviška ir dinamiška yra nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų pramonė;

| C. | kadangi ši technologija gali pakeisti žmogų dirbant pavojingoje aplinkoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi ši technologija gali pakeisti žmogų dirbant pavojingoje aplinkoje;

| D. | kadangi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos būna dviejų kategorijų – naudojamos profesinėms reikmėms ir naudojamos laisvalaikio tikslais; kadangi šios dvi kategorijos yra iš esmės skirtingos ir joms pagal tą pačią ES reglamentavimo sistemą turėtų taikomi skirtingi reikalavimai; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos būna dviejų kategorijų – naudojamos profesinėms reikmėms ir naudojamos laisvalaikio tikslais; kadangi šios dvi kategorijos yra iš esmės skirtingos ir joms pagal tą pačią ES reglamentavimo sistemą turėtų taikomi skirtingi reikalavimai;

| E. | kadangi dabartiniuose ES teisės aktuose nustatyta, kad Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) iš esmės yra nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, kurių maksimali kilimo masė yra daugiau kaip 150 kg, tvirtinančioji institucija; kadangi 150 kg arba lengvesnės nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos priskiriamos valstybės narės jurisdikcijai; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartiniuose ES teisės aktuose nustatyta, kad Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) iš esmės yra nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, kurių maksimali kilimo masė yra daugiau kaip 150 kg, tvirtinančioji institucija; kadangi 150 kg arba lengvesnės nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos priskiriamos valstybės narės jurisdikcijai;

| F. | kadangi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų reguliavimo nuostatos galioja arba yra rengiamos Airijoje, Austrijoje, Čekijoje, Danijoje, Italijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje (1), Prancūzijoje (2) ir Vokietijoje; kadangi Danijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose jau veikia sertifikuotos skraidymo mokyklos, o Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje jau dirba daugiau kaip 500 licencijuotų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų pilotų; |
| --- | --- |

F.

kadangi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų reguliavimo nuostatos galioja arba yra rengiamos Airijoje, Austrijoje, Čekijoje, Danijoje, Italijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje (1), Prancūzijoje (2) ir Vokietijoje; kadangi Danijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose jau veikia sertifikuotos skraidymo mokyklos, o Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje jau dirba daugiau kaip 500 licencijuotų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų pilotų;

| G. | kadangi visos Europoje taikomos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisyklės pritaikytos skrydžių saugos rizikai vertinti; kadangi tokios nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisyklės yra orientuotos į naudotoją ir pagal jas netaikomas į orlaivį orientuotas požiūris, kuriuo vadovaujamasi pilotuojamų orlaivių srityje; kadangi rizika priklauso ne tik nuo aparato rūšies ir jo savybių (svorio, greičio ir kt.), bet ir nuo papildomų veiksnių, pavyzdžiui, nuo teritorijos, virš kurios skrendama, aukščio, naudotojo kompetencijos, konkrečios skrydžio rūšies ir naudotojo gebėjimų veikti susiklosčius nenumatytoms aplinkybėms; |
| --- | --- |

G.

kadangi visos Europoje taikomos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisyklės pritaikytos skrydžių saugos rizikai vertinti; kadangi tokios nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisyklės yra orientuotos į naudotoją ir pagal jas netaikomas į orlaivį orientuotas požiūris, kuriuo vadovaujamasi pilotuojamų orlaivių srityje; kadangi rizika priklauso ne tik nuo aparato rūšies ir jo savybių (svorio, greičio ir kt.), bet ir nuo papildomų veiksnių, pavyzdžiui, nuo teritorijos, virš kurios skrendama, aukščio, naudotojo kompetencijos, konkrečios skrydžio rūšies ir naudotojo gebėjimų veikti susiklosčius nenumatytoms aplinkybėms;

| H. | kadangi šiame pramonės sektoriuje (nuo gamintojų iki galutinių naudotojų) tiek didelėms įmonėms, tiek iš tūkstančių MVĮ sudarytai tiekimo grandinei, taip pat naujoviškoms pradedančiosioms įmonėms suteikiama daug ekonomikos augimo galimybių; kadangi būtina išlaikyti pasaulinio lygio gamybos ir veiklos standartus, kartu skatinant Europos lyderystę šioje srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi šiame pramonės sektoriuje (nuo gamintojų iki galutinių naudotojų) tiek didelėms įmonėms, tiek iš tūkstančių MVĮ sudarytai tiekimo grandinei, taip pat naujoviškoms pradedančiosioms įmonėms suteikiama daug ekonomikos augimo galimybių; kadangi būtina išlaikyti pasaulinio lygio gamybos ir veiklos standartus, kartu skatinant Europos lyderystę šioje srityje;

| I. | kadangi, pripažįstant sparčią šios rinkos plėtrą, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos pagrįstai įtraukiamos į esamas aviacijos programas, pavyzdžiui, į Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programą (angl. SESAR) ir programą „Horizontas 2020“; kadangi pramonės įmonės jau investavo daug finansinių išteklių ir investuotų dar daugiau, jeigu MVĮ, kurios sudaro didžiąją dalį sektoriaus įmonių, būtų sudarytos geresnės sąlygos gauti finansavimą; papildomas tolesnių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros finansavimas bus labai svarbus siekiant remti šią naują pramonę, taip pat saugų ir patikimą nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos integravimą į oro erdvę; |
| --- | --- |

I.

kadangi, pripažįstant sparčią šios rinkos plėtrą, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos pagrįstai įtraukiamos į esamas aviacijos programas, pavyzdžiui, į Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programą (angl. SESAR) ir programą „Horizontas 2020“; kadangi pramonės įmonės jau investavo daug finansinių išteklių ir investuotų dar daugiau, jeigu MVĮ, kurios sudaro didžiąją dalį sektoriaus įmonių, būtų sudarytos geresnės sąlygos gauti finansavimą; papildomas tolesnių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros finansavimas bus labai svarbus siekiant remti šią naują pramonę, taip pat saugų ir patikimą nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos integravimą į oro erdvę;

| J. | kadangi net ir šiuo ankstyvu etapu ir valstybės narės, ir pramonė, ir Komisija pripažino šios rinkos teikiamas galimybes ir primygtinai pabrėžia, kad, norint konkuruoti visame pasaulyje, taikant bet kokią politikos sistemą turi būti sudaromos sąlygos šio sektoriaus augimui Europoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi net ir šiuo ankstyvu etapu ir valstybės narės, ir pramonė, ir Komisija pripažino šios rinkos teikiamas galimybes ir primygtinai pabrėžia, kad, norint konkuruoti visame pasaulyje, taikant bet kokią politikos sistemą turi būti sudaromos sąlygos šio sektoriaus augimui Europoje;

| K. | kadangi ši besiformuojanti rinka suteikia daug galimybių tiek investuoti ir diegti naujoves, tiek kurti naujas darbo vietas visoje tiekimo grandinėje visuomenės labui, kartu pripažįstant, kad privalu apsaugoti viešąjį interesą, įskaitant visų pirma klausimus, susijusius su privatumu, duomenų apsauga, atskaitomybe ir civiline atsakomybe; |
| --- | --- |

K.

kadangi ši besiformuojanti rinka suteikia daug galimybių tiek investuoti ir diegti naujoves, tiek kurti naujas darbo vietas visoje tiekimo grandinėje visuomenės labui, kartu pripažįstant, kad privalu apsaugoti viešąjį interesą, įskaitant visų pirma klausimus, susijusius su privatumu, duomenų apsauga, atskaitomybe ir civiline atsakomybe;

| L. | kadangi, nepaisant ekonomines nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų teikiamų galimybes, šių sistemų plėtra turi būti vienas svarbiausių ateities uždavinių aviacijos pramonės saugos ir asmenų ir bendrovių saugumo ir saugos klausimais; |
| --- | --- |

L.

kadangi, nepaisant ekonomines nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų teikiamų galimybes, šių sistemų plėtra turi būti vienas svarbiausių ateities uždavinių aviacijos pramonės saugos ir asmenų ir bendrovių saugumo ir saugos klausimais;

| M. | kadangi Europos Sąjungai derėtų kuo greičiau parengti teisės aktų rinkinį, kuriuo būtų reglamentuojamas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimas tiktai civiliniais tikslais; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Sąjungai derėtų kuo greičiau parengti teisės aktų rinkinį, kuriuo būtų reglamentuojamas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimas tiktai civiliniais tikslais;

| N. | kadangi Europos Sąjungos teisės aktai turi tiek suteikti sektoriui galimybę toliau diegti naujoves ir vystytis geriausiomis sąlygomis, tiek užtikrinti piliečiams veiksmingą turto, asmens neliečiamybės, asmens duomenų ir privataus gyvenimo apsaugą; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Sąjungos teisės aktai turi tiek suteikti sektoriui galimybę toliau diegti naujoves ir vystytis geriausiomis sąlygomis, tiek užtikrinti piliečiams veiksmingą turto, asmens neliečiamybės, asmens duomenų ir privataus gyvenimo apsaugą;

Tarptautinis aspektas

| 1. | pažymi, kad Jungtines Amerikos Valstijas daugelis laiko pirmaujančia nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, tegu ir naudojamų karinėms operacijoms, rinka; vis dėlto pabrėžia, kad Europa yra civilinio sektoriaus lyderė – Europoje yra 2 500 naudotojų (400 – Jungtinėje Karalystėje, 300 – Vokietijoje, 1 500 – Prancūzijoje, 250 – Švedijoje ir kt.), o likusiame pasaulyje – 2 342 naudotojai, ir ji turėtų imtis visų priemonių, kad sustiprintų savo stiprias konkurencines pozicijas; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad Jungtines Amerikos Valstijas daugelis laiko pirmaujančia nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, tegu ir naudojamų karinėms operacijoms, rinka; vis dėlto pabrėžia, kad Europa yra civilinio sektoriaus lyderė – Europoje yra 2 500 naudotojų (400 – Jungtinėje Karalystėje, 300 – Vokietijoje, 1 500 – Prancūzijoje, 250 – Švedijoje ir kt.), o likusiame pasaulyje – 2 342 naudotojai, ir ji turėtų imtis visų priemonių, kad sustiprintų savo stiprias konkurencines pozicijas;

| 2. | pažymi, kad Japonijoje yra daug nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojų ir kad ji sukaupė dvidešimties metų patirtį, daugiausia tiksliojo ūkininkavimo taikant šias sistemas, pavyzdžiui, pasėlių purškimo, srityje; primena, kad Japonija buvo pirmoji šalis, praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio viduryje leidusi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų technologiją naudoti ūkininkavimo veiklai vykdyti, ir kad per kelerius metus naudotojų skaičius keleriopai išaugo; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Japonijoje yra daug nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojų ir kad ji sukaupė dvidešimties metų patirtį, daugiausia tiksliojo ūkininkavimo taikant šias sistemas, pavyzdžiui, pasėlių purškimo, srityje; primena, kad Japonija buvo pirmoji šalis, praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio viduryje leidusi nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų technologiją naudoti ūkininkavimo veiklai vykdyti, ir kad per kelerius metus naudotojų skaičius keleriopai išaugo;

| 3. | pažymi, kad Izraelis turi labai aktyvią gamybos pramonę, tačiau ji tiesiogiai orientuota į karines nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas; pabrėžia, kad dėl integruotų civilinių ir karinių oro navigacijos paslaugų dabar nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas galima paprasčiau integruoti į Izraelio oro erdvę; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad Izraelis turi labai aktyvią gamybos pramonę, tačiau ji tiesiogiai orientuota į karines nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas; pabrėžia, kad dėl integruotų civilinių ir karinių oro navigacijos paslaugų dabar nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas galima paprasčiau integruoti į Izraelio oro erdvę;

| 4. | pažymi, kad Australija, Kinija (kur gaminama daug labai mažų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų) ir Pietų Afrika yra vienos iš penkiasdešimties kitų šiuo metu šias sistemas kuriančių šalių; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Australija, Kinija (kur gaminama daug labai mažų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų) ir Pietų Afrika yra vienos iš penkiasdešimties kitų šiuo metu šias sistemas kuriančių šalių;

| 5. | pabrėžia, kad privalu pripažinti pasaulinį nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų aspektą, ir ragina Komisiją visapusiškai į tai atsižvelgti; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad privalu pripažinti pasaulinį nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų aspektą, ir ragina Komisiją visapusiškai į tai atsižvelgti;

Dabartinė padėtis ES valstybėse narėse

| 6. | pabrėžia, kad visos valstybės narės vykdo tam tikrą su nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis susijusią veiklą: jas gamina ir (arba) jomis naudojasi; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad visos valstybės narės vykdo tam tikrą su nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemomis susijusią veiklą: jas gamina ir (arba) jomis naudojasi;

| 7. | pabrėžia, kad, jei nepadaryta išimtis, skrydžiai vykdomi teisėtai tik jeigu taikomi nacionalinės teisės aktai; primena, kad ši nuostata grindžiama Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (angl. ICAO) taisykle, kad visiems bepiločių orlaivių vykdomiems skrydžiams turi būti išduodami atskiri leidimai (3); |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad, jei nepadaryta išimtis, skrydžiai vykdomi teisėtai tik jeigu taikomi nacionalinės teisės aktai; primena, kad ši nuostata grindžiama Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (angl. ICAO) taisykle, kad visiems bepiločių orlaivių vykdomiems skrydžiams turi būti išduodami atskiri leidimai (3);

| 8. | pažymi, kad darnaus reglamentavimo Sąjungos mastu trūkumas gali sutrukdyti vystytis Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių rinkai, nes nacionalinio lygmens leidimai paprastai nėra pripažįstami kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad darnaus reglamentavimo Sąjungos mastu trūkumas gali sutrukdyti vystytis Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių rinkai, nes nacionalinio lygmens leidimai paprastai nėra pripažįstami kitose valstybėse narėse;

Pagrindiniai klausimai

| 9. | mano, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sektoriui labai reikia, kad būtų nustatytos Europos ir visuotinės taisyklės tarpvalstybinei nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų plėtrai užtikrinti; mano, kad reikia aiškios Europos teisinės sistemos siekiant užtikrinti, kad būtų investuojama į konkurencingą Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sektorių ir skatinama jo plėtra; pabrėžia, kad, jei tuojau pat nebus imamasi veiksmų, kils pavojus, jog nebus visapusiškai išnaudojamos ekonominės nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų teikiamos galimybės ir nebus pasinaudota teigiamu jų poveikiu; |
| --- | --- |

9.

mano, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sektoriui labai reikia, kad būtų nustatytos Europos ir visuotinės taisyklės tarpvalstybinei nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų plėtrai užtikrinti; mano, kad reikia aiškios Europos teisinės sistemos siekiant užtikrinti, kad būtų investuojama į konkurencingą Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sektorių ir skatinama jo plėtra; pabrėžia, kad, jei tuojau pat nebus imamasi veiksmų, kils pavojus, jog nebus visapusiškai išnaudojamos ekonominės nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų teikiamos galimybės ir nebus pasinaudota teigiamu jų poveikiu;

| 10. | pabrėžia ekonominę šio sektoriaus svarbą ir pabrėžia, kad svarbu laikytis tinkamos politikos, pagal kurią būtų saugomas privatumas ir užtikrinama duomenų apsauga, sauga ir saugumas ir kuri būtų proporcinga savo tikslui kartu neužkraunant neproporcingos naštos MVĮ; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia ekonominę šio sektoriaus svarbą ir pabrėžia, kad svarbu laikytis tinkamos politikos, pagal kurią būtų saugomas privatumas ir užtikrinama duomenų apsauga, sauga ir saugumas ir kuri būtų proporcinga savo tikslui kartu neužkraunant neproporcingos naštos MVĮ;

| 11. | mano, kad aiškios, veiksmingos, tikrumą užtikrinančios ir greitai įdiegiamos ES lygmens taisyklės galėtų išjudinti diskusijas dėl visuotinių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo taisyklių; |
| --- | --- |

11.

mano, kad aiškios, veiksmingos, tikrumą užtikrinančios ir greitai įdiegiamos ES lygmens taisyklės galėtų išjudinti diskusijas dėl visuotinių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo taisyklių;

| 12. | laikosi nuomonės, kad šiuose būsimuose teisės aktuose turės būti aiškiai atskirtas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimas profesinėms reikmėms ir laisvalaikio tikslais; |
| --- | --- |

12.

laikosi nuomonės, kad šiuose būsimuose teisės aktuose turės būti aiškiai atskirtas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimas profesinėms reikmėms ir laisvalaikio tikslais;

| 13. | pabrėžia, kad sauga ir saugumas yra svarbiausi bet kokių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo ir jų taisyklių aspektai ir kad jie turi būti proporcingi rizikai; mano, kad būsimosiose ES taisyklėse turi būti atsižvelgiama į specifinę riziką, susijusią su nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių skrydžiais, bet jos neturi atgrasinti nuo tokių skrydžių; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad sauga ir saugumas yra svarbiausi bet kokių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo ir jų taisyklių aspektai ir kad jie turi būti proporcingi rizikai; mano, kad būsimosiose ES taisyklėse turi būti atsižvelgiama į specifinę riziką, susijusią su nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių skrydžiais, bet jos neturi atgrasinti nuo tokių skrydžių;

| 14. | pabrėžia, kad, duomenų apsaugos ir privatumo klausimai yra labai svarbūs skatinant plačiosios visuomenės paramą civilinių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimui, todėl jie labai svarbūs siekiant sudaryti palankesnes sąlygas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sektoriaus augimui ir saugiam nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų integravimui į civilinės aviacijos sritį, griežtai laikantis Direktyvos 95/46/EB dėl duomenų apsaugos ir užtikrinant teisę į privataus gyvenimo apsaugą, įtvirtintą ES pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje bei teisę į asmens duomenų apsaugą, įtvirtintą ES pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16 straipsnyje; ragina Komisiją užtikrinti, kad, laikantis reikalingumo ir proporcingumo principų, į bet kokią kuriamą ES politiką dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų būtų įtrauktos privatumo ir duomenų apsaugos garantijos; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją skatinti rengti projektuojant numatytos privatumo apsaugos ir standartizuotosios privatumo apsaugos standartus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad, duomenų apsaugos ir privatumo klausimai yra labai svarbūs skatinant plačiosios visuomenės paramą civilinių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimui, todėl jie labai svarbūs siekiant sudaryti palankesnes sąlygas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sektoriaus augimui ir saugiam nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų integravimui į civilinės aviacijos sritį, griežtai laikantis Direktyvos 95/46/EB dėl duomenų apsaugos ir užtikrinant teisę į privataus gyvenimo apsaugą, įtvirtintą ES pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje bei teisę į asmens duomenų apsaugą, įtvirtintą ES pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16 straipsnyje; ragina Komisiją užtikrinti, kad, laikantis reikalingumo ir proporcingumo principų, į bet kokią kuriamą ES politiką dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų būtų įtrauktos privatumo ir duomenų apsaugos garantijos; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją skatinti rengti projektuojant numatytos privatumo apsaugos ir standartizuotosios privatumo apsaugos standartus;

| 15. | pritaria ir visapusiškai palaiko penkis Rygos deklaracijoje išdėstytus pagrindinius būsimos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų plėtros principus:






  — | nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos turi būti laikomos naujų rūšių orlaiviais, ir, remiantis kiekvieno skrydžio rizika, jiems turi būti taikomos proporcingos taisyklės; |
| --- | --- | --- |

15.

pritaria ir visapusiškai palaiko penkis Rygos deklaracijoje išdėstytus pagrindinius būsimos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų plėtros principus:

—

nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos turi būti laikomos naujų rūšių orlaiviais, ir, remiantis kiekvieno skrydžio rizika, jiems turi būti taikomos proporcingos taisyklės;

| — | siekiant sudaryti sąlygas pramonei investuoti, turi būti nustatytos saugaus nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugų teikimo ES taisyklės; |
| --- | --- |

—

siekiant sudaryti sąlygas pramonei investuoti, turi būti nustatytos saugaus nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugų teikimo ES taisyklės;

| — | kad būtų galima visapusiškai integruoti nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas į Europos oro erdvę, turi būti parengta atitinkama technologija ir standartai; |
| --- | --- |

—

kad būtų galima visapusiškai integruoti nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas į Europos oro erdvę, turi būti parengta atitinkama technologija ir standartai;

| — | visuomenės pritarimas yra svarbiausia nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugų plėtros sąlyga; |
| --- | --- |

—

visuomenės pritarimas yra svarbiausia nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų paslaugų plėtros sąlyga;

| — | už nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos naudojimą atsakingas jos naudotojas; |
| --- | --- |

—

už nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos naudojimą atsakingas jos naudotojas;

| 16. | pabrėžia, kad trumpuoju laikotarpiu oro eismo valdymo požiūriu jau įdiegtos skrydžių procedūros, pagal kurias nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų orlaiviams leidžiama skraidyti už konkrečių ir apribojimų zonų ribų; primena, kad, didinant paprastai pilotuojamiems orlaiviams taikomus standartinius atstumo kriterijus, daug civilinės ir karinės paskirties nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų orlaivių skraidinama naudojantis specialiais koridoriais; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad trumpuoju laikotarpiu oro eismo valdymo požiūriu jau įdiegtos skrydžių procedūros, pagal kurias nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų orlaiviams leidžiama skraidyti už konkrečių ir apribojimų zonų ribų; primena, kad, didinant paprastai pilotuojamiems orlaiviams taikomus standartinius atstumo kriterijus, daug civilinės ir karinės paskirties nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų orlaivių skraidinama naudojantis specialiais koridoriais;

| 17. | pabrėžia, kad skrydžiai už vizualaus ryšio su orlaiviu ribų yra svarbūs sektoriaus plėtrai; mano, kad ES taisyklės turi skatinti tokią veikseną; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad skrydžiai už vizualaus ryšio su orlaiviu ribų yra svarbūs sektoriaus plėtrai; mano, kad ES taisyklės turi skatinti tokią veikseną;

| 18. | pripažįsta, kad dėl nedidelio nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų ir pilotuojamų orlaivių santykio nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos daro nedidelį poveikį pilotuojamo oro transporto srautui; vis dėlto pažymi, kad dėl palankiai priimamo nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo sporto ir pramogų tikslais gali padidėti oro eismo valdymui daromas spaudimas ir kai kuriais atvejais tai gali kelti pavojų oro eismo saugumui, ir ragina atitinkamas valdžios institucijas, taip pat nustatant būsimas ES taisykles atsižvelgti į šias aplinkybes, siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų nuolat taikomi veiksmingi oro eismo valdymo standartai; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad dėl nedidelio nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų ir pilotuojamų orlaivių santykio nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos daro nedidelį poveikį pilotuojamo oro transporto srautui; vis dėlto pažymi, kad dėl palankiai priimamo nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo sporto ir pramogų tikslais gali padidėti oro eismo valdymui daromas spaudimas ir kai kuriais atvejais tai gali kelti pavojų oro eismo saugumui, ir ragina atitinkamas valdžios institucijas, taip pat nustatant būsimas ES taisykles atsižvelgti į šias aplinkybes, siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų nuolat taikomi veiksmingi oro eismo valdymo standartai;

| 19. | pabrėžia, kad ilguoju laikotarpiu įgyvendinant techninius ir reguliavimo sprendimus verčiau turėtų būti sudaromos sąlygos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms naudotis oro erdve kartu bet kuriais kitais oro erdvės naudotojais pastariesiems nenustatant naujų įrangos reikalavimų; pažymi, kad yra daug nedidelių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų orlaivių, kurie kartu su pilotuojamais orlaiviais skraido žemiau 500 pėdų; pabrėžia, kad, nors šiame aukštyje oro navigacijos paslaugų teikėjai neteikia skrydžių valdymo paslaugų, jiems tenka atsakomybė teikti pakankamą informaciją abiejų rūšių orlaiviams, kad jie galėtų skraidyti toje pačioje oro erdvėje; pažymi, kad Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė) padeda valstybėms narėms susidaryti bendrą supratimą apie šios srities klausimus ir kuo labiau suderinti teisės aktus; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad ilguoju laikotarpiu įgyvendinant techninius ir reguliavimo sprendimus verčiau turėtų būti sudaromos sąlygos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms naudotis oro erdve kartu bet kuriais kitais oro erdvės naudotojais pastariesiems nenustatant naujų įrangos reikalavimų; pažymi, kad yra daug nedidelių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų orlaivių, kurie kartu su pilotuojamais orlaiviais skraido žemiau 500 pėdų; pabrėžia, kad, nors šiame aukštyje oro navigacijos paslaugų teikėjai neteikia skrydžių valdymo paslaugų, jiems tenka atsakomybė teikti pakankamą informaciją abiejų rūšių orlaiviams, kad jie galėtų skraidyti toje pačioje oro erdvėje; pažymi, kad Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė) padeda valstybėms narėms susidaryti bendrą supratimą apie šios srities klausimus ir kuo labiau suderinti teisės aktus;

| 20. | mano, kad reikia iš esmės spręsti nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų identifikavimo klausimą, nepaisant jų dydžio; pabrėžia, kad reikia rasti sprendimų atsižvelgiant į tai, ar orlaiviai naudojami laisvalaikio, ar profesiniais tikslais; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikia iš esmės spręsti nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų identifikavimo klausimą, nepaisant jų dydžio; pabrėžia, kad reikia rasti sprendimų atsižvelgiant į tai, ar orlaiviai naudojami laisvalaikio, ar profesiniais tikslais;

Sprendimai ateičiai

| 21. | mano, kad, remiantis rizikos vertinimu, turi būti parengta aiški, suderinta ir proporcinga Europos ir visuotinė reguliavimo sistema, pagal kurią verslo subjektams nebūtų taikomos neproporcingos reguliavimo nuostatos, atgrasančios nuo investicijų ir inovacijų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų pramonėje, ir kuria tuo pačiu metu būtų apsaugoti piliečiai ir kuriamos tvarios ir inovatyvios darbo vietos; mano, kad išsamus rizikos vertinimas turėtų būti pagrįstas EASA apibrėžta operacijų sąvoka, be to, juo turėtų būti atsižvelgiama į nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų vidines charakteristikas (svorį, operacijų aprėptį, greitį) ir jų naudojimo paskirtį (pramogų ar profesiniais tikslais); ši sistema turėtų atitikti šių technologijų ilgalaikę perspektyvą ir galimą jų raidą bei pokyčius ateityje; |
| --- | --- |

21.

mano, kad, remiantis rizikos vertinimu, turi būti parengta aiški, suderinta ir proporcinga Europos ir visuotinė reguliavimo sistema, pagal kurią verslo subjektams nebūtų taikomos neproporcingos reguliavimo nuostatos, atgrasančios nuo investicijų ir inovacijų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų pramonėje, ir kuria tuo pačiu metu būtų apsaugoti piliečiai ir kuriamos tvarios ir inovatyvios darbo vietos; mano, kad išsamus rizikos vertinimas turėtų būti pagrįstas EASA apibrėžta operacijų sąvoka, be to, juo turėtų būti atsižvelgiama į nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų vidines charakteristikas (svorį, operacijų aprėptį, greitį) ir jų naudojimo paskirtį (pramogų ar profesiniais tikslais); ši sistema turėtų atitikti šių technologijų ilgalaikę perspektyvą ir galimą jų raidą bei pokyčius ateityje;

| 22. | pritaria Komisijos ketinimui panaikinti 150 kg ribą ir pakeisti ją nuoseklia ir išsamia ES reguliavimo sistema, pagal kurią kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos, kvalifikuotos įstaigos arba asociacijos galėtų vykdyti tikrinimo ir priežiūros veiklą; mano, kad taisyklių proporcingumą turėtų papildyti reikiamas procesų ir procedūrų lankstumas; |
| --- | --- |

22.

pritaria Komisijos ketinimui panaikinti 150 kg ribą ir pakeisti ją nuoseklia ir išsamia ES reguliavimo sistema, pagal kurią kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos, kvalifikuotos įstaigos arba asociacijos galėtų vykdyti tikrinimo ir priežiūros veiklą; mano, kad taisyklių proporcingumą turėtų papildyti reikiamas procesų ir procedūrų lankstumas;

| 23. | mano, kad į EASA kompetencijos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų srityje raidą turi būti atsižvelgta tvirtinant šios agentūros biudžetą, kad ji galėtų įvykdyti jai priskirtus uždavinius. |
| --- | --- |

23.

mano, kad į EASA kompetencijos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų srityje raidą turi būti atsižvelgta tvirtinant šios agentūros biudžetą, kad ji galėtų įvykdyti jai priskirtus uždavinius.

| 24. | ragina Komisiją užtikrinti, kad kuriant bet kokią ES politiką dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų būtų įtraukiamos privatumo ir duomenų apsaugos garantijos ir kaip mažiausias reikalavimas būtų nustatyti privalomi poveikio vertinimai ir projektuojant numatyta ir standartizuota privatumo apsauga; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją užtikrinti, kad kuriant bet kokią ES politiką dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų būtų įtraukiamos privatumo ir duomenų apsaugos garantijos ir kaip mažiausias reikalavimas būtų nustatyti privalomi poveikio vertinimai ir projektuojant numatyta ir standartizuota privatumo apsauga;

| 25. | susirūpinęs dėl galimo neteisėto ar nesaugaus nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo (pvz., jei nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistema iš civilinės priemonės būtų paverčiama kariniams ar kitiems tikslams naudojama priemone ar jei ji būtų naudojama siekiant slopinti navigacijos arba ryšio sistemas); ragina Komisiją remti reikalingų technologijų kūrimą siekiant užtikrinti saugą, saugumą ir privatumą naudojant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, įskaitant programos „Horizontas 2020“ lėšas, kad jos būtų pirmiausia būtų naudojamos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai sistemų, technologijų ir t. t., kurias kaip pritaikytas ar standartines galima naudoti siekiant padidinti privatumo apsaugą ir remti tokių technologijų kaip kliūčių aptikimo ir išvengimo, geografinio apribojimo, trukdžių slopinimo ir kovos su užgrobimais technologijos, taip pat technologijų, kurias kaip pritaikytas ar standartines galima naudoti siekiant padidinti privatumo apsaugą, kūrimą sudarant sąlygas saugiai naudoti civilines nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas; |
| --- | --- |

25.

susirūpinęs dėl galimo neteisėto ar nesaugaus nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo (pvz., jei nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistema iš civilinės priemonės būtų paverčiama kariniams ar kitiems tikslams naudojama priemone ar jei ji būtų naudojama siekiant slopinti navigacijos arba ryšio sistemas); ragina Komisiją remti reikalingų technologijų kūrimą siekiant užtikrinti saugą, saugumą ir privatumą naudojant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, įskaitant programos „Horizontas 2020“ lėšas, kad jos būtų pirmiausia būtų naudojamos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai sistemų, technologijų ir t. t., kurias kaip pritaikytas ar standartines galima naudoti siekiant padidinti privatumo apsaugą ir remti tokių technologijų kaip kliūčių aptikimo ir išvengimo, geografinio apribojimo, trukdžių slopinimo ir kovos su užgrobimais technologijos, taip pat technologijų, kurias kaip pritaikytas ar standartines galima naudoti siekiant padidinti privatumo apsaugą, kūrimą sudarant sąlygas saugiai naudoti civilines nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas;

| 26. | skatina kurti novatoriškas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų technologijas, kuriomis būtų suteikiama daug galimybių kurti darbo vietas, visų pirma žaliąsias darbo vietas, nes jas gali užimti įvairių profesijų atstovai; skatina plėtoti ir nagrinėti dideles MVĮ galimybes teikti specializuotų dalių ir medžiagų gamybos paslaugas; pabrėžia, kad reikia kurti ir skatinti kvalifikacijų kėlimo ir mokymo centrus; |
| --- | --- |

26.

skatina kurti novatoriškas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų technologijas, kuriomis būtų suteikiama daug galimybių kurti darbo vietas, visų pirma žaliąsias darbo vietas, nes jas gali užimti įvairių profesijų atstovai; skatina plėtoti ir nagrinėti dideles MVĮ galimybes teikti specializuotų dalių ir medžiagų gamybos paslaugas; pabrėžia, kad reikia kurti ir skatinti kvalifikacijų kėlimo ir mokymo centrus;

| 27. | mano, kad ES ir nacionaliniu lygmenimis taikomose taisyklėse turėtų būti aiškiai nurodytos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms taikomos nuostatos, susijusios su vidaus rinka, tarptautine prekyba (nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų gamyba, pardavimas, pirkimas, prekyba ir naudojimas) ir pagrindinėmis privatumo ir duomenų apsaugos teisėmis; taip pat mano, kad šios taisyklės turėtų padėti užtikrinti, kad teisės aktai dėl privatumo, duomenų apsaugos ir bet kurie teisės aktai, susiję su įvairia rizika ir atsakomybe, kylančia dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo, pvz., baudžiamosios, intelektinės nuosavybės, aviacijos ir aplinkos apsaugos teisės aktai, būtų tinkamai vykdomi; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog bet kuris asmuo, naudojantis nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, turėtų būti informuotas apie taisykles, kurios taikomos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimui, šios taisyklės turėtų būti nurodytos pirkėjams skirtoje naudojimo instrukcijoje; |
| --- | --- |

27.

mano, kad ES ir nacionaliniu lygmenimis taikomose taisyklėse turėtų būti aiškiai nurodytos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms taikomos nuostatos, susijusios su vidaus rinka, tarptautine prekyba (nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų gamyba, pardavimas, pirkimas, prekyba ir naudojimas) ir pagrindinėmis privatumo ir duomenų apsaugos teisėmis; taip pat mano, kad šios taisyklės turėtų padėti užtikrinti, kad teisės aktai dėl privatumo, duomenų apsaugos ir bet kurie teisės aktai, susiję su įvairia rizika ir atsakomybe, kylančia dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimo, pvz., baudžiamosios, intelektinės nuosavybės, aviacijos ir aplinkos apsaugos teisės aktai, būtų tinkamai vykdomi; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog bet kuris asmuo, naudojantis nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, turėtų būti informuotas apie taisykles, kurios taikomos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimui, šios taisyklės turėtų būti nurodytos pirkėjams skirtoje naudojimo instrukcijoje;

| 28. | mano, kad pramonės atstovai, reguliavimo institucijos ir komercinės veiklos vykdytojai turi bendradarbiauti, kad užtikrintų investuotojams teisinį tikrumą ir išvengtų „vištos ir kiaušinio“ problemos, kai pramonė nenori investuoti į reikiamų technologijų plėtrą, nes nėra aiškiai apibrėžta, kaip ji bus reguliuojama, o reguliavimo institucijos nenori rengti standartų, kol pramonė pateiks technologijas, kurias būtų galima patvirtinti; primygtinai reikalauja įtraukti MVĮ į standartizavimo procesą; |
| --- | --- |

28.

mano, kad pramonės atstovai, reguliavimo institucijos ir komercinės veiklos vykdytojai turi bendradarbiauti, kad užtikrintų investuotojams teisinį tikrumą ir išvengtų „vištos ir kiaušinio“ problemos, kai pramonė nenori investuoti į reikiamų technologijų plėtrą, nes nėra aiškiai apibrėžta, kaip ji bus reguliuojama, o reguliavimo institucijos nenori rengti standartų, kol pramonė pateiks technologijas, kurias būtų galima patvirtinti; primygtinai reikalauja įtraukti MVĮ į standartizavimo procesą;

| 29. | mano, kad rizika pagrįstas metodas pagal Rygos deklaraciją ir EASA parengta operacijų koncepcija yra tvirtas pagrindas siekiant užtikrinti saugų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimą ir kad Europos reguliavimo reikalavimai turės būti nustatomi arba kiekvienu atveju atskirai, arba taikant rūšimi ir (arba) klase grindžiamą metodą, atsižvelgiant į tai, kuris būdas yra tinkamesnis, ir padės užtikrinti aukštą saugos ir sąveikumo lygį; mano, kad, siekiant užtikrinti sėkmingą nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų gamintojų ir naudotojų veiklą, labai svarbu, kad atitinkamos reguliavimo institucijos patvirtintų Europos civilinės aviacijos įrangos organizacijos (angl. EUROCAE) standartizacijos reikalavimus; |
| --- | --- |

29.

mano, kad rizika pagrįstas metodas pagal Rygos deklaraciją ir EASA parengta operacijų koncepcija yra tvirtas pagrindas siekiant užtikrinti saugų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimą ir kad Europos reguliavimo reikalavimai turės būti nustatomi arba kiekvienu atveju atskirai, arba taikant rūšimi ir (arba) klase grindžiamą metodą, atsižvelgiant į tai, kuris būdas yra tinkamesnis, ir padės užtikrinti aukštą saugos ir sąveikumo lygį; mano, kad, siekiant užtikrinti sėkmingą nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų gamintojų ir naudotojų veiklą, labai svarbu, kad atitinkamos reguliavimo institucijos patvirtintų Europos civilinės aviacijos įrangos organizacijos (angl. EUROCAE) standartizacijos reikalavimus;

| 30. | mano, kad būsimose Europos ir visuotinėse nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisyklėse turėtų būti sprendžiami su šiais aspektais susiję klausimai:






  — | tinkamumas skraidyti; |
| --- | --- | --- |

30.

mano, kad būsimose Europos ir visuotinėse nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisyklėse turėtų būti sprendžiami su šiais aspektais susiję klausimai:

—

tinkamumas skraidyti;

| — | sertifikavimo specifikacijos; |
| --- | --- |

—

sertifikavimo specifikacijos;

| — | naudojimas komerciniais ir pramoginiais tikslais; |
| --- | --- |

—

naudojimas komerciniais ir pramoginiais tikslais;

| — | nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos, savininko ir (arba) naudotojo identifikavimas; |
| --- | --- |

—

nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos, savininko ir (arba) naudotojo identifikavimas;

| — | pilotų mokymo organizacijų patvirtinimas; |
| --- | --- |

—

pilotų mokymo organizacijų patvirtinimas;

| — | pilotų mokymas ir licencijavimas; |
| --- | --- |

—

pilotų mokymas ir licencijavimas;

| — | skrydžiai; |
| --- | --- |

—

skrydžiai;

| — | atsakomybė ir draudimas; |
| --- | --- |

—

atsakomybė ir draudimas;

| — | duomenų apsauga ir privatumas; |
| --- | --- |

—

duomenų apsauga ir privatumas;

| — | teritorijų stebėjimas; |
| --- | --- |

—

teritorijų stebėjimas;

| — | neskraidymo (išskirtinės) zonos; |
| --- | --- |

—

neskraidymo (išskirtinės) zonos;

| 31. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad apmokant profesionalius nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojus ir savininkus į mokymus turi būti įtraukti specialūs mokymai apie duomenų apsaugą ir privatumą ir kad profesionaliems nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojams būtų taikomas abipusio pripažinimo valstybėse narėse reikalavimas siekiant pašalinti bet kokius rinkos apribojimus; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad apmokant profesionalius nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojus ir savininkus į mokymus turi būti įtraukti specialūs mokymai apie duomenų apsaugą ir privatumą ir kad profesionaliems nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojams būtų taikomas abipusio pripažinimo valstybėse narėse reikalavimas siekiant pašalinti bet kokius rinkos apribojimus;

| 32. | pabrėžia, kad, siekiant aptikti ta pačia oro erdve besinaudojančius orlaivius, skrydžių už vizualaus ryšio su orlaiviu ribų atvejais nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemose turi būti įdiegta kliūčių nustatymo ir išvengimo technologija, taip užtikrinant, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos nekeltų pavojaus pilotuojamų orlaivių saugai, taip pat kad būtų atsižvelgiama į tankiai apgyvendintas teritorijas, neskraidymo zonas, pavyzdžiui, į oro uostus, elektrines, branduolines elektrines, chemijos pramonės gamyklas ir kitus ypatingos svarbos infrastruktūros objektus; todėl primygtinai ragina Komisiją užtikrinti būtiną moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtą biudžetą pasitelkiant bendrą įmonę SESAR; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad, siekiant aptikti ta pačia oro erdve besinaudojančius orlaivius, skrydžių už vizualaus ryšio su orlaiviu ribų atvejais nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemose turi būti įdiegta kliūčių nustatymo ir išvengimo technologija, taip užtikrinant, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos nekeltų pavojaus pilotuojamų orlaivių saugai, taip pat kad būtų atsižvelgiama į tankiai apgyvendintas teritorijas, neskraidymo zonas, pavyzdžiui, į oro uostus, elektrines, branduolines elektrines, chemijos pramonės gamyklas ir kitus ypatingos svarbos infrastruktūros objektus; todėl primygtinai ragina Komisiją užtikrinti būtiną moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirtą biudžetą pasitelkiant bendrą įmonę SESAR;

| 33. | ragina Europos Komisiją, agentūras ir susijusias bendras įmones tobulinti savo mokslinių tyrimų ir plėtros programas; mano, kad turint omenyje tikėtiną šio sektoriaus ekonominį poveikį, ES turėtų skatinti kurti europines technologijas, pvz., pasinaudojant programa „Horizontas 2020“; prašo, kad į tai būtų atsižvelgiama ir kuriant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių aptikimo bei užvaldymo technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programas; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją, agentūras ir susijusias bendras įmones tobulinti savo mokslinių tyrimų ir plėtros programas; mano, kad turint omenyje tikėtiną šio sektoriaus ekonominį poveikį, ES turėtų skatinti kurti europines technologijas, pvz., pasinaudojant programa „Horizontas 2020“; prašo, kad į tai būtų atsižvelgiama ir kuriant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių aptikimo bei užvaldymo technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programas;

| 34. | primena, kad Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos programa EGNOS, kuria siekiama sustiprinti GPS signalą, 2011 m. buvo patvirtinta tinkama naudoti civilinės aviacijos srityje ir kad Europos palydovinės navigacijos sistema (GALILEO) artimiausiais metais bus laipsniškai pradėta eksploatuoti; mano, kad šiuo atžvilgiu pažangi oro eismo valdymo sistema ir nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taikymas pagal Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos programas padės užtikrinti saugų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimą; |
| --- | --- |

34.

primena, kad Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos programa EGNOS, kuria siekiama sustiprinti GPS signalą, 2011 m. buvo patvirtinta tinkama naudoti civilinės aviacijos srityje ir kad Europos palydovinės navigacijos sistema (GALILEO) artimiausiais metais bus laipsniškai pradėta eksploatuoti; mano, kad šiuo atžvilgiu pažangi oro eismo valdymo sistema ir nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taikymas pagal Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos programas padės užtikrinti saugų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudojimą;

| 35. | pažymi, kad, siekiant užtikrinti atsekamumą, atskaitomybę ir tinkamą civilinės atsakomybės taisyklių įgyvendinimą, taikant rizika pagrįstą metodą nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemose turėtų būti įrengtas tapatybės nustatymo lustas ir jos turėtų būti registruotos; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad, siekiant užtikrinti atsekamumą, atskaitomybę ir tinkamą civilinės atsakomybės taisyklių įgyvendinimą, taikant rizika pagrįstą metodą nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemose turėtų būti įrengtas tapatybės nustatymo lustas ir jos turėtų būti registruotos;

| 36. | remia EASA Bepiločių orlaivių operacijų koncepciją, pagal kurią skiriamos trijų skirtingų kategorijų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos ir nustatomos atitinkamos taisyklės; |
| --- | --- |

36.

remia EASA Bepiločių orlaivių operacijų koncepciją, pagal kurią skiriamos trijų skirtingų kategorijų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos ir nustatomos atitinkamos taisyklės;

| 37. | pažymi, kad labai svarbu užtikrinti teisės aktų dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų priverstinį vykdymą, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos būtų saugiai ir sėkmingai integruojamos į Europos oro erdvę; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad labai svarbu užtikrinti teisės aktų dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų priverstinį vykdymą, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos būtų saugiai ir sėkmingai integruojamos į Europos oro erdvę;

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų pakankamai priemonių, kuriomis būtų užtikrinamas teisės aktų dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų priverstinis vykdymas; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų pakankamai priemonių, kuriomis būtų užtikrinamas teisės aktų dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų priverstinis vykdymas;

| 39. | pabrėžia, kad Jungtinė nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucija (angl. JARUS) yra tarptautinis savanoriškos narystės organas, sudarytas iš dvidešimt dviejų ES valstybių narių ir ne ES šalių nacionalinių civilinės aviacijos institucijų ir reguliavimo agentūrų ir (arba) įstaigų; primena, kad Jungtinei nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucijai pirmininkauja Europos aviacijos saugos agentūros – institucijos, kuri nustatys būsimas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisykles, – atstovas; primena, kad Jungtinės nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucijos tikslas – parengti techninius, saugos ir veiklos reikalavimus didelių ir mažų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sertifikavimui ir saugiam integravimui į oro erdvę ir aerodromus; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad Jungtinė nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucija (angl. JARUS) yra tarptautinis savanoriškos narystės organas, sudarytas iš dvidešimt dviejų ES valstybių narių ir ne ES šalių nacionalinių civilinės aviacijos institucijų ir reguliavimo agentūrų ir (arba) įstaigų; primena, kad Jungtinei nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucijai pirmininkauja Europos aviacijos saugos agentūros – institucijos, kuri nustatys būsimas nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų taisykles, – atstovas; primena, kad Jungtinės nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucijos tikslas – parengti techninius, saugos ir veiklos reikalavimus didelių ir mažų nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų sertifikavimui ir saugiam integravimui į oro erdvę ir aerodromus;

| 40. | mano, kad Jungtinė nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucija galėtų užtikrinti, kad, taikant tarpusavio pripažinimo procesą, bet kokios būsimos ES taisyklės būtų koordinuojamos kitose šalyse galiojančiais tarptautiniais susitarimais; |
| --- | --- |

40.

mano, kad Jungtinė nepilotuojamų sistemų taisyklių nustatymo institucija galėtų užtikrinti, kad, taikant tarpusavio pripažinimo procesą, bet kokios būsimos ES taisyklės būtų koordinuojamos kitose šalyse galiojančiais tarptautiniais susitarimais;

| 41. | mano, kad valstybių narių duomenų apsaugos agentūros turėtų bendradarbiauti, siekdamos dalytis duomenimis ir geriausia praktika ir užtikrinti, kad būtų laikomasi galiojančių duomenų apsaugos gairių ir reguliavimo nuostatų, pvz., Direktyvos 95/46/EB; |
| --- | --- |

41.

mano, kad valstybių narių duomenų apsaugos agentūros turėtų bendradarbiauti, siekdamos dalytis duomenimis ir geriausia praktika ir užtikrinti, kad būtų laikomasi galiojančių duomenų apsaugos gairių ir reguliavimo nuostatų, pvz., Direktyvos 95/46/EB;

| 42. | pabrėžia, kad teisėsaugos ir žvalgybos tarnybos, naudodamos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, turi gerbti pagrindines teises į privatumą, duomenų apsaugą, judėjimo laisvę ir saviraiškos laisvę ir kad reikia išnagrinėti, kokia rizika gali kilti naudojant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, kai stebimi asmenys ir grupės bei viešosios erdvės, kaip, pvz., sienos; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad teisėsaugos ir žvalgybos tarnybos, naudodamos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, turi gerbti pagrindines teises į privatumą, duomenų apsaugą, judėjimo laisvę ir saviraiškos laisvę ir kad reikia išnagrinėti, kokia rizika gali kilti naudojant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, kai stebimi asmenys ir grupės bei viešosios erdvės, kaip, pvz., sienos;

| 43. | mano, kad valstybių narių duomenų apsaugos institucijos turėtų kartu taikyti esamas konkrečias duomenų apsaugos gaires komercinėms nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms, ir ragina valstybes nares atidžiai įgyvendinti duomenų apsaugos teisės aktus taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į visuomenės susirūpinimą dėl privatumo ir kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojams netektų prisiimti pernelyg didelės administracinės naštos; |
| --- | --- |

43.

mano, kad valstybių narių duomenų apsaugos institucijos turėtų kartu taikyti esamas konkrečias duomenų apsaugos gaires komercinėms nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms, ir ragina valstybes nares atidžiai įgyvendinti duomenų apsaugos teisės aktus taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į visuomenės susirūpinimą dėl privatumo ir kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų naudotojams netektų prisiimti pernelyg didelės administracinės naštos;

| 44. | itin rekomenduoja pradėti dabartines ES ir nacionalinių politikos formuotojų ir teisės aktų leidėjų, pramonės, MVĮ ir komercines operacijas vykdančių subjektų diskusijas ir viešas diskusijas, kuriose dalyvautų piliečiai ir kiti susiję suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, NVO (įskaitant pilietinių teisių gynimo organizacijas) ir teisėsaugos valdžios institucijos, siekiant atkreipti dėmesį į klausimus, susijusius su pagrindinių teisių apsauga ir atsakomybe bei problemomis, su kuriomis susiduria įvairūs subjektai saugodami šias teises ir užtikrindami piliečių, kurie naudoja nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, saugumą, ir juos spręsti; |
| --- | --- |

44.

itin rekomenduoja pradėti dabartines ES ir nacionalinių politikos formuotojų ir teisės aktų leidėjų, pramonės, MVĮ ir komercines operacijas vykdančių subjektų diskusijas ir viešas diskusijas, kuriose dalyvautų piliečiai ir kiti susiję suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, NVO (įskaitant pilietinių teisių gynimo organizacijas) ir teisėsaugos valdžios institucijos, siekiant atkreipti dėmesį į klausimus, susijusius su pagrindinių teisių apsauga ir atsakomybe bei problemomis, su kuriomis susiduria įvairūs subjektai saugodami šias teises ir užtikrindami piliečių, kurie naudoja nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, saugumą, ir juos spręsti;

| 45. | laikosi nuomonės, kad Parlamentas turi pateikti savo poziciją prieš Komisijai patvirtinant savo aviacijos srities teisės aktų rinkinį ir taip reaguoti į pramonės įmonių raginimą pateikti aiškias gaires; |
| --- | --- |

45.

laikosi nuomonės, kad Parlamentas turi pateikti savo poziciją prieš Komisijai patvirtinant savo aviacijos srities teisės aktų rinkinį ir taip reaguoti į pramonės įmonių raginimą pateikti aiškias gaires;

| 46. | pabrėžia, kad būtina sukurti aiškią teisinę sistemą, grindžiamą atitinkamais kriterijais, taikomais kamerų ir jutiklių naudojimui, ypač nuotoliniu būdu pilotuojamose orlaivių sistemose, nes tai veiksmingai užtikrins teisę į privatumą ir duomenų apsaugą bei piliečių saugumą, atsižvelgiant į tai, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų dalys gaminamos vis mažesnio dydžio, todėl prietaisai bus vis lengvesni ir sunkiau aptinkami; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad būtina sukurti aiškią teisinę sistemą, grindžiamą atitinkamais kriterijais, taikomais kamerų ir jutiklių naudojimui, ypač nuotoliniu būdu pilotuojamose orlaivių sistemose, nes tai veiksmingai užtikrins teisę į privatumą ir duomenų apsaugą bei piliečių saugumą, atsižvelgiant į tai, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų dalys gaminamos vis mažesnio dydžio, todėl prietaisai bus vis lengvesni ir sunkiau aptinkami;

| 47. | ragina Transporto ir turizmo (TRAN) ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų (LIBE) komitetus surengti bendrą klausymą, į kurį būtų pakviesti pramonės, nacionalinių privataus gyvenimo apsaugos tarnybų, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno tarnybos, Komisijos ir pagrindinių teisių srityje veikiančių NVO atstovai; |
| --- | --- |

47.

ragina Transporto ir turizmo (TRAN) ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų (LIBE) komitetus surengti bendrą klausymą, į kurį būtų pakviesti pramonės, nacionalinių privataus gyvenimo apsaugos tarnybų, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno tarnybos, Komisijos ir pagrindinių teisių srityje veikiančių NVO atstovai;

| 48. | ragina Komisiją apsvarstyti reguliarių ataskaitų teikimo mechanizmą, kuriuo būtų atsižvelgiama į technologijų plėtrą, politikos naujoves ir geriausią patirtį nacionaliniu lygmeniu ir sprendžiami klausimai, susiję su incidentais naudojant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, bei pateikti reguliavimo metodų valstybių narių lygmeniu apžvalgą ir vertinimą, kad būtų galima palyginti ir nustatyti geriausią patirtį. |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją apsvarstyti reguliarių ataskaitų teikimo mechanizmą, kuriuo būtų atsižvelgiama į technologijų plėtrą, politikos naujoves ir geriausią patirtį nacionaliniu lygmeniu ir sprendžiami klausimai, susiję su incidentais naudojant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, bei pateikti reguliavimo metodų valstybių narių lygmeniu apžvalgą ir vertinimą, kad būtų galima palyginti ir nustatyti geriausią patirtį.

o

o o

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

49.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(2)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(3)  http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Nauji turizmo skatinimo Europoje iššūkiai ir koncepcijos

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujų turizmo skatinimo Europoje iššūkių ir koncepcijų (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika) (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“ (COM(2014)0086),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl turistų apgyvendinimo paslaugų saugos (COM(2014)0464), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl turistų apgyvendinimo paslaugų saugos (COM(2014)0464),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“ (COM(2015)0215),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (2),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl žmonių su negalia galimybės patekti į kultūros infrastruktūrą ir užsiimti kultūrine veikla (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 6 d. Tarybos rezoliuciją dėl žmonių su negalia galimybės patekti į kultūros infrastruktūrą ir užsiimti kultūrine veikla (3),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 195 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 195 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0258/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0258/2015),

| A. | kadangi priemonės, kurių imtasi ES lygmeniu pagal SESV 195 straipsnį, turi papildyti valstybių narių veiksmus turizmo sektoriuje, išskyrus bet kokį įstatymų derinimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi priemonės, kurių imtasi ES lygmeniu pagal SESV 195 straipsnį, turi papildyti valstybių narių veiksmus turizmo sektoriuje, išskyrus bet kokį įstatymų derinimą;

| B. | kadangi turizmas yra pagrindinė potenciali Europos ekonomikos augimo sritis, kurioje, įskaičiuojant ir su turizmu susijusius sektorius, sukuriama daugiau kaip 10 proc. ES BVP; kadangi turizmas taip pat skatina sukurti daug darbo vietų, nes šiame sektoriuje tiesiogiai dirba 13 mln. darbuotojų, o tai sudaro ne mažiau kaip 12 proc. darbo vietų ES; |
| --- | --- |

B.

kadangi turizmas yra pagrindinė potenciali Europos ekonomikos augimo sritis, kurioje, įskaičiuojant ir su turizmu susijusius sektorius, sukuriama daugiau kaip 10 proc. ES BVP; kadangi turizmas taip pat skatina sukurti daug darbo vietų, nes šiame sektoriuje tiesiogiai dirba 13 mln. darbuotojų, o tai sudaro ne mažiau kaip 12 proc. darbo vietų ES;

| C. | kadangi Europa yra turistų lankomiausias žemynas ir jos rinkos dalis sudaro 52 proc.; kadangi statistiniai duomenys rodo, kad dauguma ES gyventojų kelionių į užsienį ir toliau sudaro kelionės į kitas ES šalis, ir kadangi iš prognozių matyti, kad į ES atvykstančių tarptautinių turistų iki 2025 m. kasmet padaugės po 140 milijonų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europa yra turistų lankomiausias žemynas ir jos rinkos dalis sudaro 52 proc.; kadangi statistiniai duomenys rodo, kad dauguma ES gyventojų kelionių į užsienį ir toliau sudaro kelionės į kitas ES šalis, ir kadangi iš prognozių matyti, kad į ES atvykstančių tarptautinių turistų iki 2025 m. kasmet padaugės po 140 milijonų;

| D. | kadangi turizmas yra labai svarbi socialinė ir ekonominė veikla ES, turinti plataus diapazono poveikį ekonomikos augimui, užimtumui ir socialiniams pokyčiams, ir kadangi dėl šios priežasties jis galėtų padėti kovoti su dabartine ekonomine ir užimtumo krize; |
| --- | --- |

D.

kadangi turizmas yra labai svarbi socialinė ir ekonominė veikla ES, turinti plataus diapazono poveikį ekonomikos augimui, užimtumui ir socialiniams pokyčiams, ir kadangi dėl šios priežasties jis galėtų padėti kovoti su dabartine ekonomine ir užimtumo krize;

| E. | kadangi pakrančių ir jūrų turizmas yra didžiausias jūrinės veiklos sektorius Europoje, tai sudaro daugiau kaip trečdalį jūrų ekonomikos ir turi tiesioginį poveikį daugeliui kitų ES ekonomikos sektorių, be to, šiame sektoriuje dirba 3,2 mln. žmonių, daugiausia 16–35 metų amžiaus; kadangi taip pat reikėtų paminėti, kad šis sektorius yra ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo svertas, ypač Atlanto ir Viduržemio jūros regionuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi pakrančių ir jūrų turizmas yra didžiausias jūrinės veiklos sektorius Europoje, tai sudaro daugiau kaip trečdalį jūrų ekonomikos ir turi tiesioginį poveikį daugeliui kitų ES ekonomikos sektorių, be to, šiame sektoriuje dirba 3,2 mln. žmonių, daugiausia 16–35 metų amžiaus; kadangi taip pat reikėtų paminėti, kad šis sektorius yra ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo svertas, ypač Atlanto ir Viduržemio jūros regionuose;

| F. | kadangi turizmo politikos prioritetai sutampa su bent trimis J. C. Junckerio Komisijos prioritetais, t. y. „tvarus augimas ir darbo vietos“, „sujungta skaitmeninė bendroji rinka“ ir „stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka“; |
| --- | --- |

F.

kadangi turizmo politikos prioritetai sutampa su bent trimis J. C. Junckerio Komisijos prioritetais, t. y. „tvarus augimas ir darbo vietos“, „sujungta skaitmeninė bendroji rinka“ ir „stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka“;

| G. | kadangi veiksmais, paskelbtais 2010 m. komunikate „Turistų lankomiausias žemynas – Europa“ siekiama plataus užmojo tikslo išlaikyti vyraujančią Europos poziciją tarp pasaulio lankytinų turistinių vietų; |
| --- | --- |

G.

kadangi veiksmais, paskelbtais 2010 m. komunikate „Turistų lankomiausias žemynas – Europa“ siekiama plataus užmojo tikslo išlaikyti vyraujančią Europos poziciją tarp pasaulio lankytinų turistinių vietų;

| H. | kadangi ES biudžete nėra atskiros tik turizmui skirtos eilutės ir kadangi veiksmai šioje srityje priskiriami įvairiems fondams, bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES biudžete nėra atskiros tik turizmui skirtos eilutės ir kadangi veiksmai šioje srityje priskiriami įvairiems fondams, bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams;

| I. | kadangi turizmo pramonė Europoje susiduria su naujais uždaviniais, tarp kurių yra platinimo kanalų skaitmeninimas, naujojo bendro vartojimo ekonomikos sektoriaus plėtojimas, didėjanti konkurencija su populiarėjančiomis pigesnėmis kelionėmis į trečiųjų šalių rinkas, kintantis vartotojų elgesys, perėjimas prie patyrimų ekonomikos, kokybiško klientų aptarnavimo poreikis, būtinybė pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotus darbuotojus, demografiniai pokyčiai ir sezoniškumas; |
| --- | --- |

I.

kadangi turizmo pramonė Europoje susiduria su naujais uždaviniais, tarp kurių yra platinimo kanalų skaitmeninimas, naujojo bendro vartojimo ekonomikos sektoriaus plėtojimas, didėjanti konkurencija su populiarėjančiomis pigesnėmis kelionėmis į trečiųjų šalių rinkas, kintantis vartotojų elgesys, perėjimas prie patyrimų ekonomikos, kokybiško klientų aptarnavimo poreikis, būtinybė pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotus darbuotojus, demografiniai pokyčiai ir sezoniškumas;

| J. | kadangi turizmo politikos formuotojai, kurdami produktus ir paslaugas, kuriais būtų atsižvelgta į konkrečius didėjančio skaičiaus vyresnio amžiaus žmonių, galinčių keliauti ne sezono metu, poreikius, gali spręsti tokias problemas kaip demografinės permainos ir turizmo sezoniškumas; |
| --- | --- |

J.

kadangi turizmo politikos formuotojai, kurdami produktus ir paslaugas, kuriais būtų atsižvelgta į konkrečius didėjančio skaičiaus vyresnio amžiaus žmonių, galinčių keliauti ne sezono metu, poreikius, gali spręsti tokias problemas kaip demografinės permainos ir turizmo sezoniškumas;

| K. | kadangi turizmo sektoriuje veikiančios MVĮ susiduria su dideliais sunkumais dėl sunkios reglamentavimo naštos; |
| --- | --- |

K.

kadangi turizmo sektoriuje veikiančios MVĮ susiduria su dideliais sunkumais dėl sunkios reglamentavimo naštos;

| L. | kadangi Europos populiarinimas populiarinant jos pačios lankytinas turistines vietas ir vykdant prekės ženklo skatinimo strategiją yra svarbi Europos, galinčios turistams pasiūlyti daug tvarių ir kokybiškų lankytinų vietų, įvaizdžio, matomumo ir konkurencingumo stiprinimo priemonė, suteikia galimybę Europos lankytinoms vietoms išsiskirti iš kitų tarptautinių lankytinų vietų ir padeda pritraukti tarptautinių turistų, ypač iš trečiųjų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos populiarinimas populiarinant jos pačios lankytinas turistines vietas ir vykdant prekės ženklo skatinimo strategiją yra svarbi Europos, galinčios turistams pasiūlyti daug tvarių ir kokybiškų lankytinų vietų, įvaizdžio, matomumo ir konkurencingumo stiprinimo priemonė, suteikia galimybę Europos lankytinoms vietoms išsiskirti iš kitų tarptautinių lankytinų vietų ir padeda pritraukti tarptautinių turistų, ypač iš trečiųjų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių;

| M. | kadangi konfliktai netoli ES sienų, pavyzdžiui, Ukrainoje ir Artimuosiuose Rytuose, kartu su terorizmo grėsmėmis daro neigiamą poveikį turizmo sektoriui ir todėl reikia imtis atsakomųjų priemonių tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis; |
| --- | --- |

M.

kadangi konfliktai netoli ES sienų, pavyzdžiui, Ukrainoje ir Artimuosiuose Rytuose, kartu su terorizmo grėsmėmis daro neigiamą poveikį turizmo sektoriui ir todėl reikia imtis atsakomųjų priemonių tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis;

| N. | kadangi su gamta, kraštovaizdžiu ir miestų lankytinomis vietomis derantis ir efektyviu išteklių naudojimu, tvariu judumu ir klimato apsauga pagrįstas tvarus, prieinamas ir atsakingas turizmas sudaro galimybes išsaugoti vietos aplinką, ypač kalnų ir pakrančių regionuose bei salose, duoda ilgalaikių rezultatų regionų ekonomikos augimo srityje, tenkina keliautojų didėjančius keliautojų kokybės reikalavimus ir padeda įmonėms konkuruoti; |
| --- | --- |

N.

kadangi su gamta, kraštovaizdžiu ir miestų lankytinomis vietomis derantis ir efektyviu išteklių naudojimu, tvariu judumu ir klimato apsauga pagrįstas tvarus, prieinamas ir atsakingas turizmas sudaro galimybes išsaugoti vietos aplinką, ypač kalnų ir pakrančių regionuose bei salose, duoda ilgalaikių rezultatų regionų ekonomikos augimo srityje, tenkina keliautojų didėjančius keliautojų kokybės reikalavimus ir padeda įmonėms konkuruoti;

| O. | kadangi Europos kultūrinis turizmas atlieka svarbų vaidmenį populiarinant Europos turtingą kultūrinę įvairovę, stiprina europinę tapatybę ir skatina kultūrų mainus bei įvairių kultūrų supratimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos kultūrinis turizmas atlieka svarbų vaidmenį populiarinant Europos turtingą kultūrinę įvairovę, stiprina europinę tapatybę ir skatina kultūrų mainus bei įvairių kultūrų supratimą;

| P. | kadangi regionai atlieka labai svarbų vaidmenį plėtojant ir įgyvendinant su turizmu susijusias politikos strategijas regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

P.

kadangi regionai atlieka labai svarbų vaidmenį plėtojant ir įgyvendinant su turizmu susijusias politikos strategijas regionų lygmeniu;

| Q. | kadangi bendro vartojimo ekonomika yra perėjimas prie naujų verslo modelių, kurį lemia greitai kintančios naujosios technologijos, ir kadangi dauguma bendro vartojimo ekonomikos subjektų yra kelionių paslaugų ekonomikos dalis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi bendro vartojimo ekonomika yra perėjimas prie naujų verslo modelių, kurį lemia greitai kintančios naujosios technologijos, ir kadangi dauguma bendro vartojimo ekonomikos subjektų yra kelionių paslaugų ekonomikos dalis;

| R. | kadangi nepaisant to, kad informacija yra padrika ir todėl sunku daryti patikimas išvadas, labiausiai tikėtina, kad ekonominis bendro vartojimo ekonomikos poveikis ekonomikos augimui ir gerovei yra teigiamas; |
| --- | --- |

R.

kadangi nepaisant to, kad informacija yra padrika ir todėl sunku daryti patikimas išvadas, labiausiai tikėtina, kad ekonominis bendro vartojimo ekonomikos poveikis ekonomikos augimui ir gerovei yra teigiamas;

| S. | kadangi visų subjektų, teikiančių su turizmu susijusias paslaugas, įskaitant subjektus, dirbančius dalijimosi naujausiomis interneto technologijomis ir jų naudojimo sektoriuje, svarbiausias prioritetas turėtų būti aukšto lygio paslaugos ir vartotojų teisių apsauga; |
| --- | --- |

S.

kadangi visų subjektų, teikiančių su turizmu susijusias paslaugas, įskaitant subjektus, dirbančius dalijimosi naujausiomis interneto technologijomis ir jų naudojimo sektoriuje, svarbiausias prioritetas turėtų būti aukšto lygio paslaugos ir vartotojų teisių apsauga;

| T. | kadangi kelionės ir turizmas yra vienas iš sektorių, kuriam skaitmeninimas padarė didesnį poveikį, o tai reiškia, kad kelionių organizavimo įmonėms atsiveria daug galimybių ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

T.

kadangi kelionės ir turizmas yra vienas iš sektorių, kuriam skaitmeninimas padarė didesnį poveikį, o tai reiškia, kad kelionių organizavimo įmonėms atsiveria daug galimybių ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje;

Komisijos veiksmų programa

| 1. | ragina Komisiją teikti Parlamentui pirmiau minėtame 2010 m. komunikate nustatytų veiksmų įgyvendinimo ir biudžeto asignavimų iš struktūrinių fondų ir pagal atitinkamas ES programas, ypač Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (CIP), Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME) ir atitinkamus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, panaudojimo ataskaitas, faktų apžvalgos forma, įskaitant veiksmų, kuriais skatinamas turizmas ir didinamas ES turizmo sektoriaus konkurencingumas, veiksmingumo vertinimą; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją teikti Parlamentui pirmiau minėtame 2010 m. komunikate nustatytų veiksmų įgyvendinimo ir biudžeto asignavimų iš struktūrinių fondų ir pagal atitinkamas ES programas, ypač Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (CIP), Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME) ir atitinkamus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, panaudojimo ataskaitas, faktų apžvalgos forma, įskaitant veiksmų, kuriais skatinamas turizmas ir didinamas ES turizmo sektoriaus konkurencingumas, veiksmingumo vertinimą;

| 2. | tikisi, kad Komisija užtikrins, jog ateityje išliktų lėšų iš įvairių rėmimo fondų skyrimo palankios aplinkos ES turizmo sektoriuje dirbančioms įmonėms kūrimui galimybė; |
| --- | --- |

2.

tikisi, kad Komisija užtikrins, jog ateityje išliktų lėšų iš įvairių rėmimo fondų skyrimo palankios aplinkos ES turizmo sektoriuje dirbančioms įmonėms kūrimui galimybė;

| 3. | griežtai ragina Komisiją išnagrinėti galimybę kitoje daugiametėje finansinėje programoje sukurti atskirą, tik turizmui skirtą, skirsnį, remiantis tuo, kad turizmas turėtų būti labiau pripažintas kaip atskira ekonominė veikla biudžeto ir veiksmų požiūriu, užuot buvusi finansuojama iš kitų politikos sričių biudžetų; |
| --- | --- |

3.

griežtai ragina Komisiją išnagrinėti galimybę kitoje daugiametėje finansinėje programoje sukurti atskirą, tik turizmui skirtą, skirsnį, remiantis tuo, kad turizmas turėtų būti labiau pripažintas kaip atskira ekonominė veikla biudžeto ir veiksmų požiūriu, užuot buvusi finansuojama iš kitų politikos sričių biudžetų;

| 4. | dar kartą primena, kad Europos struktūriniai ir investicijų fondai vis dar išlieka didžiausiu veiklos, kurios tikslas – tam tikruose valstybėse narėse skatinti turizmo sektorių, išorės finansavimo šaltiniu; todėl primygtinai ragina Komisiją užtikrinti didesnį struktūrinių fondų lėšų panaudojimo vietos administracinėse įstaigose skaidrumą; |
| --- | --- |

4.

dar kartą primena, kad Europos struktūriniai ir investicijų fondai vis dar išlieka didžiausiu veiklos, kurios tikslas – tam tikruose valstybėse narėse skatinti turizmo sektorių, išorės finansavimo šaltiniu; todėl primygtinai ragina Komisiją užtikrinti didesnį struktūrinių fondų lėšų panaudojimo vietos administracinėse įstaigose skaidrumą;

| 5. | ragina Komisiją, valstybes nares, regionus ir už turizmą atsakingas institucijas, taip pat įmones, ypač MVĮ, kuo labiau pasinaudoti naujomis finansavimo iš Europos strateginių investicijų fondo galimybėmis, ypač per nacionalinius ir regioninius investicijų bankus, kad ES veiksmai paramos turizmui srityje pakiltų į naują kokybinį lygį; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją, valstybes nares, regionus ir už turizmą atsakingas institucijas, taip pat įmones, ypač MVĮ, kuo labiau pasinaudoti naujomis finansavimo iš Europos strateginių investicijų fondo galimybėmis, ypač per nacionalinius ir regioninius investicijų bankus, kad ES veiksmai paramos turizmui srityje pakiltų į naują kokybinį lygį;

| 6. | primygtinai ragina Komisiją skatinti pagal programą „Horizontas 2020“ plėtoti su turizmu susijusius bandomuosius scenarijus; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina Komisiją skatinti pagal programą „Horizontas 2020“ plėtoti su turizmu susijusius bandomuosius scenarijus;

| 7. | ragina Komisiją Finansavimo paramos gaires išversti į 24 oficialias ES kalbas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotis informacija apie finansavimo galimybes, ypač MVĮ, atsižvelgiant į tai, kad galimybės gauti finansavimą yra viena iš kliūčių, su kuriomis susiduriama šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją Finansavimo paramos gaires išversti į 24 oficialias ES kalbas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudotis informacija apie finansavimo galimybes, ypač MVĮ, atsižvelgiant į tai, kad galimybės gauti finansavimą yra viena iš kliūčių, su kuriomis susiduriama šiame sektoriuje;

| 8. | ragina Komisiją paskirti nepriklausomus ekspertus, kad jie įvertintų kitų ES politikos krypčių poveikį turizmui, taip pat išanalizuoti konfliktų ES kaimyninėse šalyse ir regionuose keliamą realią ir potencialią grėsmę turizmui ir teikti Parlamentui ataskaitas, pasiūlant priemones, kaip padidinti teigiamą ir sumažinti neigiamą poveikį turizmui; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją paskirti nepriklausomus ekspertus, kad jie įvertintų kitų ES politikos krypčių poveikį turizmui, taip pat išanalizuoti konfliktų ES kaimyninėse šalyse ir regionuose keliamą realią ir potencialią grėsmę turizmui ir teikti Parlamentui ataskaitas, pasiūlant priemones, kaip padidinti teigiamą ir sumažinti neigiamą poveikį turizmui;

| 9. | tikisi, kad Komisija pristatys naujausių duomenų apžvalgą, remdamasi naujuoju reglamentu dėl turizmo statistikos; |
| --- | --- |

9.

tikisi, kad Komisija pristatys naujausių duomenų apžvalgą, remdamasi naujuoju reglamentu dėl turizmo statistikos;

| 10. | pažymi, kad reikia daugiau pastangų siekiant išplėtoti integruotą požiūrį į turizmą ir užtikrinti, kad į šio sektoriaus interesus ir poreikius būtų atsižvelgiama formuojant ir įgyvendinant kitų sričių ES politiką (pvz., transporto, kaimo politiką); |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad reikia daugiau pastangų siekiant išplėtoti integruotą požiūrį į turizmą ir užtikrinti, kad į šio sektoriaus interesus ir poreikius būtų atsižvelgiama formuojant ir įgyvendinant kitų sričių ES politiką (pvz., transporto, kaimo politiką);

| 11. | ragina Komisiją pristatyti naują ES turizmo strategiją, kuria bus pakeistas arba atnaujintas 2010 m. komunikatas; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją pristatyti naują ES turizmo strategiją, kuria bus pakeistas arba atnaujintas 2010 m. komunikatas;

| 12. | tikisi, kad Komisija pateiks išsamias naujo bendrų veiksmų, susijusių su būsimu Europos turizmo forumu, rinkinio įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

12.

tikisi, kad Komisija pateiks išsamias naujo bendrų veiksmų, susijusių su būsimu Europos turizmo forumu, rinkinio įgyvendinimo priemones;

| 13. | primygtinai rekomenduoja, kad Komisija skirtų pakankamai žmogiškųjų išteklių savo turizmo politikai, atsižvelgiant į turizmo, kaip esminio ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje veiksnio, svarbą; kritiškai vertina tai, kad turizmo klausimas nėra pakankamai aiškiai pateikiamas naujajame Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD svetainėje; taip pat rekomenduoja, kad ši svetainė būtų parengta įvairiomis kalbomis; |
| --- | --- |

13.

primygtinai rekomenduoja, kad Komisija skirtų pakankamai žmogiškųjų išteklių savo turizmo politikai, atsižvelgiant į turizmo, kaip esminio ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje veiksnio, svarbą; kritiškai vertina tai, kad turizmo klausimas nėra pakankamai aiškiai pateikiamas naujajame Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD svetainėje; taip pat rekomenduoja, kad ši svetainė būtų parengta įvairiomis kalbomis;

| 14. | pabrėžia Komisijos tarnybų ir departamentų veiksmų koordinavimo svarbą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia Komisijos tarnybų ir departamentų veiksmų koordinavimo svarbą;

| 15. | primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti galimybę mažinti neproporcingą reglamentavimo naštą, kuri neigiamai veikia MVĮ konkurencingumą turizmo sektoriuje; ragina Komisiją ir valstybes nares mažinti reglamentavimo naštą ir nedidinti jau esamos; |
| --- | --- |

15.

primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti galimybę mažinti neproporcingą reglamentavimo naštą, kuri neigiamai veikia MVĮ konkurencingumą turizmo sektoriuje; ragina Komisiją ir valstybes nares mažinti reglamentavimo naštą ir nedidinti jau esamos;

| 16. | primena Komisijai, kad turizmas yra vienas iš svarbiausių Europos ekonomikos sektorių ir todėl būtina žymiai pagerinti valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų bei finansų institucijų veiksmų koordinavimą ir kurti viešojo ir privačiojo turizmo sektorių sąveiką; ragina Komisiją pradėti ieškoti mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinamas veiksmingas koordinavimas ir bendradarbiavimas šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

16.

primena Komisijai, kad turizmas yra vienas iš svarbiausių Europos ekonomikos sektorių ir todėl būtina žymiai pagerinti valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų bei finansų institucijų veiksmų koordinavimą ir kurti viešojo ir privačiojo turizmo sektorių sąveiką; ragina Komisiją pradėti ieškoti mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinamas veiksmingas koordinavimas ir bendradarbiavimas šiame sektoriuje;

| 17. | mano, kad bendradarbiaudama ir palaikydama gerus santykius su kaimynėmis ES turėtų parengti bendradarbiavimo veiksmus, skirtus turizmui plėtoti trečiosiose šalyse, siekiant sukurti darnaus šių šalių ekonomikos vystymo galimybes, nes tai taip pat prisidės prie įtampos mažinimo kaimyninių santykių srityje ir padidins regiono patrauklumą bei atvykstančių turistų srautą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad bendradarbiaudama ir palaikydama gerus santykius su kaimynėmis ES turėtų parengti bendradarbiavimo veiksmus, skirtus turizmui plėtoti trečiosiose šalyse, siekiant sukurti darnaus šių šalių ekonomikos vystymo galimybes, nes tai taip pat prisidės prie įtampos mažinimo kaimyninių santykių srityje ir padidins regiono patrauklumą bei atvykstančių turistų srautą;

| 18. | mano, kad Europos turizmo metų paskelbimas padėtų skatinti Europos turizmo įvairovę ir didinti įvairių turizmo sektoriuje aktyviai veikiančių suinteresuotųjų subjektų matomumą; ragina Komisiją apsvarstyti tokią iniciatyvą; |
| --- | --- |

18.

mano, kad Europos turizmo metų paskelbimas padėtų skatinti Europos turizmo įvairovę ir didinti įvairių turizmo sektoriuje aktyviai veikiančių suinteresuotųjų subjektų matomumą; ragina Komisiją apsvarstyti tokią iniciatyvą;

| 19. | ragina Komisiją pateikti Europos turizmo agentūros įsteigimo privalumų ir trūkumų analizę; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją pateikti Europos turizmo agentūros įsteigimo privalumų ir trūkumų analizę;

Bendras Europos kaip turistų lankytinos vietos populiarinimas ir jos prekės ženklo plėtojimas

| 20. | griežtai ragina Komisiją toliau, bendradarbiaujant su Europos kelionių komisija, kuri suvienija nacionalines turizmo organizacijas, prisidėti prie bendro Europos kaip svarbiausios turistų lankytinos vietos populiarinimo remiantis bendru europiniu požiūriu; ypač ragina įgyvendinti ilgalaikę strategiją „Kelionė į Europą 2020“ (angl. „Destination Europe 2020“), kurią Komisija ir Europos kelionių komisija pradėjo 2014 m. vasario mėn. ir kurioje nurodomi Europos, kaip turistų lankytinos vietos, rinkodaros, prekės ženklo kūrimo ir populiarinimo veiksmai; |
| --- | --- |

20.

griežtai ragina Komisiją toliau, bendradarbiaujant su Europos kelionių komisija, kuri suvienija nacionalines turizmo organizacijas, prisidėti prie bendro Europos kaip svarbiausios turistų lankytinos vietos populiarinimo remiantis bendru europiniu požiūriu; ypač ragina įgyvendinti ilgalaikę strategiją „Kelionė į Europą 2020“ (angl. „Destination Europe 2020“), kurią Komisija ir Europos kelionių komisija pradėjo 2014 m. vasario mėn. ir kurioje nurodomi Europos, kaip turistų lankytinos vietos, rinkodaros, prekės ženklo kūrimo ir populiarinimo veiksmai;

| 21. | ypač ragina sukurti „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklą siekiant nacionaliniu, regioniniu, tarpvalstybiniu ir vietos lygmenimis papildyti ir paremti turizmo organizacijų ir Europos turizmo pramonės populiarinimo veiksmus, kad būtų skatinamas Europos turistų lankytinų vietų matomumas ir konkurencingumas; pabrėžia, kad „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklui reikia taikyti visa apimantį požiūrį, kuris duotų naudos ir žinomoms, ir mažiau žinomoms Europos lankytinoms vietoms, kartu išsaugant skirtingiems Europos regionams būdingą įvairovę, kadangi jie užsidirba pragyvenimui iš savo teritorinio prekės ženklo, ir kad juo turi būti visapusiškai atsižvelgiama į valstybių narių kompetenciją pagal SESV 195 straipsnį; |
| --- | --- |

21.

ypač ragina sukurti „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklą siekiant nacionaliniu, regioniniu, tarpvalstybiniu ir vietos lygmenimis papildyti ir paremti turizmo organizacijų ir Europos turizmo pramonės populiarinimo veiksmus, kad būtų skatinamas Europos turistų lankytinų vietų matomumas ir konkurencingumas; pabrėžia, kad „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklui reikia taikyti visa apimantį požiūrį, kuris duotų naudos ir žinomoms, ir mažiau žinomoms Europos lankytinoms vietoms, kartu išsaugant skirtingiems Europos regionams būdingą įvairovę, kadangi jie užsidirba pragyvenimui iš savo teritorinio prekės ženklo, ir kad juo turi būti visapusiškai atsižvelgiama į valstybių narių kompetenciją pagal SESV 195 straipsnį;

| 22. | pripažįsta, kad atsižvelgiant į valstybių narių pareikštus poreikius ir konkrečius reikalavimus turi būti aiškiai apibrėžti bendri tikslai ir išanalizuoti „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklo potencialas bei pridėtinė vertė; mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus, reikalingos tolesnės išsamios konsultacijos su pramonės, turizmo organizacijomis ir regionų bei vietos valdžios institucijomis; rekomenduoja parengti šio prekės ženklo vadovą, kuriame turėtų būti tiksliai apibrėžtos sutartos populiarinimo sąlygos; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, kad atsižvelgiant į valstybių narių pareikštus poreikius ir konkrečius reikalavimus turi būti aiškiai apibrėžti bendri tikslai ir išanalizuoti „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklo potencialas bei pridėtinė vertė; mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus, reikalingos tolesnės išsamios konsultacijos su pramonės, turizmo organizacijomis ir regionų bei vietos valdžios institucijomis; rekomenduoja parengti šio prekės ženklo vadovą, kuriame turėtų būti tiksliai apibrėžtos sutartos populiarinimo sąlygos;

| 23. | rekomenduoja apsvarstyti, kaip privatus sektorius gali prisidėti įgyvendinant „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklo rinkodaros strategiją ir kaip ji gali finansiškai prisidėti prie strategijos plėtojimo ir tikslų; pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės svarbą ir todėl siūlo parengti specialią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės turizmo srityje programą; ragina valstybes nares į šį procesą įtraukti atitinkamas savo regionų bei vietos valdžios institucijas ir konstruktyviai bendradarbiauti su pramonės organizacijomis siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja apsvarstyti, kaip privatus sektorius gali prisidėti įgyvendinant „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklo rinkodaros strategiją ir kaip ji gali finansiškai prisidėti prie strategijos plėtojimo ir tikslų; pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės svarbą ir todėl siūlo parengti specialią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės turizmo srityje programą; ragina valstybes nares į šį procesą įtraukti atitinkamas savo regionų bei vietos valdžios institucijas ir konstruktyviai bendradarbiauti su pramonės organizacijomis siekiant šių tikslų;

| 24. | ragina sustiprinti „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklą pabrėžiant, kad tai šeimoms, vaikams ir įvairioms kartoms palankiausias atostogų regionas pasaulyje; |
| --- | --- |

24.

ragina sustiprinti „Kelionės (-ių) į Europą“ prekės ženklą pabrėžiant, kad tai šeimoms, vaikams ir įvairioms kartoms palankiausias atostogų regionas pasaulyje;

| 25. | mano, kad labai svarbu, jog vienas iš svarbiausių „Kelinės į Europą“ prekės ženklo aspektų yra turistų saugumas; todėl ragina valstybių narių valdžios institucijas, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, įgyvendinti strategijas (įskaitant turistų informavimo kampanijas), kuriomis būtų siekiama turistams užtikrinti kuo saugesnes keliones po Europos lankytinas vietas; |
| --- | --- |

25.

mano, kad labai svarbu, jog vienas iš svarbiausių „Kelinės į Europą“ prekės ženklo aspektų yra turistų saugumas; todėl ragina valstybių narių valdžios institucijas, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, įgyvendinti strategijas (įskaitant turistų informavimo kampanijas), kuriomis būtų siekiama turistams užtikrinti kuo saugesnes keliones po Europos lankytinas vietas;

| 26. | pabrėžia, kad reikia didinti politinį sąmoningumą apie tai, jog Europos populiarinimas trečiosiose šalyse naudojamas kaip rinkodaros priemonė, kuria siekiama padidinti atvykstančių turistų skaičių, ir taip padeda atnešti ekonominės naudos ne tik mažiau žinomoms lankytinoms vietoms ir ekonominių sunkumų patiriančioms šalims, bet ir visai ES; mano, kad griežta visų politika yra atvykstamojo turizmo iš trečiųjų šalių kliūtis; palankiai vertina Komisijos 2014 m. pasiūlytas priemones išduoti naujas turistines vizas ir sudaryti palankesnes sąlygas turistų judėjimui po Šengeno erdvę; šiuo tikslu ragina Tarybą pasiekti greitą susitarimą su Parlamentu, kad ES galėtų gauti naudos iš didesnio turistų iš tam tikrų trečiųjų šalių, kurie gali rodyti didelį susidomėjimą kelionėmis į ES, srauto; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad reikia didinti politinį sąmoningumą apie tai, jog Europos populiarinimas trečiosiose šalyse naudojamas kaip rinkodaros priemonė, kuria siekiama padidinti atvykstančių turistų skaičių, ir taip padeda atnešti ekonominės naudos ne tik mažiau žinomoms lankytinoms vietoms ir ekonominių sunkumų patiriančioms šalims, bet ir visai ES; mano, kad griežta visų politika yra atvykstamojo turizmo iš trečiųjų šalių kliūtis; palankiai vertina Komisijos 2014 m. pasiūlytas priemones išduoti naujas turistines vizas ir sudaryti palankesnes sąlygas turistų judėjimui po Šengeno erdvę; šiuo tikslu ragina Tarybą pasiekti greitą susitarimą su Parlamentu, kad ES galėtų gauti naudos iš didesnio turistų iš tam tikrų trečiųjų šalių, kurie gali rodyti didelį susidomėjimą kelionėmis į ES, srauto;

| 27. | primena, kad ES turėtų pradėti investuoti, kad būtų pasirengusi pasinaudoti daug gyventojų turinčių trečiųjų šalių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, ypač BRIC šalių, kuriose daugėja išvykstančių turistų, galimybėmis; atkreipia dėmesį į tai, jog reikia iniciatyvų, skirtų turizmui skatinti ir didesnio lankstumo ir nuoseklumo, susijusių su turistinių vizų tvarka ir sienų kirtimu; pabrėžia, kad skatinimas sukurti daugiau turistinių vizų platformų, kartu laikantis apdairaus požiūrio į vizų kodekso supaprastinimą, yra svarbi sudedamoji dalis, padėsianti padidinti turistų skaičių ne iš Europos šalių ir padidinti Europos turistų lankomų vietų matomumą; atkreipia dėmesį į tai, kad kelionių vizos suteikia daug galimybių šalyje jau apsilankiusioms turistų grupėms ir kad svarbu įgyvendinti daugiau bevizio režimo susitarimų, kad būtų galima kuo geriau pasinaudoti užsienio turistų viešnage; mano, kad norint, jog valstybės narės tinkamai laikytųsi teisių ir pareigos užtikrinti savo sienų kontrolę, reikėtų, kad Europos valdžios institucijos ir valstybės narės, atsižvelgdamos į bendrą vizų politiką, parengtų ilgalaikę labiau koordinuotų ir supaprastintų vizų procedūrų strategiją; |
| --- | --- |

27.

primena, kad ES turėtų pradėti investuoti, kad būtų pasirengusi pasinaudoti daug gyventojų turinčių trečiųjų šalių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, ypač BRIC šalių, kuriose daugėja išvykstančių turistų, galimybėmis; atkreipia dėmesį į tai, jog reikia iniciatyvų, skirtų turizmui skatinti ir didesnio lankstumo ir nuoseklumo, susijusių su turistinių vizų tvarka ir sienų kirtimu; pabrėžia, kad skatinimas sukurti daugiau turistinių vizų platformų, kartu laikantis apdairaus požiūrio į vizų kodekso supaprastinimą, yra svarbi sudedamoji dalis, padėsianti padidinti turistų skaičių ne iš Europos šalių ir padidinti Europos turistų lankomų vietų matomumą; atkreipia dėmesį į tai, kad kelionių vizos suteikia daug galimybių šalyje jau apsilankiusioms turistų grupėms ir kad svarbu įgyvendinti daugiau bevizio režimo susitarimų, kad būtų galima kuo geriau pasinaudoti užsienio turistų viešnage; mano, kad norint, jog valstybės narės tinkamai laikytųsi teisių ir pareigos užtikrinti savo sienų kontrolę, reikėtų, kad Europos valdžios institucijos ir valstybės narės, atsižvelgdamos į bendrą vizų politiką, parengtų ilgalaikę labiau koordinuotų ir supaprastintų vizų procedūrų strategiją;

Visos Europos ir tarptautiniai turizmo produktai

| 28. | mano, kad viešieji ir privatūs suinteresuotieji subjektai, visapusiškai atsižvelgdami į makroregionų strategijų vaidmenį jų plėtrai, turėtų dėti didesnes pastangas kuriant naujus tarptautinius Europos turizmo produktus; pažymi, kad makroregionai, pavyzdžiui, Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionas, siūlo savitą gamtinį, kultūrinį ir istorinį pagrindą tokių produktų kūrimui; ragina ES strategijos dėl didelių Baltijos jūros, Dunojaus, Adrijos ir Jonijos jūrų bei Alpių regionų viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai raginami kiekvienas savo teritorijoje pritaikyti bendras turizmo plėtros strategijas; |
| --- | --- |

28.

mano, kad viešieji ir privatūs suinteresuotieji subjektai, visapusiškai atsižvelgdami į makroregionų strategijų vaidmenį jų plėtrai, turėtų dėti didesnes pastangas kuriant naujus tarptautinius Europos turizmo produktus; pažymi, kad makroregionai, pavyzdžiui, Adrijos ir Jonijos jūrų makroregionas, siūlo savitą gamtinį, kultūrinį ir istorinį pagrindą tokių produktų kūrimui; ragina ES strategijos dėl didelių Baltijos jūros, Dunojaus, Adrijos ir Jonijos jūrų bei Alpių regionų viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai raginami kiekvienas savo teritorijoje pritaikyti bendras turizmo plėtros strategijas;

| 29. | skatina tarptautinį bendradarbiavimą kuriant tarpvalstybinius teminius maršrutus (didesnio Europos šalių skaičiaus lygiu) siekiant išplėsti patirtinius elementus, motyvuojančius apsilankyti tam tikrose vietose (apibrėžtose valstybiniu lygmeniu), padidinti atostogautojų judumą, pasiekti didesnį išlaidų vidurkį ir išplėsti skatinimo platformą (ypač lankytojams iš tolimų kelionių užribio rinkų); |
| --- | --- |

29.

skatina tarptautinį bendradarbiavimą kuriant tarpvalstybinius teminius maršrutus (didesnio Europos šalių skaičiaus lygiu) siekiant išplėsti patirtinius elementus, motyvuojančius apsilankyti tam tikrose vietose (apibrėžtose valstybiniu lygmeniu), padidinti atostogautojų judumą, pasiekti didesnį išlaidų vidurkį ir išplėsti skatinimo platformą (ypač lankytojams iš tolimų kelionių užribio rinkų);

| 30. | pabrėžia, kad padidėjo tarptautinė konkurencija ir iškilo turizmo kryptys už Europos ribų; todėl mano, kad labai svarbu, kad per turizmo klasterius ir tinklus vietos, regioniniu, valstybiniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis bei jūrų baseinuose būtų skatinimas didesnis Europos lankytinų vietų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad padidėjo tarptautinė konkurencija ir iškilo turizmo kryptys už Europos ribų; todėl mano, kad labai svarbu, kad per turizmo klasterius ir tinklus vietos, regioniniu, valstybiniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis bei jūrų baseinuose būtų skatinimas didesnis Europos lankytinų vietų bendradarbiavimas;

| 31. | pripažįsta tarptautinio turizmo produktų svarbą skatinant teritorinę sanglaudą; todėl yra įsitikinęs, kad taikant atitinkamas paskatas turėtų būti remiamos pagal institucijų bendradarbiavimo sistemas įgyvendinamos iniciatyvos; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta tarptautinio turizmo produktų svarbą skatinant teritorinę sanglaudą; todėl yra įsitikinęs, kad taikant atitinkamas paskatas turėtų būti remiamos pagal institucijų bendradarbiavimo sistemas įgyvendinamos iniciatyvos;

| 32. | ragina valstybes nares skatinti naujus turizmo maršrutus, atkuriant apleistas teritorijas, gatves, geležinkelius, apleistus takus ir atgyvenusius kelius; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares skatinti naujus turizmo maršrutus, atkuriant apleistas teritorijas, gatves, geležinkelius, apleistus takus ir atgyvenusius kelius;

| 33. | ragina Komisiją ir Europos kelionių komisijos narius remti esamus jos įgaliojimus siekiant padėti plėtoti ir populiarinti tikslinius tarptautinius ir visos Europos turizmo produktus ir paslaugas kartu su pakrančių ir jūrų turizmu, naudojantis pažangia, patobulinta ir visapusiškai prieinama interneto svetaine www.visiteurope.com; ragina Komisiją užtikrinti, kad interneto svetainė www.visiteurope.com taip pat būtų prieinama iš visų paplitusių mobiliųjų ir nešiojamų terminalų naudojant specialiai suprogramuotą prietaiką (app); |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir Europos kelionių komisijos narius remti esamus jos įgaliojimus siekiant padėti plėtoti ir populiarinti tikslinius tarptautinius ir visos Europos turizmo produktus ir paslaugas kartu su pakrančių ir jūrų turizmu, naudojantis pažangia, patobulinta ir visapusiškai prieinama interneto svetaine www.visiteurope.com; ragina Komisiją užtikrinti, kad interneto svetainė www.visiteurope.com taip pat būtų prieinama iš visų paplitusių mobiliųjų ir nešiojamų terminalų naudojant specialiai suprogramuotą prietaiką (app);

| 34. | be to, ragina Komisiją aktyviau bendradarbiauti su Europos Taryba, Europos kelionių komisija ir JT Pasaulio turizmo organizacija bei kitais tarptautiniais partneriais siekiant sustiprinti pastangas rengti naujus tarpvalstybinius ir visą Europą apimančius turizmo produktus; |
| --- | --- |

34.

be to, ragina Komisiją aktyviau bendradarbiauti su Europos Taryba, Europos kelionių komisija ir JT Pasaulio turizmo organizacija bei kitais tarptautiniais partneriais siekiant sustiprinti pastangas rengti naujus tarpvalstybinius ir visą Europą apimančius turizmo produktus;

| 35. | atsižvelgdamas į tai, kad šiandieniniai vartotojai ieško turistinės patirties, o ne tik siekia atvykti į lankytiną vietą, pabrėžia, kad sėkminga Europos turizmo produktų populiarinimo rinkodaros strategija turi atitikti trečiųjų šalių įvairių kelionių segmentų ir rinkų poreikius; |
| --- | --- |

35.

atsižvelgdamas į tai, kad šiandieniniai vartotojai ieško turistinės patirties, o ne tik siekia atvykti į lankytiną vietą, pabrėžia, kad sėkminga Europos turizmo produktų populiarinimo rinkodaros strategija turi atitikti trečiųjų šalių įvairių kelionių segmentų ir rinkų poreikius;

| 36. | pabrėžia, kad kelionių agentai ir kelionių organizatoriai atitinkamose interneto svetainėse ir ant elektroninių bilietų bei pagrindinėse turistų lankomose vietose turėtų skelbti Europos bendrąjį pagalbos telefono numerį 112; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad kelionių agentai ir kelionių organizatoriai atitinkamose interneto svetainėse ir ant elektroninių bilietų bei pagrindinėse turistų lankomose vietose turėtų skelbti Europos bendrąjį pagalbos telefono numerį 112;

| 37. | palankiai vertina socialinio turizmo iniciatyvą „Calypso“, suteikiančią galimybę vyresnio amžiaus žmonėms, jaunimui, mažesnes pajamas gaunantiems žmonėms ir žmonėms su negalia atostogauti ne sezono metu; pabrėžia, kad šia iniciatyva galima spręsti sezoniškumo problemą, ypač mažiau žinomų lankytinų vietų; |
| --- | --- |

37.

palankiai vertina socialinio turizmo iniciatyvą „Calypso“, suteikiančią galimybę vyresnio amžiaus žmonėms, jaunimui, mažesnes pajamas gaunantiems žmonėms ir žmonėms su negalia atostogauti ne sezono metu; pabrėžia, kad šia iniciatyva galima spręsti sezoniškumo problemą, ypač mažiau žinomų lankytinų vietų;

| 38. | vis dėlto mano, kad siekiant kovoti su sezoniškumu Europoje reikia skirti daugiau dėmesio tiksliniams turizmo produktams, kurie suteiktų keliautojams konkrečios turizmo patirties ir atitiktų konkrečius jų poreikius, kurti; todėl ragina Komisiją skatinti ir remti valstybes nares ir turizmo pramonės atstovus, kuriančius įvairesnius ir tikslinius produktus pagal konkrečias temas, pvz., kaimo, kultūros ir pramoninio paveldo, istorijos, religijos, kurortų ir sveikatingumo, sporto, vyno ir maisto, muzikos ir meno, kaip alternatyvių formų turizmą, kuris padeda užtikrinti pridėtinę vertę atitinkamai vietovei, įvairinant jos ekonomiką ir mažinant užimtumo sezoniškumą; skatina valstybes nares šiam tikslui tinkamai panaudoti ES lėšas ir ragina Komisiją atitinkamai papildyti veiksmų pagal programą COSME tikslus; mano, kad sporto, muzikos ir meno renginiai suteikia daug galimybių pritraukti turistus iš Europos ir jai nepriklausančių šalių; |
| --- | --- |

38.

vis dėlto mano, kad siekiant kovoti su sezoniškumu Europoje reikia skirti daugiau dėmesio tiksliniams turizmo produktams, kurie suteiktų keliautojams konkrečios turizmo patirties ir atitiktų konkrečius jų poreikius, kurti; todėl ragina Komisiją skatinti ir remti valstybes nares ir turizmo pramonės atstovus, kuriančius įvairesnius ir tikslinius produktus pagal konkrečias temas, pvz., kaimo, kultūros ir pramoninio paveldo, istorijos, religijos, kurortų ir sveikatingumo, sporto, vyno ir maisto, muzikos ir meno, kaip alternatyvių formų turizmą, kuris padeda užtikrinti pridėtinę vertę atitinkamai vietovei, įvairinant jos ekonomiką ir mažinant užimtumo sezoniškumą; skatina valstybes nares šiam tikslui tinkamai panaudoti ES lėšas ir ragina Komisiją atitinkamai papildyti veiksmų pagal programą COSME tikslus; mano, kad sporto, muzikos ir meno renginiai suteikia daug galimybių pritraukti turistus iš Europos ir jai nepriklausančių šalių;

| 39. | pabrėžia, kad Europos įvairovė ir daugiakultūriškumas teikia didžiulių galimybių plėtoti teminį turizmą ir sudaro sąlygas suderintai skatinti tvarų turizmą ir kultūrinius mainus; skatina iniciatyvas, kuriomis turistų traukos vietos būtų sujungiamos siekiant sukurti teminius turizmo produktus ir maršrutus Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos mastu, išnaudojant įvairių Europos turistų traukos vietų papildomumą ir specifiką, siekiant turistams suteikti kuo geresnės patirties; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad Europos įvairovė ir daugiakultūriškumas teikia didžiulių galimybių plėtoti teminį turizmą ir sudaro sąlygas suderintai skatinti tvarų turizmą ir kultūrinius mainus; skatina iniciatyvas, kuriomis turistų traukos vietos būtų sujungiamos siekiant sukurti teminius turizmo produktus ir maršrutus Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos mastu, išnaudojant įvairių Europos turistų traukos vietų papildomumą ir specifiką, siekiant turistams suteikti kuo geresnės patirties;

| 40. | pabrėžia, kad būtina skatinti ir pabrėžti turtingą Europos kultūros paveldą, naudojantis UNESCO pasaulio paveldo sąrašu kaip unikaliu pardavimo pasiūlymu, tačiau taip pat įtraukiant vietoves, kurios gali būti ne taip plačiai žinomos arba lengvai prieinamos, ypač atsižvelgiant į tai, kad kultūrinis turizmas sudaro maždaug 40 proc. Europos turizmo ir taip labai prisideda prie ekonomikos augimo, užimtumo, socialinių inovacijų ir vietos, regionų, miestų ir kaimo plėtros, kartu mažindamas sezoniškumo poveikį; atsižvelgdamas į tai taip pat pabrėžia labai svarbų mecenatų, remiančių Europos paveldo priežiūrą ir padedančių valstybėms narėms vykdyti šią nepigiai atsieinančią užduotį, vaidmenį; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad būtina skatinti ir pabrėžti turtingą Europos kultūros paveldą, naudojantis UNESCO pasaulio paveldo sąrašu kaip unikaliu pardavimo pasiūlymu, tačiau taip pat įtraukiant vietoves, kurios gali būti ne taip plačiai žinomos arba lengvai prieinamos, ypač atsižvelgiant į tai, kad kultūrinis turizmas sudaro maždaug 40 proc. Europos turizmo ir taip labai prisideda prie ekonomikos augimo, užimtumo, socialinių inovacijų ir vietos, regionų, miestų ir kaimo plėtros, kartu mažindamas sezoniškumo poveikį; atsižvelgdamas į tai taip pat pabrėžia labai svarbų mecenatų, remiančių Europos paveldo priežiūrą ir padedančių valstybėms narėms vykdyti šią nepigiai atsieinančią užduotį, vaidmenį;

| 41. | pabrėžia, kad kultūros renginių populiarinimas įvairiais lygmenimis galėtų padidinti turistų lankomų vietų patrauklumą ir todėl siūlo apsvarstyti galimybę parengti visos Europos renginių kalendorių, kuris būtų paskelbtas interneto svetainėje www.visiteurope.com, siekiant pagerinti turizmo informacijos paslaugas; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad kultūros renginių populiarinimas įvairiais lygmenimis galėtų padidinti turistų lankomų vietų patrauklumą ir todėl siūlo apsvarstyti galimybę parengti visos Europos renginių kalendorių, kuris būtų paskelbtas interneto svetainėje www.visiteurope.com, siekiant pagerinti turizmo informacijos paslaugas;

| 42. | ragina nacionalines turizmo organizacijas suteikti tinkamai internete skleisti informaciją apie Europos paveldo žinomumą didinančias iniciatyvas ir apdovanojimus (pvz., „Europos paveldo ženklas“ ir „Europos kultūros keliai“) ir juos populiarinti; |
| --- | --- |

42.

ragina nacionalines turizmo organizacijas suteikti tinkamai internete skleisti informaciją apie Europos paveldo žinomumą didinančias iniciatyvas ir apdovanojimus (pvz., „Europos paveldo ženklas“ ir „Europos kultūros keliai“) ir juos populiarinti;

| 43. | dar kartą pakartoja, kad būtina išlaikyti ir apsaugoti kultūros paveldą nuo galimo neigiamo poveikio, kurį sukėlė struktūriniai turizmo pokyčiai, ir grėsmės, kurią kultūros paveldui kelia masinis turizmas, ypač sezono metu; teikia pirmenybę atliekamo darbo kokybei, o ne jo kainai; taigi atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį prisidedant prie Europos paveldo konservavimo ir kompensuojant vis mažesnes lėšas, kurios šiuo tikslu skiriamos iš valstybės biudžeto, gali atlikti patronažas; |
| --- | --- |

43.

dar kartą pakartoja, kad būtina išlaikyti ir apsaugoti kultūros paveldą nuo galimo neigiamo poveikio, kurį sukėlė struktūriniai turizmo pokyčiai, ir grėsmės, kurią kultūros paveldui kelia masinis turizmas, ypač sezono metu; teikia pirmenybę atliekamo darbo kokybei, o ne jo kainai; taigi atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį prisidedant prie Europos paveldo konservavimo ir kompensuojant vis mažesnes lėšas, kurios šiuo tikslu skiriamos iš valstybės biudžeto, gali atlikti patronažas;

| 44. | prašo Komisijos ir valstybių narių įgyvendinti veiksmus, skirtus paminklams ir vietovėms Europoje, kuriems gresia išnykti, apsaugoti, siekiant išsaugoti ir populiarinti kultūros paveldą bei taip skatinti kultūros turizmą; |
| --- | --- |

44.

prašo Komisijos ir valstybių narių įgyvendinti veiksmus, skirtus paminklams ir vietovėms Europoje, kuriems gresia išnykti, apsaugoti, siekiant išsaugoti ir populiarinti kultūros paveldą bei taip skatinti kultūros turizmą;

| 45. | atkreipia ypatingą dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį Europos kultūros turizmas atlieka toliau skatindamas asmeninį tobulėjimą ir žinias, ypač jaunų žmonių atveju, populiarindamas Europos turtingą nacionalinę ir vietos kultūros įvairovę ir paveldą, prisidėdamas prie kultūrų pažinimo, suteikdamas galimybę megzti ryšius, stiprindamas Europos tapatybę ir išreikšdamas Europos vertybes; |
| --- | --- |

45.

atkreipia ypatingą dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį Europos kultūros turizmas atlieka toliau skatindamas asmeninį tobulėjimą ir žinias, ypač jaunų žmonių atveju, populiarindamas Europos turtingą nacionalinę ir vietos kultūros įvairovę ir paveldą, prisidėdamas prie kultūrų pažinimo, suteikdamas galimybę megzti ryšius, stiprindamas Europos tapatybę ir išreikšdamas Europos vertybes;

| 46. | atkreipia ypatingą dėmesį į kultūros turizmo potencialą mažinant skurdą; šiuo požiūriu ragina skatinti valstybių narių kūrybinę pramonę ir kaimo turizmą, siekiant populiarinti neeilinį Europos kultūros turtą, taip pat kovoti su skurdu ir nedarbu; |
| --- | --- |

46.

atkreipia ypatingą dėmesį į kultūros turizmo potencialą mažinant skurdą; šiuo požiūriu ragina skatinti valstybių narių kūrybinę pramonę ir kaimo turizmą, siekiant populiarinti neeilinį Europos kultūros turtą, taip pat kovoti su skurdu ir nedarbu;

| 47. | pabrėžia, kad remiant kultūrines kampanijas turėtų būti supaprastinta bendro kelionių pasų ir bilietų įsigijimo tvarka; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad remiant kultūrines kampanijas turėtų būti supaprastinta bendro kelionių pasų ir bilietų įsigijimo tvarka;

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos kalbų – oficialių, kitų oficialių, mažumų kalbų ir mažiau žinomų kalbų – įvairovė yra jos kultūros paveldo pamatas ir jos pačios yra labai svarbios tvariam ir atsakingam turizmui; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos kalbų – oficialių, kitų oficialių, mažumų kalbų ir mažiau žinomų kalbų – įvairovė yra jos kultūros paveldo pamatas ir jos pačios yra labai svarbios tvariam ir atsakingam turizmui;

| 49. | atkreipia dėmesį į galimybes, kurias šiuolaikines problemas nagrinėjant pagal jautraus interpretavimo ir švietimo programas teikia svarbūs istoriniai renginiai ir vietos, pvz., vadinamosios Sąžinės vietos; ragina naudotis kultūros paveldu ir turizmu siekiant puoselėti kultūrų dialogą ir suartinti Europos žmones; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į galimybes, kurias šiuolaikines problemas nagrinėjant pagal jautraus interpretavimo ir švietimo programas teikia svarbūs istoriniai renginiai ir vietos, pvz., vadinamosios Sąžinės vietos; ragina naudotis kultūros paveldu ir turizmu siekiant puoselėti kultūrų dialogą ir suartinti Europos žmones;

| 50. | atkreipia ypatingą dėmesį į sporto turizmo potencialą, kuris ateityje galėtų tapti vienu dinamiškiausių sektorių vystant Europos kelionių pramonę, ir ragina numatyti konkrečią politiką šiam vystymuisi remti ir skatinti; primena, jog sporto veikla atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant Europos regionų patrauklumą turistams; atkreipia dėmesį į galimybes, susijusias su sportininkų ir sirgalių kelionėmis ruošiantis sporto renginiams arba jų metu: gali būti, kad tai turistų pritrauktų net į atokiausias vietas; pabrėžia, kad sporto turizmo galimybės dar nėra pakankamai išnaudotos; |
| --- | --- |

50.

atkreipia ypatingą dėmesį į sporto turizmo potencialą, kuris ateityje galėtų tapti vienu dinamiškiausių sektorių vystant Europos kelionių pramonę, ir ragina numatyti konkrečią politiką šiam vystymuisi remti ir skatinti; primena, jog sporto veikla atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant Europos regionų patrauklumą turistams; atkreipia dėmesį į galimybes, susijusias su sportininkų ir sirgalių kelionėmis ruošiantis sporto renginiams arba jų metu: gali būti, kad tai turistų pritrauktų net į atokiausias vietas; pabrėžia, kad sporto turizmo galimybės dar nėra pakankamai išnaudotos;

Kokybė

| 51. | yra įsitikinęs, kad Europos turizmo sektoriuje turi būti pereita nuo kiekybinio augimo modelio prie kokybinio modelio, kuris būtų nukreiptas į stabilų ir tvarų vystymąsi, ir kad iš esmės būtina kurti turizmo pramonę, kurioje būtų galima sukurti daugiau aukštos kvalifikacijos tinkamai apmokamų darbo vietų; mano, kad turizmo kaimo ir pakrančių vietovėse ekonominis įvairinimas suteikia galimybių kurti naujas ir tvarias darbo vietas; |
| --- | --- |

51.

yra įsitikinęs, kad Europos turizmo sektoriuje turi būti pereita nuo kiekybinio augimo modelio prie kokybinio modelio, kuris būtų nukreiptas į stabilų ir tvarų vystymąsi, ir kad iš esmės būtina kurti turizmo pramonę, kurioje būtų galima sukurti daugiau aukštos kvalifikacijos tinkamai apmokamų darbo vietų; mano, kad turizmo kaimo ir pakrančių vietovėse ekonominis įvairinimas suteikia galimybių kurti naujas ir tvarias darbo vietas;

| 52. | pripažįsta, kad turizmo paslaugų kokybės standartai skiriasi, ir mano, kad kokybės standartai yra svarbūs kaip vienodų veiklos sąlygų ūkio subjektams užtikrinimo ir skaidrumo vartotojams didinimo priemonė, tokiu būdu padedanti didinti visų šalių pasitikėjimą; ragina visus suinteresuotuosius subjektus toliau diskutuoti apie tai, kaip ES gali skatinti paslaugų turizmo sektoriuje kokybės standartus, dėl kurių susitarta; |
| --- | --- |

52.

pripažįsta, kad turizmo paslaugų kokybės standartai skiriasi, ir mano, kad kokybės standartai yra svarbūs kaip vienodų veiklos sąlygų ūkio subjektams užtikrinimo ir skaidrumo vartotojams didinimo priemonė, tokiu būdu padedanti didinti visų šalių pasitikėjimą; ragina visus suinteresuotuosius subjektus toliau diskutuoti apie tai, kaip ES gali skatinti paslaugų turizmo sektoriuje kokybės standartus, dėl kurių susitarta;

| 53. | ragina Komisiją inicijuoti Europos turizmo kokybės ženklą, skirtiną už ryžtingas turizmo srities specialistų pastangas užtikrinti turizmo paslaugų kokybę remiantis maksimalia pagarba kultūros ir gamtos paveldui, gerinti darbo vietų turizmo sektoriuje kokybę ir prieigą visiems bei populiarinti vietos bendruomenių kultūros tradicijas; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją inicijuoti Europos turizmo kokybės ženklą, skirtiną už ryžtingas turizmo srities specialistų pastangas užtikrinti turizmo paslaugų kokybę remiantis maksimalia pagarba kultūros ir gamtos paveldui, gerinti darbo vietų turizmo sektoriuje kokybę ir prieigą visiems bei populiarinti vietos bendruomenių kultūros tradicijas;

| 54. | ragina Komisiją padidinti valstybių narių bendradarbiavimą siekiant pagerinti produktų kokybę, saugant „pagaminta ...“ prekės ženklą; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją padidinti valstybių narių bendradarbiavimą siekiant pagerinti produktų kokybę, saugant „pagaminta ...“ prekės ženklą;

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su turizmo asociacijomis ir kartu nustatyti bendrą Europos turizmo infrastruktūros (viešbučių, restoranų ir t. t.) klasifikacijos sistemą; mano, kad reikėtų toliau skatinti iniciatyvą „Hotelstars Union“, kuria siekiama laipsniškai suderinti apgyvendinimo klasifikacijos sistemas Europoje, kad taip būtų galima geriau palyginti apgyvendinimo pasiūlą Europoje ir prisidėti prie bendrų kokybiškų paslaugų kriterijų; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su turizmo asociacijomis ir kartu nustatyti bendrą Europos turizmo infrastruktūros (viešbučių, restoranų ir t. t.) klasifikacijos sistemą; mano, kad reikėtų toliau skatinti iniciatyvą „Hotelstars Union“, kuria siekiama laipsniškai suderinti apgyvendinimo klasifikacijos sistemas Europoje, kad taip būtų galima geriau palyginti apgyvendinimo pasiūlą Europoje ir prisidėti prie bendrų kokybiškų paslaugų kriterijų;

| 56. | mano, kad turizmo paslaugų ES saugumo standartų išsaugojimas yra labai svarbi geros kokybės dalis; todėl palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą dėl turistų apgyvendinimo paslaugų saugos; atkreipia dėmesį į daugelio vartotojų grupių, priešgaisrinės apsaugos organizacijų ir turizmo sektoriaus organizacijų indėlį remiant ES lygmens veiksmus dėl turizmo saugos; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl turizmo saugos ES minimalių standartų, visų pirma priešgaisrinės apsaugos ir anglies monoksido saugos apgyvendinimo paslaugoms per atostogas; pabrėžia, kad reikia sistemiškai rinkti duomenis apie apgyvendinimo saugą; |
| --- | --- |

56.

mano, kad turizmo paslaugų ES saugumo standartų išsaugojimas yra labai svarbi geros kokybės dalis; todėl palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą dėl turistų apgyvendinimo paslaugų saugos; atkreipia dėmesį į daugelio vartotojų grupių, priešgaisrinės apsaugos organizacijų ir turizmo sektoriaus organizacijų indėlį remiant ES lygmens veiksmus dėl turizmo saugos; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl turizmo saugos ES minimalių standartų, visų pirma priešgaisrinės apsaugos ir anglies monoksido saugos apgyvendinimo paslaugoms per atostogas; pabrėžia, kad reikia sistemiškai rinkti duomenis apie apgyvendinimo saugą;

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad kokybiškos turizmo paslaugos bus užtikrintos, jei bus derinamos su tinkamais mokymais ir deramomis darbo sąlygomis, ir kad reikiamų įgūdžių ir socialinių pasiekimų šiame sektoriuje nepaisymas ir jų silpninimas duos priešingų rezultatų; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į tai, kad kokybiškos turizmo paslaugos bus užtikrintos, jei bus derinamos su tinkamais mokymais ir deramomis darbo sąlygomis, ir kad reikiamų įgūdžių ir socialinių pasiekimų šiame sektoriuje nepaisymas ir jų silpninimas duos priešingų rezultatų;

| 58. | mano, kad investicijos į mokymus ir švietimą yra labai svarbus elementas teikiant kokybiškas paslaugas sektoriuje, kuriame daugiausia įdarbinamas 16–35 m. amžiaus jaunimas; tvirtai skatina Komisiją dirbti su privačiais subjektais ir kitomis viešosiomis įstaigomis kuriant mokymų ir stažuočių ne sezono metu programas, siekiant šį sektorių padaryti patrauklesnį ir mažiau sezonišką; mano, kad tokiais mokymais turėtų būti pabrėžiamas aukštesnės kvalifikacijos siekimas ir socialinių bei emocinių gebėjimų ugdymas, užtikrinant geresnes darbo perspektyvas visame sektoriuje; todėl ragina Komisiją remti turizmo sektoriaus pastangas gerinti darbdavių ir darbuotojų įgūdžius ir kompetenciją, siekiant numatyti ateities tendencijas ir įgūdžių poreikius; mano, kad reikėtų pagerinti užimtumo turizmo sektoriuje statistiką; |
| --- | --- |

58.

mano, kad investicijos į mokymus ir švietimą yra labai svarbus elementas teikiant kokybiškas paslaugas sektoriuje, kuriame daugiausia įdarbinamas 16–35 m. amžiaus jaunimas; tvirtai skatina Komisiją dirbti su privačiais subjektais ir kitomis viešosiomis įstaigomis kuriant mokymų ir stažuočių ne sezono metu programas, siekiant šį sektorių padaryti patrauklesnį ir mažiau sezonišką; mano, kad tokiais mokymais turėtų būti pabrėžiamas aukštesnės kvalifikacijos siekimas ir socialinių bei emocinių gebėjimų ugdymas, užtikrinant geresnes darbo perspektyvas visame sektoriuje; todėl ragina Komisiją remti turizmo sektoriaus pastangas gerinti darbdavių ir darbuotojų įgūdžius ir kompetenciją, siekiant numatyti ateities tendencijas ir įgūdžių poreikius; mano, kad reikėtų pagerinti užimtumo turizmo sektoriuje statistiką;

| 59. | šiuo atžvilgiu ragina Komisiją remti turizmo pramonę panaikinant įgūdžių trūkumą ir didinant profesinio švietimo ir mokymo svarbą rinkoje; siūlo Komisijai parengti ir išplatinti geriausios praktikos ir esamų mokymo galimybių ES gaires, tokiu būdu užtikrinant aukštesnio lygio profesionalumą ir didesnį savanorišką specialistų mobilumą ES; |
| --- | --- |

59.

šiuo atžvilgiu ragina Komisiją remti turizmo pramonę panaikinant įgūdžių trūkumą ir didinant profesinio švietimo ir mokymo svarbą rinkoje; siūlo Komisijai parengti ir išplatinti geriausios praktikos ir esamų mokymo galimybių ES gaires, tokiu būdu užtikrinant aukštesnio lygio profesionalumą ir didesnį savanorišką specialistų mobilumą ES;

| 60. | pabrėžia turizmo sektoriaus profesinių kvalifikacijų abipusio pripažinimo valstybėse narėse gerinimo svarbą, kad šios pramonės darbuotojai galėtų nustatyti geriausias įmanomas karjeros galimybes ir taip būtų skatinamas jų judumas; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia turizmo sektoriaus profesinių kvalifikacijų abipusio pripažinimo valstybėse narėse gerinimo svarbą, kad šios pramonės darbuotojai galėtų nustatyti geriausias įmanomas karjeros galimybes ir taip būtų skatinamas jų judumas;

| 61. | teigiamai vertina judumo priemones ir bendradarbiavimo projektus, pvz., pagal programas „Erasmus+“ ir „Erasmus“ jauniems verslininkams įgyvendinamus žinių sąjungų ir sektorių įgūdžių sąjungų projektus, kaip veiksmingą būdą visų lygmenų švietimo ir mokymo veikloje dalyvaujantiems turizmo sektoriaus darbuotojams keistis geriausia praktika, tobulinti kalbų įgūdžius ir įgyti praktinių žinių kultūros turizmo srityje; visgi reiškia susirūpinimą dėl to, kad jaunimas nesidomi galimybėmis siekti karjeros kai kuriuose turizmo sektoriuose; atkreipia dėmesį į dualinės mokymo sistemos turizmo sektoriuje pranašumus ir į tai, kad svarbu derinti mokymąsi su praktine darbo patirtimi: taip tobulinamos tiek teorinės žinios, tiek praktiniai įgūdžiai; ragina valstybes nares, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijas visapusiškai naudotis Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų ES, nacionalinių ir regioninių fondų siūlomomis profesinio mokymo skatinimo galimybėmis; |
| --- | --- |

61.

teigiamai vertina judumo priemones ir bendradarbiavimo projektus, pvz., pagal programas „Erasmus+“ ir „Erasmus“ jauniems verslininkams įgyvendinamus žinių sąjungų ir sektorių įgūdžių sąjungų projektus, kaip veiksmingą būdą visų lygmenų švietimo ir mokymo veikloje dalyvaujantiems turizmo sektoriaus darbuotojams keistis geriausia praktika, tobulinti kalbų įgūdžius ir įgyti praktinių žinių kultūros turizmo srityje; visgi reiškia susirūpinimą dėl to, kad jaunimas nesidomi galimybėmis siekti karjeros kai kuriuose turizmo sektoriuose; atkreipia dėmesį į dualinės mokymo sistemos turizmo sektoriuje pranašumus ir į tai, kad svarbu derinti mokymąsi su praktine darbo patirtimi: taip tobulinamos tiek teorinės žinios, tiek praktiniai įgūdžiai; ragina valstybes nares, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijas visapusiškai naudotis Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų ES, nacionalinių ir regioninių fondų siūlomomis profesinio mokymo skatinimo galimybėmis;

| 62. | ragina valstybes nares investuoti į aukštos kokybės mokymus, skirtus turistų gidams, ir skatinti laikytis daugiakalbio požiūrio, siekiant geriau reklamuoti lankytinas vietas užsienio turistams; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti turistų gidams taikomus Europos kokybės standartus, užtikrinant, kad būtų laikomasi minimalių mokymo reikalavimų; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares investuoti į aukštos kokybės mokymus, skirtus turistų gidams, ir skatinti laikytis daugiakalbio požiūrio, siekiant geriau reklamuoti lankytinas vietas užsienio turistams; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti turistų gidams taikomus Europos kokybės standartus, užtikrinant, kad būtų laikomasi minimalių mokymo reikalavimų;

| 63. | ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl mokesčių ir rinkliavų renkamų už turizmo produktus ir paslaugas vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmeniu poveikį Europos kaip lankytinos vietos konkurencingumui; pabrėžia valstybėms narėms, kad svarbu sumažinti PVM mokestį, taikomą kelionių ir turizmo paslaugoms, siekiant padėti plėtoti vietos ekonomiką ir išlaikyti augimą ir darbo vietas, taip pat padėti Europai toliau likti konkurencingai pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl mokesčių ir rinkliavų renkamų už turizmo produktus ir paslaugas vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmeniu poveikį Europos kaip lankytinos vietos konkurencingumui; pabrėžia valstybėms narėms, kad svarbu sumažinti PVM mokestį, taikomą kelionių ir turizmo paslaugoms, siekiant padėti plėtoti vietos ekonomiką ir išlaikyti augimą ir darbo vietas, taip pat padėti Europai toliau likti konkurencingai pasaulinėje rinkoje;

Naudojimasis pakrančių ir jūrų turizmo teikiamomis galimybėmis

| 64. | pripažįsta ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategijos (atitinkančios mėlynojo augimo strategiją ir strategiją „Europa 2020“) svarbą pakrančių ir salų regionams, kurioje pateikiamas bendrų atsakymų į daugelį iššūkių, su kuriais susiduria šie regionai, rinkinys; |
| --- | --- |

64.

pripažįsta ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategijos (atitinkančios mėlynojo augimo strategiją ir strategiją „Europa 2020“) svarbą pakrančių ir salų regionams, kurioje pateikiamas bendrų atsakymų į daugelį iššūkių, su kuriais susiduria šie regionai, rinkinys;

| 65. | tvirtai skatina Komisiją pateikti veiksmų planą, pagal kurį būtų vykdomi pirmiau minėtoje pakrančių ir jūrų turizmo strategijoje aprašyti 14 veiksmų, kuriame būtų nurodyti konkretūs tikslai ir tvarkaraščiai, ir Parlamentui teikti ataskaitas apie pažangą įgyvendinant šiuos veiksmus; |
| --- | --- |

65.

tvirtai skatina Komisiją pateikti veiksmų planą, pagal kurį būtų vykdomi pirmiau minėtoje pakrančių ir jūrų turizmo strategijoje aprašyti 14 veiksmų, kuriame būtų nurodyti konkretūs tikslai ir tvarkaraščiai, ir Parlamentui teikti ataskaitas apie pažangą įgyvendinant šiuos veiksmus;

| 66. | ragina Komisiją surengti kasmetinį seminarą, kuriame dalyvautų pakrančių ir jūrų valstybės narės ir atitinkamų regionų atstovai, siekiant skatinti visą Europą apimantį dialogą, palengvinti keitimąsi geriausia patirtimi ir įgyvendinti ilgalaikę strategiją; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją surengti kasmetinį seminarą, kuriame dalyvautų pakrančių ir jūrų valstybės narės ir atitinkamų regionų atstovai, siekiant skatinti visą Europą apimantį dialogą, palengvinti keitimąsi geriausia patirtimi ir įgyvendinti ilgalaikę strategiją;

| 67. | primena jungčių ir prieinamumo svarbą ir pažymi, kad sezono ir ne sezono metu jie skiriasi atokiausiuose regionuose ir salose, kurie yra labai priklausomi nuo jūrų ir oro transporto; taip pat pabrėžia, kad svarbu sukurti regioninius planus, kuriais skatinamas mobilumas šiomis kryptimis; prašo Komisijos, kad pirmiau minėtos pakrančių ir jūrų turizmo strategijos 12-uoju veiksmu būtų atsižvelgiama į valstybės pagalbos pakrančių ir jūrų regionuose efektyvumą; |
| --- | --- |

67.

primena jungčių ir prieinamumo svarbą ir pažymi, kad sezono ir ne sezono metu jie skiriasi atokiausiuose regionuose ir salose, kurie yra labai priklausomi nuo jūrų ir oro transporto; taip pat pabrėžia, kad svarbu sukurti regioninius planus, kuriais skatinamas mobilumas šiomis kryptimis; prašo Komisijos, kad pirmiau minėtos pakrančių ir jūrų turizmo strategijos 12-uoju veiksmu būtų atsižvelgiama į valstybės pagalbos pakrančių ir jūrų regionuose efektyvumą;

| 68. | tvirtai skatina Komisiją, valstybes nares ir laivybos ir jūrų turizmo sektoriaus suinteresuotąsias šalis įvertinti, ar reikia sukurti išmanias ir novatoriškas strategijas, kuriomis būtų sprendžiamas sezoniškumo klausimas, kurias būtų galima taikyti ir sezono, ir ne sezono metu, atsižvelgiant į įvairias tikslines grupes; ragina suinteresuotąsias šalis imtis priemonių, kad būtų kuriami maršrutai, produktai ir papildomos paslaugos įtraukiant vietos produktus, visų pirma susiję su jūrų paveldu ir kultūra, vandens sportu, poilsiniu buriavimu, jūrų gyvybės formų ir gamtos stebėjimu, veikla, susijusia su saule ir paplūdimiais, ryšiais su žvejyba tradiciniais įrankiais, maistu ir sveikata; |
| --- | --- |

68.

tvirtai skatina Komisiją, valstybes nares ir laivybos ir jūrų turizmo sektoriaus suinteresuotąsias šalis įvertinti, ar reikia sukurti išmanias ir novatoriškas strategijas, kuriomis būtų sprendžiamas sezoniškumo klausimas, kurias būtų galima taikyti ir sezono, ir ne sezono metu, atsižvelgiant į įvairias tikslines grupes; ragina suinteresuotąsias šalis imtis priemonių, kad būtų kuriami maršrutai, produktai ir papildomos paslaugos įtraukiant vietos produktus, visų pirma susiję su jūrų paveldu ir kultūra, vandens sportu, poilsiniu buriavimu, jūrų gyvybės formų ir gamtos stebėjimu, veikla, susijusia su saule ir paplūdimiais, ryšiais su žvejyba tradiciniais įrankiais, maistu ir sveikata;

| 69. | pabrėžia kruizinio turizmo svarbą turizmo sektoriaus augimui Europoje; todėl ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis įvertinti reikiamus išteklius ir esamą uostų bei laivybos infrastruktūrą ir standartizuoti atliekų rūšiavimą ir perdirbimą, siekiant parengti novatoriškus planavimo veiksmus šiose srityse plėtojant pažangiojo uostamiesčio koncepciją; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia kruizinio turizmo svarbą turizmo sektoriaus augimui Europoje; todėl ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis įvertinti reikiamus išteklius ir esamą uostų bei laivybos infrastruktūrą ir standartizuoti atliekų rūšiavimą ir perdirbimą, siekiant parengti novatoriškus planavimo veiksmus šiose srityse plėtojant pažangiojo uostamiesčio koncepciją;

| 70. | pabrėžia, kad bendras planavimas ir bendri veiksmai yra tiek pat būtini tam, kad turizmą priimtų visuomenė, kiek ir jo tvariam vystymuisi; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad bendras planavimas ir bendri veiksmai yra tiek pat būtini tam, kad turizmą priimtų visuomenė, kiek ir jo tvariam vystymuisi;

Tvarus, atsakingas ir socialinis turizmas

| 71. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su strateginiais partneriais, pavyzdžiui, Europos kelionių komisija ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, toliau skatinti tvarų, atsakingą ir ekologišką turizmą, kuriant naujus konkrečius produktus ir populiarinant jau esamus, ir siūlo sukurti Europos mastu visapusiškai prieinamą internetinę platformą, kurioje į vieną duomenų bazę, prieinamą per interneto svetainę www.visiteurope.com, būtų renkama informacija apie sertifikuotus produktus, naujas turizmo formas, lankytinas vietas bei maršrutus ir apie konkrečias paslaugas, kaip antai transporto priemonės ir turizmo gidai; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su strateginiais partneriais, pavyzdžiui, Europos kelionių komisija ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, toliau skatinti tvarų, atsakingą ir ekologišką turizmą, kuriant naujus konkrečius produktus ir populiarinant jau esamus, ir siūlo sukurti Europos mastu visapusiškai prieinamą internetinę platformą, kurioje į vieną duomenų bazę, prieinamą per interneto svetainę www.visiteurope.com, būtų renkama informacija apie sertifikuotus produktus, naujas turizmo formas, lankytinas vietas bei maršrutus ir apie konkrečias paslaugas, kaip antai transporto priemonės ir turizmo gidai;

| 72. | mano, kad pagal programą COSME turi būti padidintos tvaraus turizmo projektams skirtos (bendro) finansavimo lėšos; |
| --- | --- |

72.

mano, kad pagal programą COSME turi būti padidintos tvaraus turizmo projektams skirtos (bendro) finansavimo lėšos;

| 73. | ragina Komisiją baigti rengti Europos tvaraus ir atsakingo turizmo chartiją ir toliau teikti finansinę paramą svarbioms iniciatyvoms ir tinklams, pvz., EDEN (Patraukliausios Europos vietovės) arba Europos kultūros takams; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją baigti rengti Europos tvaraus ir atsakingo turizmo chartiją ir toliau teikti finansinę paramą svarbioms iniciatyvoms ir tinklams, pvz., EDEN (Patraukliausios Europos vietovės) arba Europos kultūros takams;

| 74. | skatina nacionalines turizmo organizacijas remiantis Komisijos pasiūlytais standartais sukurti atitinkamo nacionalinio lygmens atskirą tvaraus ir atsakingo turizmo portalą tam, kad klientai turėdami informaciją galėtų rinktis iš tikslinių nacionalinių ir tarpvalstybinių produktų ir lankytinų vietų; |
| --- | --- |

74.

skatina nacionalines turizmo organizacijas remiantis Komisijos pasiūlytais standartais sukurti atitinkamo nacionalinio lygmens atskirą tvaraus ir atsakingo turizmo portalą tam, kad klientai turėdami informaciją galėtų rinktis iš tikslinių nacionalinių ir tarpvalstybinių produktų ir lankytinų vietų;

| 75. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti tvarų, atsakingą ir prieinamą turizmą, kuriame sąvoka „pažangusis kelionės tikslas“ turėtų būti pagrindinė kuriant kelionės tikslus, jį plėtojant tvarumo aspektai, patirtinis turizmas ir deramas gamtinių išteklių naudojimas turėtų būti derinami su naujausiomis technologijomis, įskaitant fizinio ir informacijos perdavimo prieinamumo aspektus; yra įsitikinęs, kad informacijos apie papildomas turizmo paslaugas tinklai suteikia puikių galimybių remti MVĮ, tvarų vietos vystymąsi, tvarias darbo vietas ir ekonomikos stabilumą; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad svarbu plėtoti tvarų, atsakingą ir prieinamą turizmą, kuriame sąvoka „pažangusis kelionės tikslas“ turėtų būti pagrindinė kuriant kelionės tikslus, jį plėtojant tvarumo aspektai, patirtinis turizmas ir deramas gamtinių išteklių naudojimas turėtų būti derinami su naujausiomis technologijomis, įskaitant fizinio ir informacijos perdavimo prieinamumo aspektus; yra įsitikinęs, kad informacijos apie papildomas turizmo paslaugas tinklai suteikia puikių galimybių remti MVĮ, tvarų vietos vystymąsi, tvarias darbo vietas ir ekonomikos stabilumą;

| 76. | ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl tvarumo sertifikatų teikiamų papildomoms turizmo paslaugoms, įskaitant, pvz., savanoriškų priemonių analizę ir sėkmingų priemonių nustatymą; |
| --- | --- |

76.

ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl tvarumo sertifikatų teikiamų papildomoms turizmo paslaugoms, įskaitant, pvz., savanoriškų priemonių analizę ir sėkmingų priemonių nustatymą;

| 77. | ragina skatinti ir toliau plėtoti vaikams ir šeimoms pritaikytas turizmo sektoriaus pasirinkimo galimybes, pvz., sukuriant Europos šeimai pritaikyto turizmo ženklą; |
| --- | --- |

77.

ragina skatinti ir toliau plėtoti vaikams ir šeimoms pritaikytas turizmo sektoriaus pasirinkimo galimybes, pvz., sukuriant Europos šeimai pritaikyto turizmo ženklą;

| 78. | pabrėžia, kad svarbu skatinti kurti programas, pagal kurias būtų galima atnaujinti pasenusias viešbučių paslaugas laikantis ekologiško ir tvaraus turizmo kriterijų; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia, kad svarbu skatinti kurti programas, pagal kurias būtų galima atnaujinti pasenusias viešbučių paslaugas laikantis ekologiško ir tvaraus turizmo kriterijų;

| 79. | pabrėžia, kad Europos turizmui tenka itin svarbus vaidmuo atstatant kaimo ir miesto vietoves siekiant užtikrinti tvarų vietos ir regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad Europos turizmui tenka itin svarbus vaidmuo atstatant kaimo ir miesto vietoves siekiant užtikrinti tvarų vietos ir regionų vystymąsi;

| 80. | ragina plėtoti tvaraus turizmo paslaugas regionuose, kurių reputacija, nepaisant didelio kultūros ir turizmo potencialo, buvo sugadinta dėl didesnio dėmesio skirto kitiems sektoriams, įskaitant pramonės sektorių, ir tų sektorių plėtojimui; |
| --- | --- |

80.

ragina plėtoti tvaraus turizmo paslaugas regionuose, kurių reputacija, nepaisant didelio kultūros ir turizmo potencialo, buvo sugadinta dėl didesnio dėmesio skirto kitiems sektoriams, įskaitant pramonės sektorių, ir tų sektorių plėtojimui;

| 81. | pabrėžia, kad svarbu suprasti, kad turizmas neturėtų kelti neigiamų pasekmių kasdieniam gyventojų gyvenimui; mano, kad, priešingai, vietos gyventojai turėtų būti teigiamai įtraukti ir turėtų galėti dalyvauti turizmo reiškinyje; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad svarbu suprasti, kad turizmas neturėtų kelti neigiamų pasekmių kasdieniam gyventojų gyvenimui; mano, kad, priešingai, vietos gyventojai turėtų būti teigiamai įtraukti ir turėtų galėti dalyvauti turizmo reiškinyje;

| 82. | atkreipia dėmesį į tai, kad gamtos ir kultūros paveldas ir biologinės įvairovės apsauga yra brangus turizmo sektoriaus turtas, todėl remia valstybes nares, regionų valdžios institucijas ir turizmo įmones, skatinančias ekologinį turizmą ir, priimant sprendimus dėl infrastruktūros projektų ir juos įgyvendinant, besivadovaujančias ES aplinkosaugos teisės aktais; ragina valstybes nares į savo nacionalines ir regionines turizmo strategijas integruoti gamtos paveldo iniciatyvas; |
| --- | --- |

82.

atkreipia dėmesį į tai, kad gamtos ir kultūros paveldas ir biologinės įvairovės apsauga yra brangus turizmo sektoriaus turtas, todėl remia valstybes nares, regionų valdžios institucijas ir turizmo įmones, skatinančias ekologinį turizmą ir, priimant sprendimus dėl infrastruktūros projektų ir juos įgyvendinant, besivadovaujančias ES aplinkosaugos teisės aktais; ragina valstybes nares į savo nacionalines ir regionines turizmo strategijas integruoti gamtos paveldo iniciatyvas;

| 83. | pabrėžia tvaraus ir atsakingo turizmo svarbą saugant ir skatinant regioninį gamtos ir kultūros paveldą; todėl yra įsitikinęs, kad būtina remti ir skatinti regioninio turizmo produktus ir trumpalaikį buvimą, taikant atitinkamas priemones; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia tvaraus ir atsakingo turizmo svarbą saugant ir skatinant regioninį gamtos ir kultūros paveldą; todėl yra įsitikinęs, kad būtina remti ir skatinti regioninio turizmo produktus ir trumpalaikį buvimą, taikant atitinkamas priemones;

| 84. | ragina Komisiją ir valstybes nares kurti žaliųjų maršrutų tinklus, apimančius kaimo ir miško vietoves ir mažesnės svarbos gamtos objektus, esamiems transporto infrastruktūros tinklams taikant naujus ekologijos požiūriu tvarius sprendimus; |
| --- | --- |

84.

ragina Komisiją ir valstybes nares kurti žaliųjų maršrutų tinklus, apimančius kaimo ir miško vietoves ir mažesnės svarbos gamtos objektus, esamiems transporto infrastruktūros tinklams taikant naujus ekologijos požiūriu tvarius sprendimus;

| 85. | pabrėžia, kad tvarus žvejybinis turizmas gali žymiai prisidėti prie Europos kaimo vietovių ekonomikos; pabrėžia, kad ši turizmo forma gali išlikti tik, jei Europos vidaus vandenyse nykstančios žuvų rūšys bus valdomos tvaresniu būdu; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad tvarus žvejybinis turizmas gali žymiai prisidėti prie Europos kaimo vietovių ekonomikos; pabrėžia, kad ši turizmo forma gali išlikti tik, jei Europos vidaus vandenyse nykstančios žuvų rūšys bus valdomos tvaresniu būdu;

| 86. | pažymi, kad kaimo turizmas ES yra viena iš pagrindinių alternatyvaus turizmo formų ir ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis remti veiklą, kuri sukurta skatinti tolesnį šio sektoriaus infrastruktūros ir prieigos vystymą; |
| --- | --- |

86.

pažymi, kad kaimo turizmas ES yra viena iš pagrindinių alternatyvaus turizmo formų ir ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis remti veiklą, kuri sukurta skatinti tolesnį šio sektoriaus infrastruktūros ir prieigos vystymą;

| 87. | ragina Komisiją toliau populiarinti vietoves ir gaminius skatinant propagavimą ir užtikrinant vietos produktų, kaip kad žemės ūkio ir ne žemės ūkio saugomų geografinių nuorodų (SGN), apsaugą; |
| --- | --- |

87.

ragina Komisiją toliau populiarinti vietoves ir gaminius skatinant propagavimą ir užtikrinant vietos produktų, kaip kad žemės ūkio ir ne žemės ūkio saugomų geografinių nuorodų (SGN), apsaugą;

| 88. | mano, kad pažeidžiami regionai, pvz., salos, pakrančių, kalnų vietovės ir ypač atokūs ir atokiausi regionai, dažnai labai priklauso nuo turizmo verslo ir pirmos patiria klimato kaitos padarinius; todėl yra įsitikinęs, kad klimato apsaugai reikėtų teikti pirmenybę ir labiau integruoti ją į Europos, nacionalinę ir regionų turizmo ir transporto politiką, įskaitant dėmesio skyrimą efektyviam energijos vartojimui, atsinaujinančiajai energijai, tvariam transportui ir atliekų tvarkymui; ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą, kaip klimato kaita veikia turizmą šiuose pažeidžiamuose regionuose ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu ir kokią įtaką ji turės ateityje; |
| --- | --- |

88.

mano, kad pažeidžiami regionai, pvz., salos, pakrančių, kalnų vietovės ir ypač atokūs ir atokiausi regionai, dažnai labai priklauso nuo turizmo verslo ir pirmos patiria klimato kaitos padarinius; todėl yra įsitikinęs, kad klimato apsaugai reikėtų teikti pirmenybę ir labiau integruoti ją į Europos, nacionalinę ir regionų turizmo ir transporto politiką, įskaitant dėmesio skyrimą efektyviam energijos vartojimui, atsinaujinančiajai energijai, tvariam transportui ir atliekų tvarkymui; ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą, kaip klimato kaita veikia turizmą šiuose pažeidžiamuose regionuose ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu ir kokią įtaką ji turės ateityje;

| 89. | pabrėžia, kad būtina skatinti atokių kaimo vietovių, salų, pakrančių ir kalnų vietovių turizmo galimybes, ragina ES vystyti tvarų jūrų turizmą ir ragina valstybes nares vystyti tvarią infrastruktūrą ir pagerinti tarpvalstybines jungtis, kaip jų patrauklumo ir pasiekiamumo priemones; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad būtina skatinti atokių kaimo vietovių, salų, pakrančių ir kalnų vietovių turizmo galimybes, ragina ES vystyti tvarų jūrų turizmą ir ragina valstybes nares vystyti tvarią infrastruktūrą ir pagerinti tarpvalstybines jungtis, kaip jų patrauklumo ir pasiekiamumo priemones;

| 90. | pabrėžia, kad saloms būdingos jų pačių problemos, ypač mažesnių salų jungties su pagrindine teritorija, ir ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų padidintos investicijos į šį sektorių; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad saloms būdingos jų pačių problemos, ypač mažesnių salų jungties su pagrindine teritorija, ir ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų padidintos investicijos į šį sektorių;

| 91. | mano, kad turizmo pramonės svarus įnašas į aplinkos kokybės turizmo pramonėje pagerinimą, galėtų būti savanoriškų aplinkos tikrinimų įdiegimas, ir rekomenduoja pripažinti šį konkretų bendrovių įsipareigojimą; |
| --- | --- |

91.

mano, kad turizmo pramonės svarus įnašas į aplinkos kokybės turizmo pramonėje pagerinimą, galėtų būti savanoriškų aplinkos tikrinimų įdiegimas, ir rekomenduoja pripažinti šį konkretų bendrovių įsipareigojimą;

| 92. | ragina atsakingas valdžios institucijas ir ūkio subjektus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis dėti daugiau pastangų plėtojant nemotorinius tinklus, pvz., Europos jodinėjimo, vaikščiojimo pėsčiomis, dviračių takų ir piligrimų kelių, kartu su visomis tarpvalstybinėmis geležinkelių transporto paslaugomis, įskaitant greituosius ir naktinius traukinius; primena, kad visada reikėtų išnagrinėti transporto sąveikumo su kitomis rūšimis galimybes; rekomenduoja panaikinti padidintus tarifus pasienio ruožuose, kurie yra viena iš kliūčių, kodėl turistai pasienio zonose ne taip dažnai naudojasi geležinkeliais; |
| --- | --- |

92.

ragina atsakingas valdžios institucijas ir ūkio subjektus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis dėti daugiau pastangų plėtojant nemotorinius tinklus, pvz., Europos jodinėjimo, vaikščiojimo pėsčiomis, dviračių takų ir piligrimų kelių, kartu su visomis tarpvalstybinėmis geležinkelių transporto paslaugomis, įskaitant greituosius ir naktinius traukinius; primena, kad visada reikėtų išnagrinėti transporto sąveikumo su kitomis rūšimis galimybes; rekomenduoja panaikinti padidintus tarifus pasienio ruožuose, kurie yra viena iš kliūčių, kodėl turistai pasienio zonose ne taip dažnai naudojasi geležinkeliais;

| 93. | pripažįsta, kad tvarus miesto turizmas yra sparčiai augantis verslas ir kad mobilumo ir transporto politika miestų turizmo centruose turėtų būti veiksminga, tvari ir palanki tiek lankytojams, tiek ir vietos gyventojams; |
| --- | --- |

93.

pripažįsta, kad tvarus miesto turizmas yra sparčiai augantis verslas ir kad mobilumo ir transporto politika miestų turizmo centruose turėtų būti veiksminga, tvari ir palanki tiek lankytojams, tiek ir vietos gyventojams;

| 94. | remia integruotų įvairių rūšių transporto formų, skirtų turistams, vystymą, pasiūlant bilietus, kurie galioja įvairių rūšių transporto priemonėse, vadovaujantis skirtingais reikalavimais; pabrėžia, kad integruotų bilietų pardavimo paslaugų pažanga galėtų suteikti žymų tarpvalstybinio turizmo paskatinimą; |
| --- | --- |

94.

remia integruotų įvairių rūšių transporto formų, skirtų turistams, vystymą, pasiūlant bilietus, kurie galioja įvairių rūšių transporto priemonėse, vadovaujantis skirtingais reikalavimais; pabrėžia, kad integruotų bilietų pardavimo paslaugų pažanga galėtų suteikti žymų tarpvalstybinio turizmo paskatinimą;

| 95. | pabrėžia, kad elektra varomos transporto priemonės siūlo vis labiau patrauklų naujo lankstaus mobilumo sprendimą, skirtą tiek kaimo, tiek ir miesto turizmui, ir šį mobilumo būdą vis dažniau reikėtų siūlyti atostogų kurortuose; |
| --- | --- |

95.

pabrėžia, kad elektra varomos transporto priemonės siūlo vis labiau patrauklų naujo lankstaus mobilumo sprendimą, skirtą tiek kaimo, tiek ir miesto turizmui, ir šį mobilumo būdą vis dažniau reikėtų siūlyti atostogų kurortuose;

| 96. | pabrėžia, kad dviratininkams svarbu sukurti palankias sąlygas naudotis viešuoju transportu; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad dviratininkams svarbu sukurti palankias sąlygas naudotis viešuoju transportu;

| 97. | griežtai ragina Komisiją įvertinti galimybes, kaip Europos turistinių vietų tvaraus valdymo bendrų rodiklių sistema (angl. ETIS) galėtų tapti ES priemone, kuria turistų lankytinos vietos galėtų kontroliuoti, valdyti, vertinti ir pagerinti savo veiklą tvarumo atžvilgiu; |
| --- | --- |

97.

griežtai ragina Komisiją įvertinti galimybes, kaip Europos turistinių vietų tvaraus valdymo bendrų rodiklių sistema (angl. ETIS) galėtų tapti ES priemone, kuria turistų lankytinos vietos galėtų kontroliuoti, valdyti, vertinti ir pagerinti savo veiklą tvarumo atžvilgiu;

| 98. | ragina valstybes nares, vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, perduoti teigiamą tvaraus turizmo valdymo patirtį; |
| --- | --- |

98.

ragina valstybes nares, vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, perduoti teigiamą tvaraus turizmo valdymo patirtį;

| 99. | laikosi nuomonės, kad prieinamumas ir prieinama kaina turizmo sektoriuje yra neatsiejama jo tvarumo dalis; patvirtina, kad principas „turizmas visiems“ leidžia ir suteikia galimybes žmonėms, ypač turintiems specialių poreikių (pvz., neįgaliesiems arba riboto judumo asmenims, jaunimui, pagyvenusiems asmenims, mažas pajamas gaunančioms šeimoms ir šeimoms su vaikais), naudotis savo, kaip ES piliečių, teisėmis, ir todėl tuo turi būti remiamasi imantis bet kokių nacionalinių, regioninių, vietos ar Europos masto veiksmų, susijusių su turizmu; ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti naujų technologijų naudojimui vystant turizmo koncepcijas, skirtas pagyvenusiems žmonėms ir žmonėms, turintiems specialiųjų poreikių; |
| --- | --- |

99.

laikosi nuomonės, kad prieinamumas ir prieinama kaina turizmo sektoriuje yra neatsiejama jo tvarumo dalis; patvirtina, kad principas „turizmas visiems“ leidžia ir suteikia galimybes žmonėms, ypač turintiems specialių poreikių (pvz., neįgaliesiems arba riboto judumo asmenims, jaunimui, pagyvenusiems asmenims, mažas pajamas gaunančioms šeimoms ir šeimoms su vaikais), naudotis savo, kaip ES piliečių, teisėmis, ir todėl tuo turi būti remiamasi imantis bet kokių nacionalinių, regioninių, vietos ar Europos masto veiksmų, susijusių su turizmu; ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti naujų technologijų naudojimui vystant turizmo koncepcijas, skirtas pagyvenusiems žmonėms ir žmonėms, turintiems specialiųjų poreikių;

| 100. | rekomenduoja valstybėms narėms sukurti Europos masto bendrą ir skaidrią prieinamų pasirinkimų nustatymo sistemą ir įdiegti atitinkamas interneto platformas; ragina Komisiją šiuo klausimu pateikti pasiūlymų; |
| --- | --- |

100.

rekomenduoja valstybėms narėms sukurti Europos masto bendrą ir skaidrią prieinamų pasirinkimų nustatymo sistemą ir įdiegti atitinkamas interneto platformas; ragina Komisiją šiuo klausimu pateikti pasiūlymų;

| 101. | rekomenduoja valstybėms narėms turizmo pramonės ekonomikos vystymo programose pradėti įdiegti prieinamumą, kaip tinkamumo kriterijų; |
| --- | --- |

101.

rekomenduoja valstybėms narėms turizmo pramonės ekonomikos vystymo programose pradėti įdiegti prieinamumą, kaip tinkamumo kriterijų;

| 102. | pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimas įmonėmis, kurios teikia paslaugas turizmo sektoriuje, taip pat priklauso nuo įmonių, kurios vartotojams teikia paprastas, veiksmingas ir greitas alternatyvias priemones, skirtas vartotojų ginčams spręsti, ir nuo įmonių, kurios saugo vartotojų asmens ir finansinius duomenis; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimas įmonėmis, kurios teikia paslaugas turizmo sektoriuje, taip pat priklauso nuo įmonių, kurios vartotojams teikia paprastas, veiksmingas ir greitas alternatyvias priemones, skirtas vartotojų ginčams spręsti, ir nuo įmonių, kurios saugo vartotojų asmens ir finansinius duomenis;

| 103. | laikosi nuomonės, kad siekiant, jog Europos turizmas būtų padarytas prieinamas, oro vežėjai turi nutraukti iškreiptą ir dažnai plačiai naudojamą praktiką verslo klasei skirti daugiau vietos nei ekonominei klasei; |
| --- | --- |

103.

laikosi nuomonės, kad siekiant, jog Europos turizmas būtų padarytas prieinamas, oro vežėjai turi nutraukti iškreiptą ir dažnai plačiai naudojamą praktiką verslo klasei skirti daugiau vietos nei ekonominei klasei;

| 104. | atkreipia ypatingą dėmesį į pilietinės visuomenės indėlį populiarinant naujovišką turizmą naudojantis socialiniais tinklais, savanorių organizacijomis, kultūros ir sporto asociacijomis, piliečių iniciatyvinėmis grupėmis ir organizacijomis, kurios atstovauja jaunimui, moterims ir išeivių bendruomenėms; |
| --- | --- |

104.

atkreipia ypatingą dėmesį į pilietinės visuomenės indėlį populiarinant naujovišką turizmą naudojantis socialiniais tinklais, savanorių organizacijomis, kultūros ir sporto asociacijomis, piliečių iniciatyvinėmis grupėmis ir organizacijomis, kurios atstovauja jaunimui, moterims ir išeivių bendruomenėms;

| 105. | ragina labiau pripažinti gyvybiškai svarbų savanoriškos veiklos sektoriaus vaidmenį, atliekamą vykdant savanorišką kultūros veiklą ir taip vystant bei remiant turizmo sektorių; |
| --- | --- |

105.

ragina labiau pripažinti gyvybiškai svarbų savanoriškos veiklos sektoriaus vaidmenį, atliekamą vykdant savanorišką kultūros veiklą ir taip vystant bei remiant turizmo sektorių;

| 106. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skirti dėmesį ir remti socialinės ekonomikos potencialą tvaraus ir atsakingo turizmo vystymui; |
| --- | --- |

106.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skirti dėmesį ir remti socialinės ekonomikos potencialą tvaraus ir atsakingo turizmo vystymui;

| 107. | mano, kad turizmas jaunimui, samdomiems darbuotojams ir pensininkams suteikia svarbios socialinės vertės ir ragina valstybes nares naudoti ES lėšas, kuriant su sveikata susijusį ir pramoginį turizmą; |
| --- | --- |

107.

mano, kad turizmas jaunimui, samdomiems darbuotojams ir pensininkams suteikia svarbios socialinės vertės ir ragina valstybes nares naudoti ES lėšas, kuriant su sveikata susijusį ir pramoginį turizmą;

| 108. | pabrėžia, kad besitęsianti imigracijos krizė Europoje ypač veikia pakrančių vietoves, kuriose pajamos iš turizmo sudaro svarbią gyventojų pajamų dalį; ragina Komisiją parengti pranešimą apie tai, kokį poveikį turizmo sektoriui daro nekontroliuojamas imigrantų antplūdis į ES; |
| --- | --- |

108.

pabrėžia, kad besitęsianti imigracijos krizė Europoje ypač veikia pakrančių vietoves, kuriose pajamos iš turizmo sudaro svarbią gyventojų pajamų dalį; ragina Komisiją parengti pranešimą apie tai, kokį poveikį turizmo sektoriui daro nekontroliuojamas imigrantų antplūdis į ES;

Bendro vartojimo ekonomika

| 109. | pritaria galimybėms, kurias veiklą pradedančioms įmonėms ir inovatyvioms bendrovėms turizmo sektoriuje suteikia bendro vartojimo ekonomika; pripažįsta šių paslaugų papildomumą su kitais turizmo pasiūlymais jų vietos ir žmonių, kuriems jos skirtos, atžvilgiu; |
| --- | --- |

109.

pritaria galimybėms, kurias veiklą pradedančioms įmonėms ir inovatyvioms bendrovėms turizmo sektoriuje suteikia bendro vartojimo ekonomika; pripažįsta šių paslaugų papildomumą su kitais turizmo pasiūlymais jų vietos ir žmonių, kuriems jos skirtos, atžvilgiu;

| 110. | dar kartą primena, kad bendro vartojimo ekonomika ar bendradarbiavimu grindžiamas vartojimas yra naujas socialinis ir ekonominis modelis, atsiradęs kartu su technologijų revoliucija ir kai internetas sujungė žmonės, naudojant interneto platformas, kuriose dėl prekių ir paslaugų saugiai ir skaidriai gali būti sudaromi sandoriai; |
| --- | --- |

110.

dar kartą primena, kad bendro vartojimo ekonomika ar bendradarbiavimu grindžiamas vartojimas yra naujas socialinis ir ekonominis modelis, atsiradęs kartu su technologijų revoliucija ir kai internetas sujungė žmonės, naudojant interneto platformas, kuriose dėl prekių ir paslaugų saugiai ir skaidriai gali būti sudaromi sandoriai;

| 111. | pabrėžia, kad dabartiniai teisės aktai nepritaikyti bendro vartojimo ekonomikai ir, kad dėl šios priežasties vietos ir nacionalinės valdžios institucijos pradėjo tirti tokias interneto platformas ir mėgina sureguliuoti jų poveikį, dažnai Sąjungoje taikydamos neproporcingas ir skirtingas priemones; primygtinai ragina Komisiją veikti kartu su valstybėmis narėmis ir ieškoti geriausių įmanomų iniciatyvų, kurias būtų galima įgyvendinti Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; rekomenduoja apsvarstyti galimybę visa apimančioje ES bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje sukurti atitinkamą reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

111.

pabrėžia, kad dabartiniai teisės aktai nepritaikyti bendro vartojimo ekonomikai ir, kad dėl šios priežasties vietos ir nacionalinės valdžios institucijos pradėjo tirti tokias interneto platformas ir mėgina sureguliuoti jų poveikį, dažnai Sąjungoje taikydamos neproporcingas ir skirtingas priemones; primygtinai ragina Komisiją veikti kartu su valstybėmis narėmis ir ieškoti geriausių įmanomų iniciatyvų, kurias būtų galima įgyvendinti Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; rekomenduoja apsvarstyti galimybę visa apimančioje ES bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje sukurti atitinkamą reguliavimo sistemą;

| 112. | pabrėžia, kad prieš imantis reguliavimo priemonių, visų pirma, turi būti išnagrinėta reakcija į bendro vartojimo ekonomikos atsiradimą; vis dėlto mano, kad bet kokie viešosios valdžios institucijų veiksmai turi būti proporcingi ir lankstūs, kad būtų galima sukurti reguliavimo sistemą, kuri užtikrintų vienodas sąlygas bendrovėms, ypač palankią teigiamą verslo aplinką MVĮ ir inovacijoms šiame sektoriuje; be to, mano, kad įprastam turizmo sektoriui vartotojų apsaugos tikslais taikomi saugumo, saugos ir sveikatos kontrolės reikalavimai taip pat turėtų būti taikomi komerciniais pagrindais bendro vartojimo ekonomikoje teikiamoms turizmo paslaugoms; |
| --- | --- |

112.

pabrėžia, kad prieš imantis reguliavimo priemonių, visų pirma, turi būti išnagrinėta reakcija į bendro vartojimo ekonomikos atsiradimą; vis dėlto mano, kad bet kokie viešosios valdžios institucijų veiksmai turi būti proporcingi ir lankstūs, kad būtų galima sukurti reguliavimo sistemą, kuri užtikrintų vienodas sąlygas bendrovėms, ypač palankią teigiamą verslo aplinką MVĮ ir inovacijoms šiame sektoriuje; be to, mano, kad įprastam turizmo sektoriui vartotojų apsaugos tikslais taikomi saugumo, saugos ir sveikatos kontrolės reikalavimai taip pat turėtų būti taikomi komerciniais pagrindais bendro vartojimo ekonomikoje teikiamoms turizmo paslaugoms;

| 113. | pabrėžia, kad paslaugų teikėjų veikla turi būti tinkamai suskirstyta į kategorijas, kad būtų galima, jei būtų taikomos atitinkamos taisyklės, aiškiai atskirti ad hoc ar nuolatines bendras bei profesionalias verslo paslaugas; |
| --- | --- |

113.

pabrėžia, kad paslaugų teikėjų veikla turi būti tinkamai suskirstyta į kategorijas, kad būtų galima, jei būtų taikomos atitinkamos taisyklės, aiškiai atskirti ad hoc ar nuolatines bendras bei profesionalias verslo paslaugas;

| 114. | taip pat pabrėžia, kad platformos turi būti visiškai prieinamos, vartotojai turi būti tinkamai informuojami ir neklaidinami, taip pat saugomas asmens duomenų privatumas; pabrėžia gyvybingos ir skaidrios atsiliepimų sistemos svarbą ir tai, kad svarbu užtikrinti, jog paslaugų teikėjai nestatytų į nepalankią padėtį vartotojų, kurie palieka neigiamus atsiliepimus; |
| --- | --- |

114.

taip pat pabrėžia, kad platformos turi būti visiškai prieinamos, vartotojai turi būti tinkamai informuojami ir neklaidinami, taip pat saugomas asmens duomenų privatumas; pabrėžia gyvybingos ir skaidrios atsiliepimų sistemos svarbą ir tai, kad svarbu užtikrinti, jog paslaugų teikėjai nestatytų į nepalankią padėtį vartotojų, kurie palieka neigiamus atsiliepimus;

| 115. | atkreipia dėmesį į tai, kad kaip tarpininkai veikiančios technologijų įmonės turi informuoti savo paslaugų teikėjus apie jų pareigas, ypač apie vartotojų teisių apsaugą, ir pateikti patikimu ir prieinamu būdu informaciją apie visus įkainius ir paslėptas išlaidas, susijusias su verslo vykdymu, ir apie tai, kaip visapusiškai laikytis vietos įstatymų, ypač mokesčių srities įstatymų ir normų, susijusių su vartotojų saugumu ir turizmo paslaugas teikiančiųjų darbo sąlygomis; |
| --- | --- |

115.

atkreipia dėmesį į tai, kad kaip tarpininkai veikiančios technologijų įmonės turi informuoti savo paslaugų teikėjus apie jų pareigas, ypač apie vartotojų teisių apsaugą, ir pateikti patikimu ir prieinamu būdu informaciją apie visus įkainius ir paslėptas išlaidas, susijusias su verslo vykdymu, ir apie tai, kaip visapusiškai laikytis vietos įstatymų, ypač mokesčių srities įstatymų ir normų, susijusių su vartotojų saugumu ir turizmo paslaugas teikiančiųjų darbo sąlygomis;

| 116. | ragina Komisiją įvertinti bendro vartojimo ekonomikos ekonominį ir socialinį poveikį ir jos padarinius turizmo pramonei, vartotojams, technologijų įmonėms ir viešosios valdžios institucijoms ir pranešti Parlamentui apie iniciatyvų, kurių ji ėmėsi iki šiol, įskaitant Augimo GD sudarytos darbo grupės veiklą, rezultatus; |
| --- | --- |

116.

ragina Komisiją įvertinti bendro vartojimo ekonomikos ekonominį ir socialinį poveikį ir jos padarinius turizmo pramonei, vartotojams, technologijų įmonėms ir viešosios valdžios institucijoms ir pranešti Parlamentui apie iniciatyvų, kurių ji ėmėsi iki šiol, įskaitant Augimo GD sudarytos darbo grupės veiklą, rezultatus;

Skaitmeninimas

| 117. | ragina Komisiją kartu su pramonės atstovais ir turizmo asociacijomis apibrėžti iniciatyvų, kurias įgyvendinant dėmesys būtų skiriamas platesnio masto inovacijoms (procesui, IRT, moksliniams tyrimams) ir reikiamiems gebėjimams, siekiant skatinti kelionių ir turizmo bendroves priimti skaitmenines priemones ir veiksmingiau jas panaudoti, pažangų planą; laikosi nuomonės, kad Komisija šioje srityje galėtų sustiprinti savo pastangas ir pasidalinti geriausiai praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

117.

ragina Komisiją kartu su pramonės atstovais ir turizmo asociacijomis apibrėžti iniciatyvų, kurias įgyvendinant dėmesys būtų skiriamas platesnio masto inovacijoms (procesui, IRT, moksliniams tyrimams) ir reikiamiems gebėjimams, siekiant skatinti kelionių ir turizmo bendroves priimti skaitmenines priemones ir veiksmingiau jas panaudoti, pažangų planą; laikosi nuomonės, kad Komisija šioje srityje galėtų sustiprinti savo pastangas ir pasidalinti geriausiai praktikos pavyzdžiais;

| 118. | palankiai vertina Komisijos Skaitmeninio turizmo platformą ir jos tikslus: i) skatinti turizmo srityje dirbančių MVĮ inovacinius gebėjimus ir jų skaitmeninimą siekiant suaktyvinti turizmo sektorių; ii) parengti pasiūlymų, kuriais vadovaujantis būtų galima pritaikyti ir formuoti tvarią, konkurencingą ir vartotojų interesais grindžiamą politiką, kuria siekiama toliau plėtoti turizmo sektorių; ragina naudoti novatoriškas technologijas, dalytis geriausia patirtimi ir didinti regioninio lygmens bendradarbiavimą, kad turizmo sektorius Europoje taptų patrauklesnis ir konkurencingesnis; mano, kad skatinant e. mokymąsi ir aktyviau diegiant skaitmenines technologijas būtų galima dar greičiau pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

118.

palankiai vertina Komisijos Skaitmeninio turizmo platformą ir jos tikslus: i) skatinti turizmo srityje dirbančių MVĮ inovacinius gebėjimus ir jų skaitmeninimą siekiant suaktyvinti turizmo sektorių; ii) parengti pasiūlymų, kuriais vadovaujantis būtų galima pritaikyti ir formuoti tvarią, konkurencingą ir vartotojų interesais grindžiamą politiką, kuria siekiama toliau plėtoti turizmo sektorių; ragina naudoti novatoriškas technologijas, dalytis geriausia patirtimi ir didinti regioninio lygmens bendradarbiavimą, kad turizmo sektorius Europoje taptų patrauklesnis ir konkurencingesnis; mano, kad skatinant e. mokymąsi ir aktyviau diegiant skaitmenines technologijas būtų galima dar greičiau pasiekti šį tikslą;

| 119. | žino, kad MVĮ (kurių dauguma – labai mažos įmonės) ir veiklą pradedančios įmonės, siekdamos prisitaikyti prie sparčiai kintančių rinkos sąlygų, turizmo sektoriuje susiduria su dideliais sunkumais reklamuodamos savo paslaugas užsienyje; pažymi, kad naujos IT priemonės, pvz., Komisijos sukurtas portalas „Tourism Business Portal“, kartu su seminarais internetu gali padėti joms pasinaudoti skaitmeninėmis galimybėmis; pabrėžia, kad jei „Tourism Business Portal“ būtų prieinamas visomis valstybių narių kalbomis, būtų galima labiau skatinti teritorinius šios veiklos privalumus; skatina imtis panašių iniciatyvų vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

119.

žino, kad MVĮ (kurių dauguma – labai mažos įmonės) ir veiklą pradedančios įmonės, siekdamos prisitaikyti prie sparčiai kintančių rinkos sąlygų, turizmo sektoriuje susiduria su dideliais sunkumais reklamuodamos savo paslaugas užsienyje; pažymi, kad naujos IT priemonės, pvz., Komisijos sukurtas portalas „Tourism Business Portal“, kartu su seminarais internetu gali padėti joms pasinaudoti skaitmeninėmis galimybėmis; pabrėžia, kad jei „Tourism Business Portal“ būtų prieinamas visomis valstybių narių kalbomis, būtų galima labiau skatinti teritorinius šios veiklos privalumus; skatina imtis panašių iniciatyvų vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis;

| 120. | ragina Komisiją ir toliau stiprinti viešųjų ir privačių kelionių ir turizmo subjektų bendradarbiavimą siekiant sudaryti palankias sąlygas Europos įmonių moksliniams tyrimams skaitmeninių sprendimų srityje ir šių sprendimų taikymui; ypač pabrėžia, kad reikia užtikrinti geresnį viešojo administravimo turizmo srityje institucijų nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, kelionių organizatorių, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriaus ir su skaitmeninėmis technologijomis susijusių įmonių veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

120.

ragina Komisiją ir toliau stiprinti viešųjų ir privačių kelionių ir turizmo subjektų bendradarbiavimą siekiant sudaryti palankias sąlygas Europos įmonių moksliniams tyrimams skaitmeninių sprendimų srityje ir šių sprendimų taikymui; ypač pabrėžia, kad reikia užtikrinti geresnį viešojo administravimo turizmo srityje institucijų nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, kelionių organizatorių, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriaus ir su skaitmeninėmis technologijomis susijusių įmonių veiklos koordinavimą;

| 121. | ragina Komisiją suteikti pagalbą sektoriui, kuriant priemones, kuriomis būtų stebimos turistų lankomos vietos, reklamuojamas jų profilis ir stebimas judumas, siekiant nustatyti turistų interesus ir sukurti atitinkamus produktus, ir sukurti priemones, kuriomis būtų siūlomos pasirinktinos kelionių vietos ar stebimi tinklai, siekiant sužinoti lankytojų nuomonę; |
| --- | --- |

121.

ragina Komisiją suteikti pagalbą sektoriui, kuriant priemones, kuriomis būtų stebimos turistų lankomos vietos, reklamuojamas jų profilis ir stebimas judumas, siekiant nustatyti turistų interesus ir sukurti atitinkamus produktus, ir sukurti priemones, kuriomis būtų siūlomos pasirinktinos kelionių vietos ar stebimi tinklai, siekiant sužinoti lankytojų nuomonę;

| 122. | tikisi, kad Komisija pateiks išsamią ataskaitą, apimančią dabartinės padėties įvertinimą, susijusią su skaitmeninimu ES turizmo rinkoje, siekiant nustatyti įvairių viešųjų ir privačių subjektų problemas bei galimybes ir spręsti šias problemas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; mano, kad, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vienodas sąlygas visiems subjektams ir apsaugoti vartotojus, garantuojant skaidrumą, neutralumą ir prieinamumą, į tokią ataskaitą reikėtų įtraukti atitinkamų rekomendacijų; |
| --- | --- |

122.

tikisi, kad Komisija pateiks išsamią ataskaitą, apimančią dabartinės padėties įvertinimą, susijusią su skaitmeninimu ES turizmo rinkoje, siekiant nustatyti įvairių viešųjų ir privačių subjektų problemas bei galimybes ir spręsti šias problemas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; mano, kad, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vienodas sąlygas visiems subjektams ir apsaugoti vartotojus, garantuojant skaidrumą, neutralumą ir prieinamumą, į tokią ataskaitą reikėtų įtraukti atitinkamų rekomendacijų;

| 123. | pažymi turistinių paslaugų užsakymų internete padidėjimą ir riziką, kurią tai gali sukelti vartotojams, kurie dažniausiai nežino savo teisių ir taikomų teisės aktų; prašo Komisijos išsamiai stebėti šioje srityje pasitaikančius pažeidimus, ypač susijusius su kombinuotais pirkimais iš įvairių paslaugų teikėjų (pvz., lėktuvo bilietų ir automobilio nuomos) ir pritaikyti bei sukurti šias naujas paslaugų užsakymo formas iki tada, kai bus persvarstoma Kelionių paketų direktyva; |
| --- | --- |

123.

pažymi turistinių paslaugų užsakymų internete padidėjimą ir riziką, kurią tai gali sukelti vartotojams, kurie dažniausiai nežino savo teisių ir taikomų teisės aktų; prašo Komisijos išsamiai stebėti šioje srityje pasitaikančius pažeidimus, ypač susijusius su kombinuotais pirkimais iš įvairių paslaugų teikėjų (pvz., lėktuvo bilietų ir automobilio nuomos) ir pritaikyti bei sukurti šias naujas paslaugų užsakymo formas iki tada, kai bus persvarstoma Kelionių paketų direktyva;

| 124. | palankiai vertina neseniai užbaigtas trišalio dialogo derybas dėl peržiūrėtos Kelionių paketų direktyvos; ragina ją laiku ir veiksmingai perkelti į nacionalinę teisę ir taikyti siekiant pakeisti šį sektorių ir apsaugoti vartotojus skaitmeninėje aplinkoje; |
| --- | --- |

124.

palankiai vertina neseniai užbaigtas trišalio dialogo derybas dėl peržiūrėtos Kelionių paketų direktyvos; ragina ją laiku ir veiksmingai perkelti į nacionalinę teisę ir taikyti siekiant pakeisti šį sektorių ir apsaugoti vartotojus skaitmeninėje aplinkoje;

| 125. | ragina Komisiją perorientuoti lėšas ir programas siekiant užtikrinti geresnę paramą Europos turizmo įmonių skaitmeninimui; |
| --- | --- |

125.

ragina Komisiją perorientuoti lėšas ir programas siekiant užtikrinti geresnę paramą Europos turizmo įmonių skaitmeninimui;

| 126. | ragina Komisiją užtikrinti, kad paslaugų teikėjams kelionių ir transporto operatoriai suteiktų sąžiningą ir vienodą prieigą prie svarbių duomenų siekdami sudaryti sąlygas įvairiarūšės skaitmeninės informacijos ir bilietų pardavimo paslaugų teikimui; pažymi pažangiųjų transporto sistemų (PTS) svarbą teikiant tikslius, tikralaikės eismo informacijos ir kelionių duomenis, siekiant sukurti integruotas mobilumo paslaugas, kurios būtų naudingos Europos turizmo plėtrai; |
| --- | --- |

126.

ragina Komisiją užtikrinti, kad paslaugų teikėjams kelionių ir transporto operatoriai suteiktų sąžiningą ir vienodą prieigą prie svarbių duomenų siekdami sudaryti sąlygas įvairiarūšės skaitmeninės informacijos ir bilietų pardavimo paslaugų teikimui; pažymi pažangiųjų transporto sistemų (PTS) svarbą teikiant tikslius, tikralaikės eismo informacijos ir kelionių duomenis, siekiant sukurti integruotas mobilumo paslaugas, kurios būtų naudingos Europos turizmo plėtrai;

| 127. | ragina valstybes nares nustatyti ir remti ES masto iniciatyvas, kurias įgyvendinant būtų skatinama naudotis skaitmenine infrastruktūra ir įvairių platformų sąveika; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares turistų lankytinose vietose nemokamai teikti belaidį interneto ryšį ir, kaip nuspręsta, iki 2017 m. birželio 15 d. panaikinti tarptinklinio ryšio mokesčius ir geografinį blokavimą; |
| --- | --- |

127.

ragina valstybes nares nustatyti ir remti ES masto iniciatyvas, kurias įgyvendinant būtų skatinama naudotis skaitmenine infrastruktūra ir įvairių platformų sąveika; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares turistų lankytinose vietose nemokamai teikti belaidį interneto ryšį ir, kaip nuspręsta, iki 2017 m. birželio 15 d. panaikinti tarptinklinio ryšio mokesčius ir geografinį blokavimą;

| 128. | ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas užtikrinti, kad visose stotyse, išvykimo, atvykimo ir tranzito vietose būtų įkurti informaciniai centrai, kuriuose dirbtų kvalifikuoti darbuotojai, kurie suteiktų informaciją apie pagrindines lankytinas vietas, transporto priemones, turizmo paslaugas, taip pat, kad šiuose centruose būtų daugiakalbės skaitmeninės informacijos sistemos su neribota ir nemokama prieiga prie spartaus belaidžio internetinio ryšio (Wi-Fi) tinklų, kuriais taip pat gali naudotis ir neįgalieji; |
| --- | --- |

128.

ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas užtikrinti, kad visose stotyse, išvykimo, atvykimo ir tranzito vietose būtų įkurti informaciniai centrai, kuriuose dirbtų kvalifikuoti darbuotojai, kurie suteiktų informaciją apie pagrindines lankytinas vietas, transporto priemones, turizmo paslaugas, taip pat, kad šiuose centruose būtų daugiakalbės skaitmeninės informacijos sistemos su neribota ir nemokama prieiga prie spartaus belaidžio internetinio ryšio (Wi-Fi) tinklų, kuriais taip pat gali naudotis ir neįgalieji;

| 129. | pabrėžia, kad keliautojai, internetu užsakydami apgyvendinimą ar transporto priemones, vis dar susiduria su skirtingomis kainomis, nuostatomis ir sąlygomis; todėl palankiai vertina Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“; ragina Komisiją priimti išsamų pasiūlymą, kuriuo būtų nutrauktas nepagrįstas galimybės gauti prekes, paslaugas ir geriausią kainą geografinis blokavimas, grindžiamas geografine vieta ar gyvenamąja šalimi; |
| --- | --- |

129.

pabrėžia, kad keliautojai, internetu užsakydami apgyvendinimą ar transporto priemones, vis dar susiduria su skirtingomis kainomis, nuostatomis ir sąlygomis; todėl palankiai vertina Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“; ragina Komisiją priimti išsamų pasiūlymą, kuriuo būtų nutrauktas nepagrįstas galimybės gauti prekes, paslaugas ir geriausią kainą geografinis blokavimas, grindžiamas geografine vieta ar gyvenamąja šalimi;

| 130. | primygtinai ragina valstybes nares skatinti pirmenybę teikti prieigos prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio atokiuose ir atokiausiuose turizmo regionuose, kaip antai salose ir pakrančių, kalnų ir kaimo vietovėse, plėtojimui, siekiant padidinti turizmo verslo augimą ir sumažinti skaitmeninę atskirtį ES; |
| --- | --- |

130.

primygtinai ragina valstybes nares skatinti pirmenybę teikti prieigos prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio atokiuose ir atokiausiuose turizmo regionuose, kaip antai salose ir pakrančių, kalnų ir kaimo vietovėse, plėtojimui, siekiant padidinti turizmo verslo augimą ir sumažinti skaitmeninę atskirtį ES;

| 131. | ragina valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis sukurti efektyvias priemones, kuriomis būtų sprendžiama įgūdžių trūkumo problema visose turizmo sektoriaus pramonės srityse, ypač skaitmeninimo srityje; |
| --- | --- |

131.

ragina valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis sukurti efektyvias priemones, kuriomis būtų sprendžiama įgūdžių trūkumo problema visose turizmo sektoriaus pramonės srityse, ypač skaitmeninimo srityje;

| 132. | yra susirūpinęs dėl to, kad Europoje nesinaudojama dauguma ekonominių internetinio platinimo galimybių; laikosi nuomonės, kad Europos šalių vyriausybės turėtų dėti daugiau pastangų siekiant suteikti daugiau galimybių verslumui ir ypač į technologijas orientuotiems sprendimams Europoje; |
| --- | --- |

132.

yra susirūpinęs dėl to, kad Europoje nesinaudojama dauguma ekonominių internetinio platinimo galimybių; laikosi nuomonės, kad Europos šalių vyriausybės turėtų dėti daugiau pastangų siekiant suteikti daugiau galimybių verslumui ir ypač į technologijas orientuotiems sprendimams Europoje;

o

o o

| 133. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

133.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 56 E, 2013 2 26, p. 41.

(2)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(3)  OL C 134, 2003 6 7, p. 7.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

Palydovinės technologijos plėtojimas, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo 2015 m. lapkričio 2–27 d. Ženevoje vyksiančioje Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-15) palydovinės technologijos plėtojimo ateityje rėmimo tikslais, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) kitos Pasaulinės radijo ryšio konferencijos (WRC-15), kuri vyks Ženevoje 2015 m. lapkričio 2–27 d., naująjį skrydžių sekimo darbotvarkės klausimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) kitos Pasaulinės radijo ryšio konferencijos (WRC-15), kuri vyks Ženevoje 2015 m. lapkričio 2–27 d., naująjį skrydžių sekimo darbotvarkės klausimą,

| — | atsižvelgdamas į darbo dokumentą „Orlaivių sekimo ir buvimo vietos nustatymo galimybės“, kurį ES pateikė 2014 m. gegužės 12–13 d. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) įvairias sritis apimančiam susitikimui dėl skrydžių sekimo pasauliniu mastu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darbo dokumentą „Orlaivių sekimo ir buvimo vietos nustatymo galimybės“, kurį ES pateikė 2014 m. gegužės 12–13 d. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) įvairias sritis apimančiam susitikimui dėl skrydžių sekimo pasauliniu mastu,

| — | atsižvelgdamas į minėtame ICAO įvairias sritis apimančiame susitikime dėl skrydžių sekimo pasauliniu mastu pateiktas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į minėtame ICAO įvairias sritis apimančiame susitikime dėl skrydžių sekimo pasauliniu mastu pateiktas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos aviacijos saugos agentūros 2014 m. gegužės 5 d. nuomonę Nr. 01/2014 „Skrydžio duomenų savirašiams ir buvimo vietos po vandeniu nustatymo įtaisams taikomų reikalavimų pakeitimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aviacijos saugos agentūros 2014 m. gegužės 5 d. nuomonę Nr. 01/2014 „Skrydžio duomenų savirašiams ir buvimo vietos po vandeniu nustatymo įtaisams taikomų reikalavimų pakeitimas“,

| — | atsižvelgdamas į įvairių nacionalinių saugos tyrimų institucijų parengtas saugos rekomendacijas, kuriomis siekiama sustiprinti saugą palengvinant informacijos atgavimą civilinės aviacijos saugos tyrimų tikslais ir pagerinant skrydžio duomenų savirašių veikimo rezultatus, naudojimą ir orlaivio buvimo vietos nustatymą nelaimingo atsitikimo virš vandens atveju (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairių nacionalinių saugos tyrimų institucijų parengtas saugos rekomendacijas, kuriomis siekiama sustiprinti saugą palengvinant informacijos atgavimą civilinės aviacijos saugos tyrimų tikslais ir pagerinant skrydžio duomenų savirašių veikimo rezultatus, naudojimą ir orlaivio buvimo vietos nustatymą nelaimingo atsitikimo virš vandens atveju (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl skrydžio duomenų savirašių, buvimo vietos po vandeniu nustatymo įtaisų ir orlaivių sekimo sistemų reikalavimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 965/2012, projektą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl skrydžio duomenų savirašių, buvimo vietos po vandeniu nustatymo įtaisų ir orlaivių sekimo sistemų reikalavimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 965/2012, projektą (2),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-15), kuri vyks Ženevoje 2015 m. lapkričio 2–27 d., siekiant ateityje prisidėti prie palydovinės technologijos, kurią taikant būtų naudojamos pasaulinės skrydžių sekimo sistemos, plėtojimo (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-15), kuri vyks Ženevoje 2015 m. lapkričio 2–27 d., siekiant ateityje prisidėti prie palydovinės technologijos, kurią taikant būtų naudojamos pasaulinės skrydžių sekimo sistemos, plėtojimo (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi tragiški įvykiai, susiję su „Air France“ skrydžiu AF447 (2009 m. birželio 1 d.) ir Malaizijos oro linijų skrydžiu MH370 (2014 m. kovo 8 d.), atkreipė dėmesį į tai, kad reikia pradėti taikyti naujas sistemas, skirtas viešojo transporto orlaivių padėčiai nustatyti bet kuriuo metu, net ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi tragiški įvykiai, susiję su „Air France“ skrydžiu AF447 (2009 m. birželio 1 d.) ir Malaizijos oro linijų skrydžiu MH370 (2014 m. kovo 8 d.), atkreipė dėmesį į tai, kad reikia pradėti taikyti naujas sistemas, skirtas viešojo transporto orlaivių padėčiai nustatyti bet kuriuo metu, net ir atokiose vietovėse;

| B. | kadangi naudojant visuotinio oro eismo valdymo priežiūros sistemas bus lengviau nustatyti orlaivio buvimo vietą neįprasto veikimo, ekstremaliosios situacijos ar nelaimingo atsitikimo atveju; |
| --- | --- |

B.

kadangi naudojant visuotinio oro eismo valdymo priežiūros sistemas bus lengviau nustatyti orlaivio buvimo vietą neįprasto veikimo, ekstremaliosios situacijos ar nelaimingo atsitikimo atveju;

| C. | kadangi, atsižvelgiant į AF447 ir MH370 tragiškus įvykius, tokių sistemų veikimas neturėtų sutrikti orlaivyje nutrūkus įprastam elektros energijos tiekimui ir neturėtų būti numatyta jokia galimybė išjungti jas skrydžio metu; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgiant į AF447 ir MH370 tragiškus įvykius, tokių sistemų veikimas neturėtų sutrikti orlaivyje nutrūkus įprastam elektros energijos tiekimui ir neturėtų būti numatyta jokia galimybė išjungti jas skrydžio metu;

| D. | kadangi taikant tokias sistemas paieškos bei gelbėjimo operacijos ir tyrimai bus veiksmingesni, nes esamų skrydžių sekimo sistemų aprėptis pasauliniu lygmeniu yra ribota; |
| --- | --- |

D.

kadangi taikant tokias sistemas paieškos bei gelbėjimo operacijos ir tyrimai bus veiksmingesni, nes esamų skrydžių sekimo sistemų aprėptis pasauliniu lygmeniu yra ribota;

| E. | kadangi šios sistemos taip pat galėtų būti svarbi priemonė oro eismo valdymo veiksmingumui ir pajėgumui didinti, tuo pačiu itin sustiprinant aviacijos saugą ir sumažinant su infrastruktūra susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

E.

kadangi šios sistemos taip pat galėtų būti svarbi priemonė oro eismo valdymo veiksmingumui ir pajėgumui didinti, tuo pačiu itin sustiprinant aviacijos saugą ir sumažinant su infrastruktūra susijusias išlaidas;

| F. | kadangi, bendradarbiaudama su Europos aviacijos saugos agentūra (EASA), Tarptautinės civilinės aviacijos organizacija (ICAO) ir suinteresuotaisiais subjektais, Komisija, remdamasi jų veikla, pradėjo nagrinėti įvairias technines galimybes ir pasiūlė taisykles dėl orlaivių sekimo įgyvendinant jas etapais; |
| --- | --- |

F.

kadangi, bendradarbiaudama su Europos aviacijos saugos agentūra (EASA), Tarptautinės civilinės aviacijos organizacija (ICAO) ir suinteresuotaisiais subjektais, Komisija, remdamasi jų veikla, pradėjo nagrinėti įvairias technines galimybes ir pasiūlė taisykles dėl orlaivių sekimo įgyvendinant jas etapais;

| G. | kadangi be šiuo metu esamų ir (arba) tiriamų galimybių (pavyzdžiui, automatinės priklausomosios apžvalgos pagal kontraktą (ADS-C), orlaivių ryšių adresavimo ir pranešimų sistemos (ACARS), aukšto dažnio duomenų ryšio), palydovinio ryšio palaikoma transliavimo automatinės priklausomosios apžvalgos (ADS-B) technologija atrodo labai perspektyvi; |
| --- | --- |

G.

kadangi be šiuo metu esamų ir (arba) tiriamų galimybių (pavyzdžiui, automatinės priklausomosios apžvalgos pagal kontraktą (ADS-C), orlaivių ryšių adresavimo ir pranešimų sistemos (ACARS), aukšto dažnio duomenų ryšio), palydovinio ryšio palaikoma transliavimo automatinės priklausomosios apžvalgos (ADS-B) technologija atrodo labai perspektyvi;

| H. | kadangi ADS-B technologija gali padėti vykdyti oro eismo valdymo priežiūrą už tankiausiai gyvenamų vietovių, kuriose radaro aprėptis yra ribota, neįmanoma arba labai brangi (įskaitant vandenynus ir negyvenamos žemės plotus), ribų; |
| --- | --- |

H.

kadangi ADS-B technologija gali padėti vykdyti oro eismo valdymo priežiūrą už tankiausiai gyvenamų vietovių, kuriose radaro aprėptis yra ribota, neįmanoma arba labai brangi (įskaitant vandenynus ir negyvenamos žemės plotus), ribų;

| I. | kadangi, siekiant oro navigacijos paslaugų teikėjams užtikrinti priežiūros priemones, palydovinio ryšio palaikoma ADS-B technologija yra pagrįsta ryšiu tarp orlaivio ir palydovų sistemos ir kadangi siekiant šio tikslo gali reikėti paskirti konkrečią nuo pašalinio poveikio apsaugotą radijo dažnių juostą; |
| --- | --- |

I.

kadangi, siekiant oro navigacijos paslaugų teikėjams užtikrinti priežiūros priemones, palydovinio ryšio palaikoma ADS-B technologija yra pagrįsta ryšiu tarp orlaivio ir palydovų sistemos ir kadangi siekiant šio tikslo gali reikėti paskirti konkrečią nuo pašalinio poveikio apsaugotą radijo dažnių juostą;

| J. | kadangi Pasaulinė radijo ryšio konferencija (WRC-15), kuri numatyta 2015 m. lapkričio mėn. ir kurią organizuoja Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (ITU), yra forumas, skirtas nuspręsti, kurios radijo ryšio paslaugos bus priskirtos konkrečioms radijo dažnių juostoms; |
| --- | --- |

J.

kadangi Pasaulinė radijo ryšio konferencija (WRC-15), kuri numatyta 2015 m. lapkričio mėn. ir kurią organizuoja Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (ITU), yra forumas, skirtas nuspręsti, kurios radijo ryšio paslaugos bus priskirtos konkrečioms radijo dažnių juostoms;

| K. | kadangi reikėtų imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad laiku nepaskyrus tinkamos radijo dažnių juostos nebūtų trukdoma plėtoti ADS-B technologiją; |
| --- | --- |

K.

kadangi reikėtų imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad laiku nepaskyrus tinkamos radijo dažnių juostos nebūtų trukdoma plėtoti ADS-B technologiją;

| 1. | remia Komisijos veiksmus, kuriais siekiama greitai sukurti rezultatais grindžiamą pasaulinę skrydžių sekimo sistemą, kuri leistų oro navigacijos paslaugų teikėjams nustatyti viešojo transporto orlaivių padėtį bet kuriuo metu, net ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

1.

remia Komisijos veiksmus, kuriais siekiama greitai sukurti rezultatais grindžiamą pasaulinę skrydžių sekimo sistemą, kuri leistų oro navigacijos paslaugų teikėjams nustatyti viešojo transporto orlaivių padėtį bet kuriuo metu, net ir atokiose vietovėse;

| 2. | pabrėžia, kad tokios sistemos veikimas neturėtų sutrikti net orlaivyje nutrūkus įprastam elektros energijos tiekimui ir neturėtų būti numatyta jokia galimybė išjungti ją skrydžio metu; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad tokios sistemos veikimas neturėtų sutrikti net orlaivyje nutrūkus įprastam elektros energijos tiekimui ir neturėtų būti numatyta jokia galimybė išjungti ją skrydžio metu;

| 3. | mano, kad tokia sistema turėtų būti kuriama glaudžiai bendradarbiaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams (pvz., pramonės, oro transporto bendrovių atstovams, oro navigacijos paslaugų teikėjams, saugos ir gelbėjimo tarnyboms, saugos tyrimų institucijoms ir tarptautinėms organizacijoms); |
| --- | --- |

3.

mano, kad tokia sistema turėtų būti kuriama glaudžiai bendradarbiaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams (pvz., pramonės, oro transporto bendrovių atstovams, oro navigacijos paslaugų teikėjams, saugos ir gelbėjimo tarnyboms, saugos tyrimų institucijoms ir tarptautinėms organizacijoms);

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad palydovinio ryšio palaikoma ADS-B technologija, paremta ryšiu tarp orlaivių ir palydovų, yra viena iš daug žadančių galimybių plėtoti pasaulinę oro eismo valdymo priežiūros sistemą; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad palydovinio ryšio palaikoma ADS-B technologija, paremta ryšiu tarp orlaivių ir palydovų, yra viena iš daug žadančių galimybių plėtoti pasaulinę oro eismo valdymo priežiūros sistemą;

| 5. | pabrėžia, kad siekiant išvengti saugos ir saugumo pažeidimų įgyvendinant ADS-B technologiją labai svarbu atsižvelgti į visų oro erdvės naudotojų poreikius ir užtikrinti alternatyvių technologijų sąveikumą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad siekiant išvengti saugos ir saugumo pažeidimų įgyvendinant ADS-B technologiją labai svarbu atsižvelgti į visų oro erdvės naudotojų poreikius ir užtikrinti alternatyvių technologijų sąveikumą;

| 6. | pažymi, kad plėtojant ADS-B technologiją gali reikėti skirti tinkamą radijo dažnių juostą, kad būtų išvengta bet kokių trukdžių; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad plėtojant ADS-B technologiją gali reikėti skirti tinkamą radijo dažnių juostą, kad būtų išvengta bet kokių trukdžių;

| 7. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2015 m. lapkričio mėn. Ženevoje vyksiančią kitą Pasaulinę radijo ryšio konferenciją (WRC-15), imtis būtinų veiksmų dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo, siekiant prisidėti ateityje plėtojant pasaulinę palydovinę skrydžių sekimo sistemą; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2015 m. lapkričio mėn. Ženevoje vyksiančią kitą Pasaulinę radijo ryšio konferenciją (WRC-15), imtis būtinų veiksmų dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo, siekiant prisidėti ateityje plėtojant pasaulinę palydovinę skrydžių sekimo sistemą;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Europos aviacijos saugos agentūros 2014 m. gegužės 5 d. nuomonė Nr. 01/2014, p. 1, „Nuoroda“.

(2)  Komisijos dokumentas RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 ir jo priedas.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. spalio 27 d., antradienis

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Bendroji žemės ūkio politika: nebeaktualių teisės aktų panaikinimas ***I

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 76/621/EEB dėl didžiausio eruko rūgšties kiekio nustatymo aliejuose ir riebaluose ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 320/2006, nustatantis laikiną cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 355/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0174),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8–0101/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8–0101/2015),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 1 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 1 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0255/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0255/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/..., kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 76/621/EEB dėl didžiausio eruko rūgšties kiekio nustatymo aliejuose ir riebaluose ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 320/2006, nustatantis laikiną cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 2015/2284.)

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

ES ir Šveicarijos susitarimas dėl automatinių finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainų *

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 355/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08266/1/2015),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos, numatančio priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, projektą (08297/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos, numatančio priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, projektą (08297/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą ir 8 dalies antrą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą ir 8 dalies antrą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0169/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0271/2015),

| 1. | pritaria Tarybos sprendimo projektui su pakeitimais ir pritaria Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos sprendimo projektui su pakeitimais ir pritaria Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, sudarymui;

| 2. | apgailestauja, kad negalima atlikti patobulinimų, visų pirma dėl teikiamos informacijos ir automatinių, privalomų ir neribotų informacijos mainų pobūdžio; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad negalima atlikti patobulinimų, visų pirma dėl teikiamos informacijos ir automatinių, privalomų ir neribotų informacijos mainų pobūdžio;

| 3. | ragina Komisiją informuoti Parlamentą, jei paskutiniais Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, sudarymo etapais bus padaryta pakeitimų arba pasiūlyta naujovių; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją informuoti Parlamentą, jei paskutiniais Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, sudarymo etapais bus padaryta pakeitimų arba pasiūlyta naujovių;

| 4. | primena Tarybai, kad ji privalo pakartotinai konsultuotis su Parlamentu, jei rengiasi keisti sprendimo projektą; |
| --- | --- |

4.

primena Tarybai, kad ji privalo pakartotinai konsultuotis su Parlamentu, jei rengiasi keisti sprendimo projektą;

| 5. | pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmingų priemonių kovojant su mokestiniu sukčiavimu bei mokesčių slėpimu ir ypač Sąjungoje esančių fizinių ir juridinių asmenų vengimu mokėti mokesčius ir mokesčių slėpimu, kai į šį procesą įsitraukusios trečiosiose valstybėse esančios finansų įstaigos; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmingų priemonių kovojant su mokestiniu sukčiavimu bei mokesčių slėpimu ir ypač Sąjungoje esančių fizinių ir juridinių asmenų vengimu mokėti mokesčius ir mokesčių slėpimu, kai į šį procesą įsitraukusios trečiosiose valstybėse esančios finansų įstaigos;

| 6. | ragina Komisiją praėjus 18 mėnesių nuo šio Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, įsigaliojimo dienos įvertinti Susitarimo taikymą bei rezultatus ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, o prireikus kartu pateikti pasiūlymus atlikti susitarimo peržiūrą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją praėjus 18 mėnesių nuo šio Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, įsigaliojimo dienos įvertinti Susitarimo taikymą bei rezultatus ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, o prireikus kartu pateikti pasiūlymus atlikti susitarimo peržiūrą;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos vyriausybėms ir parlamentams.

Pakeitimas 1

Sprendimo projektas

2 straipsnio 1 dalis

| Sprendimo projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia protokolo (4), kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, 2 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą. | 1.   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, 2 straipsnio 1 dalyje
  ir 4 straipsnyje

   (4) numatytą pranešimą
  , kad būtų galima užtikrinti, jog laikomasi taisyklių dėl automatinių informacijos apie praneštinas sąskaitas mainų ir bendradarbiaujama užtikrinant atitiktį ir vykdymą
  . |

Sprendimo projektas

Pakeitimas

1.   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia protokolo (4), kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, 2 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą.

1.   Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, 2 straipsnio 1 dalyje
  ir 4 straipsnyje

   (4) numatytą pranešimą
  , kad būtų galima užtikrinti, jog laikomasi taisyklių dėl automatinių informacijos apie praneštinas sąskaitas mainų ir bendradarbiaujama užtikrinant atitiktį ir vykdymą
  .

Pakeitimas 2

Sprendimo projektas

2 straipsnio 2 dalis

| Sprendimo projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija praneša Šveicarijos Konfederacijai ir valstybėms narėms apie pranešimus, pateiktus pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl automatinių informacijos apie finansines sąskaitas mainų siekiant geresnio tarptautinio mokestinių prievolių vykdymo 1 straipsnio 1 dalies d punktą,
  kaip numatyta
  protokole, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas. | 2.   Komisija praneša Šveicarijos Konfederacijai ir valstybėms narėms apie pranešimus, pateiktus pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl automatinių informacijos apie finansines sąskaitas mainų siekiant geresnio tarptautinio mokestinių prievolių vykdymo 1 straipsnio 1 dalies d punktą,
  laikantis
  Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas. |

Sprendimo projektas

Pakeitimas

2.   Komisija praneša Šveicarijos Konfederacijai ir valstybėms narėms apie pranešimus, pateiktus pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl automatinių informacijos apie finansines sąskaitas mainų siekiant geresnio tarptautinio mokestinių prievolių vykdymo 1 straipsnio 1 dalies d punktą,
  kaip numatyta
  protokole, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas.

2.   Komisija praneša Šveicarijos Konfederacijai ir valstybėms narėms apie pranešimus, pateiktus pagal Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl automatinių informacijos apie finansines sąskaitas mainų siekiant geresnio tarptautinio mokestinių prievolių vykdymo 1 straipsnio 1 dalies d punktą,
  laikantis
  Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas.

---

(4)  Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.

(4)  Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimas: Taupymo pajamų apmokestinimo direktyvos panaikinimas *

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2003/48/EB (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2017/C 355/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0129),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0086/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0299/2015),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritis iš esmės yra platesnė negu Direktyvos 2003/48/EB, joje numatyta, kad jeigu taikymo sritys sutampa, viršesnė yra Direktyva 2014/107/ES. Dar yra papildomų atvejų, kuriais būtų taikoma tik Direktyva 2003/48/EB. Papildomus atvejus nulemia šiek tiek skirtingi abiejų direktyvų principai ir skirtingos specialios išimtys. Kai šiais atvejais Direktyvos 2003/48/EB taikymo sritis nesutampa su Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritimi, toliau taikomos atitinkamos Direktyvos 2003/48/EB nuostatos, dėl to dubliuojami informacijos teikimo Sąjungoje standartai. Nedidelę tokio dvigubo informacijos teikimo naudą nusvertų sąnaudos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritis iš esmės yra platesnė negu Direktyvos 2003/48/EB, joje numatyta, kad jeigu taikymo sritys sutampa, viršesnė yra Direktyva 2014/107/ES. Dar yra papildomų atvejų, kuriais būtų taikoma tik Direktyva 2003/48/EB. Papildomus atvejus nulemia šiek tiek skirtingi abiejų direktyvų principai ir skirtingos specialios išimtys. Kai šiais atvejais Direktyvos 2003/48/EB taikymo sritis nesutampa su Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritimi, toliau taikomos atitinkamos Direktyvos 2003/48/EB nuostatos, dėl to dubliuojami informacijos teikimo Sąjungoje standartai. Nedidelę tokio dvigubo informacijos teikimo naudą nusvertų sąnaudos;

| (5) | Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritis iš esmės yra platesnė negu Direktyvos 2003/48/EB, joje numatyta, kad jeigu taikymo sritys sutampa, viršesnė yra Direktyva 2014/107/ES. Dar yra papildomų atvejų, kuriais būtų taikoma tik Direktyva 2003/48/EB. Papildomus atvejus nulemia šiek tiek skirtingi abiejų direktyvų principai ir skirtingos specialios išimtys. Kai šiais atvejais Direktyvos 2003/48/EB taikymo sritis nesutampa su Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritimi, toliau taikomos atitinkamos Direktyvos 2003/48/EB nuostatos, dėl to dubliuojami informacijos teikimo Sąjungoje standartai.
  Nors nebeatlikta jokia konkreti dvigubo informacijos teikimo sistemos sąnaudų ir naudos analizė net ir laikinu pereinamuoju laikotarpiu tarp dviejų standartų, pagrįstai manoma, kad
  nedidelę tokio dvigubo informacijos teikimo naudą nusvertų sąnaudos; |
| --- | --- |

(5)

Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritis iš esmės yra platesnė negu Direktyvos 2003/48/EB, joje numatyta, kad jeigu taikymo sritys sutampa, viršesnė yra Direktyva 2014/107/ES. Dar yra papildomų atvejų, kuriais būtų taikoma tik Direktyva 2003/48/EB. Papildomus atvejus nulemia šiek tiek skirtingi abiejų direktyvų principai ir skirtingos specialios išimtys. Kai šiais atvejais Direktyvos 2003/48/EB taikymo sritis nesutampa su Direktyvos 2014/107/ES taikymo sritimi, toliau taikomos atitinkamos Direktyvos 2003/48/EB nuostatos, dėl to dubliuojami informacijos teikimo Sąjungoje standartai.
  Nors nebeatlikta jokia konkreti dvigubo informacijos teikimo sistemos sąnaudų ir naudos analizė net ir laikinu pereinamuoju laikotarpiu tarp dviejų standartų, pagrįstai manoma, kad
  nedidelę tokio dvigubo informacijos teikimo naudą nusvertų sąnaudos;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | nuostatos, lygiavertės nurodytosioms Direktyvoje 2003/48/EB, šiuo metu taikomos pagal atskirus dvišalius susitarimus tarp Sąjungos ir penkių Europos šalių, kurios nėra Sąjungos valstybės narės (Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės), taip pat tarp kiekvienos valstybės narės ir 12 priklausomų arba asocijuotų teritorijų (Normandijos Salų, Meno Salos ir priklausinių arba asocijuotų teritorijų Karibų jūros regione). Svarbu, kad visi šie dvišaliai susitarimai būtų suderinti su naujuoju EBPO visuotiniu standartu ir Direktyva 2014/107/ES. Taip pat labai svarbu, kad nebūtų sukurta jokių spragų ar kitų trūkumų vykstant perėjimo iš esamo standarto į naują standartą procesui. Turėdama aiškius įgaliojimus derėtis dėl susitarimų su tomis penkiomis Europos šalimis, kurios nėra Sąjungos valstybės narės, pakeitimų, Komisija savo kompetencijos ribose turėtų taip pat atlikti aktyvų vaidmenį palengvindama ir skatindama valstybės narės susitarimų peržiūrą su 12 priklausomų arba asocijuotų teritorijų. Siekiant palengvinti procesą ir padidinti veiksmingumą, Komisija turėtų, kai tinkama, ir turėdama aiškų valstybės narės sutikimą, imtis atsakomybės už tokias derybas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

nuostatos, lygiavertės nurodytosioms Direktyvoje 2003/48/EB, šiuo metu taikomos pagal atskirus dvišalius susitarimus tarp Sąjungos ir penkių Europos šalių, kurios nėra Sąjungos valstybės narės (Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės), taip pat tarp kiekvienos valstybės narės ir 12 priklausomų arba asocijuotų teritorijų (Normandijos Salų, Meno Salos ir priklausinių arba asocijuotų teritorijų Karibų jūros regione). Svarbu, kad visi šie dvišaliai susitarimai būtų suderinti su naujuoju EBPO visuotiniu standartu ir Direktyva 2014/107/ES. Taip pat labai svarbu, kad nebūtų sukurta jokių spragų ar kitų trūkumų vykstant perėjimo iš esamo standarto į naują standartą procesui. Turėdama aiškius įgaliojimus derėtis dėl susitarimų su tomis penkiomis Europos šalimis, kurios nėra Sąjungos valstybės narės, pakeitimų, Komisija savo kompetencijos ribose turėtų taip pat atlikti aktyvų vaidmenį palengvindama ir skatindama valstybės narės susitarimų peržiūrą su 12 priklausomų arba asocijuotų teritorijų. Siekiant palengvinti procesą ir padidinti veiksmingumą, Komisija turėtų, kai tinkama, ir turėdama aiškų valstybės narės sutikimą, imtis atsakomybės už tokias derybas;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne vėliau kaip 2016 m. liepos 1 d. Komisija turi pateikti ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl perėjimo nuo informacijos teikimo standarto, taikomo pagal Direktyvą 2003/48/EB, prie naujo informacijos teikimo standarto, nustatyto Direktyva 2014/107/ES. Ataskaita, be kita ko, turi apimti bet kokią spragų arba kitų netikslumų atsiradimo riziką teikiant informaciją, dėl kurių galėtų būti sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniam mokestiniam sukčiavimui ir mokesčių vengimui. Ataskaitoje taip pat turi būti nurodyti susiję procesai peržiūrint atskirus dvišalius susitarimus tarp Sąjungos ir penkių Europos šalių, kurios nėra Sąjungos valstybės narės (Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės), taip pat tarp kiekvienos valstybės narės ir 12 priklausomų arba asocijuotų teritorijų (Normandijos Salų, Meno Salos ir priklausinių arba asocijuotų teritorijų Karibų jūros regione). Siekdama atidžiai stebėti padėtį, Komisija ne vėliau kaip 2017 m. spalio 1 d. turi pateikti tolesnių veiksmų ataskaitą. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Ne vėliau kaip 2016 m. liepos 1 d. Komisija turi pateikti ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl perėjimo nuo informacijos teikimo standarto, taikomo pagal Direktyvą 2003/48/EB, prie naujo informacijos teikimo standarto, nustatyto Direktyva 2014/107/ES. Ataskaita, be kita ko, turi apimti bet kokią spragų arba kitų netikslumų atsiradimo riziką teikiant informaciją, dėl kurių galėtų būti sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniam mokestiniam sukčiavimui ir mokesčių vengimui. Ataskaitoje taip pat turi būti nurodyti susiję procesai peržiūrint atskirus dvišalius susitarimus tarp Sąjungos ir penkių Europos šalių, kurios nėra Sąjungos valstybės narės (Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės), taip pat tarp kiekvienos valstybės narės ir 12 priklausomų arba asocijuotų teritorijų (Normandijos Salų, Meno Salos ir priklausinių arba asocijuotų teritorijų Karibų jūros regione). Siekdama atidžiai stebėti padėtį, Komisija ne vėliau kaip 2017 m. spalio 1 d. turi pateikti tolesnių veiksmų ataskaitą. Prireikus su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

Automatinis keitimasis daktiloskopiniais duomenimis Švedijoje *

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Švedijoje pradžios projekto (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 355/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10027/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10027/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0197/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0304/2015),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0419.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

Automatinis keitimasis daktiloskopiniais duomenimis Belgijoje *

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Belgijoje pradžios projekto (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 355/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10029/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10029/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0196/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0303/2015),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0419.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

Automatinis keitimasis daktiloskopiniais duomenimis Lenkijoje *

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Lenkijoje pradžios projekto (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 355/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (09989/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (09989/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0195/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0302/2015),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0419.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Kelionės paslaugų paketai ir rinkiniai ***II

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl kelionės paslaugų paketų ir susijusių kelionės paslaugų rinkinių, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2011/83/ES bei panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2017/C 355/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0512) per pirmąjį svarstymą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0512) per pirmąjį svarstymą (2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0297/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 170, 2014 6 5, p. 73.

(2)  2014 3 12 priimti tekstai, P7_TA(2014)0222.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Persvarstydama 2009 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos komercinės veiklos įgyvendinimo ir taikymo gairės“ Komisija taip pat aptars komercinės praktikos klausimą, kai savo paslaugas internetu parduodantys kelionės paslaugų teikėjai siūlo papildomas paslaugas neaiškiu ar dviprasmišku būdu, kaip antai, paslėpdami pasirinkimo galimybę neužsakyti daugiau papildomų paslaugų. Priimdama persvarstytas gaires Komisija informuos Parlamentą, kaip ji atsižvelgė į jo nuomonę.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Europos bendroji elektroninių ryšių rinka ***II

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos priemonės, susijusios su atvira interneto prieiga, ir iš dalies keičiama Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, ir Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Sąjungoje (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2017/C 355/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | atsižvelgdamas į Airijos Irachto, Maltos Atstovų Rūmų, Austrijos Bundesrato ir Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Airijos Irachto, Maltos Atstovų Rūmų, Austrijos Bundesrato ir Švedijos Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0627) per pirmąjį svarstymą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0627) per pirmąjį svarstymą (3),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0300/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 177, 2014 6 11, p. 64.

(2)  OL C 126, 2014 4 26, p. 53.

(3)  2014 4 3 priimti tekstai, P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Prekyba tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui ***I

2015 m. spalio 27 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 355/20)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | taip pat būtų tikslinga išduoti visuotinį leidimą, kai gamintojas turi eksportuoti Reglamentu (EB) Nr. 1236/2005 kontroliuojamus produktus platintojui, esančiam mirties bausmės nepanaikinusioje šalyje, su sąlyga, kad eksportuotojas ir platintojas yra sudarę teisiškai įpareigojantį susitarimą, pagal kurį reikalaujama, kad platintojas taikytų tinkamas priemones, užtikrinančias, kad vaistai nebūtų naudojami mirties bausmei vykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

taip pat būtų tikslinga išduoti visuotinį leidimą, kai gamintojas turi eksportuoti Reglamentu (EB) Nr. 1236/2005 kontroliuojamus produktus platintojui, esančiam mirties bausmės nepanaikinusioje šalyje, su sąlyga, kad eksportuotojas ir platintojas yra sudarę teisiškai įpareigojantį susitarimą, pagal kurį reikalaujama, kad platintojas taikytų tinkamas priemones, užtikrinančias, kad vaistai nebūtų naudojami mirties bausmei vykdyti;

| (8) | taip pat būtų tikslinga išduoti visuotinį leidimą, kai gamintojas turi eksportuoti Reglamentu (EB) Nr. 1236/2005 kontroliuojamus produktus platintojui, esančiam mirties bausmės nepanaikinusioje šalyje, su sąlyga, kad eksportuotojas ir platintojas yra sudarę teisiškai įpareigojantį susitarimą, pagal kurį reikalaujama, kad platintojas taikytų tinkamas priemones, užtikrinančias, kad vaistai nebūtų naudojami mirties bausmei vykdyti
  , kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui
  ; |
| --- | --- |

(8)

taip pat būtų tikslinga išduoti visuotinį leidimą, kai gamintojas turi eksportuoti Reglamentu (EB) Nr. 1236/2005 kontroliuojamus produktus platintojui, esančiam mirties bausmės nepanaikinusioje šalyje, su sąlyga, kad eksportuotojas ir platintojas yra sudarę teisiškai įpareigojantį susitarimą, pagal kurį reikalaujama, kad platintojas taikytų tinkamas priemones, užtikrinančias, kad vaistai nebūtų naudojami mirties bausmei vykdyti
  , kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | būtina Sąjungoje uždrausti tarpininkams teikti tarpininkavimo paslaugas, susijusias su prekėmis, kurias draudžiama eksportuoti ir importuoti, nes praktikoje tokios prekės gali būti naudojamos tik mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui. Draudimas teikti tokias paslaugas padeda apsaugoti visuomenės dorovę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

būtina Sąjungoje uždrausti tarpininkams teikti tarpininkavimo paslaugas, susijusias su prekėmis, kurias draudžiama eksportuoti ir importuoti, nes praktikoje tokios prekės gali būti naudojamos tik mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui. Draudimas teikti tokias paslaugas padeda apsaugoti visuomenės dorovę;

| (12) | būtina Sąjungoje uždrausti tarpininkams teikti tarpininkavimo paslaugas, susijusias su prekėmis, kurias draudžiama eksportuoti ir importuoti, nes praktikoje tokios prekės gali būti naudojamos tik mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui. Draudimas teikti tokias paslaugas padeda apsaugoti visuomenės dorovę
  ir laikytis žmogaus orumo principų, kurie sudaro Europos vertybių, įtvirtintų Europos Sąjungos sutartyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, pagrindą
  ; |
| --- | --- |

(12)

būtina Sąjungoje uždrausti tarpininkams teikti tarpininkavimo paslaugas, susijusias su prekėmis, kurias draudžiama eksportuoti ir importuoti, nes praktikoje tokios prekės gali būti naudojamos tik mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui. Draudimas teikti tokias paslaugas padeda apsaugoti visuomenės dorovę
  ir laikytis žmogaus orumo principų, kurie sudaro Europos vertybių, įtvirtintų Europos Sąjungos sutartyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, pagrindą
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | turėtų būti įrašyta tikslinio galutinio naudojimo nuostata, kad valstybės narės uždraustų arba sustabdytų perdavimą su saugumu susijusių prekių, neįtrauktų į II ir III priedus, kurios akivaizdžiai negali būti naudojamos jokiu kitu, kaip tik mirties bausmės vykdymo, kankinimo ar kitokio žiauraus, žeminančio arba nežmoniško elgesio ar baudimo tikslu, arba yra pagrįstų priežasčių manyti, kad šių prekių perdavimas prisidėtų prie mirties bausmės įvykdymo, kankinimo ar kitokio žiauraus, žeminančio arba nežmoniško elgesio ar baudimo arba galėtų būti naudojamas šiuo tikslu. Įgaliojimų, suteiktų pagal tikslinio galutinio naudojimo nuostatą, taikymas neturėtų būti išplėstas vaistams, kurie galėtų būti naudojami mirties bausmei vykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

turėtų būti įrašyta tikslinio galutinio naudojimo nuostata, kad valstybės narės uždraustų arba sustabdytų perdavimą su saugumu susijusių prekių, neįtrauktų į II ir III priedus, kurios akivaizdžiai negali būti naudojamos jokiu kitu, kaip tik mirties bausmės vykdymo, kankinimo ar kitokio žiauraus, žeminančio arba nežmoniško elgesio ar baudimo tikslu, arba yra pagrįstų priežasčių manyti, kad šių prekių perdavimas prisidėtų prie mirties bausmės įvykdymo, kankinimo ar kitokio žiauraus, žeminančio arba nežmoniško elgesio ar baudimo arba galėtų būti naudojamas šiuo tikslu. Įgaliojimų, suteiktų pagal tikslinio galutinio naudojimo nuostatą, taikymas neturėtų būti išplėstas vaistams, kurie galėtų būti naudojami mirties bausmei vykdyti;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

2 straipsnio f punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | f punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

aa)

f punktas pakeičiamas taip:

| f) | „techninė pagalba“ – visa techninė pagalba, susijusi su remontu, kūrimu, gamyba, bandymu, priežiūra, montavimu ar bet kuriuo kitu techniniu aptarnavimu, kuri gali būti teikiama duodant nurodymus, patarimus, organizuojant mokymą, perduodant darbo žinias ar įgūdžius arba teikiant konsultacines paslaugas. Techninei pagalbai priskiriama žodinė pagalba ir elektroninėmis priemonėmis teikiama pagalba; |
| --- | --- |

f)

„techninė pagalba“ – visa techninė pagalba, susijusi su remontu, kūrimu, gamyba, bandymu, priežiūra, montavimu ar bet kuriuo kitu techniniu aptarnavimu, kuri gali būti teikiama duodant nurodymus, patarimus, organizuojant mokymą, perduodant darbo žinias ar įgūdžius arba teikiant konsultacines paslaugas. Techninei pagalbai priskiriama žodinė pagalba ir elektroninėmis priemonėmis teikiama pagalba;

| | „f) | „techninė pagalba“ – visa techninė pagalba, susijusi su remontu, kūrimu, gamyba, bandymu, priežiūra, montavimu
  , naudojimu, veikimu
  ar bet kuriuo kitu techniniu aptarnavimu, kuri gali būti teikiama duodant nurodymus, patarimus, organizuojant mokymą, perduodant darbo žinias ar įgūdžius arba teikiant konsultacines paslaugas. Techninei pagalbai priskiriama žodinė pagalba ir elektroninėmis priemonėmis teikiama pagalba;“ |
| --- | --- | --- |

„f)

„techninė pagalba“ – visa techninė pagalba, susijusi su remontu, kūrimu, gamyba, bandymu, priežiūra, montavimu
  , naudojimu, veikimu
  ar bet kuriuo kitu techniniu aptarnavimu, kuri gali būti teikiama duodant nurodymus, patarimus, organizuojant mokymą, perduodant darbo žinias ar įgūdžius arba teikiant konsultacines paslaugas. Techninei pagalbai priskiriama žodinė pagalba ir elektroninėmis priemonėmis teikiama pagalba;“

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

2 straipsnio k punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente į šią apibrėžtį
  neįtraukiamos tik
  pagalbinės paslaugos. Pagalbinės paslaugos – transportavimas, finansinės paslaugos, draudimas ar perdraudimas arba bendro pobūdžio reklamos ar reklamavimo veikla; | Šiame reglamente į šią apibrėžtį
  įtraukiamos
  pagalbinės paslaugos. Pagalbinės paslaugos – transportavimas, finansinės paslaugos, draudimas ar perdraudimas arba bendra reklamos ar skatinimo veikla
  , taip pat internetu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiame reglamente į šią apibrėžtį
  neįtraukiamos tik
  pagalbinės paslaugos. Pagalbinės paslaugos – transportavimas, finansinės paslaugos, draudimas ar perdraudimas arba bendro pobūdžio reklamos ar reklamavimo veikla;

Šiame reglamente į šią apibrėžtį
  įtraukiamos
  pagalbinės paslaugos. Pagalbinės paslaugos – transportavimas, finansinės paslaugos, draudimas ar perdraudimas arba bendra reklamos ar skatinimo veikla
  , taip pat internetu
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

2 straipsnio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| l) | „tarpininkas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar grupė, kurie teikia k punkte apibrėžtas paslaugas
  iš Sąjungos į trečiosios šalies teritoriją
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

l)

„tarpininkas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar grupė, kurie teikia k punkte apibrėžtas paslaugas
  iš Sąjungos į trečiosios šalies teritoriją
  ;

| l) | „tarpininkas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar bendrija

  arba Sąjungos valstybės narės pilietis arba juridinio asmens ar bendrijos patronuojamoji įmonė
  , kurie teikia k punkte apibrėžtas paslaugas; |
| --- | --- |

l)

„tarpininkas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar bendrija

  arba Sąjungos valstybės narės pilietis arba juridinio asmens ar bendrijos patronuojamoji įmonė
  , kurie teikia k punkte apibrėžtas paslaugas;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

2 straipsnio m punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| m) | „techninės pagalbos teikėjas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar grupė, kurie teikia f punkte apibrėžtą techninę pagalbą
  iš Sąjungos teritorijos į trečiosios šalies teritoriją
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

m)

„techninės pagalbos teikėjas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar grupė, kurie teikia f punkte apibrėžtą techninę pagalbą
  iš Sąjungos teritorijos į trečiosios šalies teritoriją
  ;

| m) | „techninės pagalbos teikėjas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar bendrija, kurie teikia f punkte apibrėžtą techninę pagalbą; |
| --- | --- |

m)

„techninės pagalbos teikėjas“ – bet kuris Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar bendrija, kurie teikia f punkte apibrėžtą techninę pagalbą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

2 straipsnio n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | „eksportuotojas“ – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo ar grupė, kurių vardu sudaroma eksporto deklaracija, t. y. asmuo, kuris priimant deklaraciją yra sudaręs sutartį su gavėju atitinkamoje trečiojoje šalyje ir turi reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei eksporto sutartis nesudaryta arba jei sutartį sudaręs asmuo veikia ne savo vardu, eksportuotoju laikomas asmuo, turintis reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei teisė parduoti prekes pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, priklauso ne Sąjungoje įsisteigusiam asmeniui, eksportuotoju yra laikoma Sąjungoje įsisteigusi sutarties šalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

n)

„eksportuotojas“ – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo ar grupė, kurių vardu sudaroma eksporto deklaracija, t. y. asmuo, kuris priimant deklaraciją yra sudaręs sutartį su gavėju atitinkamoje trečiojoje šalyje ir turi reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei eksporto sutartis nesudaryta arba jei sutartį sudaręs asmuo veikia ne savo vardu, eksportuotoju laikomas asmuo, turintis reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei teisė parduoti prekes pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, priklauso ne Sąjungoje įsisteigusiam asmeniui, eksportuotoju yra laikoma Sąjungoje įsisteigusi sutarties šalis;

| n) | „eksportuotojas“ – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo ar bendrija, kurių vardu sudaroma eksporto deklaracija, t. y. asmuo, kuris priimant deklaraciją yra sudaręs sutartį su gavėju atitinkamoje trečiojoje šalyje ir turi reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei eksporto sutartis nesudaryta arba jei sutartį sudaręs asmuo veikia ne savo vardu, eksportuotoju laikomas asmuo, turintis reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei teisė parduoti prekes pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, priklauso ne Sąjungoje įsisteigusiam asmeniui, eksportuotoju yra laikoma Sąjungoje
  gyvenamąją vietą turinti arba
  įsisteigusi sutarties šalis; |
| --- | --- |

n)

„eksportuotojas“ – bet kuris fizinis arba juridinis asmuo ar bendrija, kurių vardu sudaroma eksporto deklaracija, t. y. asmuo, kuris priimant deklaraciją yra sudaręs sutartį su gavėju atitinkamoje trečiojoje šalyje ir turi reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei eksporto sutartis nesudaryta arba jei sutartį sudaręs asmuo veikia ne savo vardu, eksportuotoju laikomas asmuo, turintis reikiamą įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Jei teisė parduoti prekes pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, priklauso ne Sąjungoje įsisteigusiam asmeniui, eksportuotoju yra laikoma Sąjungoje
  gyvenamąją vietą turinti arba
  įsisteigusi sutarties šalis;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 punkto c papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

2 straipsnio r a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ra) | „tranzitas“ – prieduose išvardytų ne Sąjungos prekių, kurios gabenamos į Sąjungos muitų teritoriją ir per ją vežamos į ne Sąjungoje esančią paskirties vietą, transportas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ra)

„tranzitas“ – prieduose išvardytų ne Sąjungos prekių, kurios gabenamos į Sąjungos muitų teritoriją ir per ją vežamos į ne Sąjungoje esančią paskirties vietą, transportas;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 3 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

4 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „4b straipsnis




  Tranzito draudimas


  1.   
  Bet koks II priede išvardytų prekių tranzitas draudžiamas, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę.


  2.   
  Nukrypdama nuo 1 dalies, kompetentinga institucija gali išduoti II priede išvardytų prekių tranzito leidimą, jei įrodoma, kad šalyje, į kurią tos prekės bus eksportuojamos, jos bus naudojamos tik viešai ekspozicijai muziejuje, atsižvelgiant į jų istorinę reikšmę.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„4b straipsnis

Tranzito draudimas

1.   
  Bet koks II priede išvardytų prekių tranzitas draudžiamas, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę.

2.   
  Nukrypdama nuo 1 dalies, kompetentinga institucija gali išduoti II priede išvardytų prekių tranzito leidimą, jei įrodoma, kad šalyje, į kurią tos prekės bus eksportuojamos, jos bus naudojamos tik viešai ekspozicijai muziejuje, atsižvelgiant į jų istorinę reikšmę.“

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 3 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

4 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „4c straipsnis




  Komercinės rinkodaros ir prekybos skatinimo draudimas




  Internetinė ir neinternetinė komercinė rinkodara ir prekybos skatinimas Sąjungoje, kuriuos vykdo bet kokie fiziniai ir juridiniai asmenys ar bendrijos II priede išvardytų prekių perdavimo tikslu, yra draudžiami.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3b)

Įterpiamas šis straipsnis:

„4c straipsnis

Komercinės rinkodaros ir prekybos skatinimo draudimas

Internetinė ir neinternetinė komercinė rinkodara ir prekybos skatinimas Sąjungoje, kuriuos vykdo bet kokie fiziniai ir juridiniai asmenys ar bendrijos II priede išvardytų prekių perdavimo tikslu, yra draudžiami.“

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sprendimus dėl paraiškų IIIa
  priede
  išvardytų prekių eksporto leidimui gauti kiekvienu atskiru atveju priima kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į visas susijusias aplinkybes, visų pirma į tai, ar per praėjusius trejus metus kita valstybė narė nėra atmetusi paraiškos iš esmės tokių pačių prekių eksportui leidimui gauti, ir atsižvelgdamos į numatomą galutinio naudojimo paskirtį ir nukreipimo riziką. | 1.   Sprendimus dėl paraiškų
  III ir
  IIIa
  prieduose
  išvardytų prekių eksporto leidimui gauti kiekvienu atskiru atveju priima kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į visas susijusias aplinkybes, visų pirma į tai, ar per praėjusius trejus metus kita valstybė narė nėra atmetusi paraiškos iš esmės tokių pačių prekių eksporto leidimui gauti, ir atsižvelgdamos į numatomą galutinio naudojimo paskirtį ir nukreipimo riziką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Sprendimus dėl paraiškų IIIa
  priede
  išvardytų prekių eksporto leidimui gauti kiekvienu atskiru atveju priima kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į visas susijusias aplinkybes, visų pirma į tai, ar per praėjusius trejus metus kita valstybė narė nėra atmetusi paraiškos iš esmės tokių pačių prekių eksportui leidimui gauti, ir atsižvelgdamos į numatomą galutinio naudojimo paskirtį ir nukreipimo riziką.

1.   Sprendimus dėl paraiškų
  III ir
  IIIa
  prieduose
  išvardytų prekių eksporto leidimui gauti kiekvienu atskiru atveju priima kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į visas susijusias aplinkybes, visų pirma į tai, ar per praėjusius trejus metus kita valstybė narė nėra atmetusi paraiškos iš esmės tokių pačių prekių eksporto leidimui gauti, ir atsižvelgdamos į numatomą galutinio naudojimo paskirtį ir nukreipimo riziką.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 5 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | 6 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „1a.
     
  Kompetentinga institucija, atsižvelgdama į visus svarbius įrodymus, kartu su valstybėmis narėmis turi užtikrinti, kad visos įmonės, platinančios saugumo įrangą, ir įmonės, organizuojančios prekybos muges ir kitus renginius, kuriuose minėta įranga platinama, būtų informuotos apie tai, jog tokia įranga galėtų būti naudojama kankinimui ir kitokiam žiauriam, žeminančiam ar nežmoniškam elgesiui ir baudimui, ir kad platinti tokią įrangą gali būti uždrausta ir gali būti panaikinti su tuo susiję leidimai.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a)

6 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Kompetentinga institucija, atsižvelgdama į visus svarbius įrodymus, kartu su valstybėmis narėmis turi užtikrinti, kad visos įmonės, platinančios saugumo įrangą, ir įmonės, organizuojančios prekybos muges ir kitus renginius, kuriuose minėta įranga platinama, būtų informuotos apie tai, jog tokia įranga galėtų būti naudojama kankinimui ir kitokiam žiauriam, žeminančiam ar nežmoniškam elgesiui ir baudimui, ir kad platinti tokią įrangą gali būti uždrausta ir gali būti panaikinti su tuo susiję leidimai.“

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 5 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

6 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

5b)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   Kompetentinga institucija neišduoda leidimo, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad trečiosios šalies teisėsaugos institucija arba fizinis ar juridinis asmuo III
  priede
  išvardytas prekes galėtų naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, įskaitant teismo skirtos mirties bausmės vykdymą.

| | „2.   Kompetentinga institucija neišduoda leidimo, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad trečiosios šalies teisėsaugos institucija arba fizinis ar juridinis asmuo III ir
  IIIa prieduose
  išvardytas prekes galėtų naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, įskaitant teismo skirtos fizinės bausmės vykdymą. |
| --- | --- |

„2.   Kompetentinga institucija neišduoda leidimo, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad trečiosios šalies teisėsaugos institucija arba fizinis ar juridinis asmuo III ir
  IIIa prieduose
  išvardytas prekes galėtų naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, įskaitant teismo skirtos fizinės bausmės vykdymą.

Kompetentinga institucija atsižvelgia į:

| | Kompetentinga institucija atsižvelgia į: |
| --- | --- |

Kompetentinga institucija atsižvelgia į:

| — | turimus tarptautinio teismo sprendimus, |
| --- | --- |

—

turimus tarptautinio teismo sprendimus,

| | — | turimus tarptautinio teismo sprendimus, |
| --- | --- | --- |

—

turimus tarptautinio teismo sprendimus,

| — | JT, Europos Tarybos ir ES kompetentingų organų išvadas ir Europos Tarybos Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą bei JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo klausimais ataskaitas. |
| --- | --- |

—

JT, Europos Tarybos ir ES kompetentingų organų išvadas ir Europos Tarybos Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą bei JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo klausimais ataskaitas.

| | — | JT, Europos Tarybos ir ES kompetentingų organų išvadas ir Europos Tarybos Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą bei JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo klausimais ataskaitas. |
| --- | --- | --- |

—

JT, Europos Tarybos ir ES kompetentingų organų išvadas ir Europos Tarybos Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą bei JT specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo klausimais ataskaitas.

Gali būti atsižvelgiama į kitą susijusią informaciją, įskaitant turimus nacionalinių teismų sprendimus, ataskaitas ir kitą pilietinės visuomenės organizacijų parengtą informaciją bei informaciją apie paskirties šalies taikytus II
  ir III
  prieduose išvardytų prekių eksporto apribojimus.

| | Gali būti atsižvelgiama į kitą susijusią informaciją, įskaitant priimtus nacionalinių teismų sprendimus, ataskaitas ar kitą pilietinės visuomenės organizacijų parengtą informaciją bei informaciją apie paskirties šalies taikytus II,
  III ir IIIa
  prieduose išvardytų prekių eksporto apribojimus.“ |
| --- | --- |

Gali būti atsižvelgiama į kitą susijusią informaciją, įskaitant priimtus nacionalinių teismų sprendimus, ataskaitas ar kitą pilietinės visuomenės organizacijų parengtą informaciją bei informaciją apie paskirties šalies taikytus II,
  III ir IIIa
  prieduose išvardytų prekių eksporto apribojimus.“

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 5 c punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5c) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „6a straipsnis




  Reikalavimas turėti tranzito leidimą


  1.   
  Reikalaujama turėti III arba IIIa priede išvardytų prekių tranzito leidimą, jei ekonominės veiklos vykdytoją valstybės narės, per kurios teritoriją vyksta tranzitas, kompetentingos institucijos informavo, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui.


  2.   
  Jei ekonominės veiklos vykdytojas žino, kad III arba IIIa priede išvardytos tranzitu gabenamos prekės, visos arba iš dalies, skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui, jis turi informuoti kompetentingas institucijas, kurios sprendžia, ar tikslinga atitinkamam tranzitui reikalauti leidimo, ar ne.


  3.   
  Valstybė narė, pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis nustatanti leidimo reikalavimą III arba IIIa priede neišvardytų prekių tranzitui, informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5c)

Įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

Reikalavimas turėti tranzito leidimą

1.   
  Reikalaujama turėti III arba IIIa priede išvardytų prekių tranzito leidimą, jei ekonominės veiklos vykdytoją valstybės narės, per kurios teritoriją vyksta tranzitas, kompetentingos institucijos informavo, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui.

2.   
  Jei ekonominės veiklos vykdytojas žino, kad III arba IIIa priede išvardytos tranzitu gabenamos prekės, visos arba iš dalies, skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui, jis turi informuoti kompetentingas institucijas, kurios sprendžia, ar tikslinga atitinkamam tranzitui reikalauti leidimo, ar ne.

3.   
  Valstybė narė, pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis nustatanti leidimo reikalavimą III arba IIIa priede neišvardytų prekių tranzitui, informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją.“

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

7 a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tarpininkams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje tarpininkavimo paslaugas, susijusias su III
  priede
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu tarpininkai žino ar turi priežasčių įtarti, kad tokių prekių siuntos dalis yra arba gali būti skirta naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai. | 1.   Tarpininkams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje tarpininkavimo paslaugas, susijusias su III
  ir IIIa prieduose
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu tarpininkai žino ar turi priežasčių įtarti, kad tokių prekių siuntos dalis yra arba gali būti skirta naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Tarpininkams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje tarpininkavimo paslaugas, susijusias su III
  priede
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu tarpininkai žino ar turi priežasčių įtarti, kad tokių prekių siuntos dalis yra arba gali būti skirta naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai.

1.   Tarpininkams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje tarpininkavimo paslaugas, susijusias su III
  ir IIIa prieduose
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu tarpininkai žino ar turi priežasčių įtarti, kad tokių prekių siuntos dalis yra arba gali būti skirta naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 6 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

7 a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Techninės pagalbos teikėjams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje techninę pagalbą, susijusią su III
  priede
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu teikėjai žino ar turi priežasčių įtarti, kad kai kurios arba visos prekės yra arba gali būti skirtos naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai. | 2.   Techninės pagalbos teikėjams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje techninę pagalbą, susijusią su III
  ir IIIa prieduose
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu teikėjai žino ar turi priežasčių įtarti, kad kai kurios arba visos prekės yra arba gali būti skirtos naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai.
  Techninės pagalbos teikėjams taip pat draudžiama duoti nurodymus, patarimus, organizuoti mokymą ar perduoti darbo žinias ar įgūdžius, kurie galėtų padėti vykdyti mirties bausmę, kankinimus ar kitokį žiaurų, nežmonišką arba žeminantį elgesį arba baudimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Techninės pagalbos teikėjams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje techninę pagalbą, susijusią su III
  priede
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu teikėjai žino ar turi priežasčių įtarti, kad kai kurios arba visos prekės yra arba gali būti skirtos naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai.

2.   Techninės pagalbos teikėjams draudžiama teikti bet kokiam asmeniui, subjektui ar įstaigai trečiojoje šalyje techninę pagalbą, susijusią su III
  ir IIIa prieduose
  išvardytomis prekėmis, neatsižvelgiant į tokių prekių kilmę, jeigu teikėjai žino ar turi priežasčių įtarti, kad kai kurios arba visos prekės yra arba gali būti skirtos naudoti kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui šalyje, kuri nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai.
  Techninės pagalbos teikėjams taip pat draudžiama duoti nurodymus, patarimus, organizuoti mokymą ar perduoti darbo žinias ar įgūdžius, kurie galėtų padėti vykdyti mirties bausmę, kankinimus ar kitokį žiaurų, nežmonišką arba žeminantį elgesį arba baudimą.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

7 a a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „7aa straipsnis




  Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais




  Valstybės narės raginamos skatinti geriausią praktiką tarp techninės pagalbos teikėjų siekiant užtikrinti, kad ši pagalba teigiamai prisidėtų prie kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ar baudimu.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„7aa straipsnis

Keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

Valstybės narės raginamos skatinti geriausią praktiką tarp techninės pagalbos teikėjų siekiant užtikrinti, kad ši pagalba teigiamai prisidėtų prie kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ar baudimu.“

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

7 c straipsnio 3 dalies 3.3 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | „3.3. | Komisija, prireikus bendradarbiaudama su valstybių narių ir trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, patvirtina geriausios patirties gaires galutinio prekių naudojimo tikrinimo srityje.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

„3.3.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 7 a punktas (naujas)

1 straipsnio 7 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III b skyriaus (naujo) 7 e straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a) | Įterpiamas šis skyrius:




  „IIIb skyrius




  Į sąrašą neįtrauktos prekės




  7e straipsnis




  Visaapimanti sąlyga


  1.   
  Reikalaujama turėti šio reglamento prieduose neišvardytų prekių eksporto leidimą, jei valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos eksportuotoją informavo, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui.


  2.   
  Jei eksportuotojas žino, kad jo siūlomos eksportuoti II, III arba IIIa priede neišvardytos prekės, visos arba iš dalies, yra skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui, jis turi pranešti valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs, institucijoms, kurios sprendžia, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo, ar ne.


  3.   
  Valstybė narė, nustatanti leidimo reikalavimą pagal 1 ir 2 dalis II, III arba IIIa priede neišvardytų prekių eksportui, apie tai nedelsiant informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją ir nurodo tikslią leidimo reikalavimo nustatymo priežastį. Valstybės narės taip pat nedelsdamos informuoja Komisiją apie bet kokius priemonių, patvirtintų pagal 1 ir 2 dalis, pakeitimus.


  4.   
  Kitos valstybės narės deramai atsižvelgia į šią informaciją ir informuoja apie tai savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas.


  5.   
  Jeigu to reikia dėl privalomos skubos priežasčių, Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais 1 ir 2 dalyse nurodytos prekės įtraukiamos į II, III arba IIIa priedą. Pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 15b straipsnyje numatyta procedūra.


  6.   
  Šis straipsnis netaikomas vaistams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83/EB

   (1a.)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a)

7a)

Įterpiamas šis skyrius:

Įterpiamas šis skyrius:

„IIIb skyrius

„IIIb skyrius

Į sąrašą neįtrauktos prekės

Į sąrašą neįtrauktos prekės

7e straipsnis

7e straipsnis

Visaapimanti sąlyga

Visaapimanti sąlyga

1.   
  Reikalaujama turėti šio reglamento prieduose neišvardytų prekių eksporto leidimą, jei valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos eksportuotoją informavo, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui.

Reikalaujama turėti šio reglamento prieduose neišvardytų prekių eksporto leidimą, jei valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos eksportuotoją informavo, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui.

2.   
  Jei eksportuotojas žino, kad jo siūlomos eksportuoti II, III arba IIIa priede neišvardytos prekės, visos arba iš dalies, yra skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui, jis turi pranešti valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs, institucijoms, kurios sprendžia, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo, ar ne.

Jei eksportuotojas žino, kad jo siūlomos eksportuoti II, III arba IIIa priede neišvardytos prekės, visos arba iš dalies, yra skirtos mirties bausmės vykdymui, kankinimui arba kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui arba baudimui, jis turi pranešti valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs, institucijoms, kurios sprendžia, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo, ar ne.

3.   
  Valstybė narė, nustatanti leidimo reikalavimą pagal 1 ir 2 dalis II, III arba IIIa priede neišvardytų prekių eksportui, apie tai nedelsiant informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją ir nurodo tikslią leidimo reikalavimo nustatymo priežastį. Valstybės narės taip pat nedelsdamos informuoja Komisiją apie bet kokius priemonių, patvirtintų pagal 1 ir 2 dalis, pakeitimus.

Valstybė narė, nustatanti leidimo reikalavimą pagal 1 ir 2 dalis II, III arba IIIa priede neišvardytų prekių eksportui, apie tai nedelsiant informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją ir nurodo tikslią leidimo reikalavimo nustatymo priežastį. Valstybės narės taip pat nedelsdamos informuoja Komisiją apie bet kokius priemonių, patvirtintų pagal 1 ir 2 dalis, pakeitimus.

4.   
  Kitos valstybės narės deramai atsižvelgia į šią informaciją ir informuoja apie tai savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas.

Kitos valstybės narės deramai atsižvelgia į šią informaciją ir informuoja apie tai savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas.

5.   
  Jeigu to reikia dėl privalomos skubos priežasčių, Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais 1 ir 2 dalyse nurodytos prekės įtraukiamos į II, III arba IIIa priedą. Pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 15b straipsnyje numatyta procedūra.

Jeigu to reikia dėl privalomos skubos priežasčių, Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais 1 ir 2 dalyse nurodytos prekės įtraukiamos į II, III arba IIIa priedą. Pagal šią dalį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 15b straipsnyje numatyta procedūra.

6.   
  Šis straipsnis netaikomas vaistams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83/EB

   (1a.)

  .

Šis straipsnis netaikomas vaistams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83/EB

1a.

.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 8 punktas

1 straipsnio 8 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

8 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jeigu gamintojas vaistus eksportuoja platintojui, gamintojas pateikia informaciją apie sudarytus susitarimus ir priemones, kurių buvo imtasi, siekiant užkirsti kelią šių vaistų naudojimui mirties bausmei vykdyti, apie paskirties šalį ir, jei turima, informaciją apie galutinį naudojimą ir prekių galutinius naudotojus. | 6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jeigu gamintojas vaistus eksportuoja platintojui, gamintojas pateikia informaciją apie sudarytus susitarimus ir priemones, kurių buvo imtasi, siekiant užkirsti kelią šių vaistų naudojimui mirties bausmei vykdyti, apie paskirties šalį ir, jei turima, informaciją apie galutinį naudojimą ir prekių galutinius naudotojus.
  Pateikus prašymą, ši informacija prieinama atitinkamai nepriklausomai priežiūros įstaigai, kaip antai nacionalinis prevencijos mechanizmas, sukurtas pagal Jungtinių Tautų konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvų protokolą, arba nacionalinei žmogaus teisių institucijai valstybėje narėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jeigu gamintojas vaistus eksportuoja platintojui, gamintojas pateikia informaciją apie sudarytus susitarimus ir priemones, kurių buvo imtasi, siekiant užkirsti kelią šių vaistų naudojimui mirties bausmei vykdyti, apie paskirties šalį ir, jei turima, informaciją apie galutinį naudojimą ir prekių galutinius naudotojus.

6.   Nukrypstant nuo 5 dalies, jeigu gamintojas vaistus eksportuoja platintojui, gamintojas pateikia informaciją apie sudarytus susitarimus ir priemones, kurių buvo imtasi, siekiant užkirsti kelią šių vaistų naudojimui mirties bausmei vykdyti, apie paskirties šalį ir, jei turima, informaciją apie galutinį naudojimą ir prekių galutinius naudotojus.
  Pateikus prašymą, ši informacija prieinama atitinkamai nepriklausomai priežiūros įstaigai, kaip antai nacionalinis prevencijos mechanizmas, sukurtas pagal Jungtinių Tautų konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvų protokolą, arba nacionalinei žmogaus teisių institucijai valstybėje narėje.

Pateikus prašymą, ši informacija prieinama atitinkamai nepriklausomai priežiūros įstaigai, kaip antai nacionalinis prevencijos mechanizmas, sukurtas pagal Jungtinių Tautų konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvų protokolą, arba nacionalinei žmogaus teisių institucijai valstybėje narėje.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 8 a punktas (naujas)

1 straipsnio 8 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

10 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a) | 10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a)

8a)

10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   Jei muitinės deklaracija yra parengiama II
  arba III prieduose
  išvardytoms prekėms ir jei patvirtinama, kad numatytam eksportui arba importui nėra išduotas leidimas pagal šį reglamentą, muitinė sulaiko deklaruotas prekes ir nurodo, kad galima pateikti paraišką leidimui gauti pagal šį reglamentą. Jei paraiška leidimui gauti nepateikiama per šešis mėnesius nuo sulaikymo arba jei kompetentinga institucija tokią paraišką atmeta, muitinė sunaikina sulaikytas prekes pagal taikomus nacionalinės teisės aktus.

| | „2.   Jei muitinės deklaracija yra parengiama II,
  III arba IIIa priede
  išvardytoms prekėms ir jei patvirtinama, kad numatytam eksportui arba importui nėra išduotas leidimas pagal šį reglamentą, muitinė sulaiko deklaruotas prekes ir nurodo, kad galima pateikti paraišką leidimui gauti pagal šį reglamentą. Jei paraiška leidimui gauti nepateikiama per šešis mėnesius nuo sulaikymo arba jei kompetentinga institucija tokią paraišką atmeta, muitinė sunaikina sulaikytas prekes pagal taikomus nacionalinės teisės aktus.“ |
| --- | --- |

„2.   Jei muitinės deklaracija yra parengiama II,
  III arba IIIa priede
  išvardytoms prekėms ir jei patvirtinama, kad numatytam eksportui arba importui nėra išduotas leidimas pagal šį reglamentą, muitinė sulaiko deklaruotas prekes ir nurodo, kad galima pateikti paraišką leidimui gauti pagal šį reglamentą. Jei paraiška leidimui gauti nepateikiama per šešis mėnesius nuo sulaikymo arba jei kompetentinga institucija tokią paraišką atmeta, muitinė sunaikina sulaikytas prekes pagal taikomus nacionalinės teisės aktus.“

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 12 punktas

1 straipsnio 12 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

12 a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu Komisija mano, kad tokiame prašyme neatsižvelgiama į vieną ar kelis iškeltus klausimus arba reikia papildomos informacijos apie vieną ar kelis iškeltus klausimus, ji gali per tris mėnesius paprašyti prašančiosios valstybės narės pateikti papildomą informaciją. Ji nurodo klausimus, dėl kurių būtina pateikti papildomos informacijos. | 2.   
  Gavusi 1 dalyje nurodytą prašymą Komisija nedelsdama informuoja visas valstybes nares ir išplatina iš prašančiosios valstybės narės gautą informaciją. Kol Komisija priims galutinį sprendimą, valstybės narės gali nedelsdamos sustabdyti prašyme nurodytų prekių perdavimą.
  Jeigu Komisija mano, kad tokiame prašyme neatsižvelgiama į vieną ar kelis iškeltus klausimus arba reikia papildomos informacijos apie vieną ar kelis iškeltus klausimus, ji gali per tris mėnesius paprašyti prašančiosios valstybės narės pateikti papildomą informaciją. Ji nurodo klausimus, dėl kurių būtina pateikti papildomos informacijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu Komisija mano, kad tokiame prašyme neatsižvelgiama į vieną ar kelis iškeltus klausimus arba reikia papildomos informacijos apie vieną ar kelis iškeltus klausimus, ji gali per tris mėnesius paprašyti prašančiosios valstybės narės pateikti papildomą informaciją. Ji nurodo klausimus, dėl kurių būtina pateikti papildomos informacijos.

2.   
  Gavusi 1 dalyje nurodytą prašymą Komisija nedelsdama informuoja visas valstybes nares ir išplatina iš prašančiosios valstybės narės gautą informaciją. Kol Komisija priims galutinį sprendimą, valstybės narės gali nedelsdamos sustabdyti prašyme nurodytų prekių perdavimą.
  Jeigu Komisija mano, kad tokiame prašyme neatsižvelgiama į vieną ar kelis iškeltus klausimus arba reikia papildomos informacijos apie vieną ar kelis iškeltus klausimus, ji gali per tris mėnesius paprašyti prašančiosios valstybės narės pateikti papildomą informaciją. Ji nurodo klausimus, dėl kurių būtina pateikti papildomos informacijos.

Gavusi 1 dalyje nurodytą prašymą Komisija nedelsdama informuoja visas valstybes nares ir išplatina iš prašančiosios valstybės narės gautą informaciją. Kol Komisija priims galutinį sprendimą, valstybės narės gali nedelsdamos sustabdyti prašyme nurodytų prekių perdavimą.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 12 punktas

1 straipsnio 12 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

12 a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei Komisija mano, kad nebūtina prašyti papildomos informacijos, arba, jei taikoma, gavusi papildomos prašomos informacijos, ji per
  šešis mėnesius
  pradeda procedūrą, skirtą prašomam daliniam pakeitimui priimti, arba nurodo prašančiajai valstybei narei priežastis, kodėl tokia procedūra nebuvo pradėta. | 3.   Jei Komisija mano, kad nebūtina prašyti papildomos informacijos, arba, jei taikoma, gavusi papildomos prašomos informacijos, ji per
  tris mėnesius
  pradeda procedūrą, skirtą prašomam daliniam pakeitimui priimti, arba nurodo prašančiajai valstybei narei priežastis, kodėl tokia procedūra nebuvo pradėta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jei Komisija mano, kad nebūtina prašyti papildomos informacijos, arba, jei taikoma, gavusi papildomos prašomos informacijos, ji per
  šešis mėnesius
  pradeda procedūrą, skirtą prašomam daliniam pakeitimui priimti, arba nurodo prašančiajai valstybei narei priežastis, kodėl tokia procedūra nebuvo pradėta.

šešis mėnesius

3.   Jei Komisija mano, kad nebūtina prašyti papildomos informacijos, arba, jei taikoma, gavusi papildomos prašomos informacijos, ji per
  tris mėnesius
  pradeda procedūrą, skirtą prašomam daliniam pakeitimui priimti, arba nurodo prašančiajai valstybei narei priežastis, kodėl tokia procedūra nebuvo pradėta.

tris mėnesius

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 12 a punktas (naujas)

1 straipsnio 12 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

13 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a) | 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a)

12a)

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

1.   Nepažeidžiant 11 straipsnio,
  Komisija ir valstybės narės, gavusios prašymą, viena kitą
  informuoja apie priemones, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, ir teikia
  viena kitai
  visą turimą svarbią su šiuo reglamentu susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie išduotus ir atmestus leidimus.

Komisija ir valstybės narės, gavusios prašymą, viena kitą

viena kitai

| | „1.   Nepažeidžiant 11 straipsnio,
  kiekviena valstybė narė
  informuoja
  Komisiją
  apie priemones, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, ir teikia visą turimą svarbią su šiuo reglamentu susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie išduotus ir atmestus leidimus
  , taip pat informaciją, susijusią su priemonėmis, kurių imtasi atsižvelgiant į tikslinę galutinio naudojimo nuostatą
  .
  Komisija persiunčia šią informaciją kitoms valstybėms narėms.“ |
| --- | --- |

„1.   Nepažeidžiant 11 straipsnio,
  kiekviena valstybė narė
  informuoja
  Komisiją
  apie priemones, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, ir teikia visą turimą svarbią su šiuo reglamentu susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie išduotus ir atmestus leidimus
  , taip pat informaciją, susijusią su priemonėmis, kurių imtasi atsižvelgiant į tikslinę galutinio naudojimo nuostatą
  .
  Komisija persiunčia šią informaciją kitoms valstybėms narėms.“

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 12 b punktas (naujas)

1 straipsnio 12 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12b) | 13 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „3a.
     
  Komisija, pasinaudodama 3 dalyje nurodytomis metinėmis veiklos ataskaitomis, parengia metinę ataskaitą. Ši ataskaita skelbiama viešai.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12b)

12b)

13 straipsnyje įterpiama ši dalis:

13 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Komisija, pasinaudodama 3 dalyje nurodytomis metinėmis veiklos ataskaitomis, parengia metinę ataskaitą. Ši ataskaita skelbiama viešai.“

„3a.

Komisija, pasinaudodama 3 dalyje nurodytomis metinėmis veiklos ataskaitomis, parengia metinę ataskaitą. Ši ataskaita skelbiama viešai.“

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 15 punktas

1 straipsnio 15 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

15 a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 a straipsnis | Išbraukta. |
| Įgaliojimų delegavimas | |
| 1.   
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. | |
| 2.   
  12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. | |
| 3.   
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | |
| 4.   
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. | |
| 5.   
  Pagal 12 straipsnį (-ius) priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15 a straipsnis

15 a straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Įgaliojimų delegavimas

Įgaliojimų delegavimas

1.   
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   
  Pagal 12 straipsnį (-ius) priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

Pagal 12 straipsnį (-ius) priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 15 a punktas (naujas)

1 straipsnio 15 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

15 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15a) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „15c straipsnis




  Kovos su kankinimu koordinavimo grupė


  1.   
  Įsteigiama Komisijos atstovo pirmininkaujama Kovos su kankinimu koordinavimo grupė. Kiekviena valstybė narė skiria atstovą į šią grupę. Ji nagrinėja visus su šio reglamento taikymu susijusius klausimus, kuriuos gali iškelti pirmininkas arba valstybės narės atstovas.


  2.   
  Koordinavimo grupė, bendradarbiaudama su Komisija, imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tiesiogiai bendradarbiautų ir keistųsi informacija, visų pirma siekiant panaikinti riziką, kad dėl galimų eksporto kontrolės taikymo prekėms, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, skirtumų bus nukreipiami prekybos srautai.


  3.   
  Kovos su kankinimu koordinavimo grupės pirmininkas, kada tik jis mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitais svarbiais suinteresuotaisiais asmenimis, taip pat iš visų pilietinės visuomenės grupių, turinčių atitinkamų ekspertinių žinių klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas.


  4.   
  Komisija raštu pateikia Europos Parlamentui metinę ataskaitą dėl Kovos su kankinimu koordinavimo grupės veiklos, tyrimų ir konsultacijų; šiai ataskaitai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnis.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15a)

15a)

Įterpiamas šis straipsnis:

Įterpiamas šis straipsnis:

„15c straipsnis

„15c straipsnis

Kovos su kankinimu koordinavimo grupė

Kovos su kankinimu koordinavimo grupė

1.   
  Įsteigiama Komisijos atstovo pirmininkaujama Kovos su kankinimu koordinavimo grupė. Kiekviena valstybė narė skiria atstovą į šią grupę. Ji nagrinėja visus su šio reglamento taikymu susijusius klausimus, kuriuos gali iškelti pirmininkas arba valstybės narės atstovas.

Įsteigiama Komisijos atstovo pirmininkaujama Kovos su kankinimu koordinavimo grupė. Kiekviena valstybė narė skiria atstovą į šią grupę. Ji nagrinėja visus su šio reglamento taikymu susijusius klausimus, kuriuos gali iškelti pirmininkas arba valstybės narės atstovas.

2.   
  Koordinavimo grupė, bendradarbiaudama su Komisija, imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tiesiogiai bendradarbiautų ir keistųsi informacija, visų pirma siekiant panaikinti riziką, kad dėl galimų eksporto kontrolės taikymo prekėms, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, skirtumų bus nukreipiami prekybos srautai.

Koordinavimo grupė, bendradarbiaudama su Komisija, imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad kompetentingos institucijos tiesiogiai bendradarbiautų ir keistųsi informacija, visų pirma siekiant panaikinti riziką, kad dėl galimų eksporto kontrolės taikymo prekėms, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, skirtumų bus nukreipiami prekybos srautai.

3.   
  Kovos su kankinimu koordinavimo grupės pirmininkas, kada tik jis mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitais svarbiais suinteresuotaisiais asmenimis, taip pat iš visų pilietinės visuomenės grupių, turinčių atitinkamų ekspertinių žinių klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas.

Kovos su kankinimu koordinavimo grupės pirmininkas, kada tik jis mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitais svarbiais suinteresuotaisiais asmenimis, taip pat iš visų pilietinės visuomenės grupių, turinčių atitinkamų ekspertinių žinių klausimais, kuriems taikomas šis reglamentas.

4.   
  Komisija raštu pateikia Europos Parlamentui metinę ataskaitą dėl Kovos su kankinimu koordinavimo grupės veiklos, tyrimų ir konsultacijų; šiai ataskaitai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnis.“

Komisija raštu pateikia Europos Parlamentui metinę ataskaitą dėl Kovos su kankinimu koordinavimo grupės veiklos, tyrimų ir konsultacijų; šiai ataskaitai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnis.“

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 15 b punktas (naujas)

1 straipsnio 15 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

15 d straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15b) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „15d straipsnis


  1.   
  Ne vėliau kaip ...

   (*1)

  ir vėliau kas trejus metus Komisija įvertina, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, ir teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią įgyvendinimo ir poveikio vertinimo ataskaitą, į kurią gali būti įtraukta pasiūlymų dėl jo dalinių pakeitimų. Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti.


  2.   
  Atskiruose ataskaitos skirsniuose pateikiama informacija apie:








  a) | Kovos su kankinimu koordinavimo grupę ir jos veiklą, tyrimus ir konsultacijas. Komisijos pateikiama informacija apie Koordinavimo grupės tyrimus ir konsultacijas laikoma konfidencialia pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį. Informacija bet kuriuo atveju laikoma konfidencialia, jei tikėtina, kad jos atskleidimas gali turėti didelių neigiamų pasekmių tokios informacijos teikėjui ar šaltiniui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15b)

15b)

Įterpiamas šis straipsnis:

Įterpiamas šis straipsnis:

„15d straipsnis

„15d straipsnis

1.   
  Ne vėliau kaip ...

   (*1)

  ir vėliau kas trejus metus Komisija įvertina, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, ir teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią įgyvendinimo ir poveikio vertinimo ataskaitą, į kurią gali būti įtraukta pasiūlymų dėl jo dalinių pakeitimų. Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti.

Ne vėliau kaip ...

*1

ir vėliau kas trejus metus Komisija įvertina, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, ir teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią įgyvendinimo ir poveikio vertinimo ataskaitą, į kurią gali būti įtraukta pasiūlymų dėl jo dalinių pakeitimų. Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti.

2.   
  Atskiruose ataskaitos skirsniuose pateikiama informacija apie:

Atskiruose ataskaitos skirsniuose pateikiama informacija apie:

a)

Kovos su kankinimu koordinavimo grupę ir jos veiklą, tyrimus ir konsultacijas. Komisijos pateikiama informacija apie Koordinavimo grupės tyrimus ir konsultacijas laikoma konfidencialia pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį. Informacija bet kuriuo atveju laikoma konfidencialia, jei tikėtina, kad jos atskleidimas gali turėti didelių neigiamų pasekmių tokios informacijos teikėjui ar šaltiniui;

Kovos su kankinimu koordinavimo grupę ir jos veiklą, tyrimus ir konsultacijas. Komisijos pateikiama informacija apie Koordinavimo grupės tyrimus ir konsultacijas laikoma konfidencialia pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį. Informacija bet kuriuo atveju laikoma konfidencialia, jei tikėtina, kad jos atskleidimas gali turėti didelių neigiamų pasekmių tokios informacijos teikėjui ar šaltiniui;

| b) | valstybių narių informaciją apie nacionalinius licencijavimo sprendimus, valstybių narių pranešimus Komisijai, valstybių narių tarpusavio perspėjimo ir konsultavimosi mechanizmą, informacijos paskleidimą ir vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

b)

valstybių narių informaciją apie nacionalinius licencijavimo sprendimus, valstybių narių pranešimus Komisijai, valstybių narių tarpusavio perspėjimo ir konsultavimosi mechanizmą, informacijos paskleidimą ir vykdymo užtikrinimą.

valstybių narių informaciją apie nacionalinius licencijavimo sprendimus, valstybių narių pranešimus Komisijai, valstybių narių tarpusavio perspėjimo ir konsultavimosi mechanizmą, informacijos paskleidimą ir vykdymo užtikrinimą.

| c) | išsamią pateiktą informaciją apie priemonių, kurių pagal 17 straipsnį ėmėsi valstybės narės, pobūdį ir poveikį, įskaitant valstybių narių įdiegtų sankcijų tvarkos veikimą, ir vertinimą, ar šios sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

c)

išsamią pateiktą informaciją apie priemonių, kurių pagal 17 straipsnį ėmėsi valstybės narės, pobūdį ir poveikį, įskaitant valstybių narių įdiegtų sankcijų tvarkos veikimą, ir vertinimą, ar šios sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

išsamią pateiktą informaciją apie priemonių, kurių pagal 17 straipsnį ėmėsi valstybės narės, pobūdį ir poveikį, įskaitant valstybių narių įdiegtų sankcijų tvarkos veikimą, ir vertinimą, ar šios sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 15 c punktas (naujas)

1 straipsnio 15 c punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15c) | 17 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „2a.
     
  Komisija įvertina, ar valstybių narių nustatytos taisyklės dėl sankcijų yra panašaus pobūdžio ir turi panašų poveikį.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15c)

15c)

17 straipsnis papildomas šia dalimi:

17 straipsnis papildomas šia dalimi:

„2a.
     
  Komisija įvertina, ar valstybių narių nustatytos taisyklės dėl sankcijų yra panašaus pobūdžio ir turi panašų poveikį.“

„2a.

Komisija įvertina, ar valstybių narių nustatytos taisyklės dėl sankcijų yra panašaus pobūdžio ir turi panašų poveikį.“

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 15 punkto -a punktas (naujas)

1 straipsnio 15 punkto -a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III priedo 2 stulpelio 1 ir 2 punktai

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | III priedo antro stulpelio 1 ir 2 punktai pakeičiami taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

III priedo antro stulpelio 1 ir 2 punktai pakeičiami taip:

III priedo antro stulpelio 1 ir 2 punktai pakeičiami taip:

| 1. | Prekės, sukurtos žmonėms surakinti: |
| --- | --- |

1.

Prekės, sukurtos žmonėms surakinti:

| „1. | Prekės, sukurtos žmonėms surakinti: |
| --- | --- |

„1.

Prekės, sukurtos žmonėms surakinti:

| 1.1. | Pančiai ir grandinės žmonių grupei surakinti |
| --- | --- |

1.1.

Pančiai ir grandinės žmonių grupei surakinti

| 1.1. | Pančiai ir grandinės žmonių grupei surakinti |
| --- | --- |

1.1.

Pančiai ir grandinės žmonių grupei surakinti

Pastabos

Pastabos

| 1. | Pančiai yra suvaržymo priemonės, kurias sudaro du antrankiai ar žiedai su užraktu ir juos jungiančia grandine ar strypu. |
| --- | --- |

1.

Pančiai yra suvaržymo priemonės, kurias sudaro du antrankiai ar žiedai su užraktu ir juos jungiančia grandine ar strypu.

| 1. | Pančiai yra suvaržymo priemonės, kurias sudaro du antrankiai ar žiedai su užraktu ir juos jungiančia grandine ar strypu. |
| --- | --- |

1.

Pančiai yra suvaržymo priemonės, kurias sudaro du antrankiai ar žiedai su užraktu ir juos jungiančia grandine ar strypu.

| 2. | Šis punktas netaikomas kojų surakinimo įrankiams ir grandinėms žmonių grupei surakinti, kurių draudimas nustatytas II priedo 2.3 punkte. |
| --- | --- |

2.

Šis punktas netaikomas kojų surakinimo įrankiams ir grandinėms žmonių grupei surakinti, kurių draudimas nustatytas II priedo 2.3 punkte.

| 2. | Šis punktas netaikomas kojų surakinimo įrankiams ir grandinėms žmonių grupei surakinti, kurių draudimas nustatytas II priedo 2.3 punkte. |
| --- | --- |

2.

Šis punktas netaikomas kojų surakinimo įrankiams ir grandinėms žmonių grupei surakinti, kurių draudimas nustatytas II priedo 2.3 punkte.

| 3. | Šis punktas netaikomas paprastiems antrankiams. Paprasti antrankiai yra antrankiai, kurie tenkina visas tolesnes sąlygas: |
| --- | --- |

3.

Šis punktas netaikomas paprastiems antrankiams. Paprasti antrankiai yra antrankiai, kurie tenkina visas tolesnes sąlygas:

| 3. | Šis punktas netaikomas paprastiems antrankiams. Paprasti antrankiai yra antrankiai, kurie tenkina visas tolesnes sąlygas: |
| --- | --- |

3.

Šis punktas netaikomas paprastiems antrankiams. Paprasti antrankiai yra antrankiai, kurie tenkina visas tolesnes sąlygas:

| | — | užrakintų antrankių bendras ilgis, įskaitant grandinę, matuojant nuo vieno antrankio išorinio krašto iki kito antrankio išorinio krašto, yra 150–280 mm; |
| --- | --- | --- |

—

užrakintų antrankių bendras ilgis, įskaitant grandinę, matuojant nuo vieno antrankio išorinio krašto iki kito antrankio išorinio krašto, yra 150–280 mm;

| | — | užrakintų antrankių bendras ilgis, įskaitant grandinę, matuojant nuo vieno antrankio išorinio krašto iki kito antrankio išorinio krašto, yra 150–280 mm; |
| --- | --- | --- |

—

užrakintų antrankių bendras ilgis, įskaitant grandinę, matuojant nuo vieno antrankio išorinio krašto iki kito antrankio išorinio krašto, yra 150–280 mm;

| | — | kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties; |
| --- | --- | --- |

—

kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties;

| | — | kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties; |
| --- | --- | --- |

—

kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties;

| | — | kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne mažesnė kaip 200 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties; taip pat |
| --- | --- | --- |

—

kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne mažesnė kaip 200 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties; taip pat

| | — | kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne mažesnė kaip 200 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties; taip pat |
| --- | --- | --- |

—

kiekvieno antrankio vidaus apimtis yra ne mažesnė kaip 200 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties; taip pat

| | — | antrankiai nepritaikyti fiziniam skausmui ar kančiai sukelti. |
| --- | --- | --- |

—

antrankiai nepritaikyti fiziniam skausmui ar kančiai sukelti.

| | — | antrankiai nepritaikyti fiziniam skausmui ar kančiai sukelti. |
| --- | --- | --- |

—

antrankiai nepritaikyti fiziniam skausmui ar kančiai sukelti.

| 1.2. | Atskiri antrankiai ar žiedai su užraktu, kurių vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties |
| --- | --- |

1.2.

Atskiri antrankiai ar žiedai su užraktu, kurių vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties

| 1.2. | Atskiri antrankiai ar žiedai su užraktu, kurių vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties |
| --- | --- |

1.2.

Atskiri antrankiai ar žiedai su užraktu, kurių vidaus apimtis yra ne didesnė kaip 165 mm, kai užrakinant mechanizmas užkabinamas už paskutinio danties

Pastaba

Pastaba

Į šį punktą įtrauktos kaklo surakinimo priemonės ir kiti individualūs antrankiai ar žiedai su užraktu, grandine sujungti su paprastais antrankiais.

Į šį punktą įtrauktos kaklo surakinimo priemonės ir kiti individualūs antrankiai ar žiedai su užraktu, grandine sujungti su paprastais antrankiais.

| 1.3. | Gobtuvai nuo apspjovimo: gobtuvai, įskaitant iš tinklo pagamintus gobtuvus su apspjauti neleidžiančiu uždangalu burnai |
| --- | --- |

1.3.

Gobtuvai nuo apspjovimo: gobtuvai, įskaitant iš tinklo pagamintus gobtuvus su apspjauti neleidžiančiu uždangalu burnai

| 1.3. | Gobtuvai nuo apspjovimo: gobtuvai, įskaitant iš tinklo pagamintus gobtuvus su apspjauti neleidžiančiu uždangalu burnai |
| --- | --- |

1.3.

Gobtuvai nuo apspjovimo: gobtuvai, įskaitant iš tinklo pagamintus gobtuvus su apspjauti neleidžiančiu uždangalu burnai

Pastaba Į šį punktą įtraukti gobtuvai nuo apspjovimo, grandine sujungti su paprastais antrankiais.

Pastaba Į šį punktą įtraukti gobtuvai nuo apspjovimo, grandine sujungti su paprastais antrankiais.

| 1.3.a | Kėdės, gultai ir lovos su pritvirtintomis juostomis. |
| --- | --- |

1.3.a

1.3.a

Kėdės, gultai ir lovos su pritvirtintomis juostomis.

| 2. | Ginklai ir įtaisai, skirti riaušėms malšinti arba savigynai: |
| --- | --- |

2.

Ginklai ir įtaisai, skirti riaušėms malšinti arba savigynai:

| 2. | Ginklai ir įtaisai, skirti riaušėms malšinti arba savigynai: |
| --- | --- |

2.

Ginklai ir įtaisai, skirti riaušėms malšinti arba savigynai:

| 2.1. | Nešiojamieji elektros iškrovos ginklai, kurie kiekvienąkart naudojant elektros šoką gali būti nukreipiami tik į vieną asmenį, įskaitant elektros šoko lazdas, elektros šoko skydus, šaunamuosius apsvaiginimo ginklus, šaunamuosius ginklus su elektrošokiniais antgaliais ir kitus panašius ginklus |
| --- | --- |

2.1.

Nešiojamieji elektros iškrovos ginklai, kurie kiekvienąkart naudojant elektros šoką gali būti nukreipiami tik į vieną asmenį, įskaitant elektros šoko lazdas, elektros šoko skydus, šaunamuosius apsvaiginimo ginklus, šaunamuosius ginklus su elektrošokiniais antgaliais ir kitus panašius ginklus

| 2.1. | Nešiojamieji elektros iškrovos ginklai, kurie kiekvienąkart naudojant elektros šoką gali būti nukreipiami tik į vieną asmenį, įskaitant elektros šoko lazdas, elektros šoko skydus, šaunamuosius apsvaiginimo ginklus, šaunamuosius ginklus su elektrošokiniais antgaliais ir kitus panašius ginklus |
| --- | --- |

2.1.

Nešiojamieji elektros iškrovos ginklai, kurie kiekvienąkart naudojant elektros šoką gali būti nukreipiami tik į vieną asmenį, įskaitant elektros šoko lazdas, elektros šoko skydus, šaunamuosius apsvaiginimo ginklus, šaunamuosius ginklus su elektrošokiniais antgaliais ir kitus panašius ginklus

Pastabos

Pastabos

| 1. | Šis punktas netaikomas elektros šoko diržams ir kitiems įtaisams, įtrauktiems į II priedo 2.1 punktą. |
| --- | --- |

1.

Šis punktas netaikomas elektros šoko diržams ir kitiems įtaisams, įtrauktiems į II priedo 2.1 punktą.

| 1. | Šis punktas netaikomas elektros šoko diržams ir kitiems įtaisams, įtrauktiems į II priedo 2.1 punktą. |
| --- | --- |

1.

Šis punktas netaikomas elektros šoko diržams ir kitiems įtaisams, įtrauktiems į II priedo 2.1 punktą.

| 2. | Šis punktas netaikomas individualiems elektros šoko įtaisams, kuriuos naudotojas nešiojasi savigynos tikslais. |
| --- | --- |

2.

Šis punktas netaikomas individualiems elektros šoko įtaisams, kuriuos naudotojas nešiojasi savigynos tikslais.

| 2. | Šis punktas netaikomas individualiems elektros šoko įtaisams, kuriuos naudotojas nešiojasi savigynos tikslais. |
| --- | --- |

2.

Šis punktas netaikomas individualiems elektros šoko įtaisams, kuriuos naudotojas nešiojasi savigynos tikslais.

| 2.2. | Rinkiniai, apimantys visus pagrindinius komponentus, kurių reikia nešiojamiesiems elektros iškrovos ginklams, kuriems taikomas 2.1 punktas, surinkti |
| --- | --- |

2.2.

Rinkiniai, apimantys visus pagrindinius komponentus, kurių reikia nešiojamiesiems elektros iškrovos ginklams, kuriems taikomas 2.1 punktas, surinkti

| 2.2. | Rinkiniai, apimantys visus pagrindinius komponentus, kurių reikia nešiojamiesiems elektros iškrovos ginklams, kuriems taikomas 2.1 punktas, surinkti |
| --- | --- |

2.2.

Rinkiniai, apimantys visus pagrindinius komponentus, kurių reikia nešiojamiesiems elektros iškrovos ginklams, kuriems taikomas 2.1 punktas, surinkti

Pastaba

Pastaba

Pagrindiniais komponentais laikomos šios prekės:

Pagrindiniais komponentais laikomos šios prekės:

| — | elektros šoką sukeliantis įtaisas; |
| --- | --- |

—

elektros šoką sukeliantis įtaisas;

| — | elektros šoką sukeliantis įtaisas; |
| --- | --- |

—

elektros šoką sukeliantis įtaisas;

| — | jungiklis su nuotoliniu valdymu arba be jo ir |
| --- | --- |

—

jungiklis su nuotoliniu valdymu arba be jo ir

| — | jungiklis su nuotoliniu valdymu arba be jo ir |
| --- | --- |

—

jungiklis su nuotoliniu valdymu arba be jo ir

| — | elektrodai arba atitinkamais atvejais laidai, kuriais sukeliamas elektros šokas. |
| --- | --- |

—

elektrodai arba atitinkamais atvejais laidai, kuriais sukeliamas elektros šokas.

| — | elektrodai arba atitinkamais atvejais laidai, kuriais sukeliamas elektros šokas. |
| --- | --- |

—

elektrodai arba atitinkamais atvejais laidai, kuriais sukeliamas elektros šokas.

| 2.3. | Stacionarūs arba pritvirtinami elektros iškrovos ginklai, kurie apima didelį plotą ir kuriais elektros šokas gali būti nukreiptas į kelis asmenis |
| --- | --- |

2.3.

Stacionarūs arba pritvirtinami elektros iškrovos ginklai, kurie apima didelį plotą ir kuriais elektros šokas gali būti nukreiptas į kelis asmenis

| 2.3. | Stacionarūs arba pritvirtinami elektros iškrovos ginklai, kurie apima didelį plotą ir kuriais elektros šokas gali būti nukreiptas į kelis asmenis |
| --- | --- |

2.3.

Stacionarūs arba pritvirtinami elektros iškrovos ginklai, kurie apima didelį plotą ir kuriais elektros šokas gali būti nukreiptas į kelis asmenis

| 2.3.a | Akustinių bangų įtaisai, naudojami miniai ir (arba) riaušėms valdyti. |
| --- | --- |

2.3.a

2.3.a

Akustinių bangų įtaisai, naudojami miniai ir (arba) riaušėms valdyti.

| 2.3.b | Milimetrinių bangų ginklai.“ |
| --- | --- |

2.3.b

2.3.b

Milimetrinių bangų ginklai.“

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio 6 punktas ir ta 1 straipsnio 7 punkto dalis, kuria įterpiamas 7d straipsnis, taikomi nuo
  2015 m. sausio 1 d. | 1 straipsnio 6 punktas ir ta 1 straipsnio 7 punkto dalis, kuria įterpiamas 7d straipsnis, taikomi nuo
  2016 m. vasario 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 straipsnio 6 punktas ir ta 1 straipsnio 7 punkto dalis, kuria įterpiamas 7d straipsnis, taikomi nuo
  2015 m. sausio 1 d.

2015 m. sausio 1 d.

1 straipsnio 6 punktas ir ta 1 straipsnio 7 punkto dalis, kuria įterpiamas 7d straipsnis, taikomi nuo
  2016 m. vasario 1 d.

2016 m. vasario 1 d.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalis

II priedo 2 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III b priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Beninas | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Beninas

Beninas

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalis

II priedo 2 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III b priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Gabonas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Gabonas

Gabonas

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalis

II priedo 2 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III b priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Liberija | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Liberija

Liberija

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalis

II priedo 2 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III b priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Madagaskaras | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Madagaskaras

Madagaskaras

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalis

II priedo 2 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III b priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Mongolija | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Mongolija

Mongolija

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalis

II priedo 2 dalis

Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005

III b priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| San Tomė ir Prinsipė | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

San Tomė ir Prinsipė

San Tomė ir Prinsipė

Išbraukta.

Išbraukta.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 61 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Privalomi automatiniai apmokestinimo srities informacijos mainai *

2015 m. spalio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2017/C 355/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0135),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0085/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0306/2015),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a nurodomoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į tai, kad turi būti užtikrinama teisė į asmens duomenų apsaugą ir laisvė užsiimti verslu, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

atsižvelgdama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į tai, kad turi būti užtikrinama teisė į asmens duomenų apsaugą ir laisvė užsiimti verslu,

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | tarpvalstybinio masto mokesčių vengimo, agresyvaus mokesčių planavimo ir žalingos mokesčių konkurencijos keliama problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasauliniu lygmeniu. Mokesčių bazės erozija labai sumažina nacionalines mokestines pajamas, o tai trukdo valstybėms narėms taikyti augimui palankią mokesčių politiką.
  Visų pirma
  , dėl sprendimų, susijusių su mokesčiais pagrįstomis struktūromis,
  smarkiai sumažėja
  dirbtinai didelių pajamų sumų apmokestinimo lygis išankstinį sprendimą priimančioje šalyje ir dėl to
  gali
  dirbtinai
  sumažėti apmokestintinos
  pajamų sumos
  bet kurioje kitoje susijusioje šalyje
  . Todėl būtina skubiai padidinti skaidrumą. Tuo tikslu būtina patobulinti Tarybos direktyva 2011/16/EU (13) nustatytas priemones ir mechanizmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

tarpvalstybinio masto mokesčių vengimo, agresyvaus mokesčių planavimo ir žalingos mokesčių konkurencijos keliama problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasauliniu lygmeniu. Mokesčių bazės erozija labai sumažina nacionalines mokestines pajamas, o tai trukdo valstybėms narėms taikyti augimui palankią mokesčių politiką.
  Visų pirma
  , dėl sprendimų, susijusių su mokesčiais pagrįstomis struktūromis,
  smarkiai sumažėja
  dirbtinai didelių pajamų sumų apmokestinimo lygis išankstinį sprendimą priimančioje šalyje ir dėl to
  gali
  dirbtinai
  sumažėti apmokestintinos
  pajamų sumos
  bet kurioje kitoje susijusioje šalyje
  . Todėl būtina skubiai padidinti skaidrumą. Tuo tikslu būtina patobulinti Tarybos direktyva 2011/16/EU (13) nustatytas priemones ir mechanizmus;

| (1) | mokesčių vengimo tarpvalstybiniu mastu, agresyvaus mokesčių planavimo ir žalingos mokesčių konkurencijos keliama problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasauliniu lygmeniu. Dėl mokesčių bazės erozijos labai sumažėja nacionalinės mokestinės pajamos, o tai trukdo valstybėms narėms taikyti augimui palankią mokesčių politiką
  , sukelia konkurencijos iškraipymus, dėl kurių nukenčia įmonės, ypač MVĮ, kurios tvarkingai moka savo mokesčius, ir mokesčiai perkeliami mažiau judiems veiksniams, kaip antai darbui ir vartojimui
  .
  Tačiau tam tikrais atvejais
  dėl sprendimų, susijusių su mokesčiais pagrįstomis struktūromis,
  sumažėjo
  dirbtinai didelių pajamų sumų apmokestinimo lygis išankstinį sprendimą priimančioje šalyje ir dėl to
  susidarė
  dirbtinai
  mažos
  pajamų sumos
  , apmokestintinos kitose susijusiose šalyse, taigi sumažėjo apmokestinimo bazė tose valstybėse narėse
  . Todėl būtina skubiai padidinti
  tikslinį
  skaidrumą
  ir gerinti informacijos mainus, bent laikantis EBPO standartų
  . Tuo tikslu reikia patobulinti Tarybos direktyva 2011/16/EU (13) nustatytas priemones ir mechanizmus; |
| --- | --- |

(1)

mokesčių vengimo tarpvalstybiniu mastu, agresyvaus mokesčių planavimo ir žalingos mokesčių konkurencijos keliama problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasauliniu lygmeniu. Dėl mokesčių bazės erozijos labai sumažėja nacionalinės mokestinės pajamos, o tai trukdo valstybėms narėms taikyti augimui palankią mokesčių politiką
  , sukelia konkurencijos iškraipymus, dėl kurių nukenčia įmonės, ypač MVĮ, kurios tvarkingai moka savo mokesčius, ir mokesčiai perkeliami mažiau judiems veiksniams, kaip antai darbui ir vartojimui
  .
  Tačiau tam tikrais atvejais
  dėl sprendimų, susijusių su mokesčiais pagrįstomis struktūromis,
  sumažėjo
  dirbtinai didelių pajamų sumų apmokestinimo lygis išankstinį sprendimą priimančioje šalyje ir dėl to
  susidarė
  dirbtinai
  mažos
  pajamų sumos
  , apmokestintinos kitose susijusiose šalyse, taigi sumažėjo apmokestinimo bazė tose valstybėse narėse
  . Todėl būtina skubiai padidinti
  tikslinį
  skaidrumą
  ir gerinti informacijos mainus, bent laikantis EBPO standartų
  . Tuo tikslu reikia patobulinti Tarybos direktyva 2011/16/EU (13) nustatytas priemones ir mechanizmus;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | reaguodamas į „LuxLeaks“ skandalą ir šiuo pranešimu Europos Parlamentas išreiškia savo tvirtą pasiryžimą netoleruoti mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo, taip pat propaguoti sąžiningą mokesčių naštos paskirstymą piliečiams ir bendrovėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

reaguodamas į „LuxLeaks“ skandalą ir šiuo pranešimu Europos Parlamentas išreiškia savo tvirtą pasiryžimą netoleruoti mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo, taip pat propaguoti sąžiningą mokesčių naštos paskirstymą piliečiams ir bendrovėms;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | 2014 m. gruodžio 18 d. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžtas skubus poreikis dėti daugiau pastangų kovoje su mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu ir pasauliniu, ir
  Sąjungos
  lygmenimis. Akcentuodama skaidrumo reikšmę, Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos ketinimui pateikti pasiūlymą dėl automatinių informacijos apie sprendimus dėl mokesčių mainų Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

2014 m. gruodžio 18 d. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžtas skubus poreikis dėti daugiau pastangų kovoje su mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu ir pasauliniu, ir
  Sąjungos
  lygmenimis. Akcentuodama skaidrumo reikšmę, Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos ketinimui pateikti pasiūlymą dėl automatinių informacijos apie sprendimus dėl mokesčių mainų Sąjungoje;

| (2) | 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžtas skubus poreikis dėti daugiau pastangų kovojant su mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu tiek pasauliniu, tiek
  Europos
  lygmenimis. Akcentuodama skaidrumo
  ir atitinkamos informacijos mainų
  svarbą, Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl automatinių informacijos apie sprendimus dėl mokesčių mainų Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžtas skubus poreikis dėti daugiau pastangų kovojant su mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu tiek pasauliniu, tiek
  Europos
  lygmenimis. Akcentuodama skaidrumo
  ir atitinkamos informacijos mainų
  svarbą, Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą dėl automatinių informacijos apie sprendimus dėl mokesčių mainų Sąjungoje;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | tačiau veiksmingiems spontaniškiems informacijos apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainams trukdo keletas svarbių praktinių sunkumų, tokių kaip sprendimus priimančiai valstybei narei suteikta diskrecija pasirinkti, kurios kitos valstybės narės turėtų būti informuotos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

tačiau veiksmingiems spontaniškiems informacijos apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainams trukdo keletas svarbių praktinių sunkumų, tokių kaip sprendimus priimančiai valstybei narei suteikta diskrecija pasirinkti, kurios kitos valstybės narės turėtų būti informuotos;

| (4) | tačiau veiksmingiems spontaniškiems informacijos apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainams trukdo keletas svarbių praktinių sunkumų, kaip antai tai, kad sprendimus priimančiai valstybei narei leidžiama savo nuožiūra nuspręsti, kurios kitos valstybės narės turėtų būti informuotos
  , taip pat silpna stebėsenos sistema, dėl kurios Komisijai sunku nustatyti bet kokius reikalavimo keistis informacija pažeidimus
  ; |
| --- | --- |

(4)

tačiau veiksmingiems spontaniškiems informacijos apie išankstinius tarpvalstybinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainams trukdo keletas svarbių praktinių sunkumų, kaip antai tai, kad sprendimus priimančiai valstybei narei leidžiama savo nuožiūra nuspręsti, kurios kitos valstybės narės turėtų būti informuotos
  , taip pat silpna stebėsenos sistema, dėl kurios Komisijai sunku nustatyti bet kokius reikalavimo keistis informacija pažeidimus
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | veiksmingai keičiantis informacija apie mokesčius ir ją tvarkant ir dėl to atsiradus tarpusavio spaudimui būtų daromas stiprus atgrasomasis poveikis žalingos mokesčių praktikos taikymui ir valstybėms narėms bei Komisijai būtų sudarytos sąlygos turėti visą susijusią informaciją, siekiant imtis veiksmų prieš tokią praktiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

veiksmingai keičiantis informacija apie mokesčius ir ją tvarkant ir dėl to atsiradus tarpusavio spaudimui būtų daromas stiprus atgrasomasis poveikis žalingos mokesčių praktikos taikymui ir valstybėms narėms bei Komisijai būtų sudarytos sąlygos turėti visą susijusią informaciją, siekiant imtis veiksmų prieš tokią praktiką;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | galimybė atsisakyti suteikti informaciją, jei dėl to būtų atskleista komercinė, pramoninė ar profesinė paslaptis arba komercinis procesas, arba informacija, kurios atskleidimas prieštarautų viešajai politikai,
  nebūtų
  taikoma privalomų automatinių informacijos apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainų nuostatoms, kad nebūtų sumažintas tų mainų efektyvumas. Tiems komerciniams interesams apsaugoti
  turėtų pakakti
  to, kad informacija, kuria privaloma keistis su visomis valstybėmis narėmis, yra riboto pobūdžio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

galimybė atsisakyti suteikti informaciją, jei dėl to būtų atskleista komercinė, pramoninė ar profesinė paslaptis arba komercinis procesas, arba informacija, kurios atskleidimas prieštarautų viešajai politikai,
  nebūtų
  taikoma privalomų automatinių informacijos apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainų nuostatoms, kad nebūtų sumažintas tų mainų efektyvumas. Tiems komerciniams interesams apsaugoti
  turėtų pakakti
  to, kad informacija, kuria privaloma keistis su visomis valstybėmis narėmis, yra riboto pobūdžio;

| (5) | galimybė atsisakyti suteikti informaciją, jei dėl to būtų atskleista komercinė, pramoninė ar profesinė paslaptis arba komercinis procesas, arba informacija, kurios atskleidimas prieštarautų viešajai politikai,
  neturi būti
  taikoma privalomų automatinių informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainų nuostatoms, kad nebūtų sumažintas tų mainų efektyvumas. Tiems komerciniams interesams apsaugoti
  pakanka
  to, kad informacija, kuria privaloma keistis su visomis valstybėmis narėmis, yra riboto pobūdžio; |
| --- | --- |

(5)

galimybė atsisakyti suteikti informaciją, jei dėl to būtų atskleista komercinė, pramoninė ar profesinė paslaptis arba komercinis procesas, arba informacija, kurios atskleidimas prieštarautų viešajai politikai,
  neturi būti
  taikoma privalomų automatinių informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainų nuostatoms, kad nebūtų sumažintas tų mainų efektyvumas. Tiems komerciniams interesams apsaugoti
  pakanka
  to, kad informacija, kuria privaloma keistis su visomis valstybėmis narėmis, yra riboto pobūdžio;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | išankstiniai sprendimai dėl mokesčių ir kainodaros tvarka gali būti tarpvalstybinio pobūdžio, nors jie susiję tik su nacionaliniais sandoriais. Tai ypač taikytina pakopiniams sandoriams, kai išankstiniai sprendimai dėl mokesčių ir kainodaros tvarka taikomi pradiniams nacionaliniams sandoriams, neatsižvelgiant į tolesnius (tarpvalstybinius) sandorius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

išankstiniai sprendimai dėl mokesčių ir kainodaros tvarka gali būti tarpvalstybinio pobūdžio, nors jie susiję tik su nacionaliniais sandoriais. Tai ypač taikytina pakopiniams sandoriams, kai išankstiniai sprendimai dėl mokesčių ir kainodaros tvarka taikomi pradiniams nacionaliniams sandoriams, neatsižvelgiant į tolesnius (tarpvalstybinius) sandorius;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | siekiant išvengti, kad dėl skirtingos nacionalinės administracinės praktikos mokestiniai susitarimai nebūtų savo nuožiūra traktuojami skirtingai, išankstinių sprendimų ir išankstinės kainodaros tvarkos terminų apibrėžtys turėtų būti taikomos visiems mokestiniams susitarimams neatsižvelgiant į tai, ar jie sudaryti formaliai ar neformaliai, ir nepriklausomai nuo to, ar jie yra privalomo ar neprivalomo pobūdžio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

siekiant išvengti, kad dėl skirtingos nacionalinės administracinės praktikos mokestiniai susitarimai nebūtų savo nuožiūra traktuojami skirtingai, išankstinių sprendimų ir išankstinės kainodaros tvarkos terminų apibrėžtys turėtų būti taikomos visiems mokestiniams susitarimams neatsižvelgiant į tai, ar jie sudaryti formaliai ar neformaliai, ir nepriklausomai nuo to, ar jie yra privalomo ar neprivalomo pobūdžio;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | išankstiniais sprendimais dėl mokesčių sudaromos palankesnės sąlygos nuosekliam ir skaidriam teisės aktų taikymui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

išankstiniais sprendimais dėl mokesčių sudaromos palankesnės sąlygos nuosekliam ir skaidriam teisės aktų taikymui;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5d) | skaidriomis mokesčių taisyklėmis mokesčių mokėtojams ir verslui suteikiamas teisinis tikrumas ir skatinamos investicijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5d)

skaidriomis mokesčių taisyklėmis mokesčių mokėtojams ir verslui suteikiamas teisinis tikrumas ir skatinamos investicijos;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | norint, kad privalomi automatiniai
  i
  šankstinių
  tarpvalstybinių
  sprendimų ir išankstinės kainodaros tvarkos mainai būtų naudingi, informacija turi būti perduota
  iškart
  po to, kai jie yra priimami
  , taigi reikėtų nustatyti, kad ta informacija turėtų būti perduodama reguliariais tarpsniais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

norint, kad privalomi automatiniai
  i
  šankstinių
  tarpvalstybinių
  sprendimų ir išankstinės kainodaros tvarkos mainai būtų naudingi, informacija turi būti perduota
  iškart
  po to, kai jie yra priimami
  , taigi reikėtų nustatyti, kad ta informacija turėtų būti perduodama reguliariais tarpsniais
  ;

| (6) | norint, kad privalomi automatiniai informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai būtų naudingi, informacija
  apie tuos sprendimus ir tvarką
  turėtų būti pateikiama
  nedelsiant
  po to, kai jie yra priimami
  . Įsipareigojimų nevykdymo atveju gali būti nustatytos veiksmingos ir efektyvios sankcijos
  ; |
| --- | --- |

(6)

norint, kad privalomi automatiniai informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai būtų naudingi, informacija
  apie tuos sprendimus ir tvarką
  turėtų būti pateikiama
  nedelsiant
  po to, kai jie yra priimami
  . Įsipareigojimų nevykdymo atveju gali būti nustatytos veiksmingos ir efektyvios sankcijos
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | atliekant privalomus automatinius išankstinių
  tarpvalstybinių
  sprendimų ir išankstinės kainodaros tvarkos mainus visais atvejais visoms valstybėms narėms būtų perduodamas iš anksto nustatytų pagrindinės informacijos elementų rinkinys. Komisija turėtų priimti visas priemones, kurių reikia norint standartizuoti tokios informacijos perdavimą, laikydamasi Direktyvoje 2011/16/ES nurodytos tvarkos, kuria nustatoma informacijos mainams naudotina standartinė forma. Ta tvarka taip pat turi būti naudojama priimant visas būtinas informacijos mainų įgyvendinimo priemones ir nustatant praktinę jų tvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

atliekant privalomus automatinius išankstinių
  tarpvalstybinių
  sprendimų ir išankstinės kainodaros tvarkos mainus visais atvejais visoms valstybėms narėms būtų perduodamas iš anksto nustatytų pagrindinės informacijos elementų rinkinys. Komisija turėtų priimti visas priemones, kurių reikia norint standartizuoti tokios informacijos perdavimą, laikydamasi Direktyvoje 2011/16/ES nurodytos tvarkos, kuria nustatoma informacijos mainams naudotina standartinė forma. Ta tvarka taip pat turi būti naudojama priimant visas būtinas informacijos mainų įgyvendinimo priemones ir nustatant praktinę jų tvarką;

| (7) | vykdant privalomus automatinius informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainus visais atvejais visoms valstybėms narėms turėtų būti pateikiamas iš anksto nustatytų pagrindinės informacijos elementų rinkinys. Komisija turėtų priimti visas priemones, kurių reikia norint standartizuoti tokios informacijos perdavimą, laikydamasi Direktyvoje 2011/16/ES nurodytos tvarkos, kuria nustatoma informacijos mainams naudotina standartinė forma. Ta tvarka taip pat turi būti naudojama priimant visas būtinas informacijos mainų įgyvendinimo priemones ir nustatant praktinę jų tvarką; |
| --- | --- |

(7)

vykdant privalomus automatinius informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainus visais atvejais visoms valstybėms narėms turėtų būti pateikiamas iš anksto nustatytų pagrindinės informacijos elementų rinkinys. Komisija turėtų priimti visas priemones, kurių reikia norint standartizuoti tokios informacijos perdavimą, laikydamasi Direktyvoje 2011/16/ES nurodytos tvarkos, kuria nustatoma informacijos mainams naudotina standartinė forma. Ta tvarka taip pat turi būti naudojama priimant visas būtinas informacijos mainų įgyvendinimo priemones ir nustatant praktinę jų tvarką;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai.
  Tai sudarytų
  sąlygas Komisijai bet kuriuo metu stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai. Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią valstybės pagalbą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai.
  Tai sudarytų
  sąlygas Komisijai bet kuriuo metu stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai. Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią valstybės pagalbą;

| (8) | valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai
  , nes Komisija turėtų galėti nepriklausomai įvertinti, ar tokia informacija yra svarbi siekiant nustatyti neteisėtą valstybės pagalbą
  .
  Ši pagrindinė informacija turėtų sudaryti
  sąlygas Komisijai bet kuriuo metu
  veiksmingai
  stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai
  , ir užtikrinti, kad sprendimai neturėtų neigiamo poveikio vidaus rinkai
  . Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią valstybės pagalbą; |
| --- | --- |

(8)

valstybės narės turėtų keistis pagrindine informacija, kuri taip pat turi būti perduodama Komisijai
  , nes Komisija turėtų galėti nepriklausomai įvertinti, ar tokia informacija yra svarbi siekiant nustatyti neteisėtą valstybės pagalbą
  .
  Ši pagrindinė informacija turėtų sudaryti
  sąlygas Komisijai bet kuriuo metu
  veiksmingai
  stebėti ir įvertinti, kiek efektyviai vykdomi automatiniai informacijos apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką mainai
  , ir užtikrinti, kad sprendimai neturėtų neigiamo poveikio vidaus rinkai
  . Toks informacijos perdavimas neatleis valstybių narių nuo pareigos informuoti Komisiją apie bet kokią valstybės pagalbą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | anksčiau nei 2018 m. spalio 1 d. valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos veiksmingumo ex-post analizę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

anksčiau nei 2018 m. spalio 1 d. valstybės narės turėtų pateikti Komisijai šios direktyvos veiksmingumo ex-post analizę;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | informacijos gaunančios valstybės narės grįžtamasis ryšys informaciją siunčiančiai valstybei narei yra būtinas efektyvios automatinių informacijos mainų sistemos veikimo elementas. Todėl tikslinga nustatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas teikti grįžtamąją informaciją tais atvejais, kai informacija buvo panaudota ir kai pagal kitas Direktyvos 2011/16/ES nuostatos negalima teikti kitos grįžtamosios informacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

informacijos gaunančios valstybės narės grįžtamasis ryšys informaciją siunčiančiai valstybei narei yra būtinas efektyvios automatinių informacijos mainų sistemos veikimo elementas. Todėl tikslinga nustatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas teikti grįžtamąją informaciją tais atvejais, kai informacija buvo panaudota ir kai pagal kitas Direktyvos 2011/16/ES nuostatos negalima teikti kitos grįžtamosios informacijos;

| (9) | informaciją gaunančios valstybės narės atsiliepimai informaciją siunčiančiai valstybei narei yra būtinas veiksmingos automatinių informacijos mainų sistemos veikimo elementas
  , nes jie skatina valstybių narių administracinį bendradarbiavimą
  . Todėl tikslinga nustatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas teikti grįžtamąją informaciją tais atvejais, kai informacija buvo panaudota ir kai pagal kitas Direktyvos 2011/16/ES nuostatas negalima teikti kitos grįžtamosios informacijos
  . Dėl to būtų sunkiau apeiti informaciją sukčiavimo tikslais
  ; |
| --- | --- |

(9)

informaciją gaunančios valstybės narės atsiliepimai informaciją siunčiančiai valstybei narei yra būtinas veiksmingos automatinių informacijos mainų sistemos veikimo elementas
  , nes jie skatina valstybių narių administracinį bendradarbiavimą
  . Todėl tikslinga nustatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas teikti grįžtamąją informaciją tais atvejais, kai informacija buvo panaudota ir kai pagal kitas Direktyvos 2011/16/ES nuostatas negalima teikti kitos grįžtamosios informacijos
  . Dėl to būtų sunkiau apeiti informaciją sukčiavimo tikslais
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | kai valstybė narė prašo išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ar išankstinę kainodaros tvarką priėmusios valstybės narės pateikti papildomos informacijos, įskaitant visą tokių sprendimų ar tvarkos tekstą, ji turėtų galėti remtis Direktyvos 2011/16/ES 5 straipsniu, susijusiu su informacijos mainais gavus prašymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

kai valstybė narė prašo išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ar išankstinę kainodaros tvarką priėmusios valstybės narės pateikti papildomos informacijos, įskaitant visą tokių sprendimų ar tvarkos tekstą, ji turėtų galėti remtis Direktyvos 2011/16/ES 5 straipsniu, susijusiu su informacijos mainais gavus prašymą;

| (10) | valstybė narė turėtų galėti remtis Direktyvos 2011/16/ES 5 straipsniu, susijusiu su informacijos mainais gavus prašymą, kai prašo pateikti papildomos informacijos, įskaitant visą išankstinių sprendimų ar išankstinės kainodaros tvarkos tekstą, iš tokius sprendimus ar kainodarą priėmusios valstybės narės
  ir bet kokius tekstus, dėl kurių vėliau atsiranda pakeitimų
  ; |
| --- | --- |

(10)

valstybė narė turėtų galėti remtis Direktyvos 2011/16/ES 5 straipsniu, susijusiu su informacijos mainais gavus prašymą, kai prašo pateikti papildomos informacijos, įskaitant visą išankstinių sprendimų ar išankstinės kainodaros tvarkos tekstą, iš tokius sprendimus ar kainodarą priėmusios valstybės narės
  ir bet kokius tekstus, dėl kurių vėliau atsiranda pakeitimų
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | teiginys „informacija, kuri, kaip galima numatyti, gali būti reikalinga“, kaip nurodyta Direktyvos 2011/16/ES 1 straipsnio 1 dalyje, turėtų būti patikslintas, kad būtų užkirstas kelias interpretacijoms mokesčių vengimo tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

teiginys „informacija, kuri, kaip galima numatyti, gali būti reikalinga“, kaip nurodyta Direktyvos 2011/16/ES 1 straipsnio 1 dalyje, turėtų būti patikslintas, kad būtų užkirstas kelias interpretacijoms mokesčių vengimo tikslais;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių pašalinti kliūtis, kurios galėtų kliudyti veiksmingai ir kuo plačiau privalomai automatiškai keistis informacija apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių pašalinti kliūtis, kurios galėtų kliudyti veiksmingai ir kuo plačiau privalomai automatiškai keistis informacija apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką;

| (11) | valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių pašalinti kliūtis, kurios galėtų kliudyti veiksmingai ir kuo plačiau privalomai automatiškai keistis informacija apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių pašalinti kliūtis, kurios galėtų kliudyti veiksmingai ir kuo plačiau privalomai automatiškai keistis informacija apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | siekiant padidinti skaidrumą piliečiams, Komisija, remdamasi centriniame registre saugoma informacija, turėtų paskelbti pagrindinių sprendimų dėl mokesčių, kurie buvo priimti praėjusiais metais, santrauką. Ta ataskaita turėtų apimti bent sprendimo dėl mokesčių turinio aprašymą, išankstinės kainodaros tvarkos nustatymo kriterijų aprašymą ir joje turėtų būti nurodyta (-os) valstybė (-ės) narė (-ės), kuriai (-ioms) sprendimas labiausiai gali turėti poveikio. Tai darydama Komisija turėtų laikytis šioje direktyvoje nustatytų konfidencialumo nuostatų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

siekiant padidinti skaidrumą piliečiams, Komisija, remdamasi centriniame registre saugoma informacija, turėtų paskelbti pagrindinių sprendimų dėl mokesčių, kurie buvo priimti praėjusiais metais, santrauką. Ta ataskaita turėtų apimti bent sprendimo dėl mokesčių turinio aprašymą, išankstinės kainodaros tvarkos nustatymo kriterijų aprašymą ir joje turėtų būti nurodyta (-os) valstybė (-ės) narė (-ės), kuriai (-ioms) sprendimas labiausiai gali turėti poveikio. Tai darydama Komisija turėtų laikytis šioje direktyvoje nustatytų konfidencialumo nuostatų;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | pageidautina, kad valstybės narės prašytų savo kompetentingų institucijų iš turimų darbuotojų skirti žmogiškųjų išteklių tokiai informacijai rinkti ir analizuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

pageidautina, kad valstybės narės prašytų savo kompetentingų institucijų iš turimų darbuotojų skirti žmogiškųjų išteklių tokiai informacijai rinkti ir analizuoti;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12c) | ne vėliau kaip 2017 m. birželio 26 d. turėtų pradėti veikti Sąjungos masto realiosios nuosavybės teisės registras, kuris padės aptikti galimus mokesčių vengimo ir pelno perkėlimo atvejus. Centrinio registro, skirto valstybių narių automatiniam keitimuisi informacija apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kainodaros tvarką, kuris būtų prieinamas valstybių narių mokesčių institucijoms ir atsakingiems administratoriams bei Komisijai, sukūrimas būtų svarbus žingsnis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12c)

ne vėliau kaip 2017 m. birželio 26 d. turėtų pradėti veikti Sąjungos masto realiosios nuosavybės teisės registras, kuris padės aptikti galimus mokesčių vengimo ir pelno perkėlimo atvejus. Centrinio registro, skirto valstybių narių automatiniam keitimuisi informacija apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kainodaros tvarką, kuris būtų prieinamas valstybių narių mokesčių institucijoms ir atsakingiems administratoriams bei Komisijai, sukūrimas būtų svarbus žingsnis;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | galiojančios nuostatos dėl konfidencialumo turėtų būti iš dalies pakeistos, kad atspindėtų informacijos apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką įtraukimą į privalomus automatinius informacijos mainus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

galiojančios nuostatos dėl konfidencialumo turėtų būti iš dalies pakeistos, kad atspindėtų informacijos apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką įtraukimą į privalomus automatinius informacijos mainus.

| (15) | galiojančios nuostatos dėl konfidencialumo turėtų būti iš dalies pakeistos, kad jose atsispindėtų reikalavimas privalomus automatinius informacijos mainus taikyti ir informacijai apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką; |
| --- | --- |

(15)

galiojančios nuostatos dėl konfidencialumo turėtų būti iš dalies pakeistos, kad jose atsispindėtų reikalavimas privalomus automatinius informacijos mainus taikyti ir informacijai apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | nepaprastai svarbu, kad tiesioginių mokesčių atveju būtų išlaikytas pagrindinis valstybių narių suverenumo mokesčių klausimais principas ir kad dabartiniu pasiūlymu nebūtų keliamas pavojus subsidiarumo principui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

nepaprastai svarbu, kad tiesioginių mokesčių atveju būtų išlaikytas pagrindinis valstybių narių suverenumo mokesčių klausimais principas ir kad dabartiniu pasiūlymu nebūtų keliamas pavojus subsidiarumo principui;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia direktyva siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į asmens duomenų apsaugą ir laisvę užsiimti verslu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

šioje direktyvoje gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia direktyva siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į asmens duomenų apsaugą ir laisvę užsiimti verslu;

| (16) | šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia direktyva siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į asmens duomenų apsaugą ir laisvei užsiimti verslu
  . Asmeniniai duomenys turėtų būti tvarkomi konkrečiais, aiškiais ir teisėtais tikslais ir tik jei jie yra tinkami, aktualūs ir savo apimtimi neviršijantys tikslų. Bet kokie tokių teisių apribojimai turėtų būti taikomi tik tuo atveju, jei laikomasi Pagrindinių teisių chartijoje nustatytų sąlygų. Laikantis proporcingumo principo, apribojimai gali būti taikomi tuo atveju, jei jie atitinka būtinus ir tikruosius teisės aktuose nustatytus bendrojo intereso tikslus arba jei reikia apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves; |
| --- | --- |

(16)

šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia direktyva siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą teisei į asmens duomenų apsaugą ir laisvei užsiimti verslu
  . Asmeniniai duomenys turėtų būti tvarkomi konkrečiais, aiškiais ir teisėtais tikslais ir tik jei jie yra tinkami, aktualūs ir savo apimtimi neviršijantys tikslų. Bet kokie tokių teisių apribojimai turėtų būti taikomi tik tuo atveju, jei laikomasi Pagrindinių teisių chartijoje nustatytų sąlygų. Laikantis proporcingumo principo, apribojimai gali būti taikomi tuo atveju, jei jie atitinka būtinus ir tikruosius teisės aktuose nustatytus bendrojo intereso tikslus arba jei reikia apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl vienodumo ir veiksmingumo poreikio to tikslo geriau siekti
  Sąjungos
  lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl vienodumo ir veiksmingumo poreikio to tikslo geriau siekti
  Sąjungos
  lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (17) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl reikiamo vienodumo ir veiksmingumo to tikslo geriau siekti
  Europos
  lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(17)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti veiksmingą valstybių narių administracinį bendradarbiavimą tokiomis sąlygomis, kurios būtų suderinamos su tinkamu vidaus rinkos veikimu, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl reikiamo vienodumo ir veiksmingumo to tikslo geriau siekti
  Europos
  lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 punkto a papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 9 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | taikant 8
   straipsnio 1 
  dalį
  ir 8a 
  straipsnį,
  sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei be išankstinio prašymo iš anksto nustatytais reguliariais intervalais
  ; Taikant
  8 straipsnio 1 dalį, turima informacija reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

taikant 8
   straipsnio 1 
  dalį
  ir 8a 
  straipsnį,
  sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei be išankstinio prašymo iš anksto nustatytais reguliariais intervalais
  ; Taikant
  8 straipsnio 1 dalį, turima informacija reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras;

| a) | 8
   straipsnio 1 
  dalyje
  ir 8a 
  straipsnyje –
  sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei be išankstinio prašymo
  , pagal 8 straipsnio 1 dalies nuostatas vykdomas
  iš anksto nustatytais reguliariais intervalais. 8 straipsnio 1 dalyje nuoroda į turimą informaciją reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras; |
| --- | --- |

a)

8
   straipsnio 1 
  dalyje
  ir 8a 
  straipsnyje –
  sistemingas iš anksto nustatytos informacijos pateikimas kitai valstybei narei be išankstinio prašymo
  , pagal 8 straipsnio 1 dalies nuostatas vykdomas
  iš anksto nustatytais reguliariais intervalais. 8 straipsnio 1 dalyje nuoroda į turimą informaciją reiškia informaciją, kuri yra informaciją pateikiančios valstybės narės mokesčių dokumentuose ir kurią galima gauti taikant toje valstybėje narėje nustatytas informacijos rinkimo bei tvarkymo procedūras;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 14 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 14. | išankstinis
  tarpvalstybinis
  sprendimas – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas, įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje, kuris: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

14.

išankstinis
  tarpvalstybinis
  sprendimas – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas, įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje, kuris:

| 14. | išankstinis sprendimas – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas, įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje
  , nepriklausomai nuo to, ar jis priimtas formaliai ar neformaliai, yra teisiškai privalomo ar neprivalomo pobūdžio
  , kuris: |
| --- | --- |

14.

išankstinis sprendimas – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas, įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje
  , nepriklausomai nuo to, ar jis priimtas formaliai ar neformaliai, yra teisiškai privalomo ar neprivalomo pobūdžio
  , kuris:

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 14 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | priimamas valstybės narės vyriausybės ar mokesčių administratoriaus arba jo teritorinių ar administracinių padalinių, arba kuris priimamas jų vardu ir
  yra skirtas bet kuriam asmeniui
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

priimamas valstybės narės vyriausybės ar mokesčių administratoriaus arba jo teritorinių ar administracinių padalinių, arba kuris priimamas jų vardu ir
  yra skirtas bet kuriam asmeniui
  ;

| a) | priimamas
  ar paskelbiamas
  valstybės narės vyriausybės ar mokesčių administratoriaus arba jo teritorinių ar administracinių padalinių, arba kuris priimamas jų vardu ir
  kuriuo gali pasinaudoti vienas ar daugiau asmenų
  ; |
| --- | --- |

a)

priimamas
  ar paskelbiamas
  valstybės narės vyriausybės ar mokesčių administratoriaus arba jo teritorinių ar administracinių padalinių, arba kuris priimamas jų vardu ir
  kuriuo gali pasinaudoti vienas ar daugiau asmenų
  ;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 punkto b papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 14 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | susijęs su
  tarpvalstybiniu
  sandoriu arba su klausimu, ar dėl juridinio asmens vykdomos veiklos įsteigiama nuolatinė buveinė ar ne; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

susijęs su
  tarpvalstybiniu
  sandoriu arba su klausimu, ar dėl juridinio asmens vykdomos veiklos įsteigiama nuolatinė buveinė ar ne;

| c) | susijęs su sandoriu arba su klausimu, ar dėl juridinio asmens kitoje valstybėje narėje vykdomos veiklos įsteigiama nuolatinė buveinė ar ne; |
| --- | --- |

c)

susijęs su sandoriu arba su klausimu, ar dėl juridinio asmens kitoje valstybėje narėje vykdomos veiklos įsteigiama nuolatinė buveinė ar ne;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 punkto b papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 14 punkto antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tarpvalstybinis
  sandoris gali būti susijęs, be kita ko, su investavimu, prekių tiekimu, paslaugų teikimu, finansavimu arba materialiojo ar nematerialiojo turto naudojimu, ir neprivalo būti tiesiogiai susijęs su asmeniu, gaunančiu išankstinį
  tarpvalstybinį
  sprendimą; | Sandoris gali būti susijęs su investavimu, prekių tiekimu, paslaugų teikimu, finansavimu arba materialiojo ar nematerialiojo turto naudojimu, tuo neapsiribojant, ir neprivalo būti tiesiogiai susijęs su asmeniu, kuriam skirtas išankstinis sprendimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Tarpvalstybinis
  sandoris gali būti susijęs, be kita ko, su investavimu, prekių tiekimu, paslaugų teikimu, finansavimu arba materialiojo ar nematerialiojo turto naudojimu, ir neprivalo būti tiesiogiai susijęs su asmeniu, gaunančiu išankstinį
  tarpvalstybinį
  sprendimą;

Sandoris gali būti susijęs su investavimu, prekių tiekimu, paslaugų teikimu, finansavimu arba materialiojo ar nematerialiojo turto naudojimu, tuo neapsiribojant, ir neprivalo būti tiesiogiai susijęs su asmeniu, kuriam skirtas išankstinis sprendimas;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 15 punkto pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15. | išankstinė kainodaros tvarka – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas (įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje), kurį priima vienos ar kelių valstybių narių vyriausybės ar mokesčių administratorius, įskaitant jo teritorinius ar administracinius padalinius, arba kuris priimamas jų vardu ir yra skirtas
  bet kuriam asmeniui
  , kuris iš anksto nustato susijusių įmonių
  tarpvalstybinius
  sandorius, tiems sandoriams skirtus atitinkamus sandorių kainodaros nustatymo kriterijus arba nustato, kad pelnas priskiriamas nuolatinei buveinei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

15.

išankstinė kainodaros tvarka – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas (įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje), kurį priima vienos ar kelių valstybių narių vyriausybės ar mokesčių administratorius, įskaitant jo teritorinius ar administracinius padalinius, arba kuris priimamas jų vardu ir yra skirtas
  bet kuriam asmeniui
  , kuris iš anksto nustato susijusių įmonių
  tarpvalstybinius
  sandorius, tiems sandoriams skirtus atitinkamus sandorių kainodaros nustatymo kriterijus arba nustato, kad pelnas priskiriamas nuolatinei buveinei.

| 15. | išankstinė kainodaros tvarka – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas (įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje), kurį priima
  arba paskelbia
  vienos ar kelių valstybių
  narių vyriausybė
  ar mokesčių administratorius, įskaitant teritorinius ar administracinius padalinius, arba kuris priimamas jų vardu ir kuriuo gali pasinaudoti
  vienas ar daugiau asmenų
  , ir kuriame prieš susijusių įmonių sandorius nustatomi tiems sandoriams taikomi atitinkami sandorių kainodaros nustatymo kriterijai arba nustatomas pelno priskyrimas nuolatinei buveinei. |
| --- | --- |

15.

išankstinė kainodaros tvarka – bet koks susitarimas, pranešimas arba bet kuri kita panašaus poveikio priemonė ar veiksmas (įskaitant tą, kuris priimamas mokesčių audito srityje), kurį priima
  arba paskelbia
  vienos ar kelių valstybių
  narių vyriausybė
  ar mokesčių administratorius, įskaitant teritorinius ar administracinius padalinius, arba kuris priimamas jų vardu ir kuriuo gali pasinaudoti
  vienas ar daugiau asmenų
  , ir kuriame prieš susijusių įmonių sandorius nustatomi tiems sandoriams taikomi atitinkami sandorių kainodaros nustatymo kriterijai arba nustatomas pelno priskyrimas nuolatinei buveinei.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 punkto b papunktis

Direktyva 2011/16/ES

3 straipsnio 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16. | Taikant 14 punktą, tarpvalstybinis sandoris reiškia sandorį ar sandorius, kai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

16.

Išbraukta

| | a) | ne visos sandorio ar sandorių šalys yra rezidentės mokesčių tikslais valstybėje narėje, priimančioje išankstinį tarpvalstybinį sprendimą, arba |
| --- | --- | --- |

a)

ne visos sandorio ar sandorių šalys yra rezidentės mokesčių tikslais valstybėje narėje, priimančioje išankstinį tarpvalstybinį sprendimą, arba

| | b) | bet kuri iš sandorio ar sandorių šalių kartu yra rezidentė mokesčių tikslais daugiau nei vienoje jurisdikcijoje, arba |
| --- | --- | --- |

b)

bet kuri iš sandorio ar sandorių šalių kartu yra rezidentė mokesčių tikslais daugiau nei vienoje jurisdikcijoje, arba

| | c) | viena iš sandorio ar sandorių šalių vykdo veiklą kitoje valstybėje narėje per nuolatinę buveinę, o sandoris ar sandoriai sudaro dalį visos nuolatinės buveinės veiklos. Tarpvalstybinis sandoris ar sandoriai taip pat apima vieno juridinio asmens nuostatas, taikomas veiklai kitoje valstybėje narėje, kurią tas asmuo vykdo per nuolatinę buveinę. |
| --- | --- | --- |

c)

viena iš sandorio ar sandorių šalių vykdo veiklą kitoje valstybėje narėje per nuolatinę buveinę, o sandoris ar sandoriai sudaro dalį visos nuolatinės buveinės veiklos. Tarpvalstybinis sandoris ar sandoriai taip pat apima vieno juridinio asmens nuostatas, taikomas veiklai kitoje valstybėje narėje, kurią tas asmuo vykdo per nuolatinę buveinę.

| | Taikant 15 punktą, tarpvalstybinis sandoris reiškia sandorį ar sandorius, kuriuose dalyvauja susijusios įmonės, iš kurių ne visos yra rezidentės mokesčių tikslais vienos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

Taikant 15 punktą, tarpvalstybinis sandoris reiškia sandorį ar sandorius, kuriuose dalyvauja susijusios įmonės, iš kurių ne visos yra rezidentės mokesčių tikslais vienos valstybės narės teritorijoje.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kompetentinga valstybės narės institucija, priimanti ar iš dalies keičianti išankstinį
  tarpvalstybinį
  sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, automatinių mainų būdu pateikia informaciją apie tai visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai. | 1.   Kompetentinga valstybės narės institucija, priimanti ar iš dalies keičianti išankstinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, automatinių mainų būdu pateikia informaciją apie tai visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Kompetentinga valstybės narės institucija, priimanti ar iš dalies keičianti išankstinį
  tarpvalstybinį
  sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, automatinių mainų būdu pateikia informaciją apie tai visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai.

1.   Kompetentinga valstybės narės institucija, priimanti ar iš dalies keičianti išankstinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, automatinių mainų būdu pateikia informaciją apie tai visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateiks visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kurie priimti
  per laikotarpį, prasidėjusį prieš dešimt metų
  iki šios direktyvos įsigaliojimo, bet kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną. | 2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateikia visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kurie priimti iki šios direktyvos įsigaliojimo, bet kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateiks visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kurie priimti
  per laikotarpį, prasidėjusį prieš dešimt metų
  iki šios direktyvos įsigaliojimo, bet kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną.

2.   Kompetentinga valstybės narės institucija taip pat pateikia visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai informaciją apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kurie priimti iki šios direktyvos įsigaliojimo, bet kurie vis dar galioja šios direktyvos įsigaliojimo dieną.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   1 dalis netaikoma tuo atveju, kai išankstinis
  tarpvalstybinis
  sprendimas susijęs tik su vieno ar kelių fizinių asmenų mokesčių reikalais. | 3.   1 dalis netaikoma tuo atveju, kai išankstinis sprendimas susijęs tik su vieno ar kelių fizinių asmenų mokesčių reikalais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   1 dalis netaikoma tuo atveju, kai išankstinis
  tarpvalstybinis
  sprendimas susijęs tik su vieno ar kelių fizinių asmenų mokesčių reikalais.

3.   1 dalis netaikoma tuo atveju, kai išankstinis sprendimas susijęs tik su vieno ar kelių fizinių asmenų mokesčių reikalais.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  1 dalis taip pat taikoma, kai prašymas dėl išankstinio sprendimo yra susijęs su teisine struktūra, neturinčia juridinio asmens statuso. Tokiu atveju išankstinį sprendimą priimanti valstybės narės kompetentinga institucija perduoda savo turimą informaciją visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir pasirūpina, kad steigimo memorandumas būtų perduotas kiekvieno steigiančio subjekto ir kiekvieno subjekto, kuriam skirtas sprendimas, buveinės valstybės narei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  1 dalis taip pat taikoma, kai prašymas dėl išankstinio sprendimo yra susijęs su teisine struktūra, neturinčia juridinio asmens statuso. Tokiu atveju išankstinį sprendimą priimanti valstybės narės kompetentinga institucija perduoda savo turimą informaciją visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir pasirūpina, kad steigimo memorandumas būtų perduotas kiekvieno steigiančio subjekto ir kiekvieno subjekto, kuriam skirtas sprendimas, buveinės valstybės narei.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | informacijos mainų pagal 1 dalį atveju –
  per vieną mėnesį nuo ketvirčio, per kurį
  priimti arba iš dalies pakeisti išankstiniai
  tarpvalstybiniai
  sprendimai arba išankstinė kainodaros tvarka, pabaigos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

informacijos mainų pagal 1 dalį atveju –
  per vieną mėnesį nuo ketvirčio, per kurį
  priimti arba iš dalies pakeisti išankstiniai
  tarpvalstybiniai
  sprendimai arba išankstinė kainodaros tvarka, pabaigos;

| a) | informacijos mainų pagal 1 dalį atveju –
  iš karto arba ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui
  po to, kai priimami arba iš dalies pakeičiami išankstiniai sprendimai arba išankstinė kainodaros tvarka; |
| --- | --- |

a)

informacijos mainų pagal 1 dalį atveju –
  iš karto arba ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui
  po to, kai priimami arba iš dalies pakeičiami išankstiniai sprendimai arba išankstinė kainodaros tvarka;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informacijos mainų pagal 2 dalį atveju –
  iki 2016 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

informacijos mainų pagal 2 dalį atveju –
  iki 2016 m. gruodžio 31 d.

| b) | informacijos mainų pagal 2 dalį atveju –
  per tris mėnesius nuo įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

b)

informacijos mainų pagal 2 dalį atveju –
  per tris mėnesius nuo įsigaliojimo dienos.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | išankstinio
  tarpvalstybinio
  sprendimo arba išankstinės kainodaros tvarkos turinį, įskaitant susijusios verslo veiklos arba sandorio ar sandorių aprašymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

išankstinio
  tarpvalstybinio
  sprendimo arba išankstinės kainodaros tvarkos turinį, įskaitant susijusios verslo veiklos arba sandorio ar sandorių aprašymą;

| b) | išankstinio sprendimo arba išankstinės kainodaros tvarkos turinį, įskaitant susijusios verslo veiklos arba sandorio ar sandorių sekos aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išankstinio sprendimo arba išankstinės kainodaros tvarkos turinį, įskaitant susijusios verslo veiklos arba sandorio ar sandorių sekos aprašymą;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies b a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | išankstinio sprendimo arba išankstinės kainodaros tvarkos nustatymo kriterijus, taip pat nustatytus laiko apribojimus, jeigu tokių yra, arba sąlygas, kuriomis remiantis sprendimas gali būti atšauktas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

išankstinio sprendimo arba išankstinės kainodaros tvarkos nustatymo kriterijus, taip pat nustatytus laiko apribojimus, jeigu tokių yra, arba sąlygas, kuriomis remiantis sprendimas gali būti atšauktas;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | kitų valstybių narių, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu
  tarpvalstybiniu
  sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

kitų valstybių narių, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu
  tarpvalstybiniu
  sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą;

| d) | kitų valstybių narių, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą; |
| --- | --- |

d)

kitų valstybių narių, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | bet kurio asmens, išskyrus fizinį asmenį, kitose valstybėse narėse, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu
  tarpvalstybiniu
  sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą (nurodant, su kuria valstybe nare susijusieji asmenys yra susiję). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

bet kurio asmens, išskyrus fizinį asmenį, kitose valstybėse narėse, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu
  tarpvalstybiniu
  sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą (nurodant, su kuria valstybe nare susijusieji asmenys yra susiję).

| e) | bet kurio asmens, išskyrus fizinį asmenį, kitose valstybėse narėse, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą (nurodant, su kuria valstybe nare susijusieji asmenys yra susiję). |
| --- | --- |

e)

bet kurio asmens, išskyrus fizinį asmenį, kitose valstybėse narėse, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su išankstiniu sprendimu arba išankstine kainodaros tvarka, identifikavimą (nurodant, su kuria valstybe nare susijusieji asmenys yra susiję).

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies e a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodą (TIN), kai tik jis suteikiamas, kaip nurodyta 2012 m. Komisijos veiksmų plane dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ea)

Europos mokesčių mokėtojo identifikavimo kodą (TIN), kai tik jis suteikiamas, kaip nurodyta 2012 m. Komisijos veiksmų plane dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies e b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | kai, taikant de jure ar de facto mechanizmą, mokesčių mokėtojo apmokestinama bazė sumažinama nukrypstant nuo standartinių nuomonę priimančios valstybės narės taisyklių, pavyzdžiui, kai leidžiama taikyti didesnę nei įprasta amortizacijos normą arba atskaityti sąnaudas, kurias mokesčių mokėtojas patiria netiesiogiai arba faktiškai nepatiria – naudotų kriterijų ir taikytinos tvarkos aprašymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

eb)

kai, taikant de jure ar de facto mechanizmą, mokesčių mokėtojo apmokestinama bazė sumažinama nukrypstant nuo standartinių nuomonę priimančios valstybės narės taisyklių, pavyzdžiui, kai leidžiama taikyti didesnę nei įprasta amortizacijos normą arba atskaityti sąnaudas, kurias mokesčių mokėtojas patiria netiesiogiai arba faktiškai nepatiria – naudotų kriterijų ir taikytinos tvarkos aprašymą;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies e c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ec) | kai mokesčių mokėtojui taikomas apmokestinimo tarifas, kuris yra mažesnis už standartinį sprendimą priimančios valstybės narės tarifą – naudotų kriterijų ir taikytinos tvarkos aprašymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ec)

kai mokesčių mokėtojui taikomas apmokestinimo tarifas, kuris yra mažesnis už standartinį sprendimą priimančios valstybės narės tarifą – naudotų kriterijų ir taikytinos tvarkos aprašymą;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 5 dalies e d papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ed) | kai subjektas, kuriam taikomas mechanizmas, yra įsteigtas trečiojoje šalyje, kurioje apmokestinimo nėra arba jis yra daug palankesnis – naudotų kriterijų ir taikyto mechanizmo aprašymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ed)

kai subjektas, kuriam taikomas mechanizmas, yra įsteigtas trečiojoje šalyje, kurioje apmokestinimo nėra arba jis yra daug palankesnis – naudotų kriterijų ir taikyto mechanizmo aprašymą.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Nustatydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytą standartinę formą, kad palengvintų mainus, Komisija priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti. | 6.   Vykdydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytos standartinės formos nustatymo procedūrą, Komisija, kad palengvintų informacijos mainus, priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti.
  Komisija padeda valstybėms narėms, kurios su mokesčiais susijusius įgaliojimus suteikė decentralizuotoms teritorinėms ar administracinėms įstaigoms, siekiant užtikrinti, kad jos vykdytų savo pareigą, rengiant toms įstaigoms mokymus ir teikiant paramą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6.   Nustatydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytą standartinę formą, kad palengvintų mainus, Komisija priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti.

6.   Vykdydama 20 straipsnio 5 dalyje nurodytos standartinės formos nustatymo procedūrą, Komisija, kad palengvintų informacijos mainus, priima bet kokias priemones ir praktines nuostatas, būtinas šiam straipsniui įgyvendinti, įskaitant priemones, skirtas šio straipsnio 5 dalyje nurodytos informacijos pranešimui standartizuoti.
  Komisija padeda valstybėms narėms, kurios su mokesčiais susijusius įgaliojimus suteikė decentralizuotoms teritorinėms ar administracinėms įstaigoms, siekiant užtikrinti, kad jos vykdytų savo pareigą, rengiant toms įstaigoms mokymus ir teikiant paramą.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Kompetentinga institucija, kuriai informacija pateikiama pagal 1 dalį, nedelsdama ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias darbo dienas nuo jos gavimo, jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis, informaciją suteikusiai kompetentingai institucijai patvirtina, kad informacija gauta. | 7.   Kompetentinga institucija, kuriai informacija pateikiama pagal 1 dalį, nedelsdama ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias darbo dienas nuo jos gavimo, jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis, informaciją suteikusiai kompetentingai institucijai patvirtina, kad informacija gauta
  , tuo būdu palengvindama efektyvios automatinių informacijos mainų sistemos veikimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7.   Kompetentinga institucija, kuriai informacija pateikiama pagal 1 dalį, nedelsdama ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias darbo dienas nuo jos gavimo, jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis, informaciją suteikusiai kompetentingai institucijai patvirtina, kad informacija gauta.

7.   Kompetentinga institucija, kuriai informacija pateikiama pagal 1 dalį, nedelsdama ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias darbo dienas nuo jos gavimo, jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis, informaciją suteikusiai kompetentingai institucijai patvirtina, kad informacija gauta
  , tuo būdu palengvindama efektyvios automatinių informacijos mainų sistemos veikimą
  .

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį
  tarpvalstybinį
  sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto. | 8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės
  arba jų teritorinės ar administracinės įstaigos, įskaitant, jei taikytina, vietos valdžios institucijas
  gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį
  tarpvalstybinį
  sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto.

8.   Pagal 5 straipsnį valstybės narės
  arba jų teritorinės ar administracinės įstaigos, įskaitant, jei taikytina, vietos valdžios institucijas
  gali paprašyti valstybės narės, priėmusios išankstinį sprendimą arba išankstinę kainodaros tvarką, papildomos informacijos, taip pat viso tų dokumentų teksto.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 9 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Valstybės narės ankstyvame etape praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokius susijusius jų taikomos sprendimų dėl mokesčių praktikos (prašymų teikimo formalumai, sprendimų priėmimo procesas ir kt.) pokyčius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9a.
     
  Valstybės narės ankstyvame etape praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokius susijusius jų taikomos sprendimų dėl mokesčių praktikos (prašymų teikimo formalumai, sprendimų priėmimo procesas ir kt.) pokyčius.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8a straipsnio 9 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Valstybių narių mokesčių institucijos praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokius susijusius pokyčius jų vidaus teisės aktuose dėl įmonių apmokestinimo (nustačius naują neapmokestinamą dalį, lengvatą, išimtį, paskatą ar panašias priemones), kurie galėtų turėti įtakos jų faktiniams mokesčių tarifams ar bet kurios kitos valstybės narės mokestinėms įplaukoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9b.
     
  Valstybių narių mokesčių institucijos praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokius susijusius pokyčius jų vidaus teisės aktuose dėl įmonių apmokestinimo (nustačius naują neapmokestinamą dalį, lengvatą, išimtį, paskatą ar panašias priemones), kurie galėtų turėti įtakos jų faktiniams mokesčių tarifams ar bet kurios kitos valstybės narės mokestinėms įplaukoms.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8b straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Iki 2017 m. spalio 1 d. valstybės kasmet pateikia Komisijai statistinius duomenis apie automatinių mainų pagal 8 ir 8a straipsnius apimtį ir, kiek įmanoma, informaciją apie administracines bei kitas atitinkamas išlaidas ir naudą, susijusias su įvykusiu pasikeitimu informacija ir su visais galimais pokyčiais, kuriuos pajuto tiek mokesčių administracijos, tiek trečiosios šalys. | 1.   Anksčiau nei 2017 m. spalio 1 d. valstybės narės kasmet pateikia Komisijai statistinius duomenis apie automatinių mainų pagal 8 ir 8a straipsnius apimtį
  , priimtų sprendimų tipus
  ir, kiek įmanoma, informaciją apie administracines bei kitas atitinkamas išlaidas ir naudą, susijusias su įvykusiais informacijos mainais ir su visais galimais pokyčiais tiek mokesčių administratoriams, tiek tretiesiems asmenims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Iki 2017 m. spalio 1 d. valstybės kasmet pateikia Komisijai statistinius duomenis apie automatinių mainų pagal 8 ir 8a straipsnius apimtį ir, kiek įmanoma, informaciją apie administracines bei kitas atitinkamas išlaidas ir naudą, susijusias su įvykusiu pasikeitimu informacija ir su visais galimais pokyčiais, kuriuos pajuto tiek mokesčių administracijos, tiek trečiosios šalys.

1.   Anksčiau nei 2017 m. spalio 1 d. valstybės narės kasmet pateikia Komisijai statistinius duomenis apie automatinių mainų pagal 8 ir 8a straipsnius apimtį
  , priimtų sprendimų tipus
  ir, kiek įmanoma, informaciją apie administracines bei kitas atitinkamas išlaidas ir naudą, susijusias su įvykusiais informacijos mainais ir su visais galimais pokyčiais tiek mokesčių administratoriams, tiek tretiesiems asmenims;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2011/16/ES

8b straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Anksčiau nei 2017 m. spalio 1 d., o vėliau – kasmet Komisija paskelbia ataskaitą, kurioje apibendrinami pagrindiniai į 21 straipsnio 5 dalyje nurodytą saugų centrinį registrą įtraukti atvejai. Tai darydama Komisija laikosi 23a straipsnyje įtvirtintų konfidencialumo nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Anksčiau nei 2017 m. spalio 1 d., o vėliau – kasmet Komisija paskelbia ataskaitą, kurioje apibendrinami pagrindiniai į 21 straipsnio 5 dalyje nurodytą saugų centrinį registrą įtraukti atvejai. Tai darydama Komisija laikosi 23a straipsnyje įtvirtintų konfidencialumo nuostatų.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2011/16/ES

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kai valstybė narė naudojasi bet kokia informacija, suteikta kitos valstybės narės pagal 8a straipsnį, ji kuo greičiau ir ne vėliau kaip per tris mėnesius po to, kai sužinomi prašomos informacijos naudojimo rezultatai, nusiunčia grįžtamąją informaciją kompetentingai institucijai, suteikusiai informaciją, išskyrus atvejį, jeigu grįžtamoji informacija jau buvo pateikta pagal šio straipsnio 1 dalį. Komisija nustato praktines nuostatas 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. | 3.   Kai valstybė narė naudojasi bet kokia informacija, suteikta kitos valstybės narės pagal 8a straipsnį, ji kuo greičiau ir ne vėliau kaip per tris mėnesius po to, kai sužinomi prašomos informacijos naudojimo rezultatai, nusiunčia grįžtamąją informaciją
  Komisijai ir
  kompetentingai institucijai, suteikusiai informaciją, išskyrus atvejį, jeigu grįžtamoji informacija jau buvo pateikta pagal šio straipsnio 1 dalį. Komisija nustato praktines nuostatas 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Kai valstybė narė naudojasi bet kokia informacija, suteikta kitos valstybės narės pagal 8a straipsnį, ji kuo greičiau ir ne vėliau kaip per tris mėnesius po to, kai sužinomi prašomos informacijos naudojimo rezultatai, nusiunčia grįžtamąją informaciją kompetentingai institucijai, suteikusiai informaciją, išskyrus atvejį, jeigu grįžtamoji informacija jau buvo pateikta pagal šio straipsnio 1 dalį. Komisija nustato praktines nuostatas 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

3.   Kai valstybė narė naudojasi bet kokia informacija, suteikta kitos valstybės narės pagal 8a straipsnį, ji kuo greičiau ir ne vėliau kaip per tris mėnesius po to, kai sužinomi prašomos informacijos naudojimo rezultatai, nusiunčia grįžtamąją informaciją
  Komisijai ir
  kompetentingai institucijai, suteikusiai informaciją, išskyrus atvejį, jeigu grįžtamoji informacija jau buvo pateikta pagal šio straipsnio 1 dalį. Komisija nustato praktines nuostatas 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punktas

Direktyva 2011/16/ES

20 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Informacija apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kuria vadovaujantis 8a straipsniu keičiamasi automatiškai, siunčiama naudojant standartinę formą, kurią Komisija patvirtina 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. | 5.   Informacija apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kuria vadovaujantis 8a straipsniu keičiamasi automatiškai, siunčiama naudojant standartinę formą, kurią Komisija patvirtina 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Informacija apie išankstinius
  tarpvalstybinius
  sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kuria vadovaujantis 8a straipsniu keičiamasi automatiškai, siunčiama naudojant standartinę formą, kurią Komisija patvirtina 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

5.   Informacija apie išankstinius sprendimus ir išankstinę kainodaros tvarką, kuria vadovaujantis 8a straipsniu keičiamasi automatiškai, siunčiama naudojant standartinę formą, kurią Komisija patvirtina 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2011/16/ES

21 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Kad būtų galima vykdyti 8a straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytus automatinius mainus, Komisija sukuria saugų centrinį registrą, kuriame
  galima
  registruoti informaciją, praneštiną pagal šios direktyvos 8a straipsnį. Komisija gali susipažinti su šiame registre užregistruota informacija. 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija priima reikiamas praktines nuostatas. | 5.   Kad būtų galima vykdyti 8a straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytus automatinius mainus, Komisija
  ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d.
  sukuria saugų centrinį registrą, kuriame
  būtina
  registruoti informaciją, praneštiną pagal šios direktyvos 8a straipsnį.
  Valstybės narės užtikrina, kad visa pagal 8a straipsnį pereinamuoju laikotarpiu, kai saugus centrinis registras dar neveikia, perduota informacija ne vėliau kaip 2017 m. balandžio 1 d. būtų įkelta į saugų centrinį registrą.
  Komisija
  ir valstybės narės
  gali susipažinti su šiame registre užregistruota informacija. 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija priima reikiamas praktines nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Kad būtų galima vykdyti 8a straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytus automatinius mainus, Komisija sukuria saugų centrinį registrą, kuriame
  galima
  registruoti informaciją, praneštiną pagal šios direktyvos 8a straipsnį. Komisija gali susipažinti su šiame registre užregistruota informacija. 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija priima reikiamas praktines nuostatas.

5.   Kad būtų galima vykdyti 8a straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytus automatinius mainus, Komisija
  ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d.
  sukuria saugų centrinį registrą, kuriame
  būtina
  registruoti informaciją, praneštiną pagal šios direktyvos 8a straipsnį.
  Valstybės narės užtikrina, kad visa pagal 8a straipsnį pereinamuoju laikotarpiu, kai saugus centrinis registras dar neveikia, perduota informacija ne vėliau kaip 2017 m. balandžio 1 d. būtų įkelta į saugų centrinį registrą.
  Komisija
  ir valstybės narės
  gali susipažinti su šiame registre užregistruota informacija. 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija priima reikiamas praktines nuostatas.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2011/16/ES

23a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pagal šią direktyvą gautą informaciją laiko konfidencialia vadovaudamasi Sąjungos institucijoms taikomomis nuostatomis. | 1.   Komisija pagal šią direktyvą gautą informaciją laiko konfidencialia vadovaudamasi Sąjungos institucijoms taikomomis nuostatomis
  , kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Komisija pagal šią direktyvą gautą informaciją laiko konfidencialia vadovaudamasi Sąjungos institucijoms taikomomis nuostatomis.

1.   Komisija pagal šią direktyvą gautą informaciją laiko konfidencialia vadovaudamasi Sąjungos institucijoms taikomomis nuostatomis
  , kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje
  .

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2011/16/ES

23a straipsnio 2 dalies 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Informacija, kurią valstybė narė pateikė Komisijai pagal 23 straipsnį, taip pat ataskaitos ar dokumentai, kuriuos Komisija parengė naudodamasi tokia informacija, gali būti perduoti kitoms valstybėms narėms. Tokiai perduotai informacijai taikomi tarnybinės paslapties reikalavimai ir suteikiama tokia pati apsauga, kokia suteikiama panašaus pobūdžio informacijai pagal ją gavusios valstybės narės nacionalinės teisės aktus. | 2.   Informacija, kurią
  ES arba EEE
  valstybė narė pateikė Komisijai pagal 23 straipsnį, taip pat ataskaitos ar dokumentai, kuriuos Komisija parengė naudodamasi tokia informacija, gali būti perduoti kitoms
  ES
  valstybėms narėms
  (o abipusiškumo atveju taip pat ir EEE valstybėms narėms)
  . Tokiai perduotai informacijai taikomi tarnybinės paslapties reikalavimai ir suteikiama tokia pati apsauga, kokia suteikiama panašaus pobūdžio informacijai pagal ją gavusios
  ES
  valstybės narės
  (o abipusiškumo atveju taip pat ir EEE valstybės narės)
  nacionalinės teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Informacija, kurią valstybė narė pateikė Komisijai pagal 23 straipsnį, taip pat ataskaitos ar dokumentai, kuriuos Komisija parengė naudodamasi tokia informacija, gali būti perduoti kitoms valstybėms narėms. Tokiai perduotai informacijai taikomi tarnybinės paslapties reikalavimai ir suteikiama tokia pati apsauga, kokia suteikiama panašaus pobūdžio informacijai pagal ją gavusios valstybės narės nacionalinės teisės aktus.

2.   Informacija, kurią
  ES arba EEE
  valstybė narė pateikė Komisijai pagal 23 straipsnį, taip pat ataskaitos ar dokumentai, kuriuos Komisija parengė naudodamasi tokia informacija, gali būti perduoti kitoms
  ES
  valstybėms narėms
  (o abipusiškumo atveju taip pat ir EEE valstybėms narėms)
  . Tokiai perduotai informacijai taikomi tarnybinės paslapties reikalavimai ir suteikiama tokia pati apsauga, kokia suteikiama panašaus pobūdžio informacijai pagal ją gavusios
  ES
  valstybės narės
  (o abipusiškumo atveju taip pat ir EEE valstybės narės)
  nacionalinės teisės aktus.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2011/16/ES

23a straipsnio 2 dalies 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmoje pastraipoje nurodytas Komisijos parengtas ataskaitas ir dokumentus valstybės narės gali naudoti tik analizės tikslais, tačiau jie negali būti skelbiami ar pateikiami jokiam kitam asmeniui ar įstaigai negavus aiškaus Komisijos sutikimo. | Pirmoje pastraipoje nurodytas Komisijos parengtas ataskaitas ir dokumentus
  ES arba EEE
  valstybės narės gali naudoti tik analizės tikslais, tačiau jie negali būti skelbiami ar pateikiami jokiam kitam asmeniui ar įstaigai negavus aiškaus Komisijos sutikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pirmoje pastraipoje nurodytas Komisijos parengtas ataskaitas ir dokumentus valstybės narės gali naudoti tik analizės tikslais, tačiau jie negali būti skelbiami ar pateikiami jokiam kitam asmeniui ar įstaigai negavus aiškaus Komisijos sutikimo.

Pirmoje pastraipoje nurodytas Komisijos parengtas ataskaitas ir dokumentus
  ES arba EEE
  valstybės narės gali naudoti tik analizės tikslais, tačiau jie negali būti skelbiami ar pateikiami jokiam kitam asmeniui ar įstaigai negavus aiškaus Komisijos sutikimo.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 a punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

23 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „23b straipsnis




  Sankcijos




  Komisija išnagrinėja visas sankcijas, taikytinas tais atvejais, kai atsisakoma keistis informacija arba ji nepateikiama.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8a)

„23b straipsnis

Sankcijos

Komisija išnagrinėja visas sankcijas, taikytinas tais atvejais, kai atsisakoma keistis informacija arba ji nepateikiama.“

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

25 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „25a straipsnis




  EBPO pokyčiai




  Ši direktyva dera su EBPO pokyčiais ir joje atsižvelgiama į automatinių finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainų standartu nustatytą EBPO išsamių taisyklių rinkinį.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9a)

„25a straipsnis

EBPO pokyčiai

Ši direktyva dera su EBPO pokyčiais ir joje atsižvelgiama į automatinių finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainų standartu nustatytą EBPO išsamių taisyklių rinkinį.“

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

25 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „25b straipsnis




  Tolesni valstybių narių veiksmai




  Ši direktyva nekliudo valstybėms narėms imtis tolesnių veiksmų kurti šalies vidaus ar susitarimais pagrįstas nuostatas dėl mokesčių vengimo prevencijos.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9b)

„25b straipsnis

Tolesni valstybių narių veiksmai

Ši direktyva nekliudo valstybėms narėms imtis tolesnių veiksmų kurti šalies vidaus ar susitarimais pagrįstas nuostatas dėl mokesčių vengimo prevencijos.“

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 c punktas (naujas)

Direktyva 2011/16/ES

27 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9c) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:



  „27 straipsnis




  Ataskaitų teikimas




  Kas trejus metus po šios direktyvos įsigaliojimo dienos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia jos taikymo ataskaitą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9c)

„27 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Kas trejus metus po šios direktyvos įsigaliojimo dienos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia jos taikymo ataskaitą.“

---

(13)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

(13)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

---

2015 m. spalio 28 d., trečiadienis

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrasis biudžetas: visi skirsniai

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4) (TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4) (TIS),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl 2016 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl 2016 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2016 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2016 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 24 d. Komisijos priimtą Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 24 d. Komisijos priimtą Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą (COM(2015)0300),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2015 m. rugsėjo 17 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2015 m. rugsėjo 17 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2016 m. biudžeto projekto (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2016 m. biudžeto projekto (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Pabėgėlių krizės valdymas. Skubios operatyvinės, biudžeto ir teisinės priemonės pagal Europos migracijos darbotvarkę“ (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Pabėgėlių krizės valdymas. Skubios operatyvinės, biudžeto ir teisinės priemonės pagal Europos migracijos darbotvarkę“ (COM(2015)0490),

| — | atsižvelgdamas į 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto Taisomuosius raštus Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) ir Nr. 2/2016 (COM(2015)0513), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto Taisomuosius raštus Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) ir Nr. 2/2016 (COM(2015)0513),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0298/2015),

III skirsnis

Bendroji apžvalga

| 1. | pabrėžia, kad Parlamentui svarstant 2016 m. biudžetą visapusiškai atsižvelgta į politinius prioritetus, nurodytus jau minėtose rezoliucijose – 2015 m. kovo 11 d. rezoliucijoje dėl biudžeto sudarymo bendrųjų gairių ir 2015 m. liepos 8 d. rezoliucijoje dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, – ir patvirtintus didžiosios daugumos narių; primena, kad šie prioritetai – vidaus ir išorės solidarumas, ypač veiksmingas migracijos ir pabėgėlių krizės klausimų sprendimas, taip pat konkurencingumo skatinimas kuriant deramas ir kokybiškas darbo vietas, plėtojant įmones ir skatinant verslumą visoje Sąjungoje (trys veiksniai); |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Parlamentui svarstant 2016 m. biudžetą visapusiškai atsižvelgta į politinius prioritetus, nurodytus jau minėtose rezoliucijose – 2015 m. kovo 11 d. rezoliucijoje dėl biudžeto sudarymo bendrųjų gairių ir 2015 m. liepos 8 d. rezoliucijoje dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, – ir patvirtintus didžiosios daugumos narių; primena, kad šie prioritetai – vidaus ir išorės solidarumas, ypač veiksmingas migracijos ir pabėgėlių krizės klausimų sprendimas, taip pat konkurencingumo skatinimas kuriant deramas ir kokybiškas darbo vietas, plėtojant įmones ir skatinant verslumą visoje Sąjungoje (trys veiksniai);

| 2. | pabrėžia, kad Sąjungoje šiuo metu susidarė kelios ekstremalios situacijos, visų pirma precedento neturinti migracijos ir pabėgėlių krizė; yra įsitikinęs, kad reikia iš Sąjungos biudžeto skirti būtinus finansinius išteklius siekiant atitinkamai reaguoti į politinius sunkumus ir sudaryti sąlygas Sąjungai kuo skubiau prioriteto tvarka siekti rezultatų ir veiksmingai reaguoti į šias krizes; supranta, kad migracijos ir pabėgėlių krizė negali būti sureguliuota vien tik panaudojant finansinius išteklius ir kad reikalingas visapusiškas požiūris siekiant apimti jos vidinį ir išorinį aspektus; mano, kad ypatingomis aplinkybėmis reikia ypatingų priemonių ir kad reikia tvirto politinio įsipareigojimo šiam tikslui skirti naujų asignavimų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad solidarumas yra ES biudžeto pagrindinis principas; yra susirūpinęs dėl to, kad reaguojant į pabėgėlių krizę solidarumas valstybėse narėse pasireiškia nevienodai; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą, kaip ES biudžetas galėtų paskatinti valstybes nares laikytis labiau subalansuoto požiūrio į solidarumą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Sąjungoje šiuo metu susidarė kelios ekstremalios situacijos, visų pirma precedento neturinti migracijos ir pabėgėlių krizė; yra įsitikinęs, kad reikia iš Sąjungos biudžeto skirti būtinus finansinius išteklius siekiant atitinkamai reaguoti į politinius sunkumus ir sudaryti sąlygas Sąjungai kuo skubiau prioriteto tvarka siekti rezultatų ir veiksmingai reaguoti į šias krizes; supranta, kad migracijos ir pabėgėlių krizė negali būti sureguliuota vien tik panaudojant finansinius išteklius ir kad reikalingas visapusiškas požiūris siekiant apimti jos vidinį ir išorinį aspektus; mano, kad ypatingomis aplinkybėmis reikia ypatingų priemonių ir kad reikia tvirto politinio įsipareigojimo šiam tikslui skirti naujų asignavimų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad solidarumas yra ES biudžeto pagrindinis principas; yra susirūpinęs dėl to, kad reaguojant į pabėgėlių krizę solidarumas valstybėse narėse pasireiškia nevienodai; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą, kaip ES biudžetas galėtų paskatinti valstybes nares laikytis labiau subalansuoto požiūrio į solidarumą;

| 3. | pažymi, kad Parlamentas nuo pat pradžių 2016 m. biudžete ypatingą dėmesį skyrė migracijai ir pabėgėliams; primena savo ankstesnius pareiškimus, kad sprendžiant migracijos srautų valdymo klausimus reikia remtis tiek vidaus, tiek išorės solidarumu, taip pat siekiant spręsti pagrindines problemų, su kuriomis susiduria Sąjunga, priežastis reikia sutelkti išorės finansavimo priemones laikantis integruoto požiūrio; primena bendras sutartis ir susitarimus, pavyzdžiui, Šengeno acquis ir Dublino reglamentą (8), bei Komisijos pasiūlymą dėl privalomo krizinio perkėlimo mechanizmo (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad Parlamentas nuo pat pradžių 2016 m. biudžete ypatingą dėmesį skyrė migracijai ir pabėgėliams; primena savo ankstesnius pareiškimus, kad sprendžiant migracijos srautų valdymo klausimus reikia remtis tiek vidaus, tiek išorės solidarumu, taip pat siekiant spręsti pagrindines problemų, su kuriomis susiduria Sąjunga, priežastis reikia sutelkti išorės finansavimo priemones laikantis integruoto požiūrio; primena bendras sutartis ir susitarimus, pavyzdžiui, Šengeno acquis ir Dublino reglamentą (8), bei Komisijos pasiūlymą dėl privalomo krizinio perkėlimo mechanizmo (COM(2015)0450);

| 4. | todėl nusprendžia nedelsdamas pateikti išsamų pakeitimų rinkinį ir padidinti biudžeto projekto (BP) lėšas 1 161 mln. EUR pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė) ir pagal 4 išlaidų kategoriją (Europos vaidmuo pasaulyje), kad būtų galima imtis pradinių reagavimo į migracijos krizę veiksmų; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į šios krizės vidaus aspektą, Parlamento pakeitimuose jau visiškai atsižvelgta į du dokumentų rinkinius dėl prieglobsčio prašytojų paskirstymo ir pakeitimai yra su jais suderinti, kartu siūloma papildomai didinti Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) ir šios srities Sąjungos agentūrų lėšas; kalbant apie išorės aspektą atkreipia dėmesį į kelis papildomus lėšų padidinimus, skirtus konkrečioms programoms pagal 4 išlaidų kategoriją, pavyzdžiui, Europos kaimynystės priemonei, vystomojo bendradarbiavimo finansinei priemonei, humanitarinės pagalbos ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonei; |
| --- | --- |

4.

todėl nusprendžia nedelsdamas pateikti išsamų pakeitimų rinkinį ir padidinti biudžeto projekto (BP) lėšas 1 161 mln. EUR pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė) ir pagal 4 išlaidų kategoriją (Europos vaidmuo pasaulyje), kad būtų galima imtis pradinių reagavimo į migracijos krizę veiksmų; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į šios krizės vidaus aspektą, Parlamento pakeitimuose jau visiškai atsižvelgta į du dokumentų rinkinius dėl prieglobsčio prašytojų paskirstymo ir pakeitimai yra su jais suderinti, kartu siūloma papildomai didinti Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) ir šios srities Sąjungos agentūrų lėšas; kalbant apie išorės aspektą atkreipia dėmesį į kelis papildomus lėšų padidinimus, skirtus konkrečioms programoms pagal 4 išlaidų kategoriją, pavyzdžiui, Europos kaimynystės priemonei, vystomojo bendradarbiavimo finansinei priemonei, humanitarinės pagalbos ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonei;

| 5. | vis dėlto pabrėžia, kad šie pakeitimai turėtų būti vertinami atsižvelgiant į Komisijos taisomąjį raštą Nr. 2/2016, kuriame kartu su antruoju perkėlimo paketu įtraukiamos papildomos priemonės, nurodytos jau minėtame 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikate; apgailestauja dėl to, kad Parlamentas ir Taryba neturi daugiau laiko išnagrinėti to taisomojo rašto tinkamumo, bet supranta, kad reikia reaguoti nedelsiant ir kad laiką reikia labai taupyti; pabrėžia, kad Parlamentas visiškai palaiko šias naujas priemones ir ketina ginti jų finansavimą skirdamas dar didesnius naujus asignavimus nei siūloma jo paties pozicijoje dėl 2016 m. biudžeto; |
| --- | --- |

5.

vis dėlto pabrėžia, kad šie pakeitimai turėtų būti vertinami atsižvelgiant į Komisijos taisomąjį raštą Nr. 2/2016, kuriame kartu su antruoju perkėlimo paketu įtraukiamos papildomos priemonės, nurodytos jau minėtame 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikate; apgailestauja dėl to, kad Parlamentas ir Taryba neturi daugiau laiko išnagrinėti to taisomojo rašto tinkamumo, bet supranta, kad reikia reaguoti nedelsiant ir kad laiką reikia labai taupyti; pabrėžia, kad Parlamentas visiškai palaiko šias naujas priemones ir ketina ginti jų finansavimą skirdamas dar didesnius naujus asignavimus nei siūloma jo paties pozicijoje dėl 2016 m. biudžeto;

| 6. | be to, nusprendžia imtis veiksmų atsižvelgdamas į dabartinę Europos ūkininkus, ypač pieno sektoriuje dirbančius ūkininkus, ištikusią krizę ir iškart įtraukia į savo poziciją dėl 2016 m. biudžeto 500 mln. EUR, kad būtų galima paremti neatidėliotinas priemones, apie kurias pranešė Komisija; tikisi, kad Komisijos taisomasis raštas Nr. 2/2016 suteiks galimybę nustatyti konkrečias biudžeto eilutes, kurios turi būti papildytos tokiomis aplinkybėmis; palankiai vertina Komisijos sprendimą nepanaudotus krizių rezervo asignavimus iš 2015 m. biudžeto perkelti į 2016 biudžetą ir pažymi, kad šios nepanaudotos lėšos bus panaudotos kompensacijų paramos gavėjams, kurie gauna tiesiogines išmokas, mokėjimui, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1306/2013; |
| --- | --- |

6.

be to, nusprendžia imtis veiksmų atsižvelgdamas į dabartinę Europos ūkininkus, ypač pieno sektoriuje dirbančius ūkininkus, ištikusią krizę ir iškart įtraukia į savo poziciją dėl 2016 m. biudžeto 500 mln. EUR, kad būtų galima paremti neatidėliotinas priemones, apie kurias pranešė Komisija; tikisi, kad Komisijos taisomasis raštas Nr. 2/2016 suteiks galimybę nustatyti konkrečias biudžeto eilutes, kurios turi būti papildytos tokiomis aplinkybėmis; palankiai vertina Komisijos sprendimą nepanaudotus krizių rezervo asignavimus iš 2015 m. biudžeto perkelti į 2016 biudžetą ir pažymi, kad šios nepanaudotos lėšos bus panaudotos kompensacijų paramos gavėjams, kurie gauna tiesiogines išmokas, mokėjimui, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1306/2013;

| 7. | pripažįsta, kad reikia dėti daug daugiau pastangų, kad skatinant konkurencingumą, ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą būtų išspręstos Sąjungos ekonomikos problemos; pabrėžia esminį vaidmenį, kurį šioje srityje atlieka labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės ir socialinės įmonės; todėl padidina programos COSME finansavimą 16,5 mln. EUR; taip pat nusprendžia 2016 m. siūlyti naujus įsipareigojimus, kad būtų tęsiama Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI), kurios visas finansinis paketas buvo sutelktas pradiniame etape 2014–2015 m.; pripažįsta, kad ši programa labai prisideda prie kovos su nedarbu ir yra pasiryžęs užtikrinti, kad būtų skirti reikiami asignavimai siekiant išvengti finansavimo spragos ją įgyvendinant; todėl patvirtina 473,2 mln. EUR padidinimą 2016 m., ši suma atitinka įmokos, kurią pradžioje buvo numatyta skirti JUI kasmet, dydį; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad reikia dėti daug daugiau pastangų, kad skatinant konkurencingumą, ekonomikos augimą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą būtų išspręstos Sąjungos ekonomikos problemos; pabrėžia esminį vaidmenį, kurį šioje srityje atlieka labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės ir socialinės įmonės; todėl padidina programos COSME finansavimą 16,5 mln. EUR; taip pat nusprendžia 2016 m. siūlyti naujus įsipareigojimus, kad būtų tęsiama Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI), kurios visas finansinis paketas buvo sutelktas pradiniame etape 2014–2015 m.; pripažįsta, kad ši programa labai prisideda prie kovos su nedarbu ir yra pasiryžęs užtikrinti, kad būtų skirti reikiami asignavimai siekiant išvengti finansavimo spragos ją įgyvendinant; todėl patvirtina 473,2 mln. EUR padidinimą 2016 m., ši suma atitinka įmokos, kurią pradžioje buvo numatyta skirti JUI kasmet, dydį;

| 8. | dar kartą pabrėžia, kad yra įsitikinęs, jog iš Sąjungos biudžeto neturėtų būti finansuojamos naujos iniciatyvos, jei dėl to būtų padaryta žala esamoms Sąjungos programoms ir politikai ir nebūtų vykdomi jau prisiimti politiniai įsipareigojimai; pripažindamas ir visiškai patvirtindamas plataus masto politinę ir finansinę paramą Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) steigimui, ketina vykdyti įsipareigojimą, prisiimtą per ESIF derybas, – vykdant metinę biudžeto procedūrą kuo labiau sumažinti programai „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) daromą poveikį; taigi siūlo 2016 m. visiškai kompensuoti šių dviejų programų lėšų sumažinimus (1 326 mln. EUR), numatytus dėl ESIF garantijų fondo atidėjinių, kad vykdant programas būtų galima visapusiškai įgyvendinti tikslus, dėl kurių buvo susitarta vos prieš dvejus metus tvirtinant atitinkamus jų teisinius pagrindus; |
| --- | --- |

8.

dar kartą pabrėžia, kad yra įsitikinęs, jog iš Sąjungos biudžeto neturėtų būti finansuojamos naujos iniciatyvos, jei dėl to būtų padaryta žala esamoms Sąjungos programoms ir politikai ir nebūtų vykdomi jau prisiimti politiniai įsipareigojimai; pripažindamas ir visiškai patvirtindamas plataus masto politinę ir finansinę paramą Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) steigimui, ketina vykdyti įsipareigojimą, prisiimtą per ESIF derybas, – vykdant metinę biudžeto procedūrą kuo labiau sumažinti programai „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) daromą poveikį; taigi siūlo 2016 m. visiškai kompensuoti šių dviejų programų lėšų sumažinimus (1 326 mln. EUR), numatytus dėl ESIF garantijų fondo atidėjinių, kad vykdant programas būtų galima visapusiškai įgyvendinti tikslus, dėl kurių buvo susitarta vos prieš dvejus metus tvirtinant atitinkamus jų teisinius pagrindus;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu visapusiškai atsižvelgti į bendrą pareiškimą dėl mokėjimų plano (2015–2016 m.), dėl kurio susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į bendrą įsipareigojimą iki 2016 m. pabaigos sumažinti pagal 2007–2013 m. sanglaudos programas susikaupusių neįvykdytų mokėjimų prašymų iki maždaug 2 mlrd. EUR; atsižvelgdamas į tai kritiškai vertina tai, jog Tarybos pasiūlytas lėšų mažinimas tiesiogiai prieštarauja šiam mokėjimų planui; be to, pabrėžia, kad ateityje reikia vengti tokių netvarių vėlavimų, ir ragina Komisiją pateikti konkrečių su tuo susijusių pasiūlymų; todėl mano, kad nenumatyti mokėjimų poreikiai turėtų būti finansuojami panaudojant naujus asignavimus ir kad 1 mlrd. EUR, kurį numatyta skirti Graikijai 2016 m., turėtų būti finansuojamas iš turimų asignavimų laikantis DFP mokėjimų viršutinės ribos; pabrėžia savo ilgalaikę poziciją, pagal kurią mokėjimai, kurie atsiranda dėl taikant lankstumo priemonę prisiimtų įsipareigojimų, turėtų būti skaičiuojami viršijant viršutinę ribą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu visapusiškai atsižvelgti į bendrą pareiškimą dėl mokėjimų plano (2015–2016 m.), dėl kurio susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į bendrą įsipareigojimą iki 2016 m. pabaigos sumažinti pagal 2007–2013 m. sanglaudos programas susikaupusių neįvykdytų mokėjimų prašymų iki maždaug 2 mlrd. EUR; atsižvelgdamas į tai kritiškai vertina tai, jog Tarybos pasiūlytas lėšų mažinimas tiesiogiai prieštarauja šiam mokėjimų planui; be to, pabrėžia, kad ateityje reikia vengti tokių netvarių vėlavimų, ir ragina Komisiją pateikti konkrečių su tuo susijusių pasiūlymų; todėl mano, kad nenumatyti mokėjimų poreikiai turėtų būti finansuojami panaudojant naujus asignavimus ir kad 1 mlrd. EUR, kurį numatyta skirti Graikijai 2016 m., turėtų būti finansuojamas iš turimų asignavimų laikantis DFP mokėjimų viršutinės ribos; pabrėžia savo ilgalaikę poziciją, pagal kurią mokėjimai, kurie atsiranda dėl taikant lankstumo priemonę prisiimtų įsipareigojimų, turėtų būti skaičiuojami viršijant viršutinę ribą;

| 10. | vėl įrašo sumas, kurias Taryba biudžeto projekte pasiūlė sumažinti (563,6 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 1 421,8 mln. EUR mokėjimų asignavimų); negali suprasti, dėl kokių priežasčių siūloma sumažinti, pavyzdžiui, programos „Horizontas 2020“ ir EITP, dviejų programų, kurioms jau pakenkė asignavimų perkėlimas į ESIF, asignavimus ir plėtros bei kaimynystės politikai skiriamus asignavimus, ypač atsižvelgiant į nesenus įvykius; yra susirūpinęs dėl to, kad siūlydama tokius didelius asignavimų sumažinimus biudžeto projekte Taryba beveik neatsižvelgia į nepaneigiamą Sąjungos biudžeto pridėtinę vertę; bet kuriuo atveju ginčija Tarybos pareikštą ketinimą apkarpyti biudžeto eilutes, pagal kurias panaudojimo lygis žemas ar įsisavinimo gebėjimai nedideli, kadangi tai nepagrindžiama faktiniais vykdymo rezultatų duomenimis ir taip elgiantis neatsižvelgiama į tai, kad tam tikrų programų vykdymo būdai yra skirtingi; |
| --- | --- |

10.

vėl įrašo sumas, kurias Taryba biudžeto projekte pasiūlė sumažinti (563,6 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 1 421,8 mln. EUR mokėjimų asignavimų); negali suprasti, dėl kokių priežasčių siūloma sumažinti, pavyzdžiui, programos „Horizontas 2020“ ir EITP, dviejų programų, kurioms jau pakenkė asignavimų perkėlimas į ESIF, asignavimus ir plėtros bei kaimynystės politikai skiriamus asignavimus, ypač atsižvelgiant į nesenus įvykius; yra susirūpinęs dėl to, kad siūlydama tokius didelius asignavimų sumažinimus biudžeto projekte Taryba beveik neatsižvelgia į nepaneigiamą Sąjungos biudžeto pridėtinę vertę; bet kuriuo atveju ginčija Tarybos pareikštą ketinimą apkarpyti biudžeto eilutes, pagal kurias panaudojimo lygis žemas ar įsisavinimo gebėjimai nedideli, kadangi tai nepagrindžiama faktiniais vykdymo rezultatų duomenimis ir taip elgiantis neatsižvelgiama į tai, kad tam tikrų programų vykdymo būdai yra skirtingi;

| 11. | apgailestauja, kad Komisijos ekspertų grupės ir toliau neharmoningos, nes jose pernelyg dominuoja bendrovių interesai; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad Komisijos ekspertų grupės ir toliau neharmoningos, nes jose pernelyg dominuoja bendrovių interesai;

| 12. | daro išvadą, kad siekiant tinkamai finansuoti šiuos neatidėliotinus poreikius ir atsižvelgiant į tai, kad 2016 m. nustatytos labai mažos DFP maržos, reikės naudoti visas pagal DFP reglamentą numatytas lankstumo priemones, įskaitant visišką lankstumo priemonės mobilizavimą; tikisi, kad Taryba pritars šiam požiūriui ir kad per taikinimo procedūrą bus lengvai pasiektas susitarimas ir sudarytos galimybės Sąjungai tinkamai atsižvelgti į susidariusias aplinkybes ir veiksmingai spręsti būsimus uždavinius; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad bendroji DFP 2015 m. įsipareigojimų marža turėtų būti panaudota, kai tik bus įvykdytos teisinės sąlygos; tikisi, kad šiuo klausimu bus galima pasiekti išankstinį susitarimą su Taryba ir Komisija; |
| --- | --- |

12.

daro išvadą, kad siekiant tinkamai finansuoti šiuos neatidėliotinus poreikius ir atsižvelgiant į tai, kad 2016 m. nustatytos labai mažos DFP maržos, reikės naudoti visas pagal DFP reglamentą numatytas lankstumo priemones, įskaitant visišką lankstumo priemonės mobilizavimą; tikisi, kad Taryba pritars šiam požiūriui ir kad per taikinimo procedūrą bus lengvai pasiektas susitarimas ir sudarytos galimybės Sąjungai tinkamai atsižvelgti į susidariusias aplinkybes ir veiksmingai spręsti būsimus uždavinius; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad bendroji DFP 2015 m. įsipareigojimų marža turėtų būti panaudota, kai tik bus įvykdytos teisinės sąlygos; tikisi, kad šiuo klausimu bus galima pasiekti išankstinį susitarimą su Taryba ir Komisija;

| 13. | primena politinio susitarimo dėl DFP metu priimtą trijų institucijų bendrą pareiškimą, pagal kurį į metines biudžeto procedūras prireikus bus įtrauktas lyčių aspektas; pabrėžia, kad kaip horizontalusis principas lyčių aspekto integravimas turėtų būti taikomas Sąjungos politikos priemonėse, ir ragina visapusiškai įgyvendinti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; be to, palankiai vertina pirmuosius Sąjungos biudžeto žalinimo žingsnius; pabrėžia, kad šį procesą reikia vykdyti toliau, siekiant įgyvendinti aplinkai ir klimatui palankaus lėšų panaudojimo politikos tikslus, dėl kurių susitarta; |
| --- | --- |

13.

primena politinio susitarimo dėl DFP metu priimtą trijų institucijų bendrą pareiškimą, pagal kurį į metines biudžeto procedūras prireikus bus įtrauktas lyčių aspektas; pabrėžia, kad kaip horizontalusis principas lyčių aspekto integravimas turėtų būti taikomas Sąjungos politikos priemonėse, ir ragina visapusiškai įgyvendinti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; be to, palankiai vertina pirmuosius Sąjungos biudžeto žalinimo žingsnius; pabrėžia, kad šį procesą reikia vykdyti toliau, siekiant įgyvendinti aplinkai ir klimatui palankaus lėšų panaudojimo politikos tikslus, dėl kurių susitarta;

| 14. | nustato, kad 2016 m. įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų sumos atitinkamai iš viso yra 157 427,3 mln. EUR ir 146 459,3 mln. EUR; |
| --- | --- |

14.

nustato, kad 2016 m. įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų sumos atitinkamai iš viso yra 157 427,3 mln. EUR ir 146 459,3 mln. EUR;

1a pakategorė – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

| 15. | kritikuoja tai, kad šiais metais Taryba vėl labai sumažino 1a išlaidų pakategorę – ji įsipareigojimų asignavimus sumažino 140,9 mln. EUR, o mokėjimų asignavimus – 435,4 mln. EUR, palyginti su biudžeto projektu; pabrėžia, kad maždaug pusė šių sumažinimų atlikta programoje „Horizontas 2020“ ir dėl to dar labiau sumažėjo 2016 m. šiai programai skiriami asignavimai, po to, kai dalis jos asignavimų buvo perkelti į ESIF; |
| --- | --- |

15.

kritikuoja tai, kad šiais metais Taryba vėl labai sumažino 1a išlaidų pakategorę – ji įsipareigojimų asignavimus sumažino 140,9 mln. EUR, o mokėjimų asignavimus – 435,4 mln. EUR, palyginti su biudžeto projektu; pabrėžia, kad maždaug pusė šių sumažinimų atlikta programoje „Horizontas 2020“ ir dėl to dar labiau sumažėjo 2016 m. šiai programai skiriami asignavimai, po to, kai dalis jos asignavimų buvo perkelti į ESIF;

| 16. | pabrėžia, kad, siekiant taikyti nuoseklų požiūrį, kai kurie 2015 m. birželio mėn. Tarybos atlikti sumažinimai remiantis tuo, kad daugelio 1a išlaidų pakategorės programų įsisavinimo gebėjimai nedideli, dabar turi būti panaikinti, nes 2015 m. rugsėjo mėn. šių programų įgyvendinimas tapo daug spartesnis; pažymi, kad tai bendra tendencija, atitinkanti šių programų gyvavimo ciklą; taigi nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytas sumas į eilutes, pagal kurias Taryba buvo sumažinusi įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad, siekiant taikyti nuoseklų požiūrį, kai kurie 2015 m. birželio mėn. Tarybos atlikti sumažinimai remiantis tuo, kad daugelio 1a išlaidų pakategorės programų įsisavinimo gebėjimai nedideli, dabar turi būti panaikinti, nes 2015 m. rugsėjo mėn. šių programų įgyvendinimas tapo daug spartesnis; pažymi, kad tai bendra tendencija, atitinkanti šių programų gyvavimo ciklą; taigi nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytas sumas į eilutes, pagal kurias Taryba buvo sumažinusi įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus;

| 17. | atsižvelgdamas į savo 2016 m. prioritetus – užimtumas, įmonės, verslumas – ir nuodugniai įvertinęs ligšiolinį gebėjimą įsisavinti lėšas, nusprendžia pasiūlyti, kartu su visišku programos „Horizontas 2020“ ir EITP asignavimų sumažinimo, kuris atliktas perkėlus sumas į ESIF, kompensavimu, selektyviai ir viršijant BP lygį padidinti asignavimus programai COSME, programai „Horizontas 2020“ ir Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programai (EaSI) ir programai „Erasmus +“; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į savo 2016 m. prioritetus – užimtumas, įmonės, verslumas – ir nuodugniai įvertinęs ligšiolinį gebėjimą įsisavinti lėšas, nusprendžia pasiūlyti, kartu su visišku programos „Horizontas 2020“ ir EITP asignavimų sumažinimo, kuris atliktas perkėlus sumas į ESIF, kompensavimu, selektyviai ir viršijant BP lygį padidinti asignavimus programai COSME, programai „Horizontas 2020“ ir Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programai (EaSI) ir programai „Erasmus +“;

| 18. | ypač pabrėžia, kad asignavimų programai COSME telkimas 2014–2015 m. pasirodė esąs tikrai naudingas, atsižvelgiant į tai, kad per pastaruosius keletą metų poreikis remti MVĮ galimybes patekti į rinkas ir gauti finansavimą nuolat augo; taigi prieštarauja programos COSME asignavimų sumažinimui BP, palyginti su 2015 m., ir nusprendžia skirti daugiau asignavimų, negu šiai programai numatyta biudžeto projekte; primena, kad Komisija jau atkreipė dėmesį į tai, jog 2015 m., 2016 m. ir 2017 m. numatyta nepakankamai COSME finansinių priemonių, o tai reiškia, kad yra turimų įsipareigojimų ir numatomos paklausos atotrūkis; kalbant apie COSME, prašo gerokai padidinti asignavimus programai „Erasmus“ jauniems verslininkams, atsižvelgiant į tai, kad turimi ištekliai nėra pakankami norint patenkinti daug pateiktų prašymų dalyvauti; |
| --- | --- |

18.

ypač pabrėžia, kad asignavimų programai COSME telkimas 2014–2015 m. pasirodė esąs tikrai naudingas, atsižvelgiant į tai, kad per pastaruosius keletą metų poreikis remti MVĮ galimybes patekti į rinkas ir gauti finansavimą nuolat augo; taigi prieštarauja programos COSME asignavimų sumažinimui BP, palyginti su 2015 m., ir nusprendžia skirti daugiau asignavimų, negu šiai programai numatyta biudžeto projekte; primena, kad Komisija jau atkreipė dėmesį į tai, jog 2015 m., 2016 m. ir 2017 m. numatyta nepakankamai COSME finansinių priemonių, o tai reiškia, kad yra turimų įsipareigojimų ir numatomos paklausos atotrūkis; kalbant apie COSME, prašo gerokai padidinti asignavimus programai „Erasmus“ jauniems verslininkams, atsižvelgiant į tai, kad turimi ištekliai nėra pakankami norint patenkinti daug pateiktų prašymų dalyvauti;

| 19. | ragina Komisiją išnagrinėti, kokia finansinė našta susidaro dėl mokesčių ir rinkliavų, kurios mokamos vykdant privalomas sertifikavimo ir licencijų išdavimo procedūras; primygtinai ragina Komisiją pateikti tinkamą tų sąnaudų poveikio pramonės įmonių ir MVĮ konkurencingumui vertinimą; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją išnagrinėti, kokia finansinė našta susidaro dėl mokesčių ir rinkliavų, kurios mokamos vykdant privalomas sertifikavimo ir licencijų išdavimo procedūras; primygtinai ragina Komisiją pateikti tinkamą tų sąnaudų poveikio pramonės įmonių ir MVĮ konkurencingumui vertinimą;

| 20. | nutaria padidinti sumą, biudžeto projekte numatytą trims priežiūros agentūroms (Europos bankininkystės institucijai (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai (EIOPA) ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA)) bei Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER), siekiant užtikrinti joms išteklius, pakankamus jų užduotims, kurių vis daugėja, įveikti; |
| --- | --- |

20.

nutaria padidinti sumą, biudžeto projekte numatytą trims priežiūros agentūroms (Europos bankininkystės institucijai (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai (EIOPA) ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA)) bei Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER), siekiant užtikrinti joms išteklius, pakankamus jų užduotims, kurių vis daugėja, įveikti;

| 21. | pakartoja, kad remia ITER programą ir yra įsipareigojęs užtikrinti jai tinkamą finansavimą; vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad ši programa gali dar labiau vėluoti ir pareikalauti papildomų išlaidų, taip pat kad tai gali atitinkamai daryti poveikį Sąjungos biudžetui; todėl apgailestauja dėl to, kad negalėjo įvertinti 2016 m. ITER programos asignavimų dydžio atsižvelgdamas į atnaujintą mokėjimų planą ir tvarkaraštį, kuriuos ITER taryboje ketinama pristatyti tik 2015 m. lapkričio mėn.; vis dėlto tikisi, kad šiame peržiūrėtame plane bus pakankamai įrodymų, jog buvo deramai atsižvelgta į Parlamento rekomendacijas, išdėstytas atitinkamoje 2013 m. rezoliucijoje dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo (9), ir kad bus užtikrintas finansinis patikimumas ir išlaidų veiksmingumas; ketina kelti šį klausimą per 2016 m. taikinimo procedūrą biudžeto klausimais; be to, tvirtina, kad reikalingas visiškas skaidrumas dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės įnašų į ITER programą panaudojimo; ragina numatyti tinkamą atskaitomybės mechanizmą, kurį taikant būtų aiškiai nurodomas tarptautiniam projektui suteiktų finansinių išteklių dydis ir įvertinamas jų veiksmingas naudojimas; |
| --- | --- |

21.

pakartoja, kad remia ITER programą ir yra įsipareigojęs užtikrinti jai tinkamą finansavimą; vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad ši programa gali dar labiau vėluoti ir pareikalauti papildomų išlaidų, taip pat kad tai gali atitinkamai daryti poveikį Sąjungos biudžetui; todėl apgailestauja dėl to, kad negalėjo įvertinti 2016 m. ITER programos asignavimų dydžio atsižvelgdamas į atnaujintą mokėjimų planą ir tvarkaraštį, kuriuos ITER taryboje ketinama pristatyti tik 2015 m. lapkričio mėn.; vis dėlto tikisi, kad šiame peržiūrėtame plane bus pakankamai įrodymų, jog buvo deramai atsižvelgta į Parlamento rekomendacijas, išdėstytas atitinkamoje 2013 m. rezoliucijoje dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo (9), ir kad bus užtikrintas finansinis patikimumas ir išlaidų veiksmingumas; ketina kelti šį klausimą per 2016 m. taikinimo procedūrą biudžeto klausimais; be to, tvirtina, kad reikalingas visiškas skaidrumas dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės įnašų į ITER programą panaudojimo; ragina numatyti tinkamą atskaitomybės mechanizmą, kurį taikant būtų aiškiai nurodomas tarptautiniam projektui suteiktų finansinių išteklių dydis ir įvertinamas jų veiksmingas naudojimas;

| 22. | dalį asignavimų rezervuoja finansinės atskaitomybės ir audito sričių standartizacijai ir ragina įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas Ph. Maystadto pranešime, susijusias su Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) užduotimis ir atsakomybe, ir kartu stiprinti Europos Sąjungos įtaką nustatant tarptautinius apskaitos standartus; taip pat yra susirūpinęs dėl didelio ES finansavimo, skiriamo Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) fondui, kurio neatitinka būtinas pagerėjimas, susijęs su atskaitomybe, skaidrumu ir demokratija; |
| --- | --- |

22.

dalį asignavimų rezervuoja finansinės atskaitomybės ir audito sričių standartizacijai ir ragina įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas Ph. Maystadto pranešime, susijusias su Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) užduotimis ir atsakomybe, ir kartu stiprinti Europos Sąjungos įtaką nustatant tarptautinius apskaitos standartus; taip pat yra susirūpinęs dėl didelio ES finansavimo, skiriamo Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) fondui, kurio neatitinka būtinas pagerėjimas, susijęs su atskaitomybe, skaidrumu ir demokratija;

| 23. | dėl to biudžeto projekte numatytus 1a išlaidų pakategorės įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus padidina atitinkamai 1 405,5 mln. ir 491,5 mln. EUR (įskaitant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), taigi įsipareigojimų viršutinė riba viršijama 1 316,9 mln. EUR, ir, išnaudojus taikytinas maržas, ši suma bus finansuojama visomis priemonėmis, prieinamomis pagal DFP reglamento lankstumo sąlygą; |
| --- | --- |

23.

dėl to biudžeto projekte numatytus 1a išlaidų pakategorės įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus padidina atitinkamai 1 405,5 mln. ir 491,5 mln. EUR (įskaitant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), taigi įsipareigojimų viršutinė riba viršijama 1 316,9 mln. EUR, ir, išnaudojus taikytinas maržas, ši suma bus finansuojama visomis priemonėmis, prieinamomis pagal DFP reglamento lankstumo sąlygą;

1b pakategorė – Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 24. | nepritaria Tarybos siūlymui pagal 1b pakategorę numatytus įsipareigojimus sumažinti 3,1 mln. EUR, o mokėjimus – tai dar svarbiau – 220,1 mln. EUR (taip pat ir programoms užbaigti skirtose eilutėse); ragina Tarybą paaiškinti, kaip šie apkarpymai suderinami, pirma, su tikslu sumažinti susikaupusių neįvykdytų mokėjimų skaičių ir, antra, su tikslu išvengti neigiamo poveikio 2014–2020 m. programų įgyvendinimui ir nereikalingo vėlavimo jas įgyvendinant; primena, kad sanglaudos politika yra pagrindinė Sąjungos investicijų politika, kuria siekiama sumažinti Europos regionų atotrūkį stiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, pabrėžia, kad tokios priemonės, kaip Europos socialinis fondas, Europos regioninės plėtros fondas, Sanglaudos fondas ar Jaunimo užimtumo iniciatyva, prisideda spartinant sanglaudą, mažinant išsivystymo skirtumus ir remiant tvarių kokybiškų darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

24.

nepritaria Tarybos siūlymui pagal 1b pakategorę numatytus įsipareigojimus sumažinti 3,1 mln. EUR, o mokėjimus – tai dar svarbiau – 220,1 mln. EUR (taip pat ir programoms užbaigti skirtose eilutėse); ragina Tarybą paaiškinti, kaip šie apkarpymai suderinami, pirma, su tikslu sumažinti susikaupusių neįvykdytų mokėjimų skaičių ir, antra, su tikslu išvengti neigiamo poveikio 2014–2020 m. programų įgyvendinimui ir nereikalingo vėlavimo jas įgyvendinant; primena, kad sanglaudos politika yra pagrindinė Sąjungos investicijų politika, kuria siekiama sumažinti Europos regionų atotrūkį stiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, pabrėžia, kad tokios priemonės, kaip Europos socialinis fondas, Europos regioninės plėtros fondas, Sanglaudos fondas ar Jaunimo užimtumo iniciatyva, prisideda spartinant sanglaudą, mažinant išsivystymo skirtumus ir remiant tvarių kokybiškų darbo vietų kūrimą;

| 25. | atkreipia dėmesį į Komisijos preliminarų įvertinimą, pagrįstą naujausiomis valstybių narių prognozėmis, kad sanglaudos politikos programų įgyvendinimas 2016 m. greičiausiai vėluos; reiškia susirūpinimą dėl to, kad bet koks didelis lėšų nepanaudojimas trečiaisiais naujojo Europos struktūrinių ir investicijų fondų ciklo įgyvendinimo metais, kai programos turėtų visapusiškai įsibėgėti, ne tik turės neigiamą poveikį siekiui laiku užtikrinti rezultatus vietoje, bet ir gali gerokai apsunkinti mokėjimus vėlesniais metais bei galimai vėl paskatinti nesumokėtų sąskaitų kaupimąsi; primygtinai ragina susijusias valstybes nares daryti greitą pažangą kovojant su esminėmis priežastimis, dėl kurių vėluoja įgyvendinimas, pvz., skubiai įsteigti už programas atsakingus organus ir užtikrinti nacionalinių administracinių procedūrų supaprastinimą bei nedidinti jų skaičiaus; vadovaujantis mokėjimų planu, prašo Komisijos atidžiai stebėti mokėjimų pokytį pagal 1b išlaidų pakategorę, susijusį su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, taip pat rengti išsamias, nuolat atnaujinamas prognozes, kurios turi būti aptariamos tam skirtuose tarpinstituciniuose susitikimuose, ir prireikus pateikti atitinkamų pasiūlymų; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į Komisijos preliminarų įvertinimą, pagrįstą naujausiomis valstybių narių prognozėmis, kad sanglaudos politikos programų įgyvendinimas 2016 m. greičiausiai vėluos; reiškia susirūpinimą dėl to, kad bet koks didelis lėšų nepanaudojimas trečiaisiais naujojo Europos struktūrinių ir investicijų fondų ciklo įgyvendinimo metais, kai programos turėtų visapusiškai įsibėgėti, ne tik turės neigiamą poveikį siekiui laiku užtikrinti rezultatus vietoje, bet ir gali gerokai apsunkinti mokėjimus vėlesniais metais bei galimai vėl paskatinti nesumokėtų sąskaitų kaupimąsi; primygtinai ragina susijusias valstybes nares daryti greitą pažangą kovojant su esminėmis priežastimis, dėl kurių vėluoja įgyvendinimas, pvz., skubiai įsteigti už programas atsakingus organus ir užtikrinti nacionalinių administracinių procedūrų supaprastinimą bei nedidinti jų skaičiaus; vadovaujantis mokėjimų planu, prašo Komisijos atidžiai stebėti mokėjimų pokytį pagal 1b išlaidų pakategorę, susijusį su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, taip pat rengti išsamias, nuolat atnaujinamas prognozes, kurios turi būti aptariamos tam skirtuose tarpinstituciniuose susitikimuose, ir prireikus pateikti atitinkamų pasiūlymų;

| 26. | primena, kad dėl asignavimų telkimo 2014–2015 m. laikotarpio pradžioje Komisija 2016 m. nepasiūlė jokių įsipareigojimų asignavimų Jaunimo užimtumo iniciatyvai; vadovaudamasis Europos socialinio fondo reglamentu (10), pagal kurį numatoma tokio tęstinumo galimybė, nusprendžia suteikti Jaunimo užimtumo iniciatyvai 473,2 mln. EUR dydžio įsipareigojimų asignavimus – ši suma atitinka minėtajai programai numatytą pradinę metinę įmoką; yra įsitikinęs, kad 2015 m. neturėtų būti sustabdytas šios svarbios programos, kurią vykdant sprendžiamas vienas iš skubiausių Sąjungos uždavinių, finansavimas; pabrėžia, kad turėtų būti panaudotas papildomas finansavimas programai sustiprinti – taip pagalbą gautų daugiau deramo ir nuolatinio darbo ieškančių jaunuolių; primygtinai ragina valstybes nares daryti viską, kas įmanoma, siekiant greičiau įgyvendinti iniciatyvą vietoje, kad ja galėtų tiesiogiai naudotis jaunieji europiečiai; primygtinai ragina Komisiją pateikti ataskaitą Parlamentui apie kovos su jaunimo nedarbu priemones, finansuojamas Sąjungos lėšomis, ir rezultatus, pasiektus taikant šias priemones; |
| --- | --- |

26.

primena, kad dėl asignavimų telkimo 2014–2015 m. laikotarpio pradžioje Komisija 2016 m. nepasiūlė jokių įsipareigojimų asignavimų Jaunimo užimtumo iniciatyvai; vadovaudamasis Europos socialinio fondo reglamentu (10), pagal kurį numatoma tokio tęstinumo galimybė, nusprendžia suteikti Jaunimo užimtumo iniciatyvai 473,2 mln. EUR dydžio įsipareigojimų asignavimus – ši suma atitinka minėtajai programai numatytą pradinę metinę įmoką; yra įsitikinęs, kad 2015 m. neturėtų būti sustabdytas šios svarbios programos, kurią vykdant sprendžiamas vienas iš skubiausių Sąjungos uždavinių, finansavimas; pabrėžia, kad turėtų būti panaudotas papildomas finansavimas programai sustiprinti – taip pagalbą gautų daugiau deramo ir nuolatinio darbo ieškančių jaunuolių; primygtinai ragina valstybes nares daryti viską, kas įmanoma, siekiant greičiau įgyvendinti iniciatyvą vietoje, kad ja galėtų tiesiogiai naudotis jaunieji europiečiai; primygtinai ragina Komisiją pateikti ataskaitą Parlamentui apie kovos su jaunimo nedarbu priemones, finansuojamas Sąjungos lėšomis, ir rezultatus, pasiektus taikant šias priemones;

| 27. | atsižvelgdamas į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, biudžeto projekte numatytus 1b išlaidų pakategorės įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus padidina atitinkamai 482,7 mln. ir 1 164 mln. EUR, taigi įsipareigojimų viršutinė riba viršijama 467,3 mln. EUR ir ši suma bus finansuojamos visomis priemonėmis, prieinamomis pagal DFP reglamento lankstumo sąlygą; |
| --- | --- |

27.

atsižvelgdamas į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, biudžeto projekte numatytus 1b išlaidų pakategorės įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus padidina atitinkamai 482,7 mln. ir 1 164 mln. EUR, taigi įsipareigojimų viršutinė riba viršijama 467,3 mln. EUR ir ši suma bus finansuojamos visomis priemonėmis, prieinamomis pagal DFP reglamento lankstumo sąlygą;

2 išlaidų kategorija – Tvarus augimas: gamtos ištekliai

| 28. | pažymi, jog Taryba sumažino ir 2 išlaidų kategorijos asignavimus: įsipareigojimai sumažinti 199,9 mln. EUR, o mokėjimai – 251,1 mln. EUR, įskaitant tai, kad lėšos sumažintos kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui ir programai LIFE; mano, kad Taisomasis raštas Nr. 2/2016 turėtų likti pagrindu norint atlikti bet kokią patikimą Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) asignavimų peržiūrą; vėl įrašo atitinkamas biudžeto projekte numatytas sumas; |
| --- | --- |

28.

pažymi, jog Taryba sumažino ir 2 išlaidų kategorijos asignavimus: įsipareigojimai sumažinti 199,9 mln. EUR, o mokėjimai – 251,1 mln. EUR, įskaitant tai, kad lėšos sumažintos kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui ir programai LIFE; mano, kad Taisomasis raštas Nr. 2/2016 turėtų likti pagrindu norint atlikti bet kokią patikimą Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) asignavimų peržiūrą; vėl įrašo atitinkamas biudžeto projekte numatytas sumas;

| 29. | teigiamai vertina Komisijos pristatytą visapusišką 500 mln. EUR vertės skubių priemonių paketą Europos ūkininkams, ypač susijusiems su pieno sektoriumi, turint mintyje krentančias pagrindinių produktų kainas ir išaugusią pieno produktų gamybą, paremti; pabrėžia, kad labiausiai nukentėjo atokios vietovės, kur pieno sektoriaus socialinė ir ekonominė svarba neabejotinai didelė; parodydamas, kad remia Komisijos pareiškimą, svarstys šią sumą ir tikisi, kad pagal Taisomąjį raštą Nr. 2/2016 visas paketas bus įtrauktas į taikinimo procedūrą; pabrėžia, kad šis paketas turėtų papildyti įvairias priemones, kurių tikslas – spręsti klausimą dėl nuostolių ir dėl to, kokį ilgalaikį poveikį Europos ūkininkams darys Rusijos embargas žemės ūkio produktams (Sąjungos žemės ūkio produktų eksporto požiūriu iki šiol Rusija buvo antra pagal svarbą šalis); |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina Komisijos pristatytą visapusišką 500 mln. EUR vertės skubių priemonių paketą Europos ūkininkams, ypač susijusiems su pieno sektoriumi, turint mintyje krentančias pagrindinių produktų kainas ir išaugusią pieno produktų gamybą, paremti; pabrėžia, kad labiausiai nukentėjo atokios vietovės, kur pieno sektoriaus socialinė ir ekonominė svarba neabejotinai didelė; parodydamas, kad remia Komisijos pareiškimą, svarstys šią sumą ir tikisi, kad pagal Taisomąjį raštą Nr. 2/2016 visas paketas bus įtrauktas į taikinimo procedūrą; pabrėžia, kad šis paketas turėtų papildyti įvairias priemones, kurių tikslas – spręsti klausimą dėl nuostolių ir dėl to, kokį ilgalaikį poveikį Europos ūkininkams darys Rusijos embargas žemės ūkio produktams (Sąjungos žemės ūkio produktų eksporto požiūriu iki šiol Rusija buvo antra pagal svarbą šalis);

| 30. | mano, kad eksporto grąžinamosios išmokos iškraipo prekybą ir prieštarauja ES vystymosi tikslams; todėl pritaria visiškam jų panaikinimui; |
| --- | --- |

30.

mano, kad eksporto grąžinamosios išmokos iškraipo prekybą ir prieštarauja ES vystymosi tikslams; todėl pritaria visiškam jų panaikinimui;

| 31. | dar kartą pabrėžia, kad nei BŽŪP skirti asignavimai, nei jokie kiti biudžeto asignavimai neturėtų būti naudojami mirtinų bulių kovų veiklai finansuoti; primena, kad teikiant tokį finansavimą aiškiai pažeidžiama Europos konvencija dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (Tarybos direktyva 98/58/EB) (11); |
| --- | --- |

31.

dar kartą pabrėžia, kad nei BŽŪP skirti asignavimai, nei jokie kiti biudžeto asignavimai neturėtų būti naudojami mirtinų bulių kovų veiklai finansuoti; primena, kad teikiant tokį finansavimą aiškiai pažeidžiama Europos konvencija dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (Tarybos direktyva 98/58/EB) (11);

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungai skiriama vis daugiau užduočių, susijusių su Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo veikla; todėl, atsižvelgdamas į duomenų rinkimo svarbą priimant sprendimus, vėl įrašo tokio dydžio asignavimus, kokie buvo numatyti 2015 m. biudžete, mokslinėms konsultacijoms ir žinioms žuvininkystės srityje gilinti bei padidina Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA) biudžetą, siekdamas paremti jos vaidmenį koordinuojant ir įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungai skiriama vis daugiau užduočių, susijusių su Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo veikla; todėl, atsižvelgdamas į duomenų rinkimo svarbą priimant sprendimus, vėl įrašo tokio dydžio asignavimus, kokie buvo numatyti 2015 m. biudžete, mokslinėms konsultacijoms ir žinioms žuvininkystės srityje gilinti bei padidina Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA) biudžetą, siekdamas paremti jos vaidmenį koordinuojant ir įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką;

| 33. | atsižvelgdamas į tai, įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus padidina atitinkamai 510,4 mln. EUR ir 520,6 mln. EUR (įskaitant bandomuosius projektus bei parengiamuosius veiksmus), taigi 647,2 mln. EUR marža nesiekia 2 išlaidų kategorijos įsipareigojimų viršutinės ribos; |
| --- | --- |

33.

atsižvelgdamas į tai, įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus padidina atitinkamai 510,4 mln. EUR ir 520,6 mln. EUR (įskaitant bandomuosius projektus bei parengiamuosius veiksmus), taigi 647,2 mln. EUR marža nesiekia 2 išlaidų kategorijos įsipareigojimų viršutinės ribos;

3 išlaidų kategorija – Saugumas ir pilietybė

| 34. | primena, kad biudžeto projekte numatyta padidinti lėšas saugumo ir migracijos srityje, įskaitant 150 mln. EUR vertės programą, skirtą 40 000 asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, perkelti, taigi Komisijai teko viršyti viršutinę šios išlaidų kategorijos ribą 124 mln. EUR ir pasiūlyti mobilizuoti atitinkamas lankstumo priemonės lėšas; teigiamai vertina tai, kad Taryba pritarė principui šiuo tikslu mobilizuoti lėšas pagal lankstumo priemonę; vis dėlto pažymi, kad siekiant reaguoti į pabėgėlių krizę reikalingas ilgalaikis finansavimo planas, ir mano, kad šį klausimą reikia spręsti taip pat persvarstant DFP; |
| --- | --- |

34.

primena, kad biudžeto projekte numatyta padidinti lėšas saugumo ir migracijos srityje, įskaitant 150 mln. EUR vertės programą, skirtą 40 000 asmenų, kuriems būtina tarptautinė apsauga, perkelti, taigi Komisijai teko viršyti viršutinę šios išlaidų kategorijos ribą 124 mln. EUR ir pasiūlyti mobilizuoti atitinkamas lankstumo priemonės lėšas; teigiamai vertina tai, kad Taryba pritarė principui šiuo tikslu mobilizuoti lėšas pagal lankstumo priemonę; vis dėlto pažymi, kad siekiant reaguoti į pabėgėlių krizę reikalingas ilgalaikis finansavimo planas, ir mano, kad šį klausimą reikia spręsti taip pat persvarstant DFP;

| 35. | atsižvelgdamas į neeilinio masto migrantų ir pabėgėlių srautus, su kuriais šiuo metu susiduriama, nusprendžia sutelkti daugiau lėšų Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui (PMIF) stiprinti; atsižvelgdamas į tai tvirtai pritaria antrajam 780 mln. EUR dydžio paketui, kuris skirtas papildomai perkelti 120 000 asmenų; nusprendžia svarstyti klausimą dėl būtinų lėšų, taip pat suderinti pirmąjį ir antrąjį lėšų, būtinų asmenims perkelti, paketą pridedant 20 mln. EUR transporto išlaidoms padengti (Italijos ir Graikijos reikmėms – po 500 EUR vienam migrantui); pritaria, kad PMIF reikalingos lėšos būtų padidintos dar 79 mln. EUR; pabrėžia, kad būtina taip pat užtikrinti pakankamus finansinius išteklius PMIF ateinančiais metais; primena, kad pagal TIS 17 punktą leidžiama daugiau kaip 10 proc. padidinti numatytą sumą visą atitinkamos programos laikotarpį, kai iškyla naujų objektyvių ilgalaikių aplinkybių; |
| --- | --- |

35.

atsižvelgdamas į neeilinio masto migrantų ir pabėgėlių srautus, su kuriais šiuo metu susiduriama, nusprendžia sutelkti daugiau lėšų Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui (PMIF) stiprinti; atsižvelgdamas į tai tvirtai pritaria antrajam 780 mln. EUR dydžio paketui, kuris skirtas papildomai perkelti 120 000 asmenų; nusprendžia svarstyti klausimą dėl būtinų lėšų, taip pat suderinti pirmąjį ir antrąjį lėšų, būtinų asmenims perkelti, paketą pridedant 20 mln. EUR transporto išlaidoms padengti (Italijos ir Graikijos reikmėms – po 500 EUR vienam migrantui); pritaria, kad PMIF reikalingos lėšos būtų padidintos dar 79 mln. EUR; pabrėžia, kad būtina taip pat užtikrinti pakankamus finansinius išteklius PMIF ateinančiais metais; primena, kad pagal TIS 17 punktą leidžiama daugiau kaip 10 proc. padidinti numatytą sumą visą atitinkamos programos laikotarpį, kai iškyla naujų objektyvių ilgalaikių aplinkybių;

| 36. | pažymi, kad tokios priemonės – tai tik pirmas žingsnis siekiant visiškai laikytis solidarumo principo, kuriuo paremta Sąjunga; ragina Komisiją ir Tarybą visiškai įgyvendinti anksčiau minėtame 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikate pasiūlytus planus ir pademonstruoti aiškų įsipareigojimą gerbti žmogaus teises, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; pabrėžia tinkamo grąžinimų operacijų, vykdomų vadovaujantis Chartija ir negrąžinimo principu, finansavimo svarbą siekiant sudaryti sąlygas veiksmingai grąžinimo politikai, kurią vykdant būtų užkertamas kelias nelegaliai migracijai ir ji būtų apribota; pabrėžia, kad svarbu remti pabėgėlius netoli jų kilmės šalių ir supaprastinti prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūras valstybėse narėse; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad tokios priemonės – tai tik pirmas žingsnis siekiant visiškai laikytis solidarumo principo, kuriuo paremta Sąjunga; ragina Komisiją ir Tarybą visiškai įgyvendinti anksčiau minėtame 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos komunikate pasiūlytus planus ir pademonstruoti aiškų įsipareigojimą gerbti žmogaus teises, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; pabrėžia tinkamo grąžinimų operacijų, vykdomų vadovaujantis Chartija ir negrąžinimo principu, finansavimo svarbą siekiant sudaryti sąlygas veiksmingai grąžinimo politikai, kurią vykdant būtų užkertamas kelias nelegaliai migracijai ir ji būtų apribota; pabrėžia, kad svarbu remti pabėgėlius netoli jų kilmės šalių ir supaprastinti prieglobsčio prašymo nagrinėjimo procedūras valstybėse narėse;

| 37. | galiausiai nusprendžia lėšas agentūroms, vykdančioms su migracija susijusias užduotis, iš viso padidinti 26 mln. EUR, o labiausiai – 12 mln. EUR daugiau nei biudžeto projekte – padidinti Europos prieglobsčio paramos biurui (EASO) skiriamas lėšas; primena, kad, įgyvendinant laikinąsias priemones tarptautinės apsaugos srityje, ESAO atlieka pagrindinį koordinavimo vaidmenį ir vis dažniau jam tenka teikti pagalbą atitinkamoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

37.

galiausiai nusprendžia lėšas agentūroms, vykdančioms su migracija susijusias užduotis, iš viso padidinti 26 mln. EUR, o labiausiai – 12 mln. EUR daugiau nei biudžeto projekte – padidinti Europos prieglobsčio paramos biurui (EASO) skiriamas lėšas; primena, kad, įgyvendinant laikinąsias priemones tarptautinės apsaugos srityje, ESAO atlieka pagrindinį koordinavimo vaidmenį ir vis dažniau jam tenka teikti pagalbą atitinkamoms valstybėms narėms;

| 38. | teigiamai vertina Komisijos 2015 m. rugsėjo 23 d. komunikatą ir atitinkamas Taisomajame rašte Nr. 2/2016 nurodytas priemones, t. y. 600 mln. EUR dydžio papildomą skubų finansavimą labiausiai nukentėjusioms valstybėms narėms; teigiamai vertina tai, kad Komisija ėmėsi vadovaujamo vaidmens šioje srityje ir taip patvirtina požiūrį, kurio Parlamentas laikėsi per savo svarstymą; yra pasirengęs svarstyti galimybę dar labiau padidinti lėšas taikinimo procedūros metu; |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina Komisijos 2015 m. rugsėjo 23 d. komunikatą ir atitinkamas Taisomajame rašte Nr. 2/2016 nurodytas priemones, t. y. 600 mln. EUR dydžio papildomą skubų finansavimą labiausiai nukentėjusioms valstybėms narėms; teigiamai vertina tai, kad Komisija ėmėsi vadovaujamo vaidmens šioje srityje ir taip patvirtina požiūrį, kurio Parlamentas laikėsi per savo svarstymą; yra pasirengęs svarstyti galimybę dar labiau padidinti lėšas taikinimo procedūros metu;

| 39. | apgailestauja dėl to, kad Taryba sumažina biudžeto projekte numatytus įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus atitinkamai 25,1 mln. ir 33,6 mln. EUR; mano, kad šie apkarpymai kelia pavojų tinkamam 3 išlaidų kategorijos programų ir veiksmų įgyvendinimui; atsižvelgdamas į tai primena, jog, nors kai kada siūlomas lėšų sumažinimas atrodo nežymus, reikia turėtų mintyje tai, kad kai kurios svarbios ir vertingos programos yra santykinai nedidelio masto, taigi lėšų sumažinimas turės ypač didelį poveikį jų įgyvendinimui; todėl nusprendžia vėl įrašyti atitinkamas biudžeto projekte numatytas sumas; |
| --- | --- |

39.

apgailestauja dėl to, kad Taryba sumažina biudžeto projekte numatytus įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus atitinkamai 25,1 mln. ir 33,6 mln. EUR; mano, kad šie apkarpymai kelia pavojų tinkamam 3 išlaidų kategorijos programų ir veiksmų įgyvendinimui; atsižvelgdamas į tai primena, jog, nors kai kada siūlomas lėšų sumažinimas atrodo nežymus, reikia turėtų mintyje tai, kad kai kurios svarbios ir vertingos programos yra santykinai nedidelio masto, taigi lėšų sumažinimas turės ypač didelį poveikį jų įgyvendinimui; todėl nusprendžia vėl įrašyti atitinkamas biudžeto projekte numatytas sumas;

| 40. | be to, mano, kad iš viso 10,5 mln. EUR didesnę įsipareigojimų asignavimų sumą negu numatyta biudžeto projekte būtina skirti kultūros ir žiniasklaidos paprogramėms (įskaitant 2016 m. planuojamus žiniasklaidos veiksmus, taip pat Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonę, kurių tikslas – spręsti nepaprastai svarbų MVĮ bei kultūros ir kūrybos sektorių organizacijų galimybių gauti finansavimą klausimą), atsižvelgiant į svarbų vaidmenį, kurį jos atlieka remiant kultūros ir kūrybos sektorius, įkūnijančius pagrindines Europos vertybes; |
| --- | --- |

40.

be to, mano, kad iš viso 10,5 mln. EUR didesnę įsipareigojimų asignavimų sumą negu numatyta biudžeto projekte būtina skirti kultūros ir žiniasklaidos paprogramėms (įskaitant 2016 m. planuojamus žiniasklaidos veiksmus, taip pat Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonę, kurių tikslas – spręsti nepaprastai svarbų MVĮ bei kultūros ir kūrybos sektorių organizacijų galimybių gauti finansavimą klausimą), atsižvelgiant į svarbų vaidmenį, kurį jos atlieka remiant kultūros ir kūrybos sektorius, įkūnijančius pagrindines Europos vertybes;

| 41. | taip pat mano, kad 1,5 mln. EUR prioritetine tvarka turėtų būti skirta programai „Europa piliečiams“ ir kad turėtų būti pakeista šios programos biudžeto nomenklatūra atskirą eilutę skiriant Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

41.

taip pat mano, kad 1,5 mln. EUR prioritetine tvarka turėtų būti skirta programai „Europa piliečiams“ ir kad turėtų būti pakeista šios programos biudžeto nomenklatūra atskirą eilutę skiriant Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimui;

| 42. | pažymi, kad jo svarstomi įsipareigojimai (taip pat ir bandomiesiems projektams bei parengiamiesiems veiksmams) 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą viršija 1 055,1 mln. EUR, t. y. jie 931,1 mln. EUR didesni nei numatyta biudžeto projekte, o mokėjimų asignavimai padidinti 586,5 mln. EUR; todėl siūlo mobilizuoti visas pagal DFP prieinamas priemones, kad būtų rasta lėšų su migracija susijusiam paketui finansuoti; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad jo svarstomi įsipareigojimai (taip pat ir bandomiesiems projektams bei parengiamiesiems veiksmams) 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą viršija 1 055,1 mln. EUR, t. y. jie 931,1 mln. EUR didesni nei numatyta biudžeto projekte, o mokėjimų asignavimai padidinti 586,5 mln. EUR; todėl siūlo mobilizuoti visas pagal DFP prieinamas priemones, kad būtų rasta lėšų su migracija susijusiam paketui finansuoti;

4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje

| 43. | pažymi, kad 4 išlaidų kategorijos įsipareigojimus ir mokėjimus Taryba sumažino labiausiai iš visų išlaidų kategorijų – atitinkamai - 163,4 mln. EUR ir - 450,4 mln. EUR; su nuostaba pažymi, kad lėšos labiausiai sumažintos Europos kaimynystės priemonei (kurią taikant sprendžiami skurdo ir saugumo klausimai Viduržemio jūros regiono šalyse), vystomojo bendradarbiavimo priemonei (įskaitant teminį migracijos ir prieglobsčio tikslą) ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (nepaisant to, kad šalys kandidatės priima labai daug pabėgėlių arba per jas driekiasi didieji migracijos keliai); pabrėžia, kad šis požiūris akivaizdžiai prieštarauja Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimams dėl migracijos darbotvarkės, pabėgėlių krizės ir bendradarbiavimo su kilmės ir tranzito šalimis; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad 4 išlaidų kategorijos įsipareigojimus ir mokėjimus Taryba sumažino labiausiai iš visų išlaidų kategorijų – atitinkamai - 163,4 mln. EUR ir - 450,4 mln. EUR; su nuostaba pažymi, kad lėšos labiausiai sumažintos Europos kaimynystės priemonei (kurią taikant sprendžiami skurdo ir saugumo klausimai Viduržemio jūros regiono šalyse), vystomojo bendradarbiavimo priemonei (įskaitant teminį migracijos ir prieglobsčio tikslą) ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (nepaisant to, kad šalys kandidatės priima labai daug pabėgėlių arba per jas driekiasi didieji migracijos keliai); pabrėžia, kad šis požiūris akivaizdžiai prieštarauja Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimams dėl migracijos darbotvarkės, pabėgėlių krizės ir bendradarbiavimo su kilmės ir tranzito šalimis;

| 44. | atsižvelgdamas į nurodytas aplinkybes, nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytus asignavimus; pažymi, kad mokėjimų pagal 4 išlaidų kategoriją padėtis vis dar kelia didelį susirūpinimą, turint omenyje didelės sąskaitų, kurias vėluojama apmokėti, sankaupos perkėlimą ir dirbtinį sutartinių įsipareigojimų atidėliojimą siekiant tokiu būdu spręsti nuolat trūkstamo finansavimo mokėjimams atlikti problemą; taigi dar kartą patvirtina, kad Komisijos siūlomas mokėjimų asignavimų padidinimas tikrai būtinas, jau nekalbant apie tai, kad šiuo metu dėl precedento neturinčios migracijos ir pabėgėlių krizės kilo papildomų iššūkių įgyvendinant Sąjungos išorės veiksmus; |
| --- | --- |

44.

atsižvelgdamas į nurodytas aplinkybes, nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytus asignavimus; pažymi, kad mokėjimų pagal 4 išlaidų kategoriją padėtis vis dar kelia didelį susirūpinimą, turint omenyje didelės sąskaitų, kurias vėluojama apmokėti, sankaupos perkėlimą ir dirbtinį sutartinių įsipareigojimų atidėliojimą siekiant tokiu būdu spręsti nuolat trūkstamo finansavimo mokėjimams atlikti problemą; taigi dar kartą patvirtina, kad Komisijos siūlomas mokėjimų asignavimų padidinimas tikrai būtinas, jau nekalbant apie tai, kad šiuo metu dėl precedento neturinčios migracijos ir pabėgėlių krizės kilo papildomų iššūkių įgyvendinant Sąjungos išorės veiksmus;

| 45. | papildo pakeitimų dėl migracijos ir pabėgėlių krizės paketą patvirtindamas tikslinius įsipareigojimų asignavimų padidinimus, visų pirma kalbant apie įsipareigojimų asignavimus, skiriamus Europos kaimynystės priemonei (+ 178,1 mln. EUR), bet taip pat vystomojo bendradarbiavimo priemonei (+26,6 mln. EUR), humanitarinei pagalbai (+ 26 mln. EUR), Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (+11,2 mln. EUR), priemonei, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (+12,6 mln. EUR), ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonei (+ 1 mln. EUR); remdamas tų programų prioritetų pertvarkymą, kai reikia, siekiant didžiausią dėmesį skirti svarbiausiems uždaviniams, pabrėžia, kad dėl to neturėtų būti mažinamos pastangos, susijusios su atitinkamame teisiniame pagrinde nustatytais pradiniais tikslais, taip rizikuojant destabilizuoti ES kaimynines šalis ar kitus susijusius regionus; pakartoja, kad reikia laikytis visa apimančio ir žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, kai migracija susiejama su plėtra ir užtikrinama teisėtų migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integracija; pabrėžia, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą su kilmės ir tranzito šalimis ir didinti su tuo susijusius įsipareigojimus siekiant veiksmingai spręsti dabartinę migracijos krizę, ypač tenkinti perkeltųjų asmenų trečiosiose šalyse poreikius sveikatos priežiūros ir švietimo srityse; todėl mano, kad toks lėšų padidinimas būtinas siekiant finansuoti tolesnes iniciatyvas, papildančias atitinkamuose teisiniuose pagrinduose numatytus pradinius tikslus; |
| --- | --- |

45.

papildo pakeitimų dėl migracijos ir pabėgėlių krizės paketą patvirtindamas tikslinius įsipareigojimų asignavimų padidinimus, visų pirma kalbant apie įsipareigojimų asignavimus, skiriamus Europos kaimynystės priemonei (+ 178,1 mln. EUR), bet taip pat vystomojo bendradarbiavimo priemonei (+26,6 mln. EUR), humanitarinei pagalbai (+ 26 mln. EUR), Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (+11,2 mln. EUR), priemonei, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (+12,6 mln. EUR), ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonei (+ 1 mln. EUR); remdamas tų programų prioritetų pertvarkymą, kai reikia, siekiant didžiausią dėmesį skirti svarbiausiems uždaviniams, pabrėžia, kad dėl to neturėtų būti mažinamos pastangos, susijusios su atitinkamame teisiniame pagrinde nustatytais pradiniais tikslais, taip rizikuojant destabilizuoti ES kaimynines šalis ar kitus susijusius regionus; pakartoja, kad reikia laikytis visa apimančio ir žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, kai migracija susiejama su plėtra ir užtikrinama teisėtų migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integracija; pabrėžia, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą su kilmės ir tranzito šalimis ir didinti su tuo susijusius įsipareigojimus siekiant veiksmingai spręsti dabartinę migracijos krizę, ypač tenkinti perkeltųjų asmenų trečiosiose šalyse poreikius sveikatos priežiūros ir švietimo srityse; todėl mano, kad toks lėšų padidinimas būtinas siekiant finansuoti tolesnes iniciatyvas, papildančias atitinkamuose teisiniuose pagrinduose numatytus pradinius tikslus;

| 46. | pažymi, kad Europos Sąjungos regioninis patikos fondas, sukurtas reaguojant į krizę Sirijoje, ir Skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti buvo įsteigti, nes Sąjungos biudžetui trūksta būtino lankstumo ir lėšų, kad būtų sudarytos sąlygos greitam ir visapusiškam reagavimui į krizes; pabrėžia, kad persvarstant (peržiūrint) DFP reikia rasti labiau holistinį klausimo, kaip užtikrinti, kad iš Sąjungos biudžeto humanitarinei pagalbai ir vystymuisi skiriama parama būtų efektyvesnė ir greičiau prieinama, ir kaip ją sėkmingai susieti su Europos plėtros fondo ir valstybių narių teikiama dvišale parama, sprendimą; ragina papildomus asignavimus 4 išlaidų kategorijos programoms panaudoti visų pirma siekiant padidinti dviejų patikos fondų finansavimą, taip pat siekiant finansuoti skubią pagalbą, kurią teikia Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras ir kuri teikiama pagal Pasaulio maisto programą; ragina atskiras valstybes nares pereiti nuo žodžių prie darbų ir nedelsiant skirti reikalingus papildomus įnašus siekiant papildyti Sąjungos patikos fondams skiriamą finansavimą ir panaikinti JT agentūrų finansavimo trūkumą; pažymi, kad atsižvelgiant į numatytus projektus, kurie gali būti finansuojami naudojant patikos fondų lėšas, dar labiau susilpnėja Tarybos pozicija dėl tariamų nepakankamų gebėjimų panaudoti pagal 4 išlaidų kategoriją skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad Europos Sąjungos regioninis patikos fondas, sukurtas reaguojant į krizę Sirijoje, ir Skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti buvo įsteigti, nes Sąjungos biudžetui trūksta būtino lankstumo ir lėšų, kad būtų sudarytos sąlygos greitam ir visapusiškam reagavimui į krizes; pabrėžia, kad persvarstant (peržiūrint) DFP reikia rasti labiau holistinį klausimo, kaip užtikrinti, kad iš Sąjungos biudžeto humanitarinei pagalbai ir vystymuisi skiriama parama būtų efektyvesnė ir greičiau prieinama, ir kaip ją sėkmingai susieti su Europos plėtros fondo ir valstybių narių teikiama dvišale parama, sprendimą; ragina papildomus asignavimus 4 išlaidų kategorijos programoms panaudoti visų pirma siekiant padidinti dviejų patikos fondų finansavimą, taip pat siekiant finansuoti skubią pagalbą, kurią teikia Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras ir kuri teikiama pagal Pasaulio maisto programą; ragina atskiras valstybes nares pereiti nuo žodžių prie darbų ir nedelsiant skirti reikalingus papildomus įnašus siekiant papildyti Sąjungos patikos fondams skiriamą finansavimą ir panaikinti JT agentūrų finansavimo trūkumą; pažymi, kad atsižvelgiant į numatytus projektus, kurie gali būti finansuojami naudojant patikos fondų lėšas, dar labiau susilpnėja Tarybos pozicija dėl tariamų nepakankamų gebėjimų panaudoti pagal 4 išlaidų kategoriją skiriamas lėšas;

| 47. | 40 mln. EUR padidina pagal biudžeto eilutę, skirtą taikos procesui remti ir finansinei paramai Palestinai ir Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose, numatytas lėšas; pažymi, kad Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūra Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose atlieka veiksmingą vaidmenį teikdama paramą vis didesniam Palestinos pabėgėlių, tiesiogiai nukentėjusių dėl krizės Sirijoje, skaičiui, o tai reiškia papildomą naštą šiai agentūrai; yra susirūpinęs dėl Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose patiriamo finansavimo stygiaus ir ragina minėtuosius papildomus asignavimus skirti į šios agentūros bendrąjį fondą, kad būtų galima remti pagrindines švietimo, socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

47.

40 mln. EUR padidina pagal biudžeto eilutę, skirtą taikos procesui remti ir finansinei paramai Palestinai ir Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose, numatytas lėšas; pažymi, kad Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūra Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose atlieka veiksmingą vaidmenį teikdama paramą vis didesniam Palestinos pabėgėlių, tiesiogiai nukentėjusių dėl krizės Sirijoje, skaičiui, o tai reiškia papildomą naštą šiai agentūrai; yra susirūpinęs dėl Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose patiriamo finansavimo stygiaus ir ragina minėtuosius papildomus asignavimus skirti į šios agentūros bendrąjį fondą, kad būtų galima remti pagrindines švietimo, socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas;

| 48. | primena, kad siekiant sušvelninti ilgalaikį žalingą humanitarinės krizės poveikį svarbu užtikrinti, kad nuo jos nukentėję vaikai galėtų ir toliau mokytis; todėl finansavimą švietimui remti humanitarinės pagalbos biudžete padidina nuo 1 proc. iki 3 proc., kad iki 2019 m. būtų galima pasiekti 4 proc. ribinę vertę; |
| --- | --- |

48.

primena, kad siekiant sušvelninti ilgalaikį žalingą humanitarinės krizės poveikį svarbu užtikrinti, kad nuo jos nukentėję vaikai galėtų ir toliau mokytis; todėl finansavimą švietimui remti humanitarinės pagalbos biudžete padidina nuo 1 proc. iki 3 proc., kad iki 2019 m. būtų galima pasiekti 4 proc. ribinę vertę;

| 49. | pritaria simboliniam BUSP biudžeto padidinimui siekiant remti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama įtraukti migraciją kaip specialią BSGP civilinių misijų sudedamąją dalį, tuo pat metu visapusiškai remiant EUNAVFOR MED karinę misiją, kuria siekiama kovoti su neteisėtai žmones gabenančių asmenų ir prekiautojų žmonėmis veikla; |
| --- | --- |

49.

pritaria simboliniam BUSP biudžeto padidinimui siekiant remti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama įtraukti migraciją kaip specialią BSGP civilinių misijų sudedamąją dalį, tuo pat metu visapusiškai remiant EUNAVFOR MED karinę misiją, kuria siekiama kovoti su neteisėtai žmones gabenančių asmenų ir prekiautojų žmonėmis veikla;

| 50. | pritaria EIVT vykstančiam svarstymui ES specialiųjų įgaliotinių ateities ir jų santykių su EIVT tema; mano, kad bet kokie biudžeto eilutės, skirtos ES specialiesiems įgaliotiniams, pakeitimai turėtų būti atliekami tik po to, kai bus baigtas dabartinis svarstymo procesas; |
| --- | --- |

50.

pritaria EIVT vykstančiam svarstymui ES specialiųjų įgaliotinių ateities ir jų santykių su EIVT tema; mano, kad bet kokie biudžeto eilutės, skirtos ES specialiesiems įgaliotiniams, pakeitimai turėtų būti atliekami tik po to, kai bus baigtas dabartinis svarstymo procesas;

| 51. | mano, kad būtina padidinti asignavimus Kipro turkų bendruomenei skirtai biudžeto eilutei (+ 2 mln. EUR), kad būtų ryžtingai prisidedama prie Kipro be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto misijos intensyvesnio tęsimo ir paremtas iš dviejų bendruomenių atstovų sudarytas Kultūros paveldo techninis komitetas, taip skatinant šių dviejų bendruomenių pasitikėjimą ir susitaikymą; |
| --- | --- |

51.

mano, kad būtina padidinti asignavimus Kipro turkų bendruomenei skirtai biudžeto eilutei (+ 2 mln. EUR), kad būtų ryžtingai prisidedama prie Kipro be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto misijos intensyvesnio tęsimo ir paremtas iš dviejų bendruomenių atstovų sudarytas Kultūros paveldo techninis komitetas, taip skatinant šių dviejų bendruomenių pasitikėjimą ir susitaikymą;

| 52. | pabrėžia, kad įgyvendinant 9-ojoje PPO ministrų konferencijoje pasiektą prekybos lengvinimo susitarimą bus reikalinga didesnė finansinė parama mažiausiai išsivysčiusioms ir besivystančioms šalims; pabrėžia, kad reikia koordinuoti Komisijos ir valstybių narių veiksmus tarptautinių finansų įstaigų atžvilgiu, siekiant išvengti pagalbai prekybai ir daugiašalėms iniciatyvoms skiriamų asignavimų mažinimo, taip pat pažeidimų bendradarbiavimo su tam tikrais partneriais srityje, dėl kurių sumažėjo išlaidų veiksmingumas, ir užtikrinti, kad prekybos lengvinimo susitarimas būtų naudingas vystymuisi; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad įgyvendinant 9-ojoje PPO ministrų konferencijoje pasiektą prekybos lengvinimo susitarimą bus reikalinga didesnė finansinė parama mažiausiai išsivysčiusioms ir besivystančioms šalims; pabrėžia, kad reikia koordinuoti Komisijos ir valstybių narių veiksmus tarptautinių finansų įstaigų atžvilgiu, siekiant išvengti pagalbai prekybai ir daugiašalėms iniciatyvoms skiriamų asignavimų mažinimo, taip pat pažeidimų bendradarbiavimo su tam tikrais partneriais srityje, dėl kurių sumažėjo išlaidų veiksmingumas, ir užtikrinti, kad prekybos lengvinimo susitarimas būtų naudingas vystymuisi;

| 53. | nusprendžia išnaudoti 261,3 mln. EUR maržą, kuri buvo numatyta biudžeto projekte (kartu ir bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams) neviršijant įsipareigojimų pagal 4 išlaidų kategoriją viršutinės ribos, ir šiuo etapu nesiimti jokių kitų veiksmų; be to, 132,5 mln. EUR padidina mokėjimų asignavimus; tikisi, kad atsižvelgiant į šiuos pakeitimus bus vykdoma veiksminga taikinimo procedūra, taip pat atsižvelgiant ir į Taisomąjį raštą Nr. 2/2016; vis dėlto pabrėžia, kad ši viršutinė riba gali būti nepakankama, kadangi ji buvo nustatyta gerokai anksčiau nei įvyko svarbūs pokyčiai Ukrainoje, Sirijoje, Tunise ir apskritai kaimyninėse šalyse, Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje; taigi ragina visapusiškai panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervo galimybes ir yra pasirengęs ir toliau pasitelkti DFP numatytas lankstumo priemones siekiant spręsti klausimus, susijusius su migracijos ir pabėgėlių krizės išorės dimensija; |
| --- | --- |

53.

nusprendžia išnaudoti 261,3 mln. EUR maržą, kuri buvo numatyta biudžeto projekte (kartu ir bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams) neviršijant įsipareigojimų pagal 4 išlaidų kategoriją viršutinės ribos, ir šiuo etapu nesiimti jokių kitų veiksmų; be to, 132,5 mln. EUR padidina mokėjimų asignavimus; tikisi, kad atsižvelgiant į šiuos pakeitimus bus vykdoma veiksminga taikinimo procedūra, taip pat atsižvelgiant ir į Taisomąjį raštą Nr. 2/2016; vis dėlto pabrėžia, kad ši viršutinė riba gali būti nepakankama, kadangi ji buvo nustatyta gerokai anksčiau nei įvyko svarbūs pokyčiai Ukrainoje, Sirijoje, Tunise ir apskritai kaimyninėse šalyse, Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje; taigi ragina visapusiškai panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervo galimybes ir yra pasirengęs ir toliau pasitelkti DFP numatytas lankstumo priemones siekiant spręsti klausimus, susijusius su migracijos ir pabėgėlių krizės išorės dimensija;

5 išlaidų kategorija – Administravimas. Kitos išlaidų kategorijos – Administracinės ir mokslinių tyrimų paramos išlaidos

| 54. | pažymi, kad šioje išlaidų kategorijoje Taryba sumažina lėšas 31,2 mln. EUR, iš kurių 19,3 mln. EUR susiję su Komisijos administraciniu biudžetu, t. y. išlaidomis pastatams, įrangai ir ypač personalui, atsižvelgiant į tai, kad standartinė vienoda sumažinimo norma padidinama iki 4,3 proc.; nemato jokio pateisinimo, kodėl svarstant Taryboje buvo padaryti tokie pakeitimai, ir primena, kad atsižvelgiant į pastaraisiais metais taikytus nuolatinius apribojimus Komisijos siūlomos administracinės išlaidos 2016 m. iš esmės atitinka numatomą infliacijos lygį, t. y. jos lieka faktiškai stabilios, ir kad Komisija ir toliau mažina savo darbuotojų skaičių; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad šioje išlaidų kategorijoje Taryba sumažina lėšas 31,2 mln. EUR, iš kurių 19,3 mln. EUR susiję su Komisijos administraciniu biudžetu, t. y. išlaidomis pastatams, įrangai ir ypač personalui, atsižvelgiant į tai, kad standartinė vienoda sumažinimo norma padidinama iki 4,3 proc.; nemato jokio pateisinimo, kodėl svarstant Taryboje buvo padaryti tokie pakeitimai, ir primena, kad atsižvelgiant į pastaraisiais metais taikytus nuolatinius apribojimus Komisijos siūlomos administracinės išlaidos 2016 m. iš esmės atitinka numatomą infliacijos lygį, t. y. jos lieka faktiškai stabilios, ir kad Komisija ir toliau mažina savo darbuotojų skaičių;

| 55. | be to, mano, kad šis lėšų sumažinimas yra savavališkas, turint omenyje šio tipo išlaidų, iš esmės grindžiamų sutartiniais įsipareigojimais, numatomumą ir į itin aukštą įgyvendinimo lygį, kaip nurodoma Komisijos ataskaitose; visų pirma pažymi, kad Komisijos etatų plano įgyvendinimo lygis 2015 m. balandžio 1 d. buvo kaip niekada didelis, t. y. iš tiesų buvo užimti 97,8 proc. etatų; be to, apgailestauja, kad kitose išlaidų kategorijose (neatsižvelgiant į 5 išlaidų kategoriją) Taryba iš viso 28 mln. EUR sumažino administracines išlaidas ir mokslinių tyrimų paramos išlaidas, nors šios išlaidos itin svarbios siekiant užtikrinti sėkmingą programų įvairiose Sąjungos politikos srityse įgyvendinimą; |
| --- | --- |

55.

be to, mano, kad šis lėšų sumažinimas yra savavališkas, turint omenyje šio tipo išlaidų, iš esmės grindžiamų sutartiniais įsipareigojimais, numatomumą ir į itin aukštą įgyvendinimo lygį, kaip nurodoma Komisijos ataskaitose; visų pirma pažymi, kad Komisijos etatų plano įgyvendinimo lygis 2015 m. balandžio 1 d. buvo kaip niekada didelis, t. y. iš tiesų buvo užimti 97,8 proc. etatų; be to, apgailestauja, kad kitose išlaidų kategorijose (neatsižvelgiant į 5 išlaidų kategoriją) Taryba iš viso 28 mln. EUR sumažino administracines išlaidas ir mokslinių tyrimų paramos išlaidas, nors šios išlaidos itin svarbios siekiant užtikrinti sėkmingą programų įvairiose Sąjungos politikos srityse įgyvendinimą;

| 56. | taigi nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytas lėšas visose įvairių politikos sričių administracinėms ir mokslinių tyrimų paramos išlaidoms skirtose biudžeto eilutėse ir visose 5 išlaidų kategorijos biudžeto eilutėse, kuriose Taryba buvo sumažinusi lėšas, taip pat patvirtinti lėšų padidinimą keletu konkrečių atvejų; |
| --- | --- |

56.

taigi nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytas lėšas visose įvairių politikos sričių administracinėms ir mokslinių tyrimų paramos išlaidoms skirtose biudžeto eilutėse ir visose 5 išlaidų kategorijos biudžeto eilutėse, kuriose Taryba buvo sumažinusi lėšas, taip pat patvirtinti lėšų padidinimą keletu konkrečių atvejų;

| 57. | prašo Komisijos užtikrinti, kad bendras OLAF priežiūros komiteto ir jo sekretoriato biudžetas būtų nurodytas atskiroje OLAF 2016 m. biudžeto eilutėje; |
| --- | --- |

57.

prašo Komisijos užtikrinti, kad bendras OLAF priežiūros komiteto ir jo sekretoriato biudžetas būtų nurodytas atskiroje OLAF 2016 m. biudžeto eilutėje;

Agentūros

| 58. | iš esmės pritaria Komisijos agentūrų biudžeto poreikių sąmatoms; pažymi, kad Komisija jau gerokai sumažino daugumos agentūrų prašytus pradinius asignavimus; |
| --- | --- |

58.

iš esmės pritaria Komisijos agentūrų biudžeto poreikių sąmatoms; pažymi, kad Komisija jau gerokai sumažino daugumos agentūrų prašytus pradinius asignavimus;

| 59. | taigi mano, kad dar labiau sumažinus asignavimus, kaip siūlo Taryba, galėtų kilti grėsmė tinkamam agentūrų veikimui ir jos negalėtų atlikti teisėkūros institucijos joms pavestų užduočių; |
| --- | --- |

59.

taigi mano, kad dar labiau sumažinus asignavimus, kaip siūlo Taryba, galėtų kilti grėsmė tinkamam agentūrų veikimui ir jos negalėtų atlikti teisėkūros institucijos joms pavestų užduočių;

| 60. | kaip bendro migracijos paketo dalį, nusprendžia iš viso 26 mln. EUR padidinti asignavimus, skiriamus pagrindinėms šioje srityje veikiančioms agentūroms (Europos prieglobsčio paramos biurui, FRONTEX, Europolui, Eurojustui, „eu-LISA“, CEPOL ir Pagrindinių teisių agentūrai), nes joms tenka itin svarbus vaidmuo siekiant veiksmingai spręsti dabartinę neatidėliotiną migracijos srautų problemą; džiaugiasi, kad Taisomajame biudžete Nr. 7/2015 agentūroms numatyta papildomų asignavimų ir į agentūrų etatų planą papildomai įrašyta 120 pareigybių, ir tikisi, kad šis sprendimas taip pat turės poveikio 2016 m. biudžetui bei ateinančių metų biudžetams; atkreipia dėmesį į sparčiai blogėjančią krizę ir į didelio masto migracijos srautų padidėjimą; primygtinai ragina Komisiją pateikti atnaujintą ir konsoliduotą informaciją apie agentūrų poreikius prieš taikinimo procedūrą biudžeto kausimais; ragina Komisiją pasiūlyti teisingumo ir vidaus reikalų agentūrų veiksmų vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikę strategiją: tikslus, misijas, koordinavimą, migrantų antplūdžio valdymo centrų raidą ir finansinius išteklius; |
| --- | --- |

60.

kaip bendro migracijos paketo dalį, nusprendžia iš viso 26 mln. EUR padidinti asignavimus, skiriamus pagrindinėms šioje srityje veikiančioms agentūroms (Europos prieglobsčio paramos biurui, FRONTEX, Europolui, Eurojustui, „eu-LISA“, CEPOL ir Pagrindinių teisių agentūrai), nes joms tenka itin svarbus vaidmuo siekiant veiksmingai spręsti dabartinę neatidėliotiną migracijos srautų problemą; džiaugiasi, kad Taisomajame biudžete Nr. 7/2015 agentūroms numatyta papildomų asignavimų ir į agentūrų etatų planą papildomai įrašyta 120 pareigybių, ir tikisi, kad šis sprendimas taip pat turės poveikio 2016 m. biudžetui bei ateinančių metų biudžetams; atkreipia dėmesį į sparčiai blogėjančią krizę ir į didelio masto migracijos srautų padidėjimą; primygtinai ragina Komisiją pateikti atnaujintą ir konsoliduotą informaciją apie agentūrų poreikius prieš taikinimo procedūrą biudžeto kausimais; ragina Komisiją pasiūlyti teisingumo ir vidaus reikalų agentūrų veiksmų vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikę strategiją: tikslus, misijas, koordinavimą, migrantų antplūdžio valdymo centrų raidą ir finansinius išteklius;

| 61. | be to, nusprendžia 2016 m. biudžete padidinti asignavimus, skiriamus trims finansinę priežiūrą vykdančioms agentūroms, atsižvelgiant į joms tenkančias papildomas užduotis ir padidėjusį darbo krūvį; ragina Komisiją iki 2017 m. pasiūlyti finansavimo koncepciją, pagal kurią finansavimas būtų vykdomas iš mokesčių ir šis finansavimas visiškai pakeistų dabartinius valstybių narių įnašus, tokiu būdu siekiant užtikrinti Europos Sąjungos lygmens administravimo institucijų nepriklausomumą nuo atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų; |
| --- | --- |

61.

be to, nusprendžia 2016 m. biudžete padidinti asignavimus, skiriamus trims finansinę priežiūrą vykdančioms agentūroms, atsižvelgiant į joms tenkančias papildomas užduotis ir padidėjusį darbo krūvį; ragina Komisiją iki 2017 m. pasiūlyti finansavimo koncepciją, pagal kurią finansavimas būtų vykdomas iš mokesčių ir šis finansavimas visiškai pakeistų dabartinius valstybių narių įnašus, tokiu būdu siekiant užtikrinti Europos Sąjungos lygmens administravimo institucijų nepriklausomumą nuo atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų;

| 62. | nusprendžia taip pat padidinti Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai, Europos žuvininkystės kontrolės agentūrai ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrui skiriamus asignavimus, kad šių agentūrų turimi ištekliai geriau atitiktų joms pavestas užduotis; |
| --- | --- |

62.

nusprendžia taip pat padidinti Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai, Europos žuvininkystės kontrolės agentūrai ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrui skiriamus asignavimus, kad šių agentūrų turimi ištekliai geriau atitiktų joms pavestas užduotis;

| 63. | vis dėlto negali pritarti Komisijos ir Tarybos pozicijai dėl agentūrų personalo, todėl pakeičia daugelį etatų planų; dar kartą pabrėžia, kad kiekviena agentūra per penkerių metų laikotarpį turėtų sumažinti savo etatų skaičių 5 proc., kaip numatyta tarpinstituciniame susitarime, tačiau nauji etatai, būtini siekiant vykdyti papildomas užduotis, susijusias su laikotarpiu po 2013 m. įvykusiais naujais politikos pokyčiais ir priimtais naujais teisės aktais, turi būti kuriami šiuo tikslu skiriant papildomus išteklius ir į tokius etatus neturi būti atsižvelgiama įgyvendinant tarpinstituciniame susitarime numatytą personalo mažinimo tikslą; |
| --- | --- |

63.

vis dėlto negali pritarti Komisijos ir Tarybos pozicijai dėl agentūrų personalo, todėl pakeičia daugelį etatų planų; dar kartą pabrėžia, kad kiekviena agentūra per penkerių metų laikotarpį turėtų sumažinti savo etatų skaičių 5 proc., kaip numatyta tarpinstituciniame susitarime, tačiau nauji etatai, būtini siekiant vykdyti papildomas užduotis, susijusias su laikotarpiu po 2013 m. įvykusiais naujais politikos pokyčiais ir priimtais naujais teisės aktais, turi būti kuriami šiuo tikslu skiriant papildomus išteklius ir į tokius etatus neturi būti atsižvelgiama įgyvendinant tarpinstituciniame susitarime numatytą personalo mažinimo tikslą;

| 64. | taigi dar kartą pabrėžia, kad nesutinka su etatų perskirstymo tarp agentūrų rezervo koncepcija, tačiau patvirtina, jog sutinka su tuo, kad etatai būtų atlaisvinami agentūroms kartu veiksmingiau naudojant išteklius, t. y. vykdant glaudesnį administracinį bendradarbiavimą arba net nagrinėjant galimybes sujungti funkcijas, kai tai tinkama, taip pat dalijantis tam tikromis funkcijomis su Komisija arba kitomis agentūromis; |
| --- | --- |

64.

taigi dar kartą pabrėžia, kad nesutinka su etatų perskirstymo tarp agentūrų rezervo koncepcija, tačiau patvirtina, jog sutinka su tuo, kad etatai būtų atlaisvinami agentūroms kartu veiksmingiau naudojant išteklius, t. y. vykdant glaudesnį administracinį bendradarbiavimą arba net nagrinėjant galimybes sujungti funkcijas, kai tai tinkama, taip pat dalijantis tam tikromis funkcijomis su Komisija arba kitomis agentūromis;

| 65. | dar kartą pabrėžia, kad pramonės finansuojami etatai neturi poveikio Sąjungos biudžetui, taigi jiems neturėtų būti taikomas darbuotojų skaičiaus mažinimas; pabrėžia, kad atitinkama agentūra savo nuožiūra turėtų galėti subalansuoti svyruojančios apimties darbo krūvį neužpildydama visų turimų etatų; |
| --- | --- |

65.

dar kartą pabrėžia, kad pramonės finansuojami etatai neturi poveikio Sąjungos biudžetui, taigi jiems neturėtų būti taikomas darbuotojų skaičiaus mažinimas; pabrėžia, kad atitinkama agentūra savo nuožiūra turėtų galėti subalansuoti svyruojančios apimties darbo krūvį neužpildydama visų turimų etatų;

| 66. | atsižvelgdamas į tai, kai kuriuos agentūrų etatų planus pakeičia vadovaudamasis minėtaisiais prioritetais ir siekdamas užtikrinti, kad personalo lygis atitiktų papildomas užduotis, o kitus etatų planus pakeičia siekdamas suderinti juos su tikslu per penkerių metų laikotarpį etatų skaičių iš tikrųjų sumažinti 5 proc., kartu taikydamas kitokį požiūrį iš mokesčių finansuojamiems etatams; primena, kad tikslas per penkerių metų laikotarpį etatų skaičių sumažinti 5 proc. buvo numatytas siekiant sumažinti administracines išlaidas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad papildomi etatai etatų plane savaime neturi finansinio poveikio Sąjungos biudžetui, nes agentūros užpildo savo etatus atsižvelgdamos į savo poreikius, taigi agentūrų etatų planų etatai ne visada yra užpildyti; |
| --- | --- |

66.

atsižvelgdamas į tai, kai kuriuos agentūrų etatų planus pakeičia vadovaudamasis minėtaisiais prioritetais ir siekdamas užtikrinti, kad personalo lygis atitiktų papildomas užduotis, o kitus etatų planus pakeičia siekdamas suderinti juos su tikslu per penkerių metų laikotarpį etatų skaičių iš tikrųjų sumažinti 5 proc., kartu taikydamas kitokį požiūrį iš mokesčių finansuojamiems etatams; primena, kad tikslas per penkerių metų laikotarpį etatų skaičių sumažinti 5 proc. buvo numatytas siekiant sumažinti administracines išlaidas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad papildomi etatai etatų plane savaime neturi finansinio poveikio Sąjungos biudžetui, nes agentūros užpildo savo etatus atsižvelgdamos į savo poreikius, taigi agentūrų etatų planų etatai ne visada yra užpildyti;

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 67. | atlikęs išsamią pateiktų bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų analizę ir įvertinęs, kaip sekasi juos (išskyrus iniciatyvas, kurioms gali būti taikomas jau esamas teisinis pagrindas) įgyvendinti, taip pat visapusiškai atsižvelgdamas į Komisijos atliktą projektų įgyvendinamumo vertinimą ir į turimas nedideles maržas, nusprendžia priimti kompromisinį paketą, kurį sudaro ribotas bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų skaičius; |
| --- | --- |

67.

atlikęs išsamią pateiktų bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų analizę ir įvertinęs, kaip sekasi juos (išskyrus iniciatyvas, kurioms gali būti taikomas jau esamas teisinis pagrindas) įgyvendinti, taip pat visapusiškai atsižvelgdamas į Komisijos atliktą projektų įgyvendinamumo vertinimą ir į turimas nedideles maržas, nusprendžia priimti kompromisinį paketą, kurį sudaro ribotas bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų skaičius;

Mokėjimai

| 68. | dar kartą pabrėžia 2015–2016 m. bendro mokėjimų plano, dėl kurio prieš biudžeto procedūrą susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija, svarbą, nes jame atspindėtas trijų institucijų įsipareigojimas sumažinti susikaupusių neįvykdytų mokėjimų skaičių; pažymi, kad šios trys institucijos susitarė visapusiškai bendradarbiauti, siekdamos 2016 m. biudžete patvirtinti mokėjimų asignavimų lygį, būtiną minėtajam tikslui pasiekti, ir kad Komisija atitinkamai apskaičiavo 2016 m. prašomus mokėjimų asignavimus; mano, kad bet kokius veiksmus siekiant valdyti netvaraus vėlavimo riziką turėtų papildyti pastangos užtikrinti produktyvesnį keitimąsi nuomonėmis ir pagerinti Tarybos ir Parlamento bei Komisijos bendradarbiavimą; primena, kad pagal SESV 310 straipsnį Sąjungos biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos; |
| --- | --- |

68.

dar kartą pabrėžia 2015–2016 m. bendro mokėjimų plano, dėl kurio prieš biudžeto procedūrą susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija, svarbą, nes jame atspindėtas trijų institucijų įsipareigojimas sumažinti susikaupusių neįvykdytų mokėjimų skaičių; pažymi, kad šios trys institucijos susitarė visapusiškai bendradarbiauti, siekdamos 2016 m. biudžete patvirtinti mokėjimų asignavimų lygį, būtiną minėtajam tikslui pasiekti, ir kad Komisija atitinkamai apskaičiavo 2016 m. prašomus mokėjimų asignavimus; mano, kad bet kokius veiksmus siekiant valdyti netvaraus vėlavimo riziką turėtų papildyti pastangos užtikrinti produktyvesnį keitimąsi nuomonėmis ir pagerinti Tarybos ir Parlamento bei Komisijos bendradarbiavimą; primena, kad pagal SESV 310 straipsnį Sąjungos biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos;

| 69. | apgailestauja, kad, nors dėl to tik nedaug padidėjo Komisijos siūlomas mokėjimų lygis ir buvo pasiūlytos tinkamos maržos, Taryba nusprendė sumažinti mokėjimų asignavimus 1,4 mlrd. EUR tiek programoms užbaigti skirtose biudžeto eilutėse, tiek visu pajėgumu vykdomoms programoms skirtose eilutėse; tokiu būdu keliamas pavojus pastangoms palaipsniui panaikinti neįprastai didelę neatliktų mokėjimų sankaupą; primena, kad kalbant apie tiesioginio valdymo programas mokėjimų asignavimų trūkumas pasireiškia ne tik tuo, kad didėja neatliktų mokėjimų skaičius, bet taip pat ir tuo, kad dirbtinai vilkinama įgyvendinti programas, pavyzdžiui, atidedant kvietimą teikti paraiškas ir (arba) naujų sutarčių pasirašymą; |
| --- | --- |

69.

apgailestauja, kad, nors dėl to tik nedaug padidėjo Komisijos siūlomas mokėjimų lygis ir buvo pasiūlytos tinkamos maržos, Taryba nusprendė sumažinti mokėjimų asignavimus 1,4 mlrd. EUR tiek programoms užbaigti skirtose biudžeto eilutėse, tiek visu pajėgumu vykdomoms programoms skirtose eilutėse; tokiu būdu keliamas pavojus pastangoms palaipsniui panaikinti neįprastai didelę neatliktų mokėjimų sankaupą; primena, kad kalbant apie tiesioginio valdymo programas mokėjimų asignavimų trūkumas pasireiškia ne tik tuo, kad didėja neatliktų mokėjimų skaičius, bet taip pat ir tuo, kad dirbtinai vilkinama įgyvendinti programas, pavyzdžiui, atidedant kvietimą teikti paraiškas ir (arba) naujų sutarčių pasirašymą;

| 70. | nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytus mokėjimus visose biudžeto eilutėse, kuriuose šiuos mokėjimus buvo sumažinusi Taryba, vadovaudamasis prielaida, kad Komisija, pateikdama biudžeto projektą, pasiūlė mokėjimų lygį, būtiną mokėjimų plano tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

70.

nusprendžia vėl įrašyti biudžeto projekte numatytus mokėjimus visose biudžeto eilutėse, kuriuose šiuos mokėjimus buvo sumažinusi Taryba, vadovaudamasis prielaida, kad Komisija, pateikdama biudžeto projektą, pasiūlė mokėjimų lygį, būtiną mokėjimų plano tikslams pasiekti;

| 71. | padidina (taikant tinkamą koeficientą) mokėjimų asignavimus visose tose biudžeto eilutėse, kuriose keičiami įsipareigojimų asignavimai, atsižvelgdamas į sritis, kuriose lėšos išmokamos sparčiai arba kurioms lėšas būtina skirti itin skubiai, t. y. „Erasmus+“, dvi migrantų perkėlimo Europos Sąjungoje programos, Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūra Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose ir humanitarinė pagalba; padidina mokėjimų asignavimus dar 1 mlrd. EUR, kad naujais asignavimais būtų visapusiškai padengtas Graikijai skirtų mokėjimų sutelkimas laikotarpio pradžioje; be to, atsižvelgdamas į įgyvendinimą praėjusiu laikotarpiu, nusprendžia padidinti mokėjimus, skirtus Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui; |
| --- | --- |

71.

padidina (taikant tinkamą koeficientą) mokėjimų asignavimus visose tose biudžeto eilutėse, kuriose keičiami įsipareigojimų asignavimai, atsižvelgdamas į sritis, kuriose lėšos išmokamos sparčiai arba kurioms lėšas būtina skirti itin skubiai, t. y. „Erasmus+“, dvi migrantų perkėlimo Europos Sąjungoje programos, Jungtinių Tautų paramos ir darbo agentūra Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose ir humanitarinė pagalba; padidina mokėjimų asignavimus dar 1 mlrd. EUR, kad naujais asignavimais būtų visapusiškai padengtas Graikijai skirtų mokėjimų sutelkimas laikotarpio pradžioje; be to, atsižvelgdamas į įgyvendinimą praėjusiu laikotarpiu, nusprendžia padidinti mokėjimus, skirtus Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui;

Kiti skirsniai

I skirsnis – Europos Parlamentas

| 72. | primena, kad pagal Parlamento 2016 m. sąmatą numatyta 1 823 648 600 EUR suma, t. y. 1,6 proc. daugiau, palyginti su 2015 m. biudžetu; be to, primena, kad 15 mln. EUR skirti skubioms investicijoms į saugumą ir kibernetinį saugumą, nustatant, kad bendra Parlamento 2016 m. biudžeto suma būtų lygi 1 838 648 600 EUR; |
| --- | --- |

72.

primena, kad pagal Parlamento 2016 m. sąmatą numatyta 1 823 648 600 EUR suma, t. y. 1,6 proc. daugiau, palyginti su 2015 m. biudžetu; be to, primena, kad 15 mln. EUR skirti skubioms investicijoms į saugumą ir kibernetinį saugumą, nustatant, kad bendra Parlamento 2016 m. biudžeto suma būtų lygi 1 838 648 600 EUR;

| 73. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2015 m. birželio 15 d., patvirtinus Parlamento 2016 m. sąmatą, buvo įsteigta nauja frakcija ir kad dėl šių Parlamento struktūros pakeitimų reikalingi papildomi asignavimai siekiant užtikrinti, kad visoms frakcijoms būtų taikomos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

73.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2015 m. birželio 15 d., patvirtinus Parlamento 2016 m. sąmatą, buvo įsteigta nauja frakcija ir kad dėl šių Parlamento struktūros pakeitimų reikalingi papildomi asignavimai siekiant užtikrinti, kad visoms frakcijoms būtų taikomos vienodos sąlygos;

| 74. | šie padidinimai visiškai kompensuojami sumažinus asignavimus pagal biudžeto eilutes, skirtas rezervui nenumatytoms išlaidoms, bendrosioms EP narių išmokoms, tolesniam profesiniam mokymui, patalpų įrengimui, energijos suvartojimui, duomenų apdorojimui ir telekomunikacijoms, investicijoms į projektus ir baldus; |
| --- | --- |

74.

šie padidinimai visiškai kompensuojami sumažinus asignavimus pagal biudžeto eilutes, skirtas rezervui nenumatytoms išlaidoms, bendrosioms EP narių išmokoms, tolesniam profesiniam mokymui, patalpų įrengimui, energijos suvartojimui, duomenų apdorojimui ir telekomunikacijoms, investicijoms į projektus ir baldus;

| 75. | atkreipia dėmesį į 2015 m. rugsėjo 7 d. Biuro išvadas dėl Parlamento 2016 m. biudžeto svarstymo, kuriose siūloma į biudžetą įtraukti neseniai priimtus sprendimus ir techninius patikslinimus; pritaria šiems nedideliems Biuro pasiūlytiems techniniams pakeitimams, kurie apima biudžetui įtakos nedarančias asignavimų ir etatų plano korekcijas ir tam tikrų biudžeto nomenklatūros aspektų atnaujinimą; |
| --- | --- |

75.

atkreipia dėmesį į 2015 m. rugsėjo 7 d. Biuro išvadas dėl Parlamento 2016 m. biudžeto svarstymo, kuriose siūloma į biudžetą įtraukti neseniai priimtus sprendimus ir techninius patikslinimus; pritaria šiems nedideliems Biuro pasiūlytiems techniniams pakeitimams, kurie apima biudžetui įtakos nedarančias asignavimų ir etatų plano korekcijas ir tam tikrų biudžeto nomenklatūros aspektų atnaujinimą;

| 76. | todėl palieka nepakeistą bendrą 2016 m. biudžeto sumą, kuri buvo patvirtinta 2015 m. balandžio 29 d. plenariniame posėdyje ir sudaro 1 838 648 600 EUR; |
| --- | --- |

76.

todėl palieka nepakeistą bendrą 2016 m. biudžeto sumą, kuri buvo patvirtinta 2015 m. balandžio 29 d. plenariniame posėdyje ir sudaro 1 838 648 600 EUR;

| 77. | pabrėžia, kad frakcijų veikla skiriasi nuo administracinio darbo; patvirtina, kad dėl šios priežasties bendram frakcijų darbuotojų skaičiui netaikomas tikslas sumažinti darbuotojų skaičių 5 proc., atsižvelgiant į priimtus sprendimus dėl 2014 (12) ir 2015 (13) finansinių metų ir 2016 m. sąmatų (14); |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad frakcijų veikla skiriasi nuo administracinio darbo; patvirtina, kad dėl šios priežasties bendram frakcijų darbuotojų skaičiui netaikomas tikslas sumažinti darbuotojų skaičių 5 proc., atsižvelgiant į priimtus sprendimus dėl 2014 (12) ir 2015 (13) finansinių metų ir 2016 m. sąmatų (14);

| 78. | primena, kad frakcijose nuo 2012 m. buvo įšaldytas įdarbinimas ir kad per ankstesnius biudžetinius metus jų poreikiai buvo tenkinami tik iš dalies; |
| --- | --- |

78.

primena, kad frakcijose nuo 2012 m. buvo įšaldytas įdarbinimas ir kad per ankstesnius biudžetinius metus jų poreikiai buvo tenkinami tik iš dalies;

| 79. | pakartoja savo įsipareigojimą įgyvendinti TIS 27 punktą ir darbuotojų skaičių sumažinti 1 proc.; |
| --- | --- |

79.

pakartoja savo įsipareigojimą įgyvendinti TIS 27 punktą ir darbuotojų skaičių sumažinti 1 proc.;

| 80. | pabrėžia, kad Parlamentas ir Taryba, siekdami užtikrinti ilgalaikį Sąjungos biudžeto lėšų taupymą, turi reaguoti į būtinybę parengti perėjimo prie vienos būstinės planą, kaip dauguma šios kadencijos Parlamento narių reikalavo keliose rezoliucijose; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad Parlamentas ir Taryba, siekdami užtikrinti ilgalaikį Sąjungos biudžeto lėšų taupymą, turi reaguoti į būtinybę parengti perėjimo prie vienos būstinės planą, kaip dauguma šios kadencijos Parlamento narių reikalavo keliose rezoliucijose;

Etatų plano keitimas

| 81. | sumažina savo generalinio sekretoriato 2016 m. etatų planą 57 pareigybėmis (tikslas sumažinti darbuotojų skaičių 1 proc.): 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 nuolatinėmis pareigybėmis ir 2 laikinosiomis AST4 pareigybėmis; primena, kad į šios priemonės poveikį biudžetui jau buvo atsižvelgta sąmatoje; |
| --- | --- |

81.

sumažina savo generalinio sekretoriato 2016 m. etatų planą 57 pareigybėmis (tikslas sumažinti darbuotojų skaičių 1 proc.): 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 nuolatinėmis pareigybėmis ir 2 laikinosiomis AST4 pareigybėmis; primena, kad į šios priemonės poveikį biudžetui jau buvo atsižvelgta sąmatoje;

| 82. | atsižvelgdamas į naujuosius Tarnybos nuostatus, 80 AST nuolatinių pareigybių (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 ir 5 AST2) pakeičiamos 80 AST/SC1 pareigybėmis; |
| --- | --- |

82.

atsižvelgdamas į naujuosius Tarnybos nuostatus, 80 AST nuolatinių pareigybių (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 ir 5 AST2) pakeičiamos 80 AST/SC1 pareigybėmis;

| 83. | atlieka šiuos techninius pataisymus: panaikina tris AST7 ir tris AST6 pareigybes, sukuria šešias AST5 pareigybes ir etatų plane išbraukia išnašą Nr. 1, nes atitinkama procedūra netolimoje praeityje nebuvo naudojamasi; |
| --- | --- |

83.

atlieka šiuos techninius pataisymus: panaikina tris AST7 ir tris AST6 pareigybes, sukuria šešias AST5 pareigybes ir etatų plane išbraukia išnašą Nr. 1, nes atitinkama procedūra netolimoje praeityje nebuvo naudojamasi;

| 84. | leidžia sukurti 43 naujas laikinąsias pareigybes (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 ir 12 AST1) ir padidinti vienos laikinosios pareigybės kategoriją (iš AD10 į AD14) dėl papildomų poreikių, susijusių su naujos frakcijos įsteigimu; |
| --- | --- |

84.

leidžia sukurti 43 naujas laikinąsias pareigybes (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 ir 12 AST1) ir padidinti vienos laikinosios pareigybės kategoriją (iš AD10 į AD14) dėl papildomų poreikių, susijusių su naujos frakcijos įsteigimu;

Darbuotojų skaičiaus sumažinimas 5 proc.

| 85. | primena, kad Parlamentas trejus metus iš eilės įgyvendina tikslą sumažinti darbuotojų skaičių 5 proc., vadovaudamasis TIS raide ir dvasia; pabrėžia, kad šiuo tikslu nuo 2014 m. iš Parlamento etatų plano buvo išbraukta 171 nuolatinė pareigybė (15); pabrėžia, kad, siekiant visiškai įgyvendinti darbuotojų skaičiaus sumažinimo 5 proc. tikslą, iki 2018 m. dar reikėtų atlikti du metinius 57 pareigybių (16) sumažinimus; |
| --- | --- |

85.

primena, kad Parlamentas trejus metus iš eilės įgyvendina tikslą sumažinti darbuotojų skaičių 5 proc., vadovaudamasis TIS raide ir dvasia; pabrėžia, kad šiuo tikslu nuo 2014 m. iš Parlamento etatų plano buvo išbraukta 171 nuolatinė pareigybė (15); pabrėžia, kad, siekiant visiškai įgyvendinti darbuotojų skaičiaus sumažinimo 5 proc. tikslą, iki 2018 m. dar reikėtų atlikti du metinius 57 pareigybių (16) sumažinimus;

| 86. | pabrėžia, kad pagal TIS 27 punktą 5 proc. sumažinimo palyginti su 2013 m. sausio 1 d. etatų planu tikslas yra kompensacija darbuotojų skaičiumi, susijusi su darbo valandų padidėjimu nuo 37,5 iki 40 darbo valandų per savaitę; mano, kad šis sumažinimas turi būti taikomas nuolatiniam darbo krūviui, todėl naujos pareigos ir užduotys į šiuos skaičiavimus turi būti neįtraukiamos; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad pagal TIS 27 punktą 5 proc. sumažinimo palyginti su 2013 m. sausio 1 d. etatų planu tikslas yra kompensacija darbuotojų skaičiumi, susijusi su darbo valandų padidėjimu nuo 37,5 iki 40 darbo valandų per savaitę; mano, kad šis sumažinimas turi būti taikomas nuolatiniam darbo krūviui, todėl naujos pareigos ir užduotys į šiuos skaičiavimus turi būti neįtraukiamos;

| 87. | pažymi, kad siekdamas sustiprinti savo prerogatyvas ir naujas užduotis Parlamentas nuo 2013 m. įgyvendino svarbius struktūrinius pokyčius, pavyzdžiui, internalizavimo procesą, kurio darbuotojų poreikis buvo užtikrintas kiek įmanoma vidaus perkėlimais, o naujos darbo vietos buvo sukurtos tik jei tikrai buvo būtinos; nusprendžia šioms papildomoms pareigybėms netaikyti darbuotojų skaičiaus sumažinimo 5 proc. tikslo; |
| --- | --- |

87.

pažymi, kad siekdamas sustiprinti savo prerogatyvas ir naujas užduotis Parlamentas nuo 2013 m. įgyvendino svarbius struktūrinius pokyčius, pavyzdžiui, internalizavimo procesą, kurio darbuotojų poreikis buvo užtikrintas kiek įmanoma vidaus perkėlimais, o naujos darbo vietos buvo sukurtos tik jei tikrai buvo būtinos; nusprendžia šioms papildomoms pareigybėms netaikyti darbuotojų skaičiaus sumažinimo 5 proc. tikslo;

| 88. | primygtinai ragina Komisiją stebint, kaip Parlamentas įgyvendina darbuotojų skaičiaus mažinimo tikslą, atsižvelgti į naujus papildomus aspektus, tokius kaip nuolatinis darbo krūvis, išimtis frakcijoms, internalizavimo kompensavimas sumų išorės paslaugų biudžeto eilutėse mažinimu, naujos prerogatyvos ir užduotys; |
| --- | --- |

88.

primygtinai ragina Komisiją stebint, kaip Parlamentas įgyvendina darbuotojų skaičiaus mažinimo tikslą, atsižvelgti į naujus papildomus aspektus, tokius kaip nuolatinis darbo krūvis, išimtis frakcijoms, internalizavimo kompensavimas sumų išorės paslaugų biudžeto eilutėse mažinimu, naujos prerogatyvos ir užduotys;

| 89. | pabrėžia, kad darbuotojų skaičiaus sumažinimas 5 proc. neturėtų kenkti tinkamam Parlamento darbui ir pagrindinių jo įgaliojimų vykdymui ar turėti poveikį kokybiškos teisėkūros rengimui ar EP narių bei darbuotojų darbo sąlygoms; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad darbuotojų skaičiaus sumažinimas 5 proc. neturėtų kenkti tinkamam Parlamento darbui ir pagrindinių jo įgaliojimų vykdymui ar turėti poveikį kokybiškos teisėkūros rengimui ar EP narių bei darbuotojų darbo sąlygoms;

| 90. | primena, kad joks susitarimas negali atimti iš Parlamento ir Tarybos suverenios teisės vertinti ir galios priimti sprendimą dėl kiekvienų metų biudžeto turinio; |
| --- | --- |

90.

primena, kad joks susitarimas negali atimti iš Parlamento ir Tarybos suverenios teisės vertinti ir galios priimti sprendimą dėl kiekvienų metų biudžeto turinio;

Kiti su darbuotojais susiję klausimai

| 91. | primena, kad naujų pareigybių sekretoriate poreikis turėtų būti patenkinamas vykdant darbuotojų perkėlimą institucijos viduje, nebent yra tinkamai pagrįsta ir įrodyta, kad būtina sukurti naujas pareigybes; |
| --- | --- |

91.

primena, kad naujų pareigybių sekretoriate poreikis turėtų būti patenkinamas vykdant darbuotojų perkėlimą institucijos viduje, nebent yra tinkamai pagrįsta ir įrodyta, kad būtina sukurti naujas pareigybes;

| 92. | primena, kad bet koks parlamentinio darbo arba procedūrų pertvarkymas neturėti turėti neigiamo poveikio darbuotojų, nepaisant jų užimamų pareigų, darbo sąlygoms ir socialinėms teisėms; |
| --- | --- |

92.

primena, kad bet koks parlamentinio darbo arba procedūrų pertvarkymas neturėti turėti neigiamo poveikio darbuotojų, nepaisant jų užimamų pareigų, darbo sąlygoms ir socialinėms teisėms;

| 93. | pakartoja, jog siekiant EP nariams suteikti tinkamą paramą, kad šie galėtų vykdyti savo parlamentinę veiklą, turi būti užtikrinta nauja akredituotų Parlamento narių padėjėjų ir vietinių padėjėjų pusiausvyra; atkreipia dėmesį į tai, kad generalinis sekretorius pateikė pasiūlymą Biurui, kaip siekti šio tikslo; atkreipia dėmesį į Biure pasiektą susitarimą, kuris iš esmės atitinka Europos Parlamento pirmiau minėtoje jo 2015 m. balandžio 29 d. rezoliucijoje dėl Parlamento sąmatos pateiktą prašymą; teigiamai vertina sprendimą nedelsiant įgyvendinti šį susitarimą; |
| --- | --- |

93.

pakartoja, jog siekiant EP nariams suteikti tinkamą paramą, kad šie galėtų vykdyti savo parlamentinę veiklą, turi būti užtikrinta nauja akredituotų Parlamento narių padėjėjų ir vietinių padėjėjų pusiausvyra; atkreipia dėmesį į tai, kad generalinis sekretorius pateikė pasiūlymą Biurui, kaip siekti šio tikslo; atkreipia dėmesį į Biure pasiektą susitarimą, kuris iš esmės atitinka Europos Parlamento pirmiau minėtoje jo 2015 m. balandžio 29 d. rezoliucijoje dėl Parlamento sąmatos pateiktą prašymą; teigiamai vertina sprendimą nedelsiant įgyvendinti šį susitarimą;

| 94. | pakartoja savo įsipareigojimą remti daugiakalbystę parlamentiniame darbe, užtikrinant aukštus vertimo žodžiu ir vertimo raštu standartus; prašo generalinio sekretoriaus Biudžeto komitetui pristatyti analizės ir vertinimo, kurį jis pradėjo nepasiekus susitarimo dėl naujų vertėjų žodžiu darbo sąlygų (2015 m. pavasaris), rezultatus; tikisi, kad generalinis sekretorius pasinaudos visomis lankstumo priemonėmis, kad EP nariams būtų užtikrintos aukštos kokybės vertimo žodžiu ir raštu paslaugos; |
| --- | --- |

94.

pakartoja savo įsipareigojimą remti daugiakalbystę parlamentiniame darbe, užtikrinant aukštus vertimo žodžiu ir vertimo raštu standartus; prašo generalinio sekretoriaus Biudžeto komitetui pristatyti analizės ir vertinimo, kurį jis pradėjo nepasiekus susitarimo dėl naujų vertėjų žodžiu darbo sąlygų (2015 m. pavasaris), rezultatus; tikisi, kad generalinis sekretorius pasinaudos visomis lankstumo priemonėmis, kad EP nariams būtų užtikrintos aukštos kokybės vertimo žodžiu ir raštu paslaugos;

| 95. | prašo generalinio sekretoriaus pateikti išsamią visų pareigybių Parlamente 2014–2016 m. apžvalgą, įskaitant pareigybių suskirstymą pagal tarnybas, kategorijas ir sutarties tipą; |
| --- | --- |

95.

prašo generalinio sekretoriaus pateikti išsamią visų pareigybių Parlamente 2014–2016 m. apžvalgą, įskaitant pareigybių suskirstymą pagal tarnybas, kategorijas ir sutarties tipą;

Pastatų politika

| 96. | primena, kad Biudžeto komitetas turėtų būti reguliariai informuojamas apie naujus Parlamento pastatų politikos pokyčius ir su juo turėtų būti tinkamu metu, t .y. prieš sudarant sutartį, konsultuojamasi dėl visų pastatų projektų, kurie turi finansinį poveikį; patvirtina, kad bus atidžiai tikrinamas visų pastatų projektų finansinis poveikis; |
| --- | --- |

96.

primena, kad Biudžeto komitetas turėtų būti reguliariai informuojamas apie naujus Parlamento pastatų politikos pokyčius ir su juo turėtų būti tinkamu metu, t .y. prieš sudarant sutartį, konsultuojamasi dėl visų pastatų projektų, kurie turi finansinį poveikį; patvirtina, kad bus atidžiai tikrinamas visų pastatų projektų finansinis poveikis;

| 97. | mano, kad su pastatų projektais susiję sprendimai turėtų būti priimami visiškai skaidriai; |
| --- | --- |

97.

mano, kad su pastatų projektais susiję sprendimai turėtų būti priimami visiškai skaidriai;

| 98. | dar kartą pakartoja raginimą Biudžeto komitetui kuo greičiau, o vėliausiai iki 2016 m. pradžios, pateikti naują vidutinės trukmės laikotarpio pastatų strategiją, kad būtų galima laiku parengti 2017 finansinių metų Parlamento sąmatas; ragina generalinį sekretorių kiek įmanoma greičiau prieš 2016 m. rudenį įvyksiantį Parlamento biudžeto svarstymą pateikti Biudžeto komitetui galimą ilgalaikę strategiją iki 2025 m.; |
| --- | --- |

98.

dar kartą pakartoja raginimą Biudžeto komitetui kuo greičiau, o vėliausiai iki 2016 m. pradžios, pateikti naują vidutinės trukmės laikotarpio pastatų strategiją, kad būtų galima laiku parengti 2017 finansinių metų Parlamento sąmatas; ragina generalinį sekretorių kiek įmanoma greičiau prieš 2016 m. rudenį įvyksiantį Parlamento biudžeto svarstymą pateikti Biudžeto komitetui galimą ilgalaikę strategiją iki 2025 m.;

| 99. | pažymi, kad nuo 2014 m. nebuvo numatyta asignavimų investicijoms į Konrado Adenauerio (KAD) pastato statybą Liuksemburge; primena, kad į 2016 m. sąmatą įtraukti tik asignavimai, skirti darbams ir paslaugoms, už kurias tiesiogiai sumoka Parlamentas, padengti, iš esmės už projekto administravimą, techninę ekspertizę ir konsultacijas; prašo generalinio sekretoriaus iki šių metų pabaigos nustatyti nepanaudotas 2015 m. biudžeto lėšas ir paskirti jas KAD projektui, pateikiant prašymą dėl asignavimų perkėlimo 2015 m. pabaigoje, kad, kiek įmanoma, būtų išvengta su šiuo pastatu susijusių palūkanų mokėjimo ateityje; |
| --- | --- |

99.

pažymi, kad nuo 2014 m. nebuvo numatyta asignavimų investicijoms į Konrado Adenauerio (KAD) pastato statybą Liuksemburge; primena, kad į 2016 m. sąmatą įtraukti tik asignavimai, skirti darbams ir paslaugoms, už kurias tiesiogiai sumoka Parlamentas, padengti, iš esmės už projekto administravimą, techninę ekspertizę ir konsultacijas; prašo generalinio sekretoriaus iki šių metų pabaigos nustatyti nepanaudotas 2015 m. biudžeto lėšas ir paskirti jas KAD projektui, pateikiant prašymą dėl asignavimų perkėlimo 2015 m. pabaigoje, kad, kiek įmanoma, būtų išvengta su šiuo pastatu susijusių palūkanų mokėjimo ateityje;

EP narių išlaidų kompensavimas

| 100. | pakartoja, kad reikia užtikrinti didesnį skaidrumą, susijusį su EP narių bendrosioms išlaidoms kompensuoti skirta išmoka; ragina Parlamento biurą parengti aiškesnes atskaitomybės už išlaidas, kurias galima padengti iš šios išmokos, taisykles nesudarant papildomų išlaidų Parlamentui; |
| --- | --- |

100.

pakartoja, kad reikia užtikrinti didesnį skaidrumą, susijusį su EP narių bendrosioms išlaidoms kompensuoti skirta išmoka; ragina Parlamento biurą parengti aiškesnes atskaitomybės už išlaidas, kurias galima padengti iš šios išmokos, taisykles nesudarant papildomų išlaidų Parlamentui;

| 101. | prašo pateikti savanoriškos sistemos, kurią pasirinko bendra darbo grupė, siekdama apriboti EP narių ir darbuotojų verslo klasės skrydžių skaičių, taikymo rezultatų ir galimų būdų susiderėti dėl palankesnių tarifų, siekiant sumažinti EP narių ir darbuotojų kelionių išlaidas, vertinimą; |
| --- | --- |

101.

prašo pateikti savanoriškos sistemos, kurią pasirinko bendra darbo grupė, siekdama apriboti EP narių ir darbuotojų verslo klasės skrydžių skaičių, taikymo rezultatų ir galimų būdų susiderėti dėl palankesnių tarifų, siekiant sumažinti EP narių ir darbuotojų kelionių išlaidas, vertinimą;

IV skirsnis – Teisingumo Teismas

| 102. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant nuolatinio teisminės veiklos apimčių didėjimo bei planuojamos Bendrojo Teismo reformos, Komisija sumažino darbuotojų skaičių 20 etatų, taip rizikuodama sudaryti kliūčių ir pakenkti deramam teisingumo veikimui ir greitam teisingumo vykdymui; todėl nusprendžia vėl įrašyti 20 etatų, kurių iš pradžių prašė Teisingumo Teismas; |
| --- | --- |

102.

apgailestauja dėl to, kad, nepaisant nuolatinio teisminės veiklos apimčių didėjimo bei planuojamos Bendrojo Teismo reformos, Komisija sumažino darbuotojų skaičių 20 etatų, taip rizikuodama sudaryti kliūčių ir pakenkti deramam teisingumo veikimui ir greitam teisingumo vykdymui; todėl nusprendžia vėl įrašyti 20 etatų, kurių iš pradžių prašė Teisingumo Teismas;

| 103. | apgailestauja dėl to, kad Taryba padidino standartinę sumažinimo normą, taikomą darbuotojų atlyginimų asignavimams, nuo 2,5 proc. iki 3,2 proc. – tai atitinka 1,55 mln. EUR sumažinimą ir nedera su itin dideliu užpildytų Teismo etatų lygiu (98 proc. 2014 m. pabaigoje) ir aukštu biudžeto įvykdymo lygiu (99 proc. 2014 m.); todėl atkuria ankstesnę standartinę sumažinimo normą, kuri buvo numatyta biudžeto projekte, ir panaikina susijusių asignavimų sumažinimą siekdamas užtikrinti, kad Teisingumo Teismas galėtų tinkamai susidoroti su vis didėjančiu bylų skaičiumi ir visapusiškai pasinaudoti jam skiriamais etatais; |
| --- | --- |

103.

apgailestauja dėl to, kad Taryba padidino standartinę sumažinimo normą, taikomą darbuotojų atlyginimų asignavimams, nuo 2,5 proc. iki 3,2 proc. – tai atitinka 1,55 mln. EUR sumažinimą ir nedera su itin dideliu užpildytų Teismo etatų lygiu (98 proc. 2014 m. pabaigoje) ir aukštu biudžeto įvykdymo lygiu (99 proc. 2014 m.); todėl atkuria ankstesnę standartinę sumažinimo normą, kuri buvo numatyta biudžeto projekte, ir panaikina susijusių asignavimų sumažinimą siekdamas užtikrinti, kad Teisingumo Teismas galėtų tinkamai susidoroti su vis didėjančiu bylų skaičiumi ir visapusiškai pasinaudoti jam skiriamais etatais;

| 104. | taip pat nusprendžia vėl įrašyti septynis etatus, kurių Teisingumo Teismas prašė iš pradžių, kad galėtų išspręsti dvejopą reikalavimą stiprinti Teismo saugos ir saugumo skyrių, siekiant geriau apsaugoti darbuotojus, lankytojus ir dokumentus, ir tuo pat metu įgyvendinti naują Bendrojo Teismo Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnį, kuriuo reikalaujama sukurti labai saugią sistemą, kad tam tikrose bylose dalyvaujančios šalys galėtų suteikti informaciją ir medžiagą, susijusią su Sąjungos, valstybių narių saugumu ar jų tarptautiniais santykiais; |
| --- | --- |

104.

taip pat nusprendžia vėl įrašyti septynis etatus, kurių Teisingumo Teismas prašė iš pradžių, kad galėtų išspręsti dvejopą reikalavimą stiprinti Teismo saugos ir saugumo skyrių, siekiant geriau apsaugoti darbuotojus, lankytojus ir dokumentus, ir tuo pat metu įgyvendinti naują Bendrojo Teismo Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnį, kuriuo reikalaujama sukurti labai saugią sistemą, kad tam tikrose bylose dalyvaujančios šalys galėtų suteikti informaciją ir medžiagą, susijusią su Sąjungos, valstybių narių saugumu ar jų tarptautiniais santykiais;

| 105. | ta pačia proga pabrėžia, kad reikia skirti išteklių Teisingumo Teismo pastatų apsaugai ir stebėjimui ir todėl nusprendžia panaikinti Tarybos siūlomus šios srities lėšų sumažinimus ir atkurti biudžeto projekte numatytas sumas; |
| --- | --- |

105.

ta pačia proga pabrėžia, kad reikia skirti išteklių Teisingumo Teismo pastatų apsaugai ir stebėjimui ir todėl nusprendžia panaikinti Tarybos siūlomus šios srities lėšų sumažinimus ir atkurti biudžeto projekte numatytas sumas;

| 106. | panaikina dabartinį rezervą komandiruotėms ir pakeičia jį nauju, kurį bus galima panaudoti, kai Teisingumo Teismas paskelbs informaciją apie teisėjų išorės veiklą, kaip reikalavo Parlamentas savo rezoliucijoje dėl 2013 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo (17); |
| --- | --- |

106.

panaikina dabartinį rezervą komandiruotėms ir pakeičia jį nauju, kurį bus galima panaudoti, kai Teisingumo Teismas paskelbs informaciją apie teisėjų išorės veiklą, kaip reikalavo Parlamentas savo rezoliucijoje dėl 2013 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo (17);

V skirsnis – Audito Rūmai

| 107. | siekdamas užtikrinti, kad Audito Rūmai galėtų patenkinti savo poreikius, susijusius su etatų planu, atkuria ankstesnę standartinę 2,76 proc. sumažinimo normą; |
| --- | --- |

107.

siekdamas užtikrinti, kad Audito Rūmai galėtų patenkinti savo poreikius, susijusius su etatų planu, atkuria ankstesnę standartinę 2,76 proc. sumažinimo normą;

| 108. | atkuria visas Audito Rūmams skirtas eilutes, kurias sumažino Taryba, kad jie galėtų įgyvendinti savo darbo programą ir pateikti planines audito ataskaitas; |
| --- | --- |

108.

atkuria visas Audito Rūmams skirtas eilutes, kurias sumažino Taryba, kad jie galėtų įgyvendinti savo darbo programą ir pateikti planines audito ataskaitas;

VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 109. | siekdamas užtikrinti, kad Komitetas galėtų patenkinti savo poreikius ir prisitaikyti prie nuolat mažinamo darbuotojų skaičiaus, atsižvelgiant į Parlamento ir Komiteto bendradarbiavimo susitarimą, atkuria ankstesnę standartinę 4,5 proc. sumažinimo normą; |
| --- | --- |

109.

siekdamas užtikrinti, kad Komitetas galėtų patenkinti savo poreikius ir prisitaikyti prie nuolat mažinamo darbuotojų skaičiaus, atsižvelgiant į Parlamento ir Komiteto bendradarbiavimo susitarimą, atkuria ankstesnę standartinę 4,5 proc. sumažinimo normą;

| 110. | taip pat nusprendžia atkurti biudžeto projekte kelionės ir pragyvenimo išmokoms numatytas sumas; |
| --- | --- |

110.

taip pat nusprendžia atkurti biudžeto projekte kelionės ir pragyvenimo išmokoms numatytas sumas;

VII skirsnis – Regionų komitetas

| 111. | viena vertus, sumažina darbo užmokesčio ir išmokų fondą suma, lygia 66 kategorijų padidinimams ir keturiems papildomiems etatams, kurie dar neįskaičiuoti į biudžeto projektą, siekiant atspindėti šių etatų perkėlimą į Parlamentą; |
| --- | --- |

111.

viena vertus, sumažina darbo užmokesčio ir išmokų fondą suma, lygia 66 kategorijų padidinimams ir keturiems papildomiems etatams, kurie dar neįskaičiuoti į biudžeto projektą, siekiant atspindėti šių etatų perkėlimą į Parlamentą;

| 112. | kita vertus, padidina sumas tam tikrose eilutėse (vertimo raštu užsakomosios paslaugos, trečiosios šalys, komunikacija, reprezentacinės išlaidos, frakcijų komunikacija, komandiruotės, valymas ir priežiūra) taip, kad jos labiau atitiktų paties Komiteto skaičiavimus, kad Komitetas galėtų atlikti savo politinę veiklą ir vykdyti savo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

112.

kita vertus, padidina sumas tam tikrose eilutėse (vertimo raštu užsakomosios paslaugos, trečiosios šalys, komunikacija, reprezentacinės išlaidos, frakcijų komunikacija, komandiruotės, valymas ir priežiūra) taip, kad jos labiau atitiktų paties Komiteto skaičiavimus, kad Komitetas galėtų atlikti savo politinę veiklą ir vykdyti savo įsipareigojimus;

| 113. | galiausiai, vėl įrašo sumas, kurios buvo prieš Tarybos sumažinimus, susijusias su Komiteto pastatų saugumu ir priežiūra siekiant užtikrinti pakankamą finansavimą saugumo priemonėms, jei 2016 m. būtų padidintas grėsmės saugumui lygis („geltona“); |
| --- | --- |

113.

galiausiai, vėl įrašo sumas, kurios buvo prieš Tarybos sumažinimus, susijusias su Komiteto pastatų saugumu ir priežiūra siekiant užtikrinti pakankamą finansavimą saugumo priemonėms, jei 2016 m. būtų padidintas grėsmės saugumui lygis („geltona“);

VIII skirsnis – Europos ombudsmenas

| 114. | apgailestaudamas pažymi, kad Taryba sumažino ombudsmeno biudžeto projekte įrašytą sumą 135 000 EUR; pabrėžia, kad šis sumažinimas būtų neproporcingai didelė našta labai ribotam ombudsmeno biudžetui ir turėtų didelį poveikį šios institucijos pajėgumui efektyviai tarnauti Sąjungos piliečiams; taigi vėl įrašo sumas, buvusias iki Tarybos sumažinimo, į visas atitinkamas eilutes, kad ombudsmenas galėtų vykdyti savo įgaliojimus ir įsipareigojimus; |
| --- | --- |

114.

apgailestaudamas pažymi, kad Taryba sumažino ombudsmeno biudžeto projekte įrašytą sumą 135 000 EUR; pabrėžia, kad šis sumažinimas būtų neproporcingai didelė našta labai ribotam ombudsmeno biudžetui ir turėtų didelį poveikį šios institucijos pajėgumui efektyviai tarnauti Sąjungos piliečiams; taigi vėl įrašo sumas, buvusias iki Tarybos sumažinimo, į visas atitinkamas eilutes, kad ombudsmenas galėtų vykdyti savo įgaliojimus ir įsipareigojimus;

IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 115. | apgailestaudamas pažymi, kad Taryba sumažino Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biudžeto projekte įrašytą sumą 135 000 EUR; pabrėžia, kad šis sumažinimas būtų neproporcingai didelė našta labai ribotam Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biudžetui ir turėtų didelį poveikį šios institucijos pajėgumui efektyviai tarnauti Sąjungos institucijoms; taigi vėl įrašo sumas, buvusias iki Tarybos sumažinimo, į visas atitinkamas eilutes, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas galėtų vykdyti savo prievoles ir įsipareigojimus; |
| --- | --- |

115.

apgailestaudamas pažymi, kad Taryba sumažino Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biudžeto projekte įrašytą sumą 135 000 EUR; pabrėžia, kad šis sumažinimas būtų neproporcingai didelė našta labai ribotam Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biudžetui ir turėtų didelį poveikį šios institucijos pajėgumui efektyviai tarnauti Sąjungos institucijoms; taigi vėl įrašo sumas, buvusias iki Tarybos sumažinimo, į visas atitinkamas eilutes, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas galėtų vykdyti savo prievoles ir įsipareigojimus;

X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba

| 116. | mano, kad reikia numatyti tinkamą EIVT finansavimą, kad tarnyba galėtų spręsti dėl geopolitinio neaiškumo kylančius uždavinius ir užtikrinti, kad Sąjunga atliktų deramą vaidmenį pasaulyje; todėl atkuria visose biudžeto projekto eilutėse įrašytas sumas ir panaikina Tarybos patvirtintus apribojimus, susijusius su euro kurso svyravimais; |
| --- | --- |

116.

mano, kad reikia numatyti tinkamą EIVT finansavimą, kad tarnyba galėtų spręsti dėl geopolitinio neaiškumo kylančius uždavinius ir užtikrinti, kad Sąjunga atliktų deramą vaidmenį pasaulyje; todėl atkuria visose biudžeto projekto eilutėse įrašytas sumas ir panaikina Tarybos patvirtintus apribojimus, susijusius su euro kurso svyravimais;

o

o o

| 117. | yra įsitikinęs, kad Sąjungos biudžeto lėšos gali padėti veiksmingai spręsti ne tik su krizės, kurią šiuo metu patiria Europos Sąjunga, padariniais susijusius klausimus, bet ir šalinti pagrindines krizės priežastis; tačiau laikosi nuomonės, kad Sąjungos masto nenumatyti įvykiai turėtų būti sprendžiami sutelkus pastangas ir numatant papildomas priemones Sąjungos lygmeniu, o ne kvestionuojant ankstesnius įsipareigojimus ar imantis nerealistiškų išimtinai nacionalinių sprendimų; todėl pabrėžia, kad lankstumo nuostatos yra skirtos būtent tam, kad būtų galima užtikrinti bendrą ir greitą atsaką, ir jomis turėtų būti visapusiškai naudojamasi siekiant kompensuoti dėl DFP viršutinių ribų atsiradusius didelius apribojimus; |
| --- | --- |

117.

yra įsitikinęs, kad Sąjungos biudžeto lėšos gali padėti veiksmingai spręsti ne tik su krizės, kurią šiuo metu patiria Europos Sąjunga, padariniais susijusius klausimus, bet ir šalinti pagrindines krizės priežastis; tačiau laikosi nuomonės, kad Sąjungos masto nenumatyti įvykiai turėtų būti sprendžiami sutelkus pastangas ir numatant papildomas priemones Sąjungos lygmeniu, o ne kvestionuojant ankstesnius įsipareigojimus ar imantis nerealistiškų išimtinai nacionalinių sprendimų; todėl pabrėžia, kad lankstumo nuostatos yra skirtos būtent tam, kad būtų galima užtikrinti bendrą ir greitą atsaką, ir jomis turėtų būti visapusiškai naudojamasi siekiant kompensuoti dėl DFP viršutinių ribų atsiradusius didelius apribojimus;

| 118. | pabrėžia, kad vos dveji metai po dabartinės DFP pradžios Komisija turėjo du kartus prašyti mobilizuoti lankstumo priemonę ir panaudoti nenumatytų atvejų rezervą, kad būtų patenkinti skubūs ir nenumatyti poreikiai, kurie negalėjo būti finansuojami neviršijant dabartinių DFP viršutinių ribų; taip pat pažymi, kad bendroji įsipareigojimų marža 2015 m., kurie yra pirmieji jos taikymo metai, buvo iškart visiškai panaudota, o lėšos dviem svarbioms Sąjungos programoms turėjo būti sumažintos siekiant sudaryti sąlygas naujų iniciatyvų finansavimui; pabrėžia, kad dėl asignavimų telkimo 2014–2015 m. keletui Sąjungos programų nuo 2016 m. skiriama mažiau įsipareigojimų arba jų visai neskiriama; todėl konstatuoja, kad DFP viršutinės ribos daugelyje išlaidų kategorijų yra per žemos ir paralyžiuoja Sąjungos veiksmus tose srityse, kuriose jie labiausiai reikalingi, o turimi DFP lankstumo mechanizmai jau visiškai išnaudoti; mano, kad dėl šių pokyčių reikalinga tikra DFP laikotarpio vidurio peržiūra; nekantriai laukia 2016 m. plataus užmojo Komisijos pasiūlymų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

118.

pabrėžia, kad vos dveji metai po dabartinės DFP pradžios Komisija turėjo du kartus prašyti mobilizuoti lankstumo priemonę ir panaudoti nenumatytų atvejų rezervą, kad būtų patenkinti skubūs ir nenumatyti poreikiai, kurie negalėjo būti finansuojami neviršijant dabartinių DFP viršutinių ribų; taip pat pažymi, kad bendroji įsipareigojimų marža 2015 m., kurie yra pirmieji jos taikymo metai, buvo iškart visiškai panaudota, o lėšos dviem svarbioms Sąjungos programoms turėjo būti sumažintos siekiant sudaryti sąlygas naujų iniciatyvų finansavimui; pabrėžia, kad dėl asignavimų telkimo 2014–2015 m. keletui Sąjungos programų nuo 2016 m. skiriama mažiau įsipareigojimų arba jų visai neskiriama; todėl konstatuoja, kad DFP viršutinės ribos daugelyje išlaidų kategorijų yra per žemos ir paralyžiuoja Sąjungos veiksmus tose srityse, kuriose jie labiausiai reikalingi, o turimi DFP lankstumo mechanizmai jau visiškai išnaudoti; mano, kad dėl šių pokyčių reikalinga tikra DFP laikotarpio vidurio peržiūra; nekantriai laukia 2016 m. plataus užmojo Komisijos pasiūlymų šiuo klausimu;

| 119. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją kartu su bendrojo biudžeto projekto pakeitimais Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

119.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją kartu su bendrojo biudžeto projekto pakeitimais Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

(2)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0061.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0172.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0263.

(8)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31).

(9)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2013 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį (OL L 255, 2015 9 30, p. 395).

(10)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 470).

(11)  1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (OL L 221, 1998 8 8, p. 23).

(12)  2013 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (Priimti tekstai, P7_TA(2013)0437).

(13)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2015 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2014)0036).

(14)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento 2016 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0172).

(15)  2014 m. sumažinti 67 etatai, 2015 m. – 47 etatai, 2016 m. – 57 etatai.

(16)  Atsižvelgiant į tai, kad buvo priimtas politinis sprendimas į šiuos apskaičiavimus neįtraukti frakcijų, šis sumažinimas taikomas sekretoriato etatų plano daliai (orientacinis pareigybių skaičius (1 proc.): sumažinta 57 pareigybėmis).

(17)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, dalį (OL L 255, 2015 9 30, p. 118).

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas: Bendrojo Teismo teisėjų skaičiaus padidinimas ***II

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2017/C 355/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09375/1/2015 – C8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (09375/1/2015 – C8-0166/2015),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Europos Parlamentui ir Tarybai pateikto Teisingumo Teismo prašymo (02074/2011) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Europos Parlamentui ir Tarybai pateikto Teisingumo Teismo prašymo (02074/2011) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento per antrąjį svarstymą priimtai pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento per antrąjį svarstymą priimtai pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A8-0296/2015),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  2014 4 15 priimti tekstai, P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 28 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2015/..., kuriuo iš dalies keičiamas Protokolas Nr. 3 dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 2015/2422.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas

Įvykdžius reformų procesą Bendrąjį Teismą sudarys po du teisėjus iš kiekvienos valstybės narės. Todėl valstybių narių vyriausybės, siekdamos moterų ir vyrų lygybės, kuri yra Europos Sąjungos tikslas pagal ES sutarties 3 straipsnį, ir pagal SESV 254 straipsnį skirdamos kandidatus į Bendrojo Teismo teisėjus turėtų kuo labiau užtikrinti vienodą atstovavimą vyrams ir moterims.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

Žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatos ***II

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2017/C 355/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0457) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0457) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0295/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pritaria pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Europos Parlamento pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Europos Parlamento pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 12, 2015 1 15, p. 116.

(2)  2015 1 13 priimti tekstai, P8_TA(2015)0005.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas dėl leidimo taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, susijusias su žvejyba tralais ir žiauniniais tinklaičiais Juodojoje jūroje

„Europos Parlamentas pažymi, kad 15a straipsnio nuostatos, kurias ketinama įtraukti į Reglamentą (ES) Nr. 1343/2011, dėl galimybės nukrypti nuo draudimo naudoti tam tikrus įrankius Juodosios jūros pakrančių vandenyse yra išimtinio pobūdžio. Jomis atsižvelgiama į vyraujančią padėtį regione, kuriame valstybės narės įdiegia priemones, siekiant leisti naudoti reikiamus įrankius, kaip nustatyta atitinkamose BVJŽK rekomendacijose. Ta informacija Parlamentui buvo žinoma dar prieš pateikiant šį Komisijos pasiūlymą. Dėl tų priežasčių Parlamentas, atsižvelgdamas į dabartinį kontekstą, sutinka, kad būtų taikomas susitarimas, pagal kurį susijusioms valstybėms narėms būtų leidžiama taikyti aptariamas nukrypti leidžiančias nuostatas. Vis dėlto jis pabrėžia, kad tos nuostatos neturėtų būti laikomos precedentu ar naudojamos kaip precedentas rengiant būsimus teisės aktus.“

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

Genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimas ***I

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 355/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0177),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0107/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Belgijos Atstovų Rūmų, Ispanijos Generalinių Rūmų, Nyderlandų Atstovų Rūmų ir Austrijos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Belgijos Atstovų Rūmų, Ispanijos Generalinių Rūmų, Nyderlandų Atstovų Rūmų ir Austrijos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdami į 2015 m. spalio 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į 2015 m. spalio 13 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0305/2015),

| 1. | atmeta Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

1.

atmeta Komisijos pasiūlymą;

| 2. | ragina Komisiją atsiimti savo pasiūlymą ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atsiimti savo pasiūlymą ir pateikti naują pasiūlymą;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Nauji maisto produktai ***I

2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl naujų maisto produktų (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 355/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0894),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0487/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 29 d. Tarybos ir Europos Parlamento poziciją, kai per taikinimo procedūrą dėl naujų maisto produktų nebuvo gauta balsų daugumos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 29 d. Tarybos ir Europos Parlamento poziciją, kai per taikinimo procedūrą dėl naujų maisto produktų nebuvo gauta balsų daugumos,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Nacionalinės Asamblėjos ir Prancūzijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Nacionalinės Asamblėjos ir Prancūzijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2014 m. balandžio 30 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2014 m. balandžio 30 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0046/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0046/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 311, 2014 9 12, p. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl naujų maisto produktų, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1169/2011 ir panaikinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1852/2001

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 2015/2283.)

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Tam tikri į atmosferą išmetami teršalai ***I

2015 m. spalio 28 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 355/27)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (18) patvirtinamas Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas pasiekti tokį oro kokybės lygį, dėl kurio nekiltų didelio neigiamo poveikio ir pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai, todėl raginama visapusiškai laikytis dabartinių Sąjungos oro kokybės srities teisės aktų, siekti laikotarpiui po 2020 m. nustatytų strateginių tikslų bei imtis strateginių veiksmų, didinti pastangas tose srityse, kuriose didelis kiekis į atmosferą išmetamų teršalų daro poveikį gyventojams ir ekosistemoms, ir didinti oro kokybės srities teisės aktų ir, visų pirma, Sąjungos klimato kaitos ir biologinės įvairovės politikos tikslų sinergiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (18) patvirtinamas Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas pasiekti tokį oro kokybės lygį, dėl kurio nekiltų didelio neigiamo poveikio ir pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai, todėl raginama visapusiškai laikytis dabartinių Sąjungos oro kokybės srities teisės aktų, siekti laikotarpiui po 2020 m. nustatytų strateginių tikslų bei imtis strateginių veiksmų, didinti pastangas tose srityse, kuriose didelis kiekis į atmosferą išmetamų teršalų daro poveikį gyventojams ir ekosistemoms, ir didinti oro kokybės srities teisės aktų ir, visų pirma, Sąjungos klimato kaitos ir biologinės įvairovės politikos tikslų sinergiją;

| (2) | Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (18) patvirtinamas Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas pasiekti tokį oro kokybės lygį, dėl kurio nekiltų didelio neigiamo poveikio ir pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai, todėl raginama visapusiškai laikytis dabartinių Sąjungos oro kokybės srities teisės aktų, siekti laikotarpiui po 2020 m. nustatytų strateginių tikslų bei imtis strateginių veiksmų, didinti pastangas tose srityse, kuriose didelis kiekis į atmosferą išmetamų teršalų daro poveikį gyventojams ir ekosistemoms, ir didinti oro kokybės srities teisės aktų ir, visų pirma, Sąjungos klimato kaitos ir biologinės įvairovės politikos tikslų sinergiją
  . 2014–2020 m. laikotarpio bendra žemės ūkio politika suteikia valstybėms narėms galimybę konkrečiomis priemonėmis prisidėti prie oro kokybės. Būsimas vertinimas užtikrins geresnį šių priemonių poveikio supratimą
  ; |
| --- | --- |

(2)

Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (18) patvirtinamas Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas pasiekti tokį oro kokybės lygį, dėl kurio nekiltų didelio neigiamo poveikio ir pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai, todėl raginama visapusiškai laikytis dabartinių Sąjungos oro kokybės srities teisės aktų, siekti laikotarpiui po 2020 m. nustatytų strateginių tikslų bei imtis strateginių veiksmų, didinti pastangas tose srityse, kuriose didelis kiekis į atmosferą išmetamų teršalų daro poveikį gyventojams ir ekosistemoms, ir didinti oro kokybės srities teisės aktų ir, visų pirma, Sąjungos klimato kaitos ir biologinės įvairovės politikos tikslų sinergiją
  . 2014–2020 m. laikotarpio bendra žemės ūkio politika suteikia valstybėms narėms galimybę konkrečiomis priemonėmis prisidėti prie oro kokybės. Būsimas vertinimas užtikrins geresnį šių priemonių poveikio supratimą
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | valstybės narės ir Sąjunga yra pasirašiusios 2013 m. Minamatos konvenciją dėl gyvsidabrio, kurios tikslas – pagerinti žmonių sveikatą ir aplinkos apsaugą sumažinant gyvsidabrio išmetimą iš esamų ir naujų šaltinių. Šia direktyva turėtų būti prisidedama prie gyvsidabrio kiekio mažinimo Sąjungoje, kaip reikalaujama 2005 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Bendrijos strategijos dėl gyvsidabrio ir Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

valstybės narės ir Sąjunga yra pasirašiusios 2013 m. Minamatos konvenciją dėl gyvsidabrio, kurios tikslas – pagerinti žmonių sveikatą ir aplinkos apsaugą sumažinant gyvsidabrio išmetimą iš esamų ir naujų šaltinių. Šia direktyva turėtų būti prisidedama prie gyvsidabrio kiekio mažinimo Sąjungoje, kaip reikalaujama 2005 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Bendrijos strategijos dėl gyvsidabrio ir Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | todėl Direktyva 2001/81/EB nustatytas išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų taikymo režimas turėtų būti persvarstytas, siekiant
  jį priderinti prie
  Sąjungos ir valstybių narių
  tarptautinių įsipareigojimų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

todėl Direktyva 2001/81/EB nustatytas išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų taikymo režimas turėtų būti persvarstytas, siekiant
  jį priderinti prie
  Sąjungos ir valstybių narių
  tarptautinių įsipareigojimų
  ;

| (6) | todėl Direktyva 2001/81/EB nustatytas išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų taikymo režimas turėtų būti persvarstytas, siekiant
  užtikrinti atitiktį
  Sąjungos ir valstybių narių
  tarptautiniams įsipareigojimams
  ; |
| --- | --- |

(6)

todėl Direktyva 2001/81/EB nustatytas išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų taikymo režimas turėtų būti persvarstytas, siekiant
  užtikrinti atitiktį
  Sąjungos ir valstybių narių
  tarptautiniams įsipareigojimams
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | be to, ši direktyva turėtų padėti siekti Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų, švelninti klimato kaitos poveikį, mažinant išmetamą trumpaamžių atmosferos teršalų kiekį, ir apskritai gerinti oro kokybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

be to, ši direktyva turėtų padėti siekti Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų, švelninti klimato kaitos poveikį, mažinant išmetamą trumpaamžių atmosferos teršalų kiekį, ir apskritai gerinti oro kokybę;

| (8) | be to, ši direktyva turėtų padėti
  ekonomiškai efektyviu būdu
  siekti Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų, švelninti klimato kaitos poveikį, mažinant išmetamą trumpaamžių atmosferos teršalų kiekį, ir apskritai gerinti oro kokybę
  stiprinant sinergiją su Sąjungos klimato ir energetikos politika ir užtikrinant, kad nesidubliuotų esami teisės aktai. Visų pirma ši direktyva turėtų būti suderinta su besiformuojančiais Sąjungos ir tarptautiniais su klimato kaita susijusiais veiksmais, įskaitant, tačiau neapsiribojant, 2030 m. politikos programą dėl klimato ir energetikos ir išsamų, įpareigojantį pasaulinį susitarimą dėl klimato kaitos
  ; |
| --- | --- |

(8)

be to, ši direktyva turėtų padėti
  ekonomiškai efektyviu būdu
  siekti Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų, švelninti klimato kaitos poveikį, mažinant išmetamą trumpaamžių atmosferos teršalų kiekį, ir apskritai gerinti oro kokybę
  stiprinant sinergiją su Sąjungos klimato ir energetikos politika ir užtikrinant, kad nesidubliuotų esami teisės aktai. Visų pirma ši direktyva turėtų būti suderinta su besiformuojančiais Sąjungos ir tarptautiniais su klimato kaita susijusiais veiksmais, įskaitant, tačiau neapsiribojant, 2030 m. politikos programą dėl klimato ir energetikos ir išsamų, įpareigojantį pasaulinį susitarimą dėl klimato kaitos
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | ši direktyva taip pat turėtų padėti mažinti su sveikata susijusias dėl oro taršos patiriamas sąnaudas Sąjungoje gerinant ES piliečių gyvenimo kokybę ir skatinti pereiti prie žaliosios ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

ši direktyva taip pat turėtų padėti mažinti su sveikata susijusias dėl oro taršos patiriamas sąnaudas Sąjungoje gerinant ES piliečių gyvenimo kokybę ir skatinti pereiti prie žaliosios ekonomikos;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | siekiant sumažinti teršalų išmetimą iš jūrų transporto, turi būti laiku užtikrintas visapusiškas Tarptautinės jūrų organizacijos nustatytų ribų įgyvendinimas ir griežtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/33/ES

   (1a)

  laikymasis. Taip pat būtina imtis tolesnių laivybos keliamos taršos kontrolės veiksmų. Būtų tikslinga, jei Sąjungos ir valstybės narės apsvarstytų galimybę apibrėžti naujus išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus ir turėtų toliau tęsti veiklą TJO siekiant toliau mažinti išmetamų teršalų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

siekiant sumažinti teršalų išmetimą iš jūrų transporto, turi būti laiku užtikrintas visapusiškas Tarptautinės jūrų organizacijos nustatytų ribų įgyvendinimas ir griežtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/33/ES

   (1a)

  laikymasis. Taip pat būtina imtis tolesnių laivybos keliamos taršos kontrolės veiksmų. Būtų tikslinga, jei Sąjungos ir valstybės narės apsvarstytų galimybę apibrėžti naujus išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus ir turėtų toliau tęsti veiklą TJO siekiant toliau mažinti išmetamų teršalų kiekį;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | valstybės narės turėtų laikytis
  šioje direktyvoje
  nustatytų
  2020 m. ir 2030 m. 
  išmetamųjų
  teršalų mažinimo
  įsipareigojimų. Kad įrodytų pažangą vykdant 2030 m. įsipareigojimus, valstybės narės 2025 m. turėtų laikytis tarpinių išmetamųjų teršalų lygių, kurie nustatomi remiantis linijine trajektorija, jungiančia 2020 m. nustatytus išmetamųjų teršalų lygius ir pagal teršalų mažinimo įsipareigojimus 2030 m. nustatytus tų teršalų lygius, nebent dėl to jos turėtų patirti neproporcingų išlaidų. Jei 2025 m. valstybės narės išmetamųjų teršalų taip apriboti negali, to priežastis jos turėtų paaiškinti pagal šią direktyvą teikiamose ataskaitose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

valstybės narės turėtų laikytis
  šioje direktyvoje
  nustatytų
  2020 m. ir 2030 m. 
  išmetamųjų
  teršalų mažinimo
  įsipareigojimų. Kad įrodytų pažangą vykdant 2030 m. įsipareigojimus, valstybės narės 2025 m. turėtų laikytis tarpinių išmetamųjų teršalų lygių, kurie nustatomi remiantis linijine trajektorija, jungiančia 2020 m. nustatytus išmetamųjų teršalų lygius ir pagal teršalų mažinimo įsipareigojimus 2030 m. nustatytus tų teršalų lygius, nebent dėl to jos turėtų patirti neproporcingų išlaidų. Jei 2025 m. valstybės narės išmetamųjų teršalų taip apriboti negali, to priežastis jos turėtų paaiškinti pagal šią direktyvą teikiamose ataskaitose;

| (9) | siekiant apriboti į atmosferą išmetamų oro teršalų kiekį ir veiksmingai padėti siekti Sąjungos tikslo užtikrinti oro kokybę, dėl kurios sveikatai negrėstų didelis neigiamas poveikis ir pavojus, ir siekiant sumažinti rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų nuosėdas žemiau kritinės apkrovos ir lygių,
  šioje direktyvoje
  nustatyti privalomi
  2020 m.
  , 2025 m.
  ir 2030 m. 
  nacionaliniai
  teršalų mažinimo
  įsipareigojimai; |
| --- | --- |

(9)

siekiant apriboti į atmosferą išmetamų oro teršalų kiekį ir veiksmingai padėti siekti Sąjungos tikslo užtikrinti oro kokybę, dėl kurios sveikatai negrėstų didelis neigiamas poveikis ir pavojus, ir siekiant sumažinti rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų nuosėdas žemiau kritinės apkrovos ir lygių,
  šioje direktyvoje
  nustatyti privalomi
  2020 m.
  , 2025 m.
  ir 2030 m. 
  nacionaliniai
  teršalų mažinimo
  įsipareigojimai;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | siekiant skatinti, kad nacionaliniai išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimai būtų vykdomi
  , o tarpinių išmetamųjų teršalų lygių būtų siekiama
  ekonomiškai efektyviai, valstybėms narėms turėtų būti suteikta
  teisė į apskaitą įtraukti tarptautinio jūsų eismo sektoriuje sumažintą išmetamųjų teršalų kiekį, jei tame sektoriuje teršalų išmetama mažiau nei jų būtų išmetama laikantis Sąjungos teisės standartų, įskaitant Tarybos direktyvoje 1999/32/EB nustatytų ribinių sieros kiekio kure verčių. (21)



  Be to, valstybėms narėms turėtų būti suteikta
  galimybė drauge vykdyti su metanu (CH4) susijusius įsipareigojimus
  ir laikytis tarpinių išmetamo metano lygių
  , tuo tikslu pasinaudojant Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 406/2009/EB (22). Siekdamos patikrinti, kaip laikomasi jų išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų, išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų ir
  tarpinių
  išmetamųjų teršalų lygių, valstybės narės galėtų patikslinti savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, atsižvelgdamos į geresnes mokslines žinias ir metodus, susijusius su išmetamaisiais teršalais. Komisija galėtų paprieštarauti
  bet kurios iš
  šių lankstumo priemonių taikymui valstybėje narėje, jei nebūtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų sąlygų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

siekiant skatinti, kad nacionaliniai išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimai būtų vykdomi
  , o tarpinių išmetamųjų teršalų lygių būtų siekiama
  ekonomiškai efektyviai, valstybėms narėms turėtų būti suteikta
  teisė į apskaitą įtraukti tarptautinio jūsų eismo sektoriuje sumažintą išmetamųjų teršalų kiekį, jei tame sektoriuje teršalų išmetama mažiau nei jų būtų išmetama laikantis Sąjungos teisės standartų, įskaitant Tarybos direktyvoje 1999/32/EB nustatytų ribinių sieros kiekio kure verčių. (21)



  Be to, valstybėms narėms turėtų būti suteikta
  galimybė drauge vykdyti su metanu (CH4) susijusius įsipareigojimus
  ir laikytis tarpinių išmetamo metano lygių
  , tuo tikslu pasinaudojant Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 406/2009/EB (22). Siekdamos patikrinti, kaip laikomasi jų išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų, išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų ir
  tarpinių
  išmetamųjų teršalų lygių, valstybės narės galėtų patikslinti savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, atsižvelgdamos į geresnes mokslines žinias ir metodus, susijusius su išmetamaisiais teršalais. Komisija galėtų paprieštarauti
  bet kurios iš
  šių lankstumo priemonių taikymui valstybėje narėje, jei nebūtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų sąlygų;

| (11) | siekiant skatinti, kad nacionaliniai išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimai būtų vykdomi ekonomiškai efektyviai, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė drauge vykdyti su metanu (CH4) susijusius įsipareigojimus, tuo tikslu pasinaudojant Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 406/2009/EB (22).Siekdamos patikrinti, kaip laikomasi jų išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų, išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų ir išmetamųjų teršalų lygių, valstybės narės galėtų patikslinti savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, atsižvelgdamos į geresnes mokslines žinias ir metodus, susijusius su išmetamaisiais teršalais. Komisija galėtų paprieštarauti šių lankstumo priemonių taikymui valstybėje narėje, jei nebūtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(11)

siekiant skatinti, kad nacionaliniai išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimai būtų vykdomi ekonomiškai efektyviai, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė drauge vykdyti su metanu (CH4) susijusius įsipareigojimus, tuo tikslu pasinaudojant Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 406/2009/EB (22).Siekdamos patikrinti, kaip laikomasi jų išmetamųjų teršalų nacionalinių ribų, išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų ir išmetamųjų teršalų lygių, valstybės narės galėtų patikslinti savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, atsižvelgdamos į geresnes mokslines žinias ir metodus, susijusius su išmetamaisiais teršalais. Komisija galėtų paprieštarauti šių lankstumo priemonių taikymui valstybėje narėje, jei nebūtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų sąlygų;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | valstybės narės turėtų priimti ir įgyvendinti nacionalinę oro taršos kontrolės programą, siekdamos vykdyti savo išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimus
  , laikytis tarpinių išmetamųjų teršalų lygių
  ir veiksmingai prisidėti prie Sąjungos oro kokybės tikslų įgyvendinimo. Todėl valstybės narės turėtų atsižvelgti į poreikį išmetamųjų teršalų kiekį mažinti tose zonose ir aglomeracijose, kuriose yra pernelyg didelė į atmosferą išmetamų teršalų koncentracija ir (arba) nuo kurių labai priklauso oro tarša kitose zonose ir aglomeracijoje, įskaitant kaimynines šalis. Taigi, nacionalinės oro taršos kontrolės programos turėtų padėti sėkmingai įgyvendinti oro kokybės planus, priimtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (23) 23 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

valstybės narės turėtų priimti ir įgyvendinti nacionalinę oro taršos kontrolės programą, siekdamos vykdyti savo išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimus
  , laikytis tarpinių išmetamųjų teršalų lygių
  ir veiksmingai prisidėti prie Sąjungos oro kokybės tikslų įgyvendinimo. Todėl valstybės narės turėtų atsižvelgti į poreikį išmetamųjų teršalų kiekį mažinti tose zonose ir aglomeracijose, kuriose yra pernelyg didelė į atmosferą išmetamų teršalų koncentracija ir (arba) nuo kurių labai priklauso oro tarša kitose zonose ir aglomeracijoje, įskaitant kaimynines šalis. Taigi, nacionalinės oro taršos kontrolės programos turėtų padėti sėkmingai įgyvendinti oro kokybės planus, priimtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (23) 23 straipsnį;

| (12) | valstybės narės turėtų priimti ir įgyvendinti nacionalinę oro taršos kontrolės programą, siekdamos vykdyti savo išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimus ir veiksmingai prisidėti prie Sąjungos oro kokybės tikslų įgyvendinimo. Todėl valstybės narės turėtų atsižvelgti į poreikį išmetamųjų teršalų kiekį mažinti tose zonose ir aglomeracijose, kuriose yra pernelyg didelė į atmosferą išmetamų teršalų koncentracija ir (arba) nuo kurių labai priklauso oro tarša kitose zonose ir aglomeracijoje, įskaitant kaimynines šalis. Taigi, nacionalinės oro taršos kontrolės programos turėtų padėti sėkmingai įgyvendinti oro kokybės planus, priimtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (23) 23 straipsnį; |
| --- | --- |

(12)

valstybės narės turėtų priimti ir įgyvendinti nacionalinę oro taršos kontrolės programą, siekdamos vykdyti savo išmetamųjų teršalų mažinimo reikalavimus ir veiksmingai prisidėti prie Sąjungos oro kokybės tikslų įgyvendinimo. Todėl valstybės narės turėtų atsižvelgti į poreikį išmetamųjų teršalų kiekį mažinti tose zonose ir aglomeracijose, kuriose yra pernelyg didelė į atmosferą išmetamų teršalų koncentracija ir (arba) nuo kurių labai priklauso oro tarša kitose zonose ir aglomeracijoje, įskaitant kaimynines šalis. Taigi, nacionalinės oro taršos kontrolės programos turėtų padėti sėkmingai įgyvendinti oro kokybės planus, priimtus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB (23) 23 straipsnį;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | kad būtų sumažintas iš pagrindinių šaltinių į atmosferą išmetamas NH3 ir KD2,5 kiekis, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui. Atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė įgyvendinti kitas nei šioje direktyvoje nustatytas priemones, užtikrinant tolygų aplinkosauginio veiksmingumo lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

kad būtų sumažintas iš pagrindinių šaltinių į atmosferą išmetamas NH3 ir KD2,5 kiekis, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui. Atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė įgyvendinti kitas nei šioje direktyvoje nustatytas priemones, užtikrinant tolygų aplinkosauginio veiksmingumo lygį;

| (13) | kad būtų sumažintas iš pagrindinių šaltinių į atmosferą išmetamas NH3,
  CH4

  ir KD2,5 kiekis, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui.
  Šios priemonės turėtų būti ekonomiškai efektyvios ir pagrįstos konkrečia informacija ir duomenimis, atsižvelgiant į mokslo pažangą ir į ankstesnes valstybių narių taikytas priemones. Stengiantis sumažinti šių teršalų kiekį taip pat būtų pageidautina, kad būtų parengtos bendros gairės, susijusios su gera NH3 naudojimo žemės ūkyje praktika, kuria būtų keičiamasi Sąjungos lygmeniu.
  Atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė įgyvendinti kitas nei šioje direktyvoje nustatytas priemones, užtikrinant tolygų aplinkosauginio veiksmingumo lygį; |
| --- | --- |

(13)

kad būtų sumažintas iš pagrindinių šaltinių į atmosferą išmetamas NH3,
  CH4

  ir KD2,5 kiekis, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui.
  Šios priemonės turėtų būti ekonomiškai efektyvios ir pagrįstos konkrečia informacija ir duomenimis, atsižvelgiant į mokslo pažangą ir į ankstesnes valstybių narių taikytas priemones. Stengiantis sumažinti šių teršalų kiekį taip pat būtų pageidautina, kad būtų parengtos bendros gairės, susijusios su gera NH3 naudojimo žemės ūkyje praktika, kuria būtų keičiamasi Sąjungos lygmeniu.
  Atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė įgyvendinti kitas nei šioje direktyvoje nustatytas priemones, užtikrinant tolygų aplinkosauginio veiksmingumo lygį;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | kad būtų sumažintas iš pagrindinių šaltinių į atmosferą išmetamų teršalų kiekis, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos visiems susijusiems sektoriams, įskaitant žemės ūkį, pramonę, kelių transportą, ne keliais judančius mechanizmus, vidaus vandenų ir nacionalinę laivybą, buitinį šildymą ir tirpiklius. Atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė įgyvendinti kitas nei šioje direktyvoje nustatytas priemones, užtikrinant tolygų aplinkosauginio veiksmingumo lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

kad būtų sumažintas iš pagrindinių šaltinių į atmosferą išmetamų teršalų kiekis, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos priemonės, taikytinos visiems susijusiems sektoriams, įskaitant žemės ūkį, pramonę, kelių transportą, ne keliais judančius mechanizmus, vidaus vandenų ir nacionalinę laivybą, buitinį šildymą ir tirpiklius. Atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė įgyvendinti kitas nei šioje direktyvoje nustatytas priemones, užtikrinant tolygų aplinkosauginio veiksmingumo lygį;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | įgyvendindamos priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į nacionalines oro taršos kontrolės programas, taikytinas žemės ūkio sektoriuje, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į poveikį mažiems ir vidutiniams ūkiams ir kad dėl jų ūkiams nebūtų papildomai užkraunamos didelės išlaidos, kurios jiems yra nepakeliamos. Oro kokybę reikėtų pagerinti tik taikant proporcingas priemones, kuriomis užtikrinama žemės ūkio valdų ateitis. Nacionalinėse oro taršos kontrolės programose turėtų būti užtikrinta gyvulininkystės ir taršos kontrolės pusiausvyra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

įgyvendindamos priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į nacionalines oro taršos kontrolės programas, taikytinas žemės ūkio sektoriuje, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į poveikį mažiems ir vidutiniams ūkiams ir kad dėl jų ūkiams nebūtų papildomai užkraunamos didelės išlaidos, kurios jiems yra nepakeliamos. Oro kokybę reikėtų pagerinti tik taikant proporcingas priemones, kuriomis užtikrinama žemės ūkio valdų ateitis. Nacionalinėse oro taršos kontrolės programose turėtų būti užtikrinta gyvulininkystės ir taršos kontrolės pusiausvyra;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13c) | pagal nacionalines oro taršos kontrolės programas vykdomos NH3, CH4 ir KD2,5 išmetimo prevencijos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui, turėtų būti tinkamos finansuoti, be kita ko, iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, visų pirma kalbant apie mažų ir vidutinių ūkių priemones, kurių vykdymas reikalauja reikšmingų veiklos pokyčių arba didelių investicijų, pvz., ekstensyvusis ganymas, ekologinio žemės ūkio priemonės, anaerobinis skaidymas biodujoms gaminti naudojant ūkių atliekas ir mažataršės gyvūnų laikymo sistemos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13c)

pagal nacionalines oro taršos kontrolės programas vykdomos NH3, CH4 ir KD2,5 išmetimo prevencijos priemonės, taikytinos žemės ūkio sektoriui, turėtų būti tinkamos finansuoti, be kita ko, iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, visų pirma kalbant apie mažų ir vidutinių ūkių priemones, kurių vykdymas reikalauja reikšmingų veiklos pokyčių arba didelių investicijų, pvz., ekstensyvusis ganymas, ekologinio žemės ūkio priemonės, anaerobinis skaidymas biodujoms gaminti naudojant ūkių atliekas ir mažataršės gyvūnų laikymo sistemos;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | siekiant pagerinti oro kokybę, ypač miestų teritorijose, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos išmetamų azoto oksidų ir kietųjų dalelių kiekio mažinimo tose teritorijose priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

siekiant pagerinti oro kokybę, ypač miestų teritorijose, į nacionalines oro taršos kontrolės programas turėtų būti įtrauktos išmetamų azoto oksidų ir kietųjų dalelių kiekio mažinimo tose teritorijose priemonės;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | pagal Orhuso konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus, teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais ir pagal Teisingumo Teismo praktiką visuomenei turėtų būti užtikrintos neribotos glaimybės kreiptis į teismus, kad būtų užtikrintas veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas ir jos vykdymas bei prisidėta prie teisės gyventi aplinkoje, tinkamoje asmens sveikatai ir gerovei, apsaugos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

pagal Orhuso konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus, teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais ir pagal Teisingumo Teismo praktiką visuomenei turėtų būti užtikrintos neribotos glaimybės kreiptis į teismus, kad būtų užtikrintas veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas ir jos vykdymas bei prisidėta prie teisės gyventi aplinkoje, tinkamoje asmens sveikatai ir gerovei, apsaugos;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15b) | siekiant užtikrinti šios direktyvos ir jos tikslams siekti priimtų priemonių veiksmingumą, reikia vykdyti aplinkosauginius tikrinimus ir rinkos priežiūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15b)

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15c) | vertindama ES oro kokybės politikos ir klimato ir energetikos politikos sinergiją, Komisija turėtų atsižvelgti į Europos Parlamento mokslinių tyrimų tarnybos tyrimą „Oro kokybė. Papildomas sąveikos tarp ES oro kokybės politikos ir klimato ir energetikos politikos poveikio vertinimas“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15c)

vertindama ES oro kokybės politikos ir klimato ir energetikos politikos sinergiją, Komisija turėtų atsižvelgti į Europos Parlamento mokslinių tyrimų tarnybos tyrimą „Oro kokybė. Papildomas sąveikos tarp ES oro kokybės politikos ir klimato ir energetikos politikos poveikio vertinimas“;

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | siekiant užtikrinti šios direktyvos derėjimą su 1998 m. Orhuso konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, būtina iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB (26); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

siekiant užtikrinti šios direktyvos derėjimą su 1998 m. Orhuso konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, būtina iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB (26);

| (20) | siekiant užtikrinti šios direktyvos
  ir Direktyvos 2008/50/EB
  derėjimą su 1998 m. Orhuso konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, būtina iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB (26); |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti šios direktyvos
  ir Direktyvos 2008/50/EB
  derėjimą su 1998 m. Orhuso konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, būtina iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB (26);

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | siekiant atsižvelgti į technikos raidą, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamos ataskaitų teikimo gairės, nustatytos I priede, III priedo 1 dalyje, taip pat IV ir V prieduose, siekiant jas priderinti prie technikos pažangos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

siekiant atsižvelgti į technikos raidą, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamos ataskaitų teikimo gairės, nustatytos I priede, III priedo 1 dalyje, taip pat IV ir V prieduose, siekiant jas priderinti prie technikos pažangos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (21) | siekiant atsižvelgti į technikos raidą, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  ribotam laikotarpiu
  turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamos ataskaitų teikimo gairės, nustatytos I priede, III priedo 1 dalyje, taip pat IV ir V prieduose, siekiant jas priderinti prie technikos pažangos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(21)

siekiant atsižvelgti į technikos raidą, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  ribotam laikotarpiu
  turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamos ataskaitų teikimo gairės, nustatytos I priede, III priedo 1 dalyje, taip pat IV ir V prieduose, siekiant jas priderinti prie technikos pažangos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamuosius darbus Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | šalys kandidatės ir galimos kandidatės savo nacionalinės teisės aktus turėtų kuo labiau suderinti su šia direktyva; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

šalys kandidatės ir galimos kandidatės savo nacionalinės teisės aktus turėtų kuo labiau suderinti su šia direktyva;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šia direktyva siekiama apriboti į atmosferą išmetamų rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų, ozono pirmtakų, pirminių kietųjų dalelių, antrinių kietųjų dalelių pirmtakų ir kitų oro teršalų kiekį ir tokiu būdu prisidėti: |
| | a) | prie ilgalaikio Sąjungos tikslo pasiekti tokią oro kokybę, kad žmonių sveikatai ir aplinkai nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir keliamas pavojus vadovaujantis Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtomis oro kokybės gairėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šia direktyva siekiama apriboti į atmosferą išmetamų rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų, ozono pirmtakų, pirminių kietųjų dalelių, antrinių kietųjų dalelių pirmtakų ir kitų oro teršalų kiekį ir tokiu būdu prisidėti:

a)

prie ilgalaikio Sąjungos tikslo pasiekti tokią oro kokybę, kad žmonių sveikatai ir aplinkai nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir keliamas pavojus vadovaujantis Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtomis oro kokybės gairėmis;

| b) | siekiant su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių Sąjungos tikslų sumažinant rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų ir kitų teršalų, įskaitant pažemio ozoną, lygius ir nuosėdas žemiau kritinės apkrovos ir lygių; |
| --- | --- |

b)

siekiant su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių Sąjungos tikslų sumažinant rūgštėjimą ir eutrofikaciją sukeliančių teršalų ir kitų teršalų, įskaitant pažemio ozoną, lygius ir nuosėdas žemiau kritinės apkrovos ir lygių;

| c) | siekiant Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų; |
| --- | --- |

c)

siekiant Sąjungos teisės aktuose nustatytų oro kokybės tikslų;

| d) | siekiant sušvelninti klimato kaitos poveikį, mažinant išmetamą trumpaamžių klimato teršalų kiekį, taip pat gerinti sąveiką su Sąjungos klimato ir energetikos politika; |
| --- | --- |

d)

siekiant sušvelninti klimato kaitos poveikį, mažinant išmetamą trumpaamžių klimato teršalų kiekį, taip pat gerinti sąveiką su Sąjungos klimato ir energetikos politika;

Visų pirma ši direktyva turi būti suderinta su Sąjungos ir tarptautiniais su klimato kaita susijusiais veiksmais, įskaitant, tačiau neapsiribojant, 2030 m. politikos programą dėl klimato ir energetikos ir išsamų, įpareigojantį pasaulinį susitarimą dėl klimato kaitos.

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | ozono pirmtakai – azoto oksidai, nemetaniniai lakieji organiniai junginiai
  , metanas
  ir anglies monoksidas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.

ozono pirmtakai – azoto oksidai, nemetaniniai lakieji organiniai junginiai
  , metanas
  ir anglies monoksidas;

| 2. | ozono pirmtakai – azoto oksidai, nemetaniniai lakieji organiniai junginiai ir anglies monoksidas; |
| --- | --- |

2.

ozono pirmtakai – azoto oksidai, nemetaniniai lakieji organiniai junginiai ir anglies monoksidas;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a. | kritinė apkrova – tai vieno arba kelių teršalų poveikio kiekybinė išraiška, žemiau kurios, kaip rodo dabartiniai mokslo duomenys, jautrūs aplinkos elementai nepatiria jokio žymesnio neigiamo poveikio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b. | kritinis lygis – tai atmosferoje esančių teršalų koncentracija arba srautai receptoriams, kuriuos viršijus, kaip rodo dabartiniai mokslo duomenys, receptoriai, tokie kaip žmonės, augalai, ekosistemos ar medžiagos, gali patirti tiesioginį neigiamą poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3b.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | pažemio ozonas – tai pačioje žemiausioje troposferos dalyje esantis ozonas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4a.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 4 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b. | nemetaniniai lakieji organiniai junginiai (NMLOJ) – visi antropogeninės kilmės organiniai junginiai, išskyrus metaną, kuriems saulės šviesoje reaguojant su azoto oksidais gali susidaryti fotocheminių oksidatorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4b.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a. | į atmosferą išmetamų teršalų nacionalinės ribos – tai didžiausias teršalo kiekis, išreikštas kilotonomis, kuris gali būti išmestas valstybėje narėje kalendoriniais metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9. | tarptautinis jūrų eismas – su bet kurios valstybės vėliava plaukiojančių laivų (išskyrus žvejybos laivus), kurie išvyksta iš vienos šalies teritorijos ir atvyksta į kitos šalies teritoriją, reisai jūroje ir priekrančių vandenyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9.

Išbraukta.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 12 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a. | ES politika dėl oro teršalų mažinimo jų šaltinio vietoje – tai reglamentai ar direktyvos, kurių tikslas, neatsižvelgiant į juose nustatytus įsipareigojimus, iš dalies arba ne, yra sumažinti išmetamą sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx), nemetaninių lakiųjų organinių junginių (MNLOJ), kietųjų dalelių (KD2,5 ) ir metano (CH4) kiekį, vykdant taršos mažinimo priemones jos šaltinio vietoje, įskaitant išmetamų teršalų kiekio mažinimą (bet juo neapsiribojant) įgyvendinant šiuos teisės aktus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

12a.

| — | Direktyvą 94/63/EB

   (1a)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 94/63/EB

   (1a)

  ,

| — | Direktyvą 97/68/EB

   (1b)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 97/68/EB

   (1b)

  ,

| — | Direktyvą 98/70/EB

   (1c)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 98/70/EB

   (1c)

  ,

| — | Direktyvą 1999/32/EB

   (1d)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 1999/32/EB

   (1d)

  ,

| — | Direktyvą 2009/126/EB

   (1e)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 2009/126/EB

   (1e)

  ,

| — | Direktyvą 2004/42/EB

   (1f)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 2004/42/EB

   (1f)

  ,

| — | Direktyvą 2007/46/EB

   (1 g)

  , įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 715/2007

   (1h)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 2007/46/EB

   (1 g)

  , įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 715/2007

   (1h)

  ,

| — | Reglamentą (EB) Nr. 79/2009

   (1i)

  , |
| --- | --- |

—

Reglamentą (EB) Nr. 79/2009

   (1i)

  ,

| — | Reglamentą (EB) Nr. 595/2009

   (1j)

  ir Reglamentą (EB) Nr. 661/2009

   (1k)

  , |
| --- | --- |

—

Reglamentą (EB) Nr. 595/2009

   (1j)

  ir Reglamentą (EB) Nr. 661/2009

   (1k)

  ,

| — | Direktyvą 2010/75/ES

   (1l)

  , |
| --- | --- |

—

Direktyvą 2010/75/ES

   (1l)

  ,

| — | Reglamentą (ES) Nr. 167/2013

   (1m)

  , |
| --- | --- |

—

Reglamentą (ES) Nr. 167/2013

   (1m)

  ,

| — | Reglamentą (ES) Nr. 168/2013

   (1n)

  , |
| --- | --- |

—

Reglamentą (ES) Nr. 168/2013

   (1n)

  ,

| — | Direktyvą 2014/94/ES

   (1o)

  . |
| --- | --- |

—

Direktyvą 2014/94/ES

   (1o)

  .

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 12 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12b. | suinteresuotoji visuomenė – tai visuomenė, kuriai turėjo ar gali turėti poveikį oro teršalų išmetimas į atmosferą arba kuri tuo domisi; šioje apibrėžtyje aplinkos apsaugą skatinančios nevyriausybinės organizacijos, vartotojų organizacijos, pažeidžiamų gyventojų interesams atstovaujančios organizacijos ir kitos susijusios sveikatos priežiūros įstaigos, atitinkančios nacionalinių įstatymų reikalavimus, laikomos suinteresuotomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

12b.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės, laikydamosi II priede nustatytų, nuo 2020 m. ir 2030 m. taikomų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, riboja bent šių per metus išmetamų antropogeninės kilmės teršalų kiekį: sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx), nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ), amoniako (NH3), kietųjų dalelių (KD2,5 )
  ir metano (CH4
  ). | 1.   Valstybės narės, laikydamosi II priede nustatytų, nuo 2020 m.
  , 2025 m.
  ir 2030 m. taikomų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, riboja bent šių per metus išmetamų antropogeninės kilmės teršalų kiekį: sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx), nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ), amoniako (NH3), kietųjų dalelių (KD2,5 ). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės, laikydamosi II priede nustatytų, nuo 2020 m. ir 2030 m. taikomų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, riboja bent šių per metus išmetamų antropogeninės kilmės teršalų kiekį: sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx), nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ), amoniako (NH3), kietųjų dalelių (KD2,5 )
  ir metano (CH4
  ).

1.   Valstybės narės, laikydamosi II priede nustatytų, nuo 2020 m.
  , 2025 m.
  ir 2030 m. taikomų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, riboja bent šių per metus išmetamų antropogeninės kilmės teršalų kiekį: sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx), nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ), amoniako (NH3), kietųjų dalelių (KD2,5 ).

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės, laikydamosi II priede nustatytų, nuo 2030 m. taikomų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, riboja per metus išmetamo antropogeninės kilmės metano (CH4) kiekį, išskyrus atrajojančių gyvulių išskiriamo metano kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės, laikydamosi II priede nustatytų, nuo 2030 m. taikomų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, riboja per metus išmetamo antropogeninės kilmės metano (CH4) kiekį, išskyrus atrajojančių gyvulių išskiriamo metano kiekį.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Nepažeisdamos 1 dalies,
  valstybės narės
  imasi visų būtinų priemonių, dėl kurių nereikėtų patirti neproporcingų išlaidų, kad 2025 m. apribotų
  savo
  išmetamuosius atropogeninės kilmės SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 ir CH4 teršalus. Tų išmetamųjų
  teršalų
  lygiai nustatomi remiantis parduotu kuro kiekiu ir pagal linijinę
  mažinimo
  trajektoriją, jungiančią 2020 m. nustatytus išmetamųjų teršalų lygius ir pagal teršalų mažinimo
  įsipareigojimus
  2030 m. nustatytus išmetamųjų teršalų lygius. | 2.   Valstybės narės
  pagal 9 straipsnį Komisijai teikiamose ataskaitose pateikia atnaujintą informaciją apie
  savo
  pažangą įgyvendinant nacionalinius
  teršalų mažinimo įsipareigojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   
  Nepažeisdamos 1 dalies,
  valstybės narės
  imasi visų būtinų priemonių, dėl kurių nereikėtų patirti neproporcingų išlaidų, kad 2025 m. apribotų
  savo
  išmetamuosius atropogeninės kilmės SO2, NOx, NMVOC, NH3, PM2,5 ir CH4 teršalus. Tų išmetamųjų
  teršalų
  lygiai nustatomi remiantis parduotu kuro kiekiu ir pagal linijinę
  mažinimo
  trajektoriją, jungiančią 2020 m. nustatytus išmetamųjų teršalų lygius ir pagal teršalų mažinimo
  įsipareigojimus
  2030 m. nustatytus išmetamųjų teršalų lygius.

2.   Valstybės narės
  pagal 9 straipsnį Komisijai teikiamose ataskaitose pateikia atnaujintą informaciją apie
  savo
  pažangą įgyvendinant nacionalinius
  teršalų mažinimo įsipareigojimus.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Siekiant laikytis 1
  ir 2 dalyse
  nustatytų įsipareigojimų, į 
  apskaitą neįtraukiami šie išmetamieji teršalai
  : | 3.   Siekiant laikytis 1
  dalyje
  nustatytų įsipareigojimų,
  neatsižvelgiama
  į 
  šiuos išmetamuosius teršalus
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Siekiant laikytis 1
  ir 2 dalyse
  nustatytų įsipareigojimų, į 
  apskaitą neįtraukiami šie išmetamieji teršalai
  :

3.   Siekiant laikytis 1
  dalyje
  nustatytų įsipareigojimų,
  neatsižvelgiama
  į 
  šiuos išmetamuosius teršalus
  :

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | nepažeidžiant 5 straipsnio 1 dalies,
  tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetami teršalai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

nepažeidžiant 5 straipsnio 1 dalies,
  tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetami teršalai.

| d) | tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetami teršalai. |
| --- | --- |

d)

tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetami teršalai.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.
     
  Siekdamos laikytis 2025 m. tarpinių išmetamųjų teršalų lygių, nustatytų pagal 4 straipsnio 2 dalį, ir II priede nustatytų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, kurie 2030 m. ir vėlesniu laikotarpiu taikomi NOx, SO2 ir KD2,5 , valstybės narės gali tarptautinio jūrų eismo sektoriuje sumažintu išmetamųjų NOx, SO2 ir KD2,5 teršalų kiekiu kompensuoti tais pačiai metais iš kitų šaltinių išmestą NOx, SO2 ir KD2,5 kiekį, jei laikomasi šių sąlygų: | Išbraukta. |
| a) | išmetamųjų teršalų sumažinama jūrų rajonuose, kurie yra valstybių narių teritorinėse jūrose, išskirtinėse ekonominėse zonose ar taršos kontrolės zonose, jei jos yra nustatytos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.
     
  Siekdamos laikytis 2025 m. tarpinių išmetamųjų teršalų lygių, nustatytų pagal 4 straipsnio 2 dalį, ir II priede nustatytų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų, kurie 2030 m. ir vėlesniu laikotarpiu taikomi NOx, SO2 ir KD2,5 , valstybės narės gali tarptautinio jūrų eismo sektoriuje sumažintu išmetamųjų NOx, SO2 ir KD2,5 teršalų kiekiu kompensuoti tais pačiai metais iš kitų šaltinių išmestą NOx, SO2 ir KD2,5 kiekį, jei laikomasi šių sąlygų:

Išbraukta.

a)

išmetamųjų teršalų sumažinama jūrų rajonuose, kurie yra valstybių narių teritorinėse jūrose, išskirtinėse ekonominėse zonose ar taršos kontrolės zonose, jei jos yra nustatytos;

| b) | valstybės narės priėmė ir įgyvendina veiksmingas stebėsenos ir tikrinimo priemones, kad būtų užtikrintas tinkamas šios lankstumo priemonės naudojimas; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės priėmė ir įgyvendina veiksmingas stebėsenos ir tikrinimo priemones, kad būtų užtikrintas tinkamas šios lankstumo priemonės naudojimas;

| c) | valstybės narės priėmė priemones, kuriomis tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetamą NOx, SO2 ir KD2,5 kiekį siekia sumažinti labiau nei laikydamosi išmetamiems NOx, SO2 ir KD2,5 taikomų Sąjungos standartų, ir tinkamai išreiškė skaičiais taikanti šias priemones papildomai sumažintą išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės priėmė priemones, kuriomis tarptautinio jūrų eismo sektoriuje išmetamą NOx, SO2 ir KD2,5 kiekį siekia sumažinti labiau nei laikydamosi išmetamiems NOx, SO2 ir KD2,5 taikomų Sąjungos standartų, ir tinkamai išreiškė skaičiais taikanti šias priemones papildomai sumažintą išmetamųjų teršalų kiekį;

| d) | išmetamiesiems teršalams kompensuoti nepanaudojo daugiau kaip 20 % sumažinto išmetamųjų NOx, SO2 ir KD2,5 teršalų kiekio, apskaičiuojamo pagal c punktą, su sąlyga, kad taikydamos šią kompensacijos priemonę laikosi II priede nustatytų 2020 m. nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų. |
| --- | --- |

d)

išmetamiesiems teršalams kompensuoti nepanaudojo daugiau kaip 20 % sumažinto išmetamųjų NOx, SO2 ir KD2,5 teršalų kiekio, apskaičiuojamo pagal c punktą, su sąlyga, kad taikydamos šią kompensacijos priemonę laikosi II priede nustatytų 2020 m. nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės gali drauge įgyvendinti II priede nurodytus išmetamo metano kiekio mažinimo įsipareigojimus
  ir laikytis tarpinių išmetamo metano lygių
  , jei laikosi šių sąlygų: | 2.   Valstybės narės gali drauge įgyvendinti II priede nurodytus išmetamo metano kiekio mažinimo įsipareigojimus, jei laikosi šių sąlygų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės gali drauge įgyvendinti II priede nurodytus išmetamo metano kiekio mažinimo įsipareigojimus
  ir laikytis tarpinių išmetamo metano lygių
  , jei laikosi šių sąlygų:

2.   Valstybės narės gali drauge įgyvendinti II priede nurodytus išmetamo metano kiekio mažinimo įsipareigojimus, jei laikosi šių sąlygų:

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės gali pagal IV priedą sudaryti patikslintus metinius nacionalinius išmetamųjų SO2, NOx, NH3, NMLOJ ir KD2,5 inventorius, jei taikant patobulintus išmetamųjų teršalų inventorizavimo metodus, atnaujintus mokslinėmis žiniomis, nebūtų užtikrinta atitiktis jų nacionaliniams išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimams
  arba nebūtų laikomasi tarpinių išmetamųjų teršalų lygių
  . | 3.   Valstybės narės gali pagal IV priedą sudaryti patikslintus metinius nacionalinius išmetamųjų SO2, NOx, NH3, NMLOJ ir KD2,5 inventorius, jei taikant patobulintus išmetamųjų teršalų inventorizavimo metodus, atnaujintus mokslinėmis žiniomis, nebūtų užtikrinta atitiktis jų nacionaliniams išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės gali pagal IV priedą sudaryti patikslintus metinius nacionalinius išmetamųjų SO2, NOx, NH3, NMLOJ ir KD2,5 inventorius, jei taikant patobulintus išmetamųjų teršalų inventorizavimo metodus, atnaujintus mokslinėmis žiniomis, nebūtų užtikrinta atitiktis jų nacionaliniams išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimams
  arba nebūtų laikomasi tarpinių išmetamųjų teršalų lygių
  .

3.   Valstybės narės gali pagal IV priedą sudaryti patikslintus metinius nacionalinius išmetamųjų SO2, NOx, NH3, NMLOJ ir KD2,5 inventorius, jei taikant patobulintus išmetamųjų teršalų inventorizavimo metodus, atnaujintus mokslinėmis žiniomis, nebūtų užtikrinta atitiktis jų nacionaliniams išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimams.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės, ketinančios taikyti
  1
  ,
  2 ir 3 dalis,
  apie tai informuoja Komisiją iki metų, einančių prieš atitinkamus ataskaitinius metus,
  rugsėjo 30 d
  . Teikiant informaciją nurodomi teršalai ir susiję sektoriai ir, jei turima duomenų, poveikio mastas nacionaliniams išmetamųjų teršalų inventoriams. | 4.   Valstybės narės, ketinančios taikyti
  lankstumo priemonę pagal šią direktyvą
  , apie tai informuoja Komisiją iki metų, einančių prieš atitinkamus ataskaitinius metus,
  gruodžio 31 d
  . Teikiant informaciją nurodomi teršalai ir susiję sektoriai ir, jei turima duomenų, poveikio mastas nacionaliniams išmetamųjų teršalų inventoriams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės, ketinančios taikyti
  1
  ,
  2 ir 3 dalis,
  apie tai informuoja Komisiją iki metų, einančių prieš atitinkamus ataskaitinius metus,
  rugsėjo 30 d
  . Teikiant informaciją nurodomi teršalai ir susiję sektoriai ir, jei turima duomenų, poveikio mastas nacionaliniams išmetamųjų teršalų inventoriams.

4.   Valstybės narės, ketinančios taikyti
  lankstumo priemonę pagal šią direktyvą
  , apie tai informuoja Komisiją iki metų, einančių prieš atitinkamus ataskaitinius metus,
  gruodžio 31 d
  . Teikiant informaciją nurodomi teršalai ir susiję sektoriai ir, jei turima duomenų, poveikio mastas nacionaliniams išmetamųjų teršalų inventoriams.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai padedant, atlieka peržiūrą ir įvertina, ar konkrečiais metais naudojantis
  bet kuria iš
  lankstumo
  priemonių
  būtų laikomasi susijusių reikalavimų ir kriterijų. | 5.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai padedant, atlieka peržiūrą ir įvertina, ar konkrečiais metais naudojantis lankstumo
  arba tikslinimo priemone
  būtų laikomasi susijusių reikalavimų ir kriterijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai padedant, atlieka peržiūrą ir įvertina, ar konkrečiais metais naudojantis
  bet kuria iš
  lankstumo
  priemonių
  būtų laikomasi susijusių reikalavimų ir kriterijų.

5.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai padedant, atlieka peržiūrą ir įvertina, ar konkrečiais metais naudojantis lankstumo
  arba tikslinimo priemone
  būtų laikomasi susijusių reikalavimų ir kriterijų.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos, nurodytos 7 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, gavimo dienos Komisija prieštaravimų nepareiškia, susijusi valstybė narė laiko, kad naudojimuisi lankstumo priemone, dėl kurios teikta paraiška, yra pritariama ir ja galima naudotis tuos metus. Jei, Komisijos nuomone, naudojimasis lankstumo priemone neatitinka taikomų reikalavimų ir kriterijų, ji priima sprendimą ir informuoja valstybę narę, kad paraiška negali būti priimta. | Jei per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos, nurodytos 7 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, gavimo dienos Komisija prieštaravimų nepareiškia, susijusi valstybė narė laiko, kad naudojimuisi lankstumo priemone, dėl kurios teikta paraiška, yra pritariama ir ja galima naudotis tuos metus. Jei, Komisijos nuomone, naudojimasis lankstumo priemone neatitinka taikomų reikalavimų ir kriterijų, ji
  per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos gavimo
  priima sprendimą ir informuoja valstybę narę, kad paraiška negali būti priimta.
  Prie sprendimo pridedamas pagrindimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jei per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos, nurodytos 7 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, gavimo dienos Komisija prieštaravimų nepareiškia, susijusi valstybė narė laiko, kad naudojimuisi lankstumo priemone, dėl kurios teikta paraiška, yra pritariama ir ja galima naudotis tuos metus. Jei, Komisijos nuomone, naudojimasis lankstumo priemone neatitinka taikomų reikalavimų ir kriterijų, ji priima sprendimą ir informuoja valstybę narę, kad paraiška negali būti priimta.

Jei per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos, nurodytos 7 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, gavimo dienos Komisija prieštaravimų nepareiškia, susijusi valstybė narė laiko, kad naudojimuisi lankstumo priemone, dėl kurios teikta paraiška, yra pritariama ir ja galima naudotis tuos metus. Jei, Komisijos nuomone, naudojimasis lankstumo priemone neatitinka taikomų reikalavimų ir kriterijų, ji
  per devynis mėnesius nuo atitinkamos ataskaitos gavimo
  priima sprendimą ir informuoja valstybę narę, kad paraiška negali būti priimta.
  Prie sprendimo pridedamas pagrindimas.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Komisija, laikydamasi 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų nustatytos išsamios naudojimosi
  1,
  2 ir
  3
  dalyse
  nurodytomis
  lankstumo
  priemonėmis
  taisyklės. | 6.   Komisija, laikydamasi 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų nustatytos išsamios naudojimosi 2 ir
  3
   dalyse
  nurodyta
  lankstumo
  priemone
  taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6.   Komisija, laikydamasi 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų nustatytos išsamios naudojimosi
  1,
  2 ir
  3
  dalyse
  nurodytomis
  lankstumo
  priemonėmis
  taisyklės.

6.   Komisija, laikydamasi 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų nustatytos išsamios naudojimosi 2 ir
  3
   dalyse
  nurodyta
  lankstumo
  priemone
  taisyklės.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekdamos pagal 4 straipsnį apriboti savo metinius išmetamuosius
  antropogeninės
  kilmės teršalus, valstybės narės pagal III priedo 2 dalį parengia ir priima nacionalinę oro taršos kontrolės programą. | 1.   Siekdamos pagal 4 straipsnį apriboti savo metinius išmetamuosius kilmės teršalus
  ir pasiekti pagal šios direktyvos 1 straipsnį nustatytus tikslus
  , valstybės narės pagal III priedo 2 dalį parengia ir priima nacionalinę oro taršos kontrolės programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Siekdamos pagal 4 straipsnį apriboti savo metinius išmetamuosius
  antropogeninės
  kilmės teršalus, valstybės narės pagal III priedo 2 dalį parengia ir priima nacionalinę oro taršos kontrolės programą.

1.   Siekdamos pagal 4 straipsnį apriboti savo metinius išmetamuosius kilmės teršalus
  ir pasiekti pagal šios direktyvos 1 straipsnį nustatytus tikslus
  , valstybės narės pagal III priedo 2 dalį parengia ir priima nacionalinę oro taršos kontrolės programą.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | apsvarsto taršos mažinimo priemonių ekonominį efektyvumą ir atsižvelgia į jau pasiektus taršos mažinimo rezultatus, arba, jei valstybė narė teikia pirmenybę savo taršos mažinimo priemonėms, kokių rezultatų būtų galima pasiekti taikant galiojančius Sąjungos teisės aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

apsvarsto taršos mažinimo priemonių ekonominį efektyvumą ir atsižvelgia į jau pasiektus taršos mažinimo rezultatus, arba, jei valstybė narė teikia pirmenybę savo taršos mažinimo priemonėms, kokių rezultatų būtų galima pasiekti taikant galiojančius Sąjungos teisės aktus;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | teikia pirmenybę konkrečioms politinėms priemonėms, skirtoms pažeidžiamų grupių sveikatai apsaugoti ir užtikrinti, kad atsižvelgiama į poveikio mažinimo uždavinį, nustatytą pagal Direktyvos 2008/50/EB XIV priedo B skirsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ab)

teikia pirmenybę konkrečioms politinėms priemonėms, skirtoms pažeidžiamų grupių sveikatai apsaugoti ir užtikrinti, kad atsižvelgiama į poveikio mažinimo uždavinį, nustatytą pagal Direktyvos 2008/50/EB XIV priedo B skirsnį;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | atsižvelgia į poreikį
  mažinti į atmosferą išmetamus teršalus, siekdamos savo teritorijose ir, jei taikoma, kaimyninėse valstybėse narėse įgyvendinti oro kokybės tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

atsižvelgia į poreikį
  mažinti į atmosferą išmetamus teršalus, siekdamos savo teritorijose ir, jei taikoma, kaimyninėse valstybėse narėse įgyvendinti oro kokybės tikslus;

| b) | mažinti į atmosferą išmetamus teršalus, siekdamos savo teritorijose
  , ypač pagal Direktyvą 2008/50/EB nustatytas ribines vertes,
  ir, jei taikoma, kaimyninėse valstybėse narėse įgyvendinti oro kokybės tikslus; |
| --- | --- |

b)

mažinti į atmosferą išmetamus teršalus, siekdamos savo teritorijose
  , ypač pagal Direktyvą 2008/50/EB nustatytas ribines vertes,
  ir, jei taikoma, kaimyninėse valstybėse narėse įgyvendinti oro kokybės tikslus;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | kiekybiškai įvertina papildomą išmetamųjų teršalų sumažinimą, reikalingą norint iki 2030 m. pasiekti aplinkos oro kokybės lygį, kuris būtų lygus ar mažesnis, negu rekomenduoja Pasaulio sveikatos organizacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

kiekybiškai įvertina papildomą išmetamųjų teršalų sumažinimą, reikalingą norint iki 2030 m. pasiekti aplinkos oro kokybės lygį, kuris būtų lygus ar mažesnis, negu rekomenduoja Pasaulio sveikatos organizacija;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | kiekybiškai įvertina papildomą išmetamųjų teršalų sumažinimą, reikalingą norint iki 2030 m. pasiekti kritines apkrovas ir kritinius aplinkos apsaugos lygius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

bb)

kiekybiškai įvertina papildomą išmetamųjų teršalų sumažinimą, reikalingą norint iki 2030 m. pasiekti kritines apkrovas ir kritinius aplinkos apsaugos lygius;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bc) | nustato atitinkamas priemones siekiant įgyvendinti ba ir bb punktuose nurodytus tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

bc)

nustato atitinkamas priemones siekiant įgyvendinti ba ir bb punktuose nurodytus tikslus;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | remia investicijų poslinkį švarių ir efektyvių technologijų ir tvarios gamybos link naudojant fiskalines paskatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

remia investicijų poslinkį švarių ir efektyvių technologijų ir tvarios gamybos link naudojant fiskalines paskatas;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | įvertina įvairių nacionalinių geografinių regionų konkrečių poreikių ir sunkumų kovojant su oro tarša lygį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cb)

įvertina įvairių nacionalinių geografinių regionų konkrečių poreikių ir sunkumų kovojant su oro tarša lygį.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | užtikrina, kad atitinkamos kompetentingos institucijos stebėtų susijusios politikos veiksmingumą pagal šią direktyvą ir, jei reikia, būtų įgaliotos imtis veiksmų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

da)

užtikrina, kad atitinkamos kompetentingos institucijos stebėtų susijusios politikos veiksmingumą pagal šią direktyvą ir, jei reikia, būtų įgaliotos imtis veiksmų.

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija užtikrina, kad visa ES oro taršos mažinimo jos šaltinio vietose politika atitiktų tikslą ir padėtų siekti ES oro kokybės tikslų.




  Tuo tikslu Komisija ir valstybės narės nedelsdamos susitaria dėl šiuo metu svarstomo pasiūlymo dėl naujo reglamento, kuriuo nustatomi įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio reikalavimai (angl. RDE).




  Naujo tipo patvirtinimo bandymo metodas turi būti pradėtas taikyti ne vėliau kaip 2017 m. ir juo turi būti užtikrinta, kad išmetamų teršalų, pvz., NOx, ir kietųjų dalelių (KD2,5 ir KD10) kiekiai veiksmingai apribojami pagal atitikties koeficientus, kurie būtini siekiant atspindėti įprastines važiavimo sąlygas. Nauji bandymai turi būti nepriklausomi ir skaidrūs.




  Šie atitikties koeficientai turi būti griežti ir kiekybiškai įvertinti, kad atspindėtų tik RDE bandymo procedūros neapibrėžtumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija užtikrina, kad visa ES oro taršos mažinimo jos šaltinio vietose politika atitiktų tikslą ir padėtų siekti ES oro kokybės tikslų.

Tuo tikslu Komisija ir valstybės narės nedelsdamos susitaria dėl šiuo metu svarstomo pasiūlymo dėl naujo reglamento, kuriuo nustatomi įprastinėmis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio reikalavimai (angl. RDE).

Naujo tipo patvirtinimo bandymo metodas turi būti pradėtas taikyti ne vėliau kaip 2017 m. ir juo turi būti užtikrinta, kad išmetamų teršalų, pvz., NOx, ir kietųjų dalelių (KD2,5 ir KD10) kiekiai veiksmingai apribojami pagal atitikties koeficientus, kurie būtini siekiant atspindėti įprastines važiavimo sąlygas. Nauji bandymai turi būti nepriklausomi ir skaidrūs.

Šie atitikties koeficientai turi būti griežti ir kiekybiškai įvertinti, kad atspindėtų tik RDE bandymo procedūros neapibrėžtumą.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Valstybės narės nustato eilinių ir neeilinių aplinkosauginių tikrinimų ir judriųjų ir stacionariųjų šaltinių rinkos priežiūros sistemą siekiant užtikrinti, kad politika ir priemonės būtų veiksmingos mažinant išmetamųjų teršalų realiomis veiklos sąlygomis. |
| | Komisija iki ...

   (*1)

  pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl visoje Sąjungoje galiojančios praktinės stebėsenos bandymų ir viešo informavimo apie išmetamų teršalų standartus lengvasvorėms transporto priemonėms sistemos, kurią administruotų kompetentinga institucija, ir kurią naudojant būtų patvirtinama, jog visą naudingąjį eksploatavimo laikotarpį transporto priemonės ir varikliai atitinka „Euro 6“ reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2b.
     
  Valstybės narės nustato eilinių ir neeilinių aplinkosauginių tikrinimų ir judriųjų ir stacionariųjų šaltinių rinkos priežiūros sistemą siekiant užtikrinti, kad politika ir priemonės būtų veiksmingos mažinant išmetamųjų teršalų realiomis veiklos sąlygomis.

Komisija iki ...

   (*1)

  pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl visoje Sąjungoje galiojančios praktinės stebėsenos bandymų ir viešo informavimo apie išmetamų teršalų standartus lengvasvorėms transporto priemonėms sistemos, kurią administruotų kompetentinga institucija, ir kurią naudojant būtų patvirtinama, jog visą naudingąjį eksploatavimo laikotarpį transporto priemonės ir varikliai atitinka „Euro 6“ reikalavimus.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Valstybės narės gali palaipsniui pašalinti nedidelio kiekio teršalų išmetimo šaltinius transporto ir degalų tiekimo sektoriuose skatindamos išmetamiesiems teršalams pralaidžias žarnas keisti nepralaidžių žarnų technologijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Valstybės narės gali palaipsniui pašalinti nedidelio kiekio teršalų išmetimo šaltinius transporto ir degalų tiekimo sektoriuose skatindamos išmetamiesiems teršalams pralaidžias žarnas keisti nepralaidžių žarnų technologijomis.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | valstybės narės nusprendžia pasinaudoti
  bet kuria iš
  5 straipsnyje
  nustatytų
  lankstumo
  priemonių
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

valstybės narės nusprendžia pasinaudoti
  bet kuria iš
  5 straipsnyje
  nustatytų
  lankstumo
  priemonių
  .

| b) | valstybės narės nusprendžia pasinaudoti 5 straipsnyje
  nustatyta
  lankstumo
  priemone*
  . |
| --- | --- |

b)

valstybės narės nusprendžia pasinaudoti 5 straipsnyje
  nustatyta
  lankstumo
  priemone*
  .

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nacionalinėse oro taršos kontrolės programose nurodoma, ar valstybės narės ketina pasinaudoti pagal 5 straipsnį numatyta lankstumo priemone. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nacionalinėse oro taršos kontrolės programose nurodoma, ar valstybės narės ketina pasinaudoti pagal 5 straipsnį numatyta lankstumo priemone.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Valstybės narės, vadovaudamosi susijusiais Sąjungos teisės aktais, konsultuojasi su
  visuomene ir
  kompetentingomis valdžios institucijomis – visais lygmenimis atsakingomis už konkrečius aplinkosaugos klausimus oro taršos, kokybės ir valdymo srityse, todėl greičiausiai susijusiomis su nacionalinių oro taršos programų įgyvendinimu – dėl nacionalinės oro taršos kontrolės programos projekto ir visų
  svarbių
  atnaujinimų, prieš juos galutinai priimdamos.
  Jei taikoma, vadovaujantis susijusiais Sąjungos teisės aktais užtikrinamos tarpvalstybinės konsultacijos
  . | 5.   Valstybės narės, vadovaudamosi susijusiais Sąjungos teisės aktais, konsultuojasi su kompetentingomis valdžios institucijomis – visais lygmenimis atsakingomis už konkrečius aplinkosaugos klausimus oro taršos, kokybės ir valdymo srityse, todėl greičiausiai susijusiomis su nacionalinių oro taršos programų įgyvendinimu – dėl nacionalinės oro taršos kontrolės programos projekto ir visų atnaujinimų, prieš juos galutinai priimdamos.
  Šiose konsultacijose dalyvauja susijusios vietos ar regiono valdžios institucijos, atsakingos už išmetamųjų teršalų mažinimo politikos įgyvendinimą konkrečiose zonose ir (arba) aglomeracijose, neišskiriant zonų ir (arba) aglomeracijų, kurios yra ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Valstybės narės, vadovaudamosi susijusiais Sąjungos teisės aktais, konsultuojasi su
  visuomene ir
  kompetentingomis valdžios institucijomis – visais lygmenimis atsakingomis už konkrečius aplinkosaugos klausimus oro taršos, kokybės ir valdymo srityse, todėl greičiausiai susijusiomis su nacionalinių oro taršos programų įgyvendinimu – dėl nacionalinės oro taršos kontrolės programos projekto ir visų
  svarbių
  atnaujinimų, prieš juos galutinai priimdamos.
  Jei taikoma, vadovaujantis susijusiais Sąjungos teisės aktais užtikrinamos tarpvalstybinės konsultacijos
  .

5.   Valstybės narės, vadovaudamosi susijusiais Sąjungos teisės aktais, konsultuojasi su kompetentingomis valdžios institucijomis – visais lygmenimis atsakingomis už konkrečius aplinkosaugos klausimus oro taršos, kokybės ir valdymo srityse, todėl greičiausiai susijusiomis su nacionalinių oro taršos programų įgyvendinimu – dėl nacionalinės oro taršos kontrolės programos projekto ir visų atnaujinimų, prieš juos galutinai priimdamos.
  Šiose konsultacijose dalyvauja susijusios vietos ar regiono valdžios institucijos, atsakingos už išmetamųjų teršalų mažinimo politikos įgyvendinimą konkrečiose zonose ir (arba) aglomeracijose, neišskiriant zonų ir (arba) aglomeracijų, kurios yra ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse
  .

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 5 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės, vadovaudamosi susijusiais Sąjungos teisės aktais, užtikrina, kad rengiant nacionalinių oro taršos kontrolės programų projektus arba jas peržiūrint ar atnaujinant prieš priimant galutinę versiją ankstyvuoju etapu būtų konsultuojamasi su suinteresuotosios visuomenės atstovais. Prireikus užtikrinamos tarpvalstybinės konsultacijos, vadovaujantis susijusiais Sąjungos teisės aktais, įskaitant Direktyvos 2008/50/EB 25 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės, vadovaudamosi susijusiais Sąjungos teisės aktais, užtikrina, kad rengiant nacionalinių oro taršos kontrolės programų projektus arba jas peržiūrint ar atnaujinant prieš priimant galutinę versiją ankstyvuoju etapu būtų konsultuojamasi su suinteresuotosios visuomenės atstovais. Prireikus užtikrinamos tarpvalstybinės konsultacijos, vadovaujantis susijusiais Sąjungos teisės aktais, įskaitant Direktyvos 2008/50/EB 25 straipsnį.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Valstybės narės paskiria savo nepriklausomą ekspertų instituciją nacionalinių oro taršos programų projektams persvarstyti siekiant įvertinti šiose programose pateikiamos informacijos tikslumą ir politikos bei priemonių tinkamumą. Iki nacionalinių oro taršos kontrolės programų projektų paskelbimo šio persvarstymo rezultatai prieinami viešai siekiant sudaryti sąlygas prasmingam visuomenės dalyvavimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a.
     
  Valstybės narės paskiria savo nepriklausomą ekspertų instituciją nacionalinių oro taršos programų projektams persvarstyti siekiant įvertinti šiose programose pateikiamos informacijos tikslumą ir politikos bei priemonių tinkamumą. Iki nacionalinių oro taršos kontrolės programų projektų paskelbimo šio persvarstymo rezultatai prieinami viešai siekiant sudaryti sąlygas prasmingam visuomenės dalyvavimui.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 6 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija pateikia išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonių, neįtrauktų į III priedo 1 dalį, taip pat namų šildymo ir kelių transporto sektoriuje, kurias valstybės narės gali įtraukti į nacionalines oro taršos kontrolės programas, gaires. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija pateikia išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonių, neįtrauktų į III priedo 1 dalį, taip pat namų šildymo ir kelių transporto sektoriuje, kurias valstybės narės gali įtraukti į nacionalines oro taršos kontrolės programas, gaires.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Komisija
  gali parengti
  nacionalinių oro taršos kontrolės programų rengimo ir įgyvendinimo gaires. | 8.   Komisija
  parengia
  nacionalinių oro taršos kontrolės programų rengimo ir įgyvendinimo gaires. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8.   Komisija
  gali parengti
  nacionalinių oro taršos kontrolės programų rengimo ir įgyvendinimo gaires.

8.   Komisija
  parengia
  nacionalinių oro taršos kontrolės programų rengimo ir įgyvendinimo gaires.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Be to, Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus,
  kuriuose nurodytų
  , kokia forma turi būti parengtos valstybių narių oro taršos kontrolės programos ir kokia informacija jose turi būti pateikta. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 9.   Be to, Komisija
  , priimdama
  įgyvendinimo aktus,
  nurodo
  , kokia forma turi būti parengtos valstybių narių oro taršos kontrolės programos ir kokia informacija jose turi būti pateikta. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

9.   Be to, Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus,
  kuriuose nurodytų
  , kokia forma turi būti parengtos valstybių narių oro taršos kontrolės programos ir kokia informacija jose turi būti pateikta. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

9.   Be to, Komisija
  , priimdama
  įgyvendinimo aktus,
  nurodo
  , kokia forma turi būti parengtos valstybių narių oro taršos kontrolės programos ir kokia informacija jose turi būti pateikta. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 14 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis




  Švaraus oro fondas




  Komisija palengvina galimybes gauti finansinę paramą norint padėti užtikrinti, kad imamasi tinkamų priemonių siekiant laikytis šioje direktyvoje nustatytų tikslų.




  Finansavimas, inter alia, turėtų būti:










  a) | žemės ūkio finansavimas, įskaitant finansavimą pagal 2014–2020 m. bendrąją žemės ūkio politiką, iš dalies pakeistą 2017 m. vidurio laikotarpio peržiūros metu, kad kaip viešoji gėrybė būtų įtraukta oro kokybė, visų pirma nurodant amoniaką arba metaną, arba abi šias medžiagas, kad valstybėms narėms ir susijusioms regioninėms ir vietos valdžios institucijoms būtų suteikta galimybė specialiomis priemonėmis prisidėti prie išmetamų teršalų kiekio mažinimo ir parama tai darant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a straipsnis

Švaraus oro fondas

Komisija palengvina galimybes gauti finansinę paramą norint padėti užtikrinti, kad imamasi tinkamų priemonių siekiant laikytis šioje direktyvoje nustatytų tikslų.

Finansavimas, inter alia, turėtų būti:

a)

žemės ūkio finansavimas, įskaitant finansavimą pagal 2014–2020 m. bendrąją žemės ūkio politiką, iš dalies pakeistą 2017 m. vidurio laikotarpio peržiūros metu, kad kaip viešoji gėrybė būtų įtraukta oro kokybė, visų pirma nurodant amoniaką arba metaną, arba abi šias medžiagas, kad valstybėms narėms ir susijusioms regioninėms ir vietos valdžios institucijoms būtų suteikta galimybė specialiomis priemonėmis prisidėti prie išmetamų teršalų kiekio mažinimo ir parama tai darant;

| b) | būsimos darbo programos pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

b)

būsimos darbo programos pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“;

| c) | Europos struktūriniai ir investicijų fondai; |
| --- | --- |

c)

Europos struktūriniai ir investicijų fondai;

| d) | aplinkos ir klimato politikos finansavimo priemonės, pvz., LIFE; |
| --- | --- |

d)

aplinkos ir klimato politikos finansavimo priemonės, pvz., LIFE;

| e) | bet kokie pirmiau išvardytų variantų deriniai. |
| --- | --- |

e)

bet kokie pirmiau išvardytų variantų deriniai.

Komisija užtikrina, kad finansavimo tvarka būtų paprasta, skaidri ir prieinama įvairiais valdymo lygmenimis.

Komisija įvertina galimybę sukurti vieną langelį, kad įmonės galėtų lengvai rasti lėšų ir procedūras, susijusias su prieiga prie projektų, kuriais sprendžiami oro taršos klausimai.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Valstybės narės, kurios taiko lankstumo priemonę pagal 5 straipsnio 1 dalį, atitinkamų metų informacinėje inventoriaus ataskaitoje nurodo šią informaciją: | Išbraukta. |
| a) | NOx, SO2 ir KD2,5 kiekį, kuris būtų išmestas, jei nebūtų nustatytas išmetamųjų teršalų kontrolės rajonas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.
     
  Valstybės narės, kurios taiko lankstumo priemonę pagal 5 straipsnio 1 dalį, atitinkamų metų informacinėje inventoriaus ataskaitoje nurodo šią informaciją:

Išbraukta.

a)

NOx, SO2 ir KD2,5 kiekį, kuris būtų išmestas, jei nebūtų nustatytas išmetamųjų teršalų kontrolės rajonas;

| b) | išmetamųjų teršalų sumažinimo lygį, kurį pagal 5 straipsnio 1 dalies c punktą pavyko pasiekti valstybei narei priklausančioje išmetamųjų teršalų kontrolės rajono dalyje; |
| --- | --- |

b)

išmetamųjų teršalų sumažinimo lygį, kurį pagal 5 straipsnio 1 dalies c punktą pavyko pasiekti valstybei narei priklausančioje išmetamųjų teršalų kontrolės rajono dalyje;

| c) | šios lankstumo priemonės taikymo mastą; |
| --- | --- |

c)

šios lankstumo priemonės taikymo mastą;

| d) | bet kokius papildomus duomenis, kurie, valstybės narės nuomone, padėtų Komisijai ir jai padedančiai Europos aplinkos agentūrai atlikti išsamų sąlygų, kuriomis įgyvendinama lankstumo priemonė, vertinimą. |
| --- | --- |

d)

bet kokius papildomus duomenis, kurie, valstybės narės nuomone, padėtų Komisijai ir jai padedančiai Europos aplinkos agentūrai atlikti išsamų sąlygų, kuriomis įgyvendinama lankstumo priemonė, vertinimą.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Išmetamųjų teršalų inventorius, įskaitant patikslintus inventorius, prognozes ir informacinę inventoriaus ataskaitą, valstybės narės rengia vadovaudamosi IV priedu. | 7.   Išmetamųjų teršalų inventorius, įskaitant
  , jei reikia,
  patikslintus inventorius, prognozes ir informacinę inventoriaus ataskaitą, valstybės narės rengia vadovaudamosi IV priedu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7.   Išmetamųjų teršalų inventorius, įskaitant patikslintus inventorius, prognozes ir informacinę inventoriaus ataskaitą, valstybės narės rengia vadovaudamosi IV priedu.

7.   Išmetamųjų teršalų inventorius, įskaitant
  , jei reikia,
  patikslintus inventorius, prognozes ir informacinę inventoriaus ataskaitą, valstybės narės rengia vadovaudamosi IV priedu.

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės
  , jei įmanoma, užtikrina neigiamo
  oro taršos
  poveikio
  ekosistemoms
  stebėseną
  , vadovaudamosi V priede nustatytais reikalavimais. | 1.   Valstybės narės
  stebi neigiamą
  oro taršos
  poveikį
  ekosistemoms, vadovaudamosi V priede nustatytais reikalavimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės
  , jei įmanoma, užtikrina neigiamo
  oro taršos
  poveikio
  ekosistemoms
  stebėseną
  , vadovaudamosi V priede nustatytais reikalavimais.

1.   Valstybės narės
  stebi neigiamą
  oro taršos
  poveikį
  ekosistemoms, vadovaudamosi V priede nustatytais reikalavimais.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės oro taršos poveikio stebėseną
  prireikus
  derina su kitomis remiantis Sąjungos teisės aktais, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2008/50/EB ir 2000/60/EB (30), parengtomis stebėsenos programomis. | 2.   Valstybės narės oro taršos poveikio stebėseną derina su kitomis remiantis Sąjungos teisės aktais, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2008/50/EB ir 2000/60/EB (30), parengtomis stebėsenos programomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės oro taršos poveikio stebėseną
  prireikus
  derina su kitomis remiantis Sąjungos teisės aktais, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2008/50/EB ir 2000/60/EB (30), parengtomis stebėsenos programomis.

2.   Valstybės narės oro taršos poveikio stebėseną derina su kitomis remiantis Sąjungos teisės aktais, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2008/50/EB ir 2000/60/EB (30), parengtomis stebėsenos programomis.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės savo nacionalines oro taršos kontrolės programas Komisijai teikia
  [per tris mėnesius nuo 17 straipsnyje nurodytos datos; datą įrašo Europos Sąjungos leidinių biuras]
  ir vėliau jas atnaujina kas dvejus metus. | 1.   Valstybės narės savo nacionalines oro taršos kontrolės programas Komisijai teikia
  iki ...

   (*2) ir vėliau jas atnaujina kas dvejus metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės savo nacionalines oro taršos kontrolės programas Komisijai teikia
  [per tris mėnesius nuo 17 straipsnyje nurodytos datos; datą įrašo Europos Sąjungos leidinių biuras]
  ir vėliau jas atnaujina kas dvejus metus.

1.   Valstybės narės savo nacionalines oro taršos kontrolės programas Komisijai teikia
  iki ...

   (*2) ir vėliau jas atnaujina kas dvejus metus.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei nacionalinė oro taršos kontrolės programa yra atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, susijusi valstybė narė apie
  tai
  Komisijai
  praneša
  per du mėnesius. | Jei nacionalinė oro taršos kontrolės programa yra atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, susijusi valstybė narė apie
  atnaujintą programą praneša
  Komisijai per du mėnesius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jei nacionalinė oro taršos kontrolės programa yra atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, susijusi valstybė narė apie
  tai
  Komisijai
  praneša
  per du mėnesius.

Jei nacionalinė oro taršos kontrolės programa yra atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, susijusi valstybė narė apie
  atnaujintą programą praneša
  Komisijai per du mėnesius.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Nuo 2017 m. valstybės narės, laikydamosi I priede nustatytų ataskaitų teikimo datų, Komisijai ir Europos aplinkos agentūrai pateikia savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, prognozes, erdvinio išmetamųjų teršalų pasiskirstymo inventorius, didelių sutelktųjų tų teršalų šaltinių inventorius, taip pat ataskaitas, nurodytas 7 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, ir, jei taikoma, 7 straipsnio
  4,
  5 ir 6 dalyse. | 2.   Nuo 2017 m. valstybės narės, laikydamosi I priede nustatytų ataskaitų teikimo datų, Komisijai ir Europos aplinkos agentūrai pateikia savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, prognozes, erdvinio išmetamųjų teršalų pasiskirstymo inventorius, didelių sutelktųjų tų teršalų šaltinių inventorius, taip pat ataskaitas, nurodytas 7 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, ir, jei taikoma, 7 straipsnio 5 ir 6 dalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Nuo 2017 m. valstybės narės, laikydamosi I priede nustatytų ataskaitų teikimo datų, Komisijai ir Europos aplinkos agentūrai pateikia savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, prognozes, erdvinio išmetamųjų teršalų pasiskirstymo inventorius, didelių sutelktųjų tų teršalų šaltinių inventorius, taip pat ataskaitas, nurodytas 7 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, ir, jei taikoma, 7 straipsnio
  4,
  5 ir 6 dalyse.

2.   Nuo 2017 m. valstybės narės, laikydamosi I priede nustatytų ataskaitų teikimo datų, Komisijai ir Europos aplinkos agentūrai pateikia savo nacionalinius išmetamųjų teršalų inventorius, prognozes, erdvinio išmetamųjų teršalų pasiskirstymo inventorius, didelių sutelktųjų tų teršalų šaltinių inventorius, taip pat ataskaitas, nurodytas 7 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, ir, jei taikoma, 7 straipsnio 5 ir 6 dalyse.

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Valstybės narės ataskaitas apie jose išmetamą CH4 kiekį ir išmetamo CH4 kiekio prognozes teikia pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013

   (31)

  . | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.
     
  Valstybės narės ataskaitas apie jose išmetamą CH4 kiekį ir išmetamo CH4 kiekio prognozes teikia pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 525/2013

   (31)

  .

Išbraukta.

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai ir valstybėms narėms padedant, reguliariai peržiūri nacionalinio išmetamųjų teršalų inventoriaus duomenis. Per tokią peržiūrą: | 4.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai ir valstybėms narėms padedant, reguliariai peržiūri nacionalinio išmetamųjų teršalų inventoriaus duomenis
  ir nacionalines oro taršos kontrolės programas
  . Per tokią peržiūrą: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai ir valstybėms narėms padedant, reguliariai peržiūri nacionalinio išmetamųjų teršalų inventoriaus duomenis. Per tokią peržiūrą:

4.   Komisija, Europos aplinkos agentūrai ir valstybėms narėms padedant, reguliariai peržiūri nacionalinio išmetamųjų teršalų inventoriaus duomenis
  ir nacionalines oro taršos kontrolės programas
  . Per tokią peržiūrą:

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | atlieka patikras, siekiant patikrinti, ar nacionalinės oro taršos kontrolės programos atitinka 6 straipsnio reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

atlieka patikras, siekiant patikrinti, ar nacionalinės oro taršos kontrolės programos atitinka 6 straipsnio reikalavimus.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisijos peržiūros rezultatai turi būti viešai paskelbti pagal 11 straipsnio nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisijos peržiūros rezultatai turi būti viešai paskelbti pagal 11 straipsnio nuostatas.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  ne rečiau kaip
  kas
  penkerius metus
  Europos Parlamentui ir Tarybai teikia šios direktyvos įgyvendinimo
  pažangos
  ataskaitas
  , ir, be kita ko, įvertina šios direktyvos reikšmę siekiant joje nustatytų tikslų. | 1.   Komisija
  , įgyvendinus šią direktyvą,
  kas
  30 mėnesių nuo ...

   (*3) Europos Parlamentui ir Tarybai teikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitas.
  Rengdama minėtas ataskaitas Komisija įvertina: |
| | a) | savo įnašą ir valstybių narių pastangas siekiant šios direktyvos tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Komisija
  ne rečiau kaip
  kas
  penkerius metus
  Europos Parlamentui ir Tarybai teikia šios direktyvos įgyvendinimo
  pažangos
  ataskaitas
  , ir, be kita ko, įvertina šios direktyvos reikšmę siekiant joje nustatytų tikslų.

1.   Komisija
  , įgyvendinus šią direktyvą,
  kas
  30 mėnesių nuo ...

   (*3) Europos Parlamentui ir Tarybai teikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitas.
  Rengdama minėtas ataskaitas Komisija įvertina:

a)

savo įnašą ir valstybių narių pastangas siekiant šios direktyvos tikslų;

| b) | oro teršalų kiekio sumažinimo pažangą iki 2025 m. ir iki 2030 m.; |
| --- | --- |

b)

oro teršalų kiekio sumažinimo pažangą iki 2025 m. ir iki 2030 m.;

| c) | pažangą siekiant ilgalaikių oro kokybės tikslų, nustatytų 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje; |
| --- | --- |

c)

pažangą siekiant ilgalaikių oro kokybės tikslų, nustatytų 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje;

| d) | ar viršijamos kritinės apkrovos ir kritiniai lygiai, taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos oro taršos orientacinės vertės; taip pat |
| --- | --- |

d)

ar viršijamos kritinės apkrovos ir kritiniai lygiai, taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos oro taršos orientacinės vertės; taip pat

| e) | valstybių narių turimų ES lėšų panaudojimą, jei jos buvo tikslingai naudojamos oro taršai mažinti. |
| --- | --- |

e)

valstybių narių turimų ES lėšų panaudojimą, jei jos buvo tikslingai naudojamos oro taršai mažinti.

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija, pranešdama apie valstybių išmetamųjų teršalų sumažinimą 2020 m., 2025 m. ir 2030 m. pateikia paaiškinimus, kodėl nepavyko pasiekti planuoto sumažinimo, jei taikoma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija, pranešdama apie valstybių išmetamųjų teršalų sumažinimą 2020 m., 2025 m. ir 2030 m. pateikia paaiškinimus, kodėl nepavyko pasiekti planuoto sumažinimo, jei taikoma.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kai ataskaitoje nurodoma, kad valstybės narės nesugeba laikytis Sąjungos teisės ir Direktyvoje 2008/50/EB nurodytų oro kokybės ribinių verčių, Komisija: |
| | a) | įvertina, ar dėl to yra kalta neveiksminga Sąjungos politika dėl oro teršalų mažinimo jų šaltinio vietoje, įskaitant šios politikos įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kai ataskaitoje nurodoma, kad valstybės narės nesugeba laikytis Sąjungos teisės ir Direktyvoje 2008/50/EB nurodytų oro kokybės ribinių verčių, Komisija:

a)

įvertina, ar dėl to yra kalta neveiksminga Sąjungos politika dėl oro teršalų mažinimo jų šaltinio vietoje, įskaitant šios politikos įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu,

| b) | pasikonsultuoja su 14 straipsnyje nurodytu komitetu ir nustato, ar reikalingi nauji išmetamųjų teršalų šaltinius reglamentuojantys teisės aktai, ir prireikus pateikia pasiūlymus dėl teisės aktų siekiant užtikrinti šios direktyvos tikslų laikymąsi. Visi tokie pasiūlymai turi būti paremti patikimu poveikio vertinimu ir atspindėti naujausius mokslinius duomenis. |
| --- | --- |

b)

pasikonsultuoja su 14 straipsnyje nurodytu komitetu ir nustato, ar reikalingi nauji išmetamųjų teršalų šaltinius reglamentuojantys teisės aktai, ir prireikus pateikia pasiūlymus dėl teisės aktų siekiant užtikrinti šios direktyvos tikslų laikymąsi. Visi tokie pasiūlymai turi būti paremti patikimu poveikio vertinimu ir atspindėti naujausius mokslinius duomenis.

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija
  , laikydamasi pirmiau nurodytų sąlygų, bet kuriuo atveju teikia ataskaitą už 2025 m. metus ir į ją taip pat įtraukia informaciją apie tai, kaip laikomasi 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų tarpinių išmetamųjų teršalų lygių, o jų nesilaikymo atveju nurodo to priežastis. Ji
  nustato, ar reikalingi tolesni veiksmai, be kita ko, atsižvelgdama į jų įgyvendinimo poveikį sektoriams. | Remdamasi šiomis ataskaitomis,
  Komisija
  kartu su valstybėmis narėmis
  nustato, ar reikalingi tolesni veiksmai,
  taip pat nacionaliniu lygmeniu,
  be kita ko, atsižvelgdama į jų įgyvendinimo poveikį sektoriams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija
  , laikydamasi pirmiau nurodytų sąlygų, bet kuriuo atveju teikia ataskaitą už 2025 m. metus ir į ją taip pat įtraukia informaciją apie tai, kaip laikomasi 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų tarpinių išmetamųjų teršalų lygių, o jų nesilaikymo atveju nurodo to priežastis. Ji
  nustato, ar reikalingi tolesni veiksmai, be kita ko, atsižvelgdama į jų įgyvendinimo poveikį sektoriams.

Remdamasi šiomis ataskaitomis,
  Komisija
  kartu su valstybėmis narėmis
  nustato, ar reikalingi tolesni veiksmai,
  taip pat nacionaliniu lygmeniu,
  be kita ko, atsižvelgdama į jų įgyvendinimo poveikį sektoriams.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytose ataskaitose
  gali
  būti pateikiamas šios direktyvos poveikio aplinkai, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio vertinimas. | 2.   1 dalyje nurodytose ataskaitose
  turi
  būti pateikiamas šios direktyvos poveikio
  sveikatai,
  aplinkai, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio
  , įskaitant poveikį valstybių narių sveikatos priežiūros sistemoms ir neįgyvendintų priemonių išlaidų,
  vertinimas.
  Komisija šias ataskaitas skelbia viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytose ataskaitose
  gali
  būti pateikiamas šios direktyvos poveikio aplinkai, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio vertinimas.

2.   1 dalyje nurodytose ataskaitose
  turi
  būti pateikiamas šios direktyvos poveikio
  sveikatai,
  aplinkai, taip pat socialinio ir ekonominio poveikio
  , įskaitant poveikį valstybių narių sveikatos priežiūros sistemoms ir neįgyvendintų priemonių išlaidų,
  vertinimas.
  Komisija šias ataskaitas skelbia viešai.

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prieš nustatydama nacionalinį išmetamųjų teršalų mažinimo įpareigojimą, Komisija taip pat atlieka poveikio vertinimą dėl gyvsidabrio (Hg) ir, jei būtina, pateikia naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Prieš nustatydama nacionalinį išmetamųjų teršalų mažinimo įpareigojimą, Komisija taip pat atlieka poveikio vertinimą dėl gyvsidabrio (Hg) ir, jei būtina, pateikia naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10 a straipsnis




  Europos švaraus oro forumas




  Komisija įsteigia Europos švaraus oro forumą siekdama sudaryti palankesnes sąlygas koordinuotai įgyvendinti Europos švaraus oro programą ir kas dveji metai suburti visus susijusius dalyvius, įskaitant valstybių narių kompetentingas institucijas visais atitinkamais lygmenimis, Komisiją, pramonę, pilietinę visuomenę ir mokslininkų bendruomenę. Europos švaraus oro forumas prižiūri, kad būtų parengtos nacionalinių oro taršos kontrolės programų įgyvendinimo gairės, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo būdų raidos, įskaitant ataskaitų teikimo reikalavimus, įvertinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10 a straipsnis

Europos švaraus oro forumas

Komisija įsteigia Europos švaraus oro forumą siekdama sudaryti palankesnes sąlygas koordinuotai įgyvendinti Europos švaraus oro programą ir kas dveji metai suburti visus susijusius dalyvius, įskaitant valstybių narių kompetentingas institucijas visais atitinkamais lygmenimis, Komisiją, pramonę, pilietinę visuomenę ir mokslininkų bendruomenę. Europos švaraus oro forumas prižiūri, kad būtų parengtos nacionalinių oro taršos kontrolės programų įgyvendinimo gairės, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo būdų raidos, įskaitant ataskaitų teikimo reikalavimus, įvertinimas.

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | pažanga pagal valstybes nares siekiant konkrečių šalies 2025 m. ir 2030 m. privalomų oro taršos tikslų, taikomų kiekvienos rūšies teršalui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

pažanga pagal valstybes nares siekiant konkrečių šalies 2025 m. ir 2030 m. privalomų oro taršos tikslų, taikomų kiekvienos rūšies teršalui.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 dalies b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | 9 straipsnio 4 dalyje nurodytos peržiūros rezultatai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

bb)

9 straipsnio 4 dalyje nurodytos peržiūros rezultatai.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad suinteresuotoji visuomenė galėtų susipažinti su administracinėmis ir teisminėmis procedūromis, kad galėtų paprieštarauti šios direktyvos neatitinkantiems kompetentingų institucijų ar privačių asmenų veiksmams ar neveikimui.




  Šiomis procedūromis, kurios turi būti teisingos, nešališkos, taikomos laiku ir ne per brangios, numatomos tinkamos ir veiksmingos teisių gynimo priemonės, įskaitant, prireikus, laikinąsias apsaugos priemones.




  Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie naudojimąsi tokiomis procedūromis būtų viešai paskelbta ir apsvarsto galimybę nustatyti atitinkamas pagalbos priemones, skirtas finansinėms arba kitoms kliūtims, trukdančioms kreiptis į teismus, pašalinti arba sumažinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad suinteresuotoji visuomenė galėtų susipažinti su administracinėmis ir teisminėmis procedūromis, kad galėtų paprieštarauti šios direktyvos neatitinkantiems kompetentingų institucijų ar privačių asmenų veiksmams ar neveikimui.

Šiomis procedūromis, kurios turi būti teisingos, nešališkos, taikomos laiku ir ne per brangios, numatomos tinkamos ir veiksmingos teisių gynimo priemonės, įskaitant, prireikus, laikinąsias apsaugos priemones.

Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie naudojimąsi tokiomis procedūromis būtų viešai paskelbta ir apsvarsto galimybę nustatyti atitinkamas pagalbos priemones, skirtas finansinėms arba kitoms kliūtims, trukdančioms kreiptis į teismus, pašalinti arba sumažinti.

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Remdamasi 10 straipsnio 1 dalyje nurodytomis ataskaitomis, Komisija, kiek tai susiję su NH3, paisydama naujausių mokslinių įrodymų įvertina galiojančius teisiškai privalomus nacionalinius išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus, atsižvelgdama į valstybių narių pasiekimus pagal Direktyvą 2001/81/EB ir 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo.




  Iki 2022 m. Komisija įvertina pažangą įgyvendinant šia direktyva numatytus įsipareigojimus, atsižvelgdama, inter alia, į:










  a) | JT EEK Amoniako išmetimo prevencijos ir mažinimo gaires, JT EEK Geros žemės ūkio praktikos, susijusios su išmetamo amoniako kiekio mažinimu, pagrindų kodekso 2014 m. redakciją ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 10 dalyje nustatytus geriausius prieinamus gamybos būdus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2b.
     
  Remdamasi 10 straipsnio 1 dalyje nurodytomis ataskaitomis, Komisija, kiek tai susiję su NH3, paisydama naujausių mokslinių įrodymų įvertina galiojančius teisiškai privalomus nacionalinius išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus, atsižvelgdama į valstybių narių pasiekimus pagal Direktyvą 2001/81/EB ir 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo.

Iki 2022 m. Komisija įvertina pažangą įgyvendinant šia direktyva numatytus įsipareigojimus, atsižvelgdama, inter alia, į:

a)

JT EEK Amoniako išmetimo prevencijos ir mažinimo gaires, JT EEK Geros žemės ūkio praktikos, susijusios su išmetamo amoniako kiekio mažinimu, pagrindų kodekso 2014 m. redakciją ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 10 dalyje nustatytus geriausius prieinamus gamybos būdus;

| b) | agrarinės aplinkosaugos priemones pagal bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

b)

agrarinės aplinkosaugos priemones pagal bendrą žemės ūkio politiką;

| c) | visų atitinkamų oro kokybės teisės aktų, įskaitant, inter alia, nurodytų pagal šios direktyvos 3 straipsnio 12a dalį, peržiūras. |
| --- | --- |

c)

visų atitinkamų oro kokybės teisės aktų, įskaitant, inter alia, nurodytų pagal šios direktyvos 3 straipsnio 12a dalį, peržiūras.

Prireikus Komisija pateikia pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl tikslų laikotarpiui po 2030 m., siekiant gerinti oro kokybės standartus.

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis




  Remdamasi 10 straipsnio 1 dalyje nurodytomis ataskaitomis, Komisija ne vėliau kaip 2025 m. atlieka šios direktyvos peržiūrą, siekdama užtikrinti pažangą siekiant Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamų oro kokybės lygių ir ilgalaikės vizijos, nustatytos Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje. Visų pirma Komisija, atsižvelgdama į mokslo ir technologijų pažangą, jei tinkama, pasiūlo II priede pateiktų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų pakeitimus.




  Remdamasi 10 straipsnio 1 dalyje nurodytomis reguliariai teikiamomis ataskaitomis, Komisija apsvarsto priemones, skirtas tarptautinės laivybos išmetamų teršalų kiekiui, ypač valstybių narių teritoriniuose vandenyse ir išskirtinėse ekonominėse zonose, sumažinti ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

11a straipsnis

Remdamasi 10 straipsnio 1 dalyje nurodytomis ataskaitomis, Komisija ne vėliau kaip 2025 m. atlieka šios direktyvos peržiūrą, siekdama užtikrinti pažangą siekiant Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamų oro kokybės lygių ir ilgalaikės vizijos, nustatytos Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje. Visų pirma Komisija, atsižvelgdama į mokslo ir technologijų pažangą, jei tinkama, pasiūlo II priede pateiktų nacionalinių išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimų pakeitimus.

Remdamasi 10 straipsnio 1 dalyje nurodytomis reguliariai teikiamomis ataskaitomis, Komisija apsvarsto priemones, skirtas tarptautinės laivybos išmetamų teršalų kiekiui, ypač valstybių narių teritoriniuose vandenyse ir išskirtinėse ekonominėse zonose, sumažinti ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjunga ir valstybės narės atitinkamai siekia vykdyti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir koordinuoti veiksmus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai Jungtinių Tautų aplinkos programos įgyvendinimo organizacija, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija, Tarptautine jūrų organizacija ir Tarptautine civilinės aviacijos organizacija, be kita ko, keisdamosi informacija, susijusia su techniniais ir moksliniais tyrimais bei plėtra ir taip siekdamos sudaryti geresnį pagrindą, kuriuo remiantis būtų mažinami išmetamieji teršalai. | Sąjunga ir valstybės narės atitinkamai siekia vykdyti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir koordinuoti veiksmus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai Jungtinių Tautų aplinkos programos įgyvendinimo organizacija, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija,
  Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija,
  Tarptautine jūrų organizacija ir Tarptautine civilinės aviacijos organizacija, be kita ko, keisdamosi informacija, susijusia su techniniais ir moksliniais tyrimais bei plėtra ir taip siekdamos sudaryti geresnį pagrindą, kuriuo remiantis būtų mažinami išmetamieji teršalai.
  Valstybės narės tarpvalstybiniu lygmeniu konsultuojasi dėl abipusės grėsmės, kurią kelia tų valstybių kaimyniniuose pramoniniuose regionuose susidarantys išmetamieji teršalai, ir atitinkamos valstybės narės parengia bendrus šių išmetamųjų teršalų pašalinimo ar mažinimo planus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sąjunga ir valstybės narės atitinkamai siekia vykdyti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir koordinuoti veiksmus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai Jungtinių Tautų aplinkos programos įgyvendinimo organizacija, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija, Tarptautine jūrų organizacija ir Tarptautine civilinės aviacijos organizacija, be kita ko, keisdamosi informacija, susijusia su techniniais ir moksliniais tyrimais bei plėtra ir taip siekdamos sudaryti geresnį pagrindą, kuriuo remiantis būtų mažinami išmetamieji teršalai.

Sąjunga ir valstybės narės atitinkamai siekia vykdyti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir koordinuoti veiksmus su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai Jungtinių Tautų aplinkos programos įgyvendinimo organizacija, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija,
  Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija,
  Tarptautine jūrų organizacija ir Tarptautine civilinės aviacijos organizacija, be kita ko, keisdamosi informacija, susijusia su techniniais ir moksliniais tyrimais bei plėtra ir taip siekdamos sudaryti geresnį pagrindą, kuriuo remiantis būtų mažinami išmetamieji teršalai.
  Valstybės narės tarpvalstybiniu lygmeniu konsultuojasi dėl abipusės grėsmės, kurią kelia tų valstybių kaimyniniuose pramoniniuose regionuose susidarantys išmetamieji teršalai, ir atitinkamos valstybės narės parengia bendrus šių išmetamųjų teršalų pašalinimo ar mažinimo planus.

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   6 straipsnio 7 dalyje, 7 straipsnio 9 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje
  nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami neribotam
  laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo
  dienos
  . | 2.   
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  6 straipsnio 7 dalyje, 7 straipsnio 9 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje
  deleguotuosius aktus penkerių metų
  laikotarpiui nuo ... (*4)

  . Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   6 straipsnio 7 dalyje, 7 straipsnio 9 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje
  nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami neribotam
  laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo
  dienos
  .

2.   
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  6 straipsnio 7 dalyje, 7 straipsnio 9 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje
  deleguotuosius aktus penkerių metų
  laikotarpiui nuo ... (*4)

  . Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės nustato sankcijų taikymo pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. | Valstybės narės nustato sankcijų taikymo pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
  Valstybės narės ne vėliau kaip ...

   (*5)

  praneša Komisijai apie tas priemones ir nedelsdamos jai praneša apie bet kokius vėlesnius jų pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės nustato sankcijų taikymo pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

Valstybės narės nustato sankcijų taikymo pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
  Valstybės narės ne vėliau kaip ...

   (*5)

  praneša Komisijai apie tas priemones ir nedelsdamos jai praneša apie bet kokius vėlesnius jų pakeitimus.

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nepažeidžiant 1 dalies, valstybės narės negali perduoti institucijoms, kurios neturi strateginių įgaliojimų laikytis šios direktyvos reikalavimų, pareigos užtikrinti atitiktį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nepažeidžiant 1 dalies, valstybės narės negali perduoti institucijoms, kurios neturi strateginių įgaliojimų laikytis šios direktyvos reikalavimų, pareigos užtikrinti atitiktį.

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Direktyvos 2003/35/EB I priedas papildomas
  šiuo g punktu
  : | Direktyvos 2003/35/EB I priedas papildomas
  šiais g ir h punktais
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Direktyvos 2003/35/EB I priedas papildomas
  šiuo g punktu
  :

Direktyvos 2003/35/EB I priedas papildomas
  šiais g ir h punktais
  :

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | „h) | 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje 23 straipsnis.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

„h)

2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje 23 straipsnis.“

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo A lentelės 4 eilutė

I priedo A lentelės 4 eilutė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal šaltinio kategoriją | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal šaltinio kategoriją

Bendras valstybėje narėje išmestų teršalų kiekis pagal šaltinio kategoriją

—

CH4

CH4

Kasmet nuo 2005 m. iki metų, nustatomų iš ataskaitinių metų atėmus 2 (X-2)

Kasmet nuo 2005 m. iki metų, nustatomų iš ataskaitinių metų atėmus 2 (X-2)

vasario 15 d.****

vasario 15 d.****

Pakeitimas

Pakeitimas

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo A lentelės 5 eilutė

I priedo A lentelės 5 eilutė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Preliminarus valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekis pagal sugrupuotą NFR(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, KD2,5 |
| --- | --- | --- |

Preliminarus valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekis pagal sugrupuotą NFR(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, KD2,5

2

X

3

2,5

Kasmet už
  metus, einančius prieš ataskaitinius metus (X-1)

Kasmet už

rugsėjo 30 d.

rugsėjo 30 d.

Pakeitimas

Pakeitimas

| Preliminarus valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekis pagal sugrupuotą NFR2) | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, KD2,5 |
| --- | --- | --- |

Preliminarus valstybėje narėje išmetamų teršalų kiekis pagal sugrupuotą NFR2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, KD2,5

2

X

3

2,5

Kas dvejus
  metus, einančius prieš ataskaitinius metus (X-1)

Kas dvejus

gruodžio 31 d.

gruodžio 31 d.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo C lentelės 5 eilutė

I priedo C lentelės 5 eilutė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Numatomas išmetamųjų teršalų kiekis pagal sugrupuotas šaltinių kategorijas | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Numatomas išmetamųjų teršalų kiekis pagal sugrupuotas šaltinių kategorijas

Numatomas išmetamųjų teršalų kiekis pagal sugrupuotas šaltinių kategorijas

—

CH4

CH4

Ataskaitos teikiamos kas dvejus metus ir į jas įtraukiami kiekvienų metų nuo X metų iki 2030 m. (ir, jei įmanoma, iki 2040 ir 2050 m.) duomenys

Ataskaitos teikiamos kas dvejus metus ir į jas įtraukiami kiekvienų metų nuo X metų iki 2030 m. (ir, jei įmanoma, iki 2040 ir 2050 m.) duomenys

kovo 15 d.

kovo 15 d.

Pakeitimas

Pakeitimas

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto a papunktis

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | azoto valdymas, atsižvelgiant į visą azoto ciklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

azoto valdymas, atsižvelgiant į visą azoto ciklą;

| a) | azoto valdymas atsižvelgiant į visą azoto ciklą
  ir dirvožemio ir maisto medžiagų valdymo planų parengimo svarstymas
  ; |
| --- | --- |

a)

azoto valdymas atsižvelgiant į visą azoto ciklą
  ir dirvožemio ir maisto medžiagų valdymo planų parengimo svarstymas
  ;

ir dirvožemio ir maisto medžiagų valdymo planų parengimo svarstymas

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto c papunktis

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | mažai taršūs mėšlo skleidimo metodai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

mažai taršūs mėšlo skleidimo metodai;

| c) | mažai taršūs mėšlo skleidimo metodai
  ir technologijos, įskaitant skystųjų ir kietųjų medžiagų atskyrimą, |
| --- | --- |

c)

mažai taršūs mėšlo skleidimo metodai
  ir technologijos, įskaitant skystųjų ir kietųjų medžiagų atskyrimą,

ir technologijos, įskaitant skystųjų ir kietųjų medžiagų atskyrimą,

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto e papunktis

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto e papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | mažai
  taršios
  mėšlo
  apdorojimo ir kompostavimo sistemos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

mažai
  taršios
  mėšlo
  apdorojimo ir kompostavimo sistemos;

taršios

apdorojimo ir kompostavimo sistemos;

| e) | mažai
  taršūs
  mėšlo
  skleidimo metodai, įskaitant skystųjų ir kietųjų medžiagų atskyrimą, |
| --- | --- |

e)

mažai
  taršūs
  mėšlo
  skleidimo metodai, įskaitant skystųjų ir kietųjų medžiagų atskyrimą,

taršūs

skleidimo metodai, įskaitant skystųjų ir kietųjų medžiagų atskyrimą,

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto g a papunktis (naujas)

III priedo 1 dalies A skirsnio 1 punkto g a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | ganymo ir ekstensyviojo ūkininkavimo skatinimas bei ganyklų biologinės įvairovės didinimas daug amino rūgščių turinčiais augalais, pvz., dobilais, mėlynžiedėmis liucernomis ir javais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ga)

ga)

ganymo ir ekstensyviojo ūkininkavimo skatinimas bei ganyklų biologinės įvairovės didinimas daug amino rūgščių turinčiais augalais, pvz., dobilais, mėlynžiedėmis liucernomis ir javais;

ganymo ir ekstensyviojo ūkininkavimo skatinimas bei ganyklų biologinės įvairovės didinimas daug amino rūgščių turinčiais augalais, pvz., dobilais, mėlynžiedėmis liucernomis ir javais;

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 skirsnio A dalies 1 punkto g b papunktis (naujas)

III priedo 1 skirsnio A dalies 1 punkto g b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | gb) | sėjomainos, kuri apima azotą fiksuojančius pasėlius, skatinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

gb)

gb)

sėjomainos, kuri apima azotą fiksuojančius pasėlius, skatinimas;

sėjomainos, kuri apima azotą fiksuojančius pasėlius, skatinimas;

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 skirsnio A dalies 1 punkto g c papunktis (naujas)

III priedo 1 skirsnio A dalies 1 punkto g c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | gc) | ekologinio žemės ūkio priemonių, padedančių užtikrinti didesnės biologinės įvairovės žemės ūkio sistemas, efektyviau naudoti išteklius ir mažinti arba geriausiu atveju panaikinti priklausomybę nuo dirbtinių priedų, skatinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

gc)

gc)

ekologinio žemės ūkio priemonių, padedančių užtikrinti didesnės biologinės įvairovės žemės ūkio sistemas, efektyviau naudoti išteklius ir mažinti arba geriausiu atveju panaikinti priklausomybę nuo dirbtinių priedų, skatinimas.

ekologinio žemės ūkio priemonių, padedančių užtikrinti didesnės biologinės įvairovės žemės ūkio sistemas, efektyviau naudoti išteklius ir mažinti arba geriausiu atveju panaikinti priklausomybę nuo dirbtinių priedų, skatinimas.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 dalies A skirsnio 3 punkto d papunktis

III priedo 1 dalies A skirsnio 3 punkto d papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | neorganinės trąšos paskleidžiamos atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų azoto ir fosforo poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

neorganinės trąšos paskleidžiamos atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų azoto ir fosforo poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas.

| d) | neorganinės trąšos
  kuo labiau keičiamos organinėmis trąšomis. Toliau naudojant neorganines trąšas, jos
  paskleidžiamos atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų azoto ir fosforo poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas. |
| --- | --- |

d)

neorganinės trąšos
  kuo labiau keičiamos organinėmis trąšomis. Toliau naudojant neorganines trąšas, jos
  paskleidžiamos atsižvelgiant į numatomą tręšiamų kultūrinių augalų ar pievų azoto ir fosforo poreikį, taip pat į dirvožemyje esantį maistinių medžiagų kiekį ir dirvožemio aprūpinimą maistinėmis trąšomis, naudojant kitas trąšas.

kuo labiau keičiamos organinėmis trąšomis. Toliau naudojant neorganines trąšas, jos

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 dalies A a skirsnis (naujas)

III priedo 1 dalies A a skirsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Aa. | Miesto teritorijose išmetamų azoto oksidų ir kietųjų dalelių kontrolės priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Aa.

Aa.

Miesto teritorijose išmetamų azoto oksidų ir kietųjų dalelių kontrolės priemonės

Valstybės narės, konsultuodamosi su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, svarsto šias priemones:

Valstybės narės, konsultuodamosi su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, svarsto šias priemones:

| — | tvaraus miesto judumo planus, įskaitant tokias priemones, kaip mažos taršos zonos, mokesčiai už eismo grūstis, stovėjimo vietų patikrinimai, greičio apribojimai, dalijimosi automobiliu programos ir alternatyvios įkrovimo infrastruktūros įgyvendinimas; |
| --- | --- |

—

tvaraus miesto judumo planus, įskaitant tokias priemones, kaip mažos taršos zonos, mokesčiai už eismo grūstis, stovėjimo vietų patikrinimai, greičio apribojimai, dalijimosi automobiliu programos ir alternatyvios įkrovimo infrastruktūros įgyvendinimas;

tvaraus miesto judumo planus, įskaitant tokias priemones, kaip mažos taršos zonos, mokesčiai už eismo grūstis, stovėjimo vietų patikrinimai, greičio apribojimai, dalijimosi automobiliu programos ir alternatyvios įkrovimo infrastruktūros įgyvendinimas;

| — | skatinimą pereiti prie kitų transporto rūšių, kad būtų labiau naudojamasi dviračiais, vaikštoma pėsčiomis ir važiuojama viešuoju transportu; |
| --- | --- |

—

skatinimą pereiti prie kitų transporto rūšių, kad būtų labiau naudojamasi dviračiais, vaikštoma pėsčiomis ir važiuojama viešuoju transportu;

skatinimą pereiti prie kitų transporto rūšių, kad būtų labiau naudojamasi dviračiais, vaikštoma pėsčiomis ir važiuojama viešuoju transportu;

| — | tvaraus miesto krovininio transporto paslaugų planus, pvz., konsolidavimo centrų kūrimą ir priemones, kuriomis būtų skatinama regionines krovinių vežimo paslaugas teikti ne automobiliais, o elektriniais traukiniais ir vandeniu; |
| --- | --- |

—

tvaraus miesto krovininio transporto paslaugų planus, pvz., konsolidavimo centrų kūrimą ir priemones, kuriomis būtų skatinama regionines krovinių vežimo paslaugas teikti ne automobiliais, o elektriniais traukiniais ir vandeniu;

tvaraus miesto krovininio transporto paslaugų planus, pvz., konsolidavimo centrų kūrimą ir priemones, kuriomis būtų skatinama regionines krovinių vežimo paslaugas teikti ne automobiliais, o elektriniais traukiniais ir vandeniu;

| — | planavimo sistemos naudojimą siekiant spręsti klausimą dėl naujų įrenginių ir katilinių sistemų naudojimo; – esamų pastatų renovacijos priemones siekiant efektyviai naudoti energiją; |
| --- | --- |

—

planavimo sistemos naudojimą siekiant spręsti klausimą dėl naujų įrenginių ir katilinių sistemų naudojimo; – esamų pastatų renovacijos priemones siekiant efektyviai naudoti energiją;

planavimo sistemos naudojimą siekiant spręsti klausimą dėl naujų įrenginių ir katilinių sistemų naudojimo; – esamų pastatų renovacijos priemones siekiant efektyviai naudoti energiją;

| — | renovacijos programas siekiant skatinti pakeisti senas namuose naudojamus kurą deginančius įrenginius geresne būsto izoliacija, šilumos siurbliais, lengvuoju kuru, naujais medienos granulių deginimo įrenginiais, centralizuotu šilumos tiekimu arba dujomis; |
| --- | --- |

—

renovacijos programas siekiant skatinti pakeisti senas namuose naudojamus kurą deginančius įrenginius geresne būsto izoliacija, šilumos siurbliais, lengvuoju kuru, naujais medienos granulių deginimo įrenginiais, centralizuotu šilumos tiekimu arba dujomis;

renovacijos programas siekiant skatinti pakeisti senas namuose naudojamus kurą deginančius įrenginius geresne būsto izoliacija, šilumos siurbliais, lengvuoju kuru, naujais medienos granulių deginimo įrenginiais, centralizuotu šilumos tiekimu arba dujomis;

| — | ekonomines ir fiskalines paskatas mažai taršių šildymo įtaisų įsisavinimui paskatinti; |
| --- | --- |

—

ekonomines ir fiskalines paskatas mažai taršių šildymo įtaisų įsisavinimui paskatinti;

ekonomines ir fiskalines paskatas mažai taršių šildymo įtaisų įsisavinimui paskatinti;

| — | draudimą deginti kietąjį kurą gyvenamuosiuose rajonuose ir kitose jautriose teritorijose siekiant apsaugoti pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų, įskaitant vaikus, sveikatą; |
| --- | --- |

—

draudimą deginti kietąjį kurą gyvenamuosiuose rajonuose ir kitose jautriose teritorijose siekiant apsaugoti pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų, įskaitant vaikus, sveikatą;

draudimą deginti kietąjį kurą gyvenamuosiuose rajonuose ir kitose jautriose teritorijose siekiant apsaugoti pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų, įskaitant vaikus, sveikatą;

| — | statybų sukeliamos taršos sumažinimo užtikrinimą rengiant ir įgyvendinant politiką, skirtą statybinių dulkių kiekiui mažinti ir stebėti, taip pat ne keliais judančių mechanizmų taršos ribų nustatymą; |
| --- | --- |

—

statybų sukeliamos taršos sumažinimo užtikrinimą rengiant ir įgyvendinant politiką, skirtą statybinių dulkių kiekiui mažinti ir stebėti, taip pat ne keliais judančių mechanizmų taršos ribų nustatymą;

statybų sukeliamos taršos sumažinimo užtikrinimą rengiant ir įgyvendinant politiką, skirtą statybinių dulkių kiekiui mažinti ir stebėti, taip pat ne keliais judančių mechanizmų taršos ribų nustatymą;

| — | transporto priemonių apmokestinimo kainų peržiūrą pripažįstant didesnę realią dyzelinių automobilių ir tiesioginio įpurškimo benzininį variklį turinčių transporto priemonių taršą, siekiant skatinti mažiau taršių transporto priemonių pardavimą; |
| --- | --- |

—

transporto priemonių apmokestinimo kainų peržiūrą pripažįstant didesnę realią dyzelinių automobilių ir tiesioginio įpurškimo benzininį variklį turinčių transporto priemonių taršą, siekiant skatinti mažiau taršių transporto priemonių pardavimą;

transporto priemonių apmokestinimo kainų peržiūrą pripažįstant didesnę realią dyzelinių automobilių ir tiesioginio įpurškimo benzininį variklį turinčių transporto priemonių taršą, siekiant skatinti mažiau taršių transporto priemonių pardavimą;

| — | viešųjų pirkimų ir fiskalines paskatas ankstyvam ypač mažai taršių transporto priemonių įsisavinimui paskatinti; |
| --- | --- |

—

viešųjų pirkimų ir fiskalines paskatas ankstyvam ypač mažai taršių transporto priemonių įsisavinimui paskatinti;

viešųjų pirkimų ir fiskalines paskatas ankstyvam ypač mažai taršių transporto priemonių įsisavinimui paskatinti;

| — | JTEEK rekomendacijoje nurodytų IV klasės kietųjų dalelių filtrų atnaujinimo dyzelinėse mašinose, sunkvežimiuose, autobusuose ir taksi rėmimą; |
| --- | --- |

—

JTEEK rekomendacijoje nurodytų IV klasės kietųjų dalelių filtrų atnaujinimo dyzelinėse mašinose, sunkvežimiuose, autobusuose ir taksi rėmimą;

JTEEK rekomendacijoje nurodytų IV klasės kietųjų dalelių filtrų atnaujinimo dyzelinėse mašinose, sunkvežimiuose, autobusuose ir taksi rėmimą;

| — | statybinių mašinų ir kitų ne keliais judančių mechanizmų, naudojamų tankiai gyvenamose vietovėse, sukeliamos taršos reguliavimą (taip pat ir juos atnaujinant); |
| --- | --- |

—

statybinių mašinų ir kitų ne keliais judančių mechanizmų, naudojamų tankiai gyvenamose vietovėse, sukeliamos taršos reguliavimą (taip pat ir juos atnaujinant);

statybinių mašinų ir kitų ne keliais judančių mechanizmų, naudojamų tankiai gyvenamose vietovėse, sukeliamos taršos reguliavimą (taip pat ir juos atnaujinant);

| — | informuotumo didinimo kampanijas ir įspėjimus. |
| --- | --- |

—

informuotumo didinimo kampanijas ir įspėjimus.

informuotumo didinimo kampanijas ir įspėjimus.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 1 dalies C a skirsnis (naujas)

III priedo 1 dalies C a skirsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ca. | Išmetamo teršalų kiekio mažinimo priemonės siekiant apriboti angliavandenilių išmetimą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ca.

Ca.

Išmetamo teršalų kiekio mažinimo priemonės siekiant apriboti angliavandenilių išmetimą

Valstybės narės mažina nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ) išmetimą skatindamos naudoti modernias aplinkos neteršiančias vamzdines technologijas, kurios naudojamos įvairiuose sektoriuose.

Valstybės narės mažina nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ) išmetimą skatindamos naudoti modernias aplinkos neteršiančias vamzdines technologijas, kurios naudojamos įvairiuose sektoriuose.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 1 punkto a punkto i papunktis

III priedo 2 dalies 1 punkto a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | politikos prioritetus ir jų ryšį su kitose susijusiose politikos srityse, įskaitant klimato kaitą, nustatytais prioritetais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

politikos prioritetus ir jų ryšį su kitose susijusiose politikos srityse, įskaitant klimato kaitą, nustatytais prioritetais;

| i) | politikos prioritetus ir jų ryšį su kitose susijusiose politikos srityse, įskaitant
  žemės ūkį, kaimo ekonomiką, pramonę, judumą ir transportą, gamtos išsaugojimą ir
  klimato kaitą, nustatytais prioritetais; |
| --- | --- |

i)

politikos prioritetus ir jų ryšį su kitose susijusiose politikos srityse, įskaitant
  žemės ūkį, kaimo ekonomiką, pramonę, judumą ir transportą, gamtos išsaugojimą ir
  klimato kaitą, nustatytais prioritetais;

žemės ūkį, kaimo ekonomiką, pramonę, judumą ir transportą, gamtos išsaugojimą ir

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 1 punkto b papunktis

III priedo 2 dalies 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti 2020 m., 2030 m. 
  ir vėlesnio laikotarpio
  išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus
  bei pasiekti 2025 m. nustatytus tarpinius išmetamųjų teršalų lygius
  ir prisidėti prie tolesnio oro kokybės gerinimo, ir jų analizė (įskaitant analizės metodą); atskiras arba kombinuotasis politikos ir priemonių poveikis taršos mažinimui, oro kokybei ir aplinkai bei susiję neaiškumai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti 2020 m., 2030 m. 
  ir vėlesnio laikotarpio
  išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus
  bei pasiekti 2025 m. nustatytus tarpinius išmetamųjų teršalų lygius
  ir prisidėti prie tolesnio oro kokybės gerinimo, ir jų analizė (įskaitant analizės metodą); atskiras arba kombinuotasis politikos ir priemonių poveikis taršos mažinimui, oro kokybei ir aplinkai bei susiję neaiškumai;

ir vėlesnio laikotarpio

bei pasiekti 2025 m. nustatytus tarpinius išmetamųjų teršalų lygius

| b) | politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti 2020 m.,
  2025 m
  .
  ir
  2030
  m.
  išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus ir prisidėti prie tolesnio oro kokybės gerinimo, ir jų analizė (įskaitant analizės metodą); atskiras arba kombinuotasis politikos ir priemonių poveikis taršos mažinimui, oro kokybei ir aplinkai bei susiję neaiškumai; |
| --- | --- |

b)

politikos galimybės, į kurias atsižvelgta siekiant įvykdyti 2020 m.,
  2025 m
  .
  ir
  2030
  m.
  išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus ir prisidėti prie tolesnio oro kokybės gerinimo, ir jų analizė (įskaitant analizės metodą); atskiras arba kombinuotasis politikos ir priemonių poveikis taršos mažinimui, oro kokybei ir aplinkai bei susiję neaiškumai;

2025 m

ir

m.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 1 punkto d papunktis

III priedo 2 dalies 1 punkto d papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | jei taikoma,
  paaiškinimas
  , kodėl nesiimant
  priemonių, dėl
  kurių būtų patiriamos neproporcingos išlaidos, negali būti užtikrinti 2025 m. tarpiniai išmetamųjų
  teršalų
  lygiai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

jei taikoma,
  paaiškinimas
  , kodėl nesiimant
  priemonių, dėl
  kurių būtų patiriamos neproporcingos išlaidos, negali būti užtikrinti 2025 m. tarpiniai išmetamųjų
  teršalų
  lygiai
  ;

jei taikoma,

, kodėl nesiimant

kurių būtų patiriamos neproporcingos išlaidos, negali būti užtikrinti 2025 m. tarpiniai išmetamųjų

lygiai

| d) | paaiškinimas
  dėl
  priemonių,
  kurių imtasi nacionaliniams įsipareigojimams
  dėl
  išmetamų
  teršalų
  kiekio mažinimo įgyvendinti
  ; |
| --- | --- |

d)

paaiškinimas
  dėl
  priemonių,
  kurių imtasi nacionaliniams įsipareigojimams
  dėl
  išmetamų
  teršalų
  kiekio mažinimo įgyvendinti
  ;

dėl

kurių imtasi nacionaliniams įsipareigojimams

išmetamų

kiekio mažinimo įgyvendinti

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 1 punkto d a papunktis (naujas)

III priedo 2 dalies 1 punkto d a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | metodikos, naudojamos siekiant užtikrinti, kad taikant priemones, skirtas nacionaliniams išmetamo PM2,5 kiekio mažinimo įsipareigojimams įvykdyti, prioritetas būtų teikiamas išmetamo juodosios anglies kiekio mažinimui, paaiškinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

metodikos, naudojamos siekiant užtikrinti, kad taikant priemones, skirtas nacionaliniams išmetamo PM2,5 kiekio mažinimo įsipareigojimams įvykdyti, prioritetas būtų teikiamas išmetamo juodosios anglies kiekio mažinimui, paaiškinimas;

metodikos, naudojamos siekiant užtikrinti, kad taikant priemones, skirtas nacionaliniams išmetamo PM2,5

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 1 punkto e papunktis

III priedo 2 dalies 1 punkto e papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | vertinimas, kaip įgyvendinant pasirinktą politiką ir priemones užtikrinamas derėjimas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

vertinimas, kaip įgyvendinant pasirinktą politiką ir priemones užtikrinamas derėjimas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis.

| e) | vertinimas, kaip įgyvendinant pasirinktą politiką ir priemones užtikrinamas derėjimas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis
  , pirmiausia – bet neapsiribojant – oro kokybės planais, numatytais pagal Direktyvą 2008/50/EB, pereinamojo laikotarpio nacionaliniais planais ir tikrinimų planais, numatytais pagal Direktyvą 2010/75/ES, nacionaliniais energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planais numatytais pagal Direktyvą 2012/27/ES, nacionaliniais atsinaujinančių išteklių energijos veiksmų planais, numatytais pagal Direktyvą 2009/28/EB, ir atitinkamais planais ar programomis, kurioms taikomi Direktyvos 2001/42/EB reikalavimai, arba lygiavertėmis nuostatomis, įtrauktomis į vėlesnius teisės aktus
  . |
| --- | --- |

e)

vertinimas, kaip įgyvendinant pasirinktą politiką ir priemones užtikrinamas derėjimas su kitose susijusiose politikos srityse nustatytais planais ir programomis
  , pirmiausia – bet neapsiribojant – oro kokybės planais, numatytais pagal Direktyvą 2008/50/EB, pereinamojo laikotarpio nacionaliniais planais ir tikrinimų planais, numatytais pagal Direktyvą 2010/75/ES, nacionaliniais energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planais numatytais pagal Direktyvą 2012/27/ES, nacionaliniais atsinaujinančių išteklių energijos veiksmų planais, numatytais pagal Direktyvą 2009/28/EB, ir atitinkamais planais ar programomis, kurioms taikomi Direktyvos 2001/42/EB reikalavimai, arba lygiavertėmis nuostatomis, įtrauktomis į vėlesnius teisės aktus
  .

, pirmiausia – bet neapsiribojant – oro kokybės planais, numatytais pagal Direktyvą 2008/50/EB, pereinamojo laikotarpio nacionaliniais planais ir tikrinimų planais, numatytais pagal Direktyvą 2010/75/ES, nacionaliniais energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planais numatytais pagal Direktyvą 2012/27/ES, nacionaliniais atsinaujinančių išteklių energijos veiksmų planais, numatytais pagal Direktyvą 2009/28/EB, ir atitinkamais planais ar programomis, kurioms taikomi Direktyvos 2001/42/EB reikalavimai, arba lygiavertėmis nuostatomis, įtrauktomis į vėlesnius teisės aktus

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis

III priedo 2 dalies 2 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įgyvendinant programą, mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir koncentraciją padarytos pažangos vertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

įgyvendinant programą, mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir koncentraciją padarytos pažangos vertinimas;

| a) | įgyvendinant programą, mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir koncentraciją padarytos pažangos
  ir susijusios naudos aplinkai, visuomenės sveikatai, taip pat socialinei ir ekonominei sričiai
  vertinimas; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinant programą, mažinant išmetamųjų teršalų kiekį ir koncentraciją padarytos pažangos
  ir susijusios naudos aplinkai, visuomenės sveikatai, taip pat socialinei ir ekonominei sričiai
  vertinimas;

ir susijusios naudos aplinkai, visuomenės sveikatai, taip pat socialinei ir ekonominei sričiai

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 2 punkto b papunktis

III priedo 2 dalies 2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | visi svarbūs su politinėmis aplinkybėmis, vertinimais, programa arba jos įgyvendinimo tvarkaraščiu susiję pokyčiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

visi svarbūs su politinėmis aplinkybėmis, vertinimais, programa arba jos įgyvendinimo tvarkaraščiu susiję pokyčiai.

| b) | visi svarbūs su politinėmis aplinkybėmis, vertinimais
  (įskaitant pagal 6 straipsnio 2 b dalies atliktų patikrinimų ir rinkos stebėsenos rezultatus)
  , programa arba jos įgyvendinimo tvarkaraščiu susiję pokyčiai. |
| --- | --- |

b)

visi svarbūs su politinėmis aplinkybėmis, vertinimais
  (įskaitant pagal 6 straipsnio 2 b dalies atliktų patikrinimų ir rinkos stebėsenos rezultatus)
  , programa arba jos įgyvendinimo tvarkaraščiu susiję pokyčiai.

(įskaitant pagal 6 straipsnio 2 b dalies atliktų patikrinimų ir rinkos stebėsenos rezultatus)

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 2 punkto b a papunktis (naujas)

III priedo 2 dalies 2 punkto b a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | pažangos, padarytos siekiant ES ilgalaikių tikslų sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse, įvertinimas atsižvelgiant į bet kokius reikalingus šių tikslų pakeitimus, įskaitant naujas Pasaulio sveikatos organizacijos parengtas oro kokybės gaires; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

pažangos, padarytos siekiant ES ilgalaikių tikslų sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse, įvertinimas atsižvelgiant į bet kokius reikalingus šių tikslų pakeitimus, įskaitant naujas Pasaulio sveikatos organizacijos parengtas oro kokybės gaires;

pažangos, padarytos siekiant ES ilgalaikių tikslų sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse, įvertinimas atsižvelgiant į bet kokius reikalingus šių tikslų pakeitimus, įskaitant naujas Pasaulio sveikatos organizacijos parengtas oro kokybės gaires;

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 2 dalies 2 punkto bb papunktis (naujas)

III priedo 2 dalies 2 punkto bb papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | Kai nacionalinė oro taršos kontrolės programa atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, ji turi apimti ir informaciją apie visas papildomas reikiamu vietos, regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu svarstytas oro taršos mažinimo priemones, siekiant jas įgyvendinti atsižvelgiant į įsipareigojimus mažinti išmetamų teršalų kiekį ir oro kokybės tikslus, įskaitant tuos, kurie išdėstyti šios direktyvos III priede ir Direktyvos 2008/50/EB priedo XV (B) 3 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

Kai nacionalinė oro taršos kontrolės programa atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, ji turi apimti ir informaciją apie visas papildomas reikiamu vietos, regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu svarstytas oro taršos mažinimo priemones, siekiant jas įgyvendinti atsižvelgiant į įsipareigojimus mažinti išmetamų teršalų kiekį ir oro kokybės tikslus, įskaitant tuos, kurie išdėstyti šios direktyvos III priede ir Direktyvos 2008/50/EB priedo XV (B) 3 straipsnyje.

Kai nacionalinė oro taršos kontrolės programa atnaujinama pagal 6 straipsnio 4 dalį, ji turi apimti ir informaciją apie visas papildomas reikiamu vietos, regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu svarstytas oro taršos mažinimo priemones, siekiant jas įgyvendinti atsižvelgiant į įsipareigojimus mažinti išmetamų teršalų kiekį ir oro kokybės tikslus, įskaitant tuos, kurie išdėstyti šios direktyvos III priede ir Direktyvos 2008/50/EB priedo XV (B) 3 straipsnyje.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 61 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A8-0249/2015).

1

(18)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ pasiūlymas, COM(2012)0710, 2012 11 29.

18

(18)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ pasiūlymas, COM(2012)0710, 2012 11 29.

18

(1a)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/33/ES, kuria dėl sieros kiekio jūriniame kure iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/32/EB (OL L 327, 2012 11 27, p. 1).

1a

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/33/ES, kuria dėl sieros kiekio jūriniame kure iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/32/EB (OL L 327, 2012 11 27, p. 1).

(21)  
  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse ir iš dalies keičianti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 121, 1999 5 11, p. 13).

21

1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse ir iš dalies keičianti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 121, 1999 5 11, p. 13).

(22)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

22

(22)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

22

(23)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

23

(23)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

23

(26)  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB, nustatanti visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus (OL L 156, 2003 6 25, p. 17).

26

(26)  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB, nustatanti visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus (OL L 156, 2003 6 25, p. 17).

26

(1a)  
  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/63/EB dėl lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benziną ir tiekiant jį iš terminalų į degalines kontrolės (OL L 365, 1994 12 31, p. 24).

1a

1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/63/EB dėl lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benziną ir tiekiant jį iš terminalų į degalines kontrolės (OL L 365, 1994 12 31, p. 24).

(1b)  
  1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/68/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su priemonėmis, mažinančiomis vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį, suderinimo (OL L 59, 1998 2 27, p. 1).

1b

1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/68/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su priemonėmis, mažinančiomis vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį, suderinimo (OL L 59, 1998 2 27, p. 1).

(1c)  
  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

1c

1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

(1d)  
  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse ir iš dalies keičianti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 121, 1999 5 11, p. 13).

1d

1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse ir iš dalies keičianti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 121, 1999 5 11, p. 13).

(1e)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų (OL L 285, 2009 10 31, p. 36).

1e

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų (OL L 285, 2009 10 31, p. 36).

(1f)  
  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/13/EB (OL L 143, 2004 4 30, p. 87).

1f

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/13/EB (OL L 143, 2004 4 30, p. 87).

(1 g)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus („Pagrindų direktyva“) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

1 g

2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus („Pagrindų direktyva“) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

(1h)  
  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1).

1h

2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1).

(1i)  
  2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 79/2009 dėl vandenilinių variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo ir iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB (OL L 35, 2009 2 4, p. 32).

1i

2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 79/2009 dėl vandenilinių variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo ir iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB (OL L 35, 2009 2 4, p. 32).

(1j)  
  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (OL L 188, 2009 7 18, p. 1).

1j

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB (OL L 188, 2009 7 18, p. 1).

(1k)  
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (OL L 200, 2009 7 31, p. 1).

1k

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (OL L 200, 2009 7 31, p. 1).

(1l)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

1l

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(1m)  
  2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 1).

1m

2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 1).

(1n)  
  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 52).

1n

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 52).

(1o)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

1o

2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

(*1)  
  Dveji metai po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę.

*1

Dveji metai po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę.

(30)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

30

(30)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

30

(*2)  
  Šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*2

Šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(31)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

31

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

(*3)  
  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

*3

Šios direktyvos įsigaliojimo data.

(*4)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

*4

(*5)  
  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

*5

Šios direktyvos įsigaliojimo data.

---

2015 m. spalio 29 d., ketvirtadienis

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

ES teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL) ***I

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 355/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0465),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0110/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2015 m. birželio 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2015 m. birželio 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8–0048/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8–0048/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | ragina Komisiją pateikti bendrą Europos Sąjungos agentūrų administracinio bendradarbiavimo analizę ir nurodyti, kur šis bendradarbiavimas ateityje galėtų sukurti sinergiją; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją pateikti bendrą Europos Sąjungos agentūrų administracinio bendradarbiavimo analizę ir nurodyti, kur šis bendradarbiavimas ateityje galėtų sukurti sinergiją;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2015/2219.)

---

| 20.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių skaidrumas ***I

2015 m. spalio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių duomenų teikimo ir skaidrumo (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 355/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0040),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0023/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 7 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 7 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0120/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 451, 2014 12 16, p. 56.

(2)  OL C 271, 2014 8 19, p. 87.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. spalio 29 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/... dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2015/2365.)

---