# Uradni list C 399/24.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 399 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6024. november 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 399

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6024. november 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seja: 2. december 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 458, 8.12.2016 .SPREJETA BESEDILASeje: 14.– 17. december 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 469, 15.12.2016 .
  Sprejeto besedilo z dne 17. december 2015 o preiskovalnem odboru glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju, je bilo objavljeno v
  UL L 10, z dne 15.1.2016 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seja: 2. december 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 458, 8.12.2016 .SPREJETA BESEDILASeje: 14.– 17. december 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 469, 15.12.2016 .
  Sprejeto besedilo z dne 17. december 2015 o preiskovalnem odboru glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju, je bilo objavljeno v
  UL L 10, z dne 15.1.2016 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 458, 8.12.2016

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 469, 15.12.2016

Sprejeto besedilo z dne 17. december 2015 o preiskovalnem odboru glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju, je bilo objavljeno v

UL L 10, z dne 15.1.2016

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 2. december 2015 |
| 2017/C 399/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex (2014/2215(INI)) | 2 |
| 2017/C 399/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o trajnostni mobilnosti v mestih (2014/2242(INI)) | 10 |
| | Torek, 15. december 2015 |
| 2017/C 399/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 Evropski energetski uniji naproti (2015/2113(INI)) | 21 |
| 2017/C 399/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020 (2015/2108(INI)) | 48 |
| 2017/C 399/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o izvajanju evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (2015/2042(INI)) | 54 |
| 2017/C 399/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o novi skupni ribiški politiki: struktura tehničnih ukrepov in večletnih načrtov (2015/2092(INI)) | 61 |
| | Sreda, 16. december 2015 |
| 2017/C 399/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o sprejetju seznama invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (D041932/01 – 2015/3010(RSP)) | 68 |
| 2017/C 399/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2015/3006(RSP)) | 71 |
| 2017/C 399/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (2015/2010(INL)) | 74 |
| 2017/C 399/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (2015/2003(INI)) | 92 |
| 2017/C 399/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (2015/2051(INI)) | 106 |
| 2017/C 399/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razvoju trajnostne evropske industrije navadnih kovin (2014/2211(INI)) | 118 |
| 2017/C 399/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razmerah na Madžarskem (2015/2935(RSP)) | 127 |
| | Četrtek, 17. december 2015 |
| 2017/C 399/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o Ibrahimu Halavi, ki mu grozi smrtna kazen (2015/3016(RSP)) | 130 |
| 2017/C 399/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o razmerah na Maldivih (2015/3017(RSP)) | 134 |
| 2017/C 399/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o Maleziji (2015/3018(RSP)) | 137 |
| 2017/C 399/17 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani v imenu Evropske unije (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI)) | 141 |
| 2017/C 399/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije (2015/2936(RSP)) | 149 |
| 2017/C 399/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 in politiki Evropske unije na tem področju (2015/2229(INI)) | 151 |
| 2017/C 399/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o 20. obletnici Daytonskega mirovnega sporazuma (2015/2979(RSP)) | 176 |
| 2017/C 399/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP (2015/2114(INI)) | 178 |
| 2017/C 399/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o patentih in žlahtniteljskih pravicah (2015/2981(RSP)) | 188 |
| 2017/C 399/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o razmerah v Burundiju (2015/2973(RSP)) | 190 |
| 2017/C 399/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o varstvu narodnega parka Virunga v Demokratični republiki Kongo (2015/2728(RSP)) | 196 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Sreda, 2. december 2015

2017/C 399/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex (2014/2215(INI))

2

2017/C 399/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o trajnostni mobilnosti v mestih (2014/2242(INI))

10

Torek, 15. december 2015

2017/C 399/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 Evropski energetski uniji naproti (2015/2113(INI))

21

2017/C 399/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020 (2015/2108(INI))

48

2017/C 399/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o izvajanju evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (2015/2042(INI))

54

2017/C 399/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o novi skupni ribiški politiki: struktura tehničnih ukrepov in večletnih načrtov (2015/2092(INI))

61

Sreda, 16. december 2015

2017/C 399/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o sprejetju seznama invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

68

2017/C 399/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2015/3006(RSP))

71

2017/C 399/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (2015/2010(INL))

74

2017/C 399/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (2015/2003(INI))

92

2017/C 399/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (2015/2051(INI))

106

2017/C 399/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razvoju trajnostne evropske industrije navadnih kovin (2014/2211(INI))

118

2017/C 399/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razmerah na Madžarskem (2015/2935(RSP))

127

Četrtek, 17. december 2015

2017/C 399/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o Ibrahimu Halavi, ki mu grozi smrtna kazen (2015/3016(RSP))

130

2017/C 399/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o razmerah na Maldivih (2015/3017(RSP))

134

2017/C 399/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o Maleziji (2015/3018(RSP))

137

2017/C 399/17

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani v imenu Evropske unije (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

141

2017/C 399/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije (2015/2936(RSP))

149

2017/C 399/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 in politiki Evropske unije na tem področju (2015/2229(INI))

151

2017/C 399/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o 20. obletnici Daytonskega mirovnega sporazuma (2015/2979(RSP))

176

2017/C 399/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP (2015/2114(INI))

178

2017/C 399/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o patentih in žlahtniteljskih pravicah (2015/2981(RSP))

188

2017/C 399/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o razmerah v Burundiju (2015/2973(RSP))

190

2017/C 399/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o varstvu narodnega parka Virunga v Demokratični republiki Kongo (2015/2728(RSP))

196

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 2. december 2015 |
| 2017/C 399/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o ustanovitvi posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2), njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2015/3005(RSO)) | 201 |
| | Torek, 15. december 2015 |
| 2017/C 399/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Georgiosu Kyrtsosu (2015/2238(IMM)) | 204 |
| 2017/C 399/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Steliosu Kouloglouju (2015/2239(IMM)) | 206 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 2. december 2015

2017/C 399/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o ustanovitvi posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2), njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2015/3005(RSO))

201

Torek, 15. december 2015

2017/C 399/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Georgiosu Kyrtsosu (2015/2238(IMM))

204

2017/C 399/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Steliosu Kouloglouju (2015/2239(IMM))

206

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Sreda, 2. december 2015 |
| 2017/C 399/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Lihtenštajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE)) | 208 |
| | Torek, 15. december 2015 |
| 2017/C 399/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dogovora med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE)) | 209 |
| 2017/C 399/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Dominika o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE)) | 210 |
| 2017/C 399/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE)) | 211 |
| 2017/C 399/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE)) | 212 |
| 2017/C 399/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Neodvisno državo Samoo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE)) | 213 |
| 2017/C 399/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Grenado o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE)) | 214 |
| 2017/C 399/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Demokratično republiko Vzhodni Timor o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE)) | 215 |
| 2017/C 399/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Sveto Lucijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE)) | 216 |
| 2017/C 399/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Saint Vincentom in Grenadinami o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE)) | 217 |
| 2017/C 399/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE)) | 218 |
| 2017/C 399/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve memoranduma o soglasju med Uradom za usklajevanje na notranjem trgu in Eurojustom s strani Eurojusta (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS)) | 219 |
| 2017/C 399/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE)) | 220 |
| 2017/C 399/41 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/005 FI/Computer Programming – Finska) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD)) | 223 |
| 2017/C 399/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD)) | 227 |
| 2017/C 399/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD)) | 228 |
| 2017/C 399/44 | P8_TA(2015)0441Sistem nadzora in izvrševanja, ki se uporablja v ribištvu severovzhodnega Atlantika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika | 229 |
| 2017/C 399/45 | P8_TA(2015)0442Začasna prekinitev izjemnih trgovinskih ukrepov za Bosno in Hercegovino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe za Bosno in Hercegovino (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe, kar zadeva Bosno in Hercegovino | 230 |
| 2017/C 399/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o strateškem sodelovanju pri boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu med Združenimi arabskimi emirati in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS)) | 232 |
| | Sreda, 16. december 2015 |
| 2017/C 399/47 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. oktobra 2015 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA)) | 233 |
| 2017/C 399/48 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. oktobra 2015 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA)) | 235 |
| 2017/C 399/49 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega bančnega organa (EBA) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE)) | 237 |
| 2017/C 399/50 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE)) | 238 |
| 2017/C 399/51 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE)) | 239 |
| 2017/C 399/52 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o operativnem in strateškem sodelovanju med Bosno in Hercegovino in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS)) | 240 |
| 2017/C 399/53 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/006 – IE/PWA International, Irska) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD)) | 241 |
| | Četrtek, 17. december 2015 |
| 2017/C 399/54 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Okvirnemu sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE)) | 246 |
| 2017/C 399/55 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani v imenu Evropske unije (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE)) | 247 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 2. december 2015

2017/C 399/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Lihtenštajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

208

Torek, 15. december 2015

2017/C 399/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dogovora med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

209

2017/C 399/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Dominika o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

210

2017/C 399/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

211

2017/C 399/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

212

2017/C 399/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Neodvisno državo Samoo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

213

2017/C 399/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Grenado o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

214

2017/C 399/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Demokratično republiko Vzhodni Timor o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

215

2017/C 399/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Sveto Lucijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

216

2017/C 399/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Saint Vincentom in Grenadinami o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

217

2017/C 399/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

218

2017/C 399/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve memoranduma o soglasju med Uradom za usklajevanje na notranjem trgu in Eurojustom s strani Eurojusta (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

219

2017/C 399/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

220

2017/C 399/41

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/005 FI/Computer Programming – Finska) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

223

2017/C 399/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

227

2017/C 399/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

228

2017/C 399/44

P8_TA(2015)0441Sistem nadzora in izvrševanja, ki se uporablja v ribištvu severovzhodnega Atlantika ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika

229

2017/C 399/45

P8_TA(2015)0442Začasna prekinitev izjemnih trgovinskih ukrepov za Bosno in Hercegovino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe za Bosno in Hercegovino (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe, kar zadeva Bosno in Hercegovino

230

2017/C 399/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o strateškem sodelovanju pri boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu med Združenimi arabskimi emirati in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

232

Sreda, 16. december 2015

2017/C 399/47

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. oktobra 2015 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

233

2017/C 399/48

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. oktobra 2015 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

235

2017/C 399/49

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega bančnega organa (EBA) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

237

2017/C 399/50

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

238

2017/C 399/51

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

239

2017/C 399/52

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o operativnem in strateškem sodelovanju med Bosno in Hercegovino in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

240

2017/C 399/53

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/006 – IE/PWA International, Irska) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

241

Četrtek, 17. december 2015

2017/C 399/54

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Okvirnemu sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

246

2017/C 399/55

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani v imenu Evropske unije (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

247

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

24.11.2017

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seja: 2. december 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 458, 8.12.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

Seje: 14.– 17. december 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 469, 15.12.2016
  .

Sprejeto besedilo z dne 17. december 2015 o preiskovalnem odboru glede merjenja emisij v avtomobilskem sektorju, je bilo objavljeno v

  UL L 10, z dne 15.1.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Sreda, 2. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/2

---

P8_TA(2015)0422

Posebno poročilo Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo v zvezi z agencijo Frontex

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex (2014/2215(INI))

(2017/C 399/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila evropskega varuha človekovih pravic z dne 7. novembra 2013 o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila evropskega varuha človekovih pravic z dne 7. novembra 2013 o preiskavi na lastno pobudo OI/5/2012/BEH-MHZ v zvezi z agencijo Frontex,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 67(1), člena 72, drugega pododstavka člena 228(1) in člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67(1), člena 72, drugega pododstavka člena 228(1) in člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 41 (Pravica do dobrega upravljanja) in člena 47 (Pravica do učinkovitega pravnega varstva in nepristranskega sodišča), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 41 (Pravica do dobrega upravljanja) in člena 47 (Pravica do učinkovitega pravnega varstva in nepristranskega sodišča),

| — | ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta (94/262/ESPJ, ES, Euratom) z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic, zlasti člena 3(7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta (94/262/ESPJ, ES, Euratom) z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic, zlasti člena 3(7),

| — | ob upoštevanju resolucije 1932(2013) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o agenciji Frontex in odgovornosti na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 1932(2013) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope o agenciji Frontex in odgovornosti na področju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (uredba Frontex), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (uredba Frontex),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1168/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1168/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Akcijski načrt EU o vračanju (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Akcijski načrt EU o vračanju (COM(2015)0453),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja agencije Frontex o skupnih operacijah vračanja, ki jih usklajuje agencija Frontex, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja agencije Frontex o skupnih operacijah vračanja, ki jih usklajuje agencija Frontex,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. oktobra 2015, zlasti točke 2(n), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. oktobra 2015, zlasti točke 2(n),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov iz leta 1951 o statusu beguncev (Ženevske konvencije) in Protokola o statusu beguncev iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov iz leta 1951 o statusu beguncev (Ženevske konvencije) in Protokola o statusu beguncev iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju prvega stavka člena 220(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega stavka člena 220(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za peticije v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za peticije v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za peticije (A8-0343/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za peticije (A8-0343/2015),

| A. | ker mora agencija v skladu z Uredbo (EU) št. 1168/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljevanju uredba Frontex) zagotavljati popolno spoštovanje temeljnih pravic ter pravic migrantov, beguncev in prosilcev za azil; |
| --- | --- |

A.

ker mora agencija v skladu z Uredbo (EU) št. 1168/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljevanju uredba Frontex) zagotavljati popolno spoštovanje temeljnih pravic ter pravic migrantov, beguncev in prosilcev za azil;

| B. | ker mora agencija Frontex tako kot druge institucije, organi, uradi ali agencije EU pri svojih dejavnostih spoštovati Listino o temeljnih pravicah in ker je ta obveznost izražena v členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se lahko „/v/aktih o ustanovitvi organov, uradov in agencij Unije/.../določijo posebni pogoji in podrobnosti glede tožb fizičnih ali pravnih oseb zoper akte teh organov, uradov ali agencij, ki imajo zanje pravni učinek“; |
| --- | --- |

B.

ker mora agencija Frontex tako kot druge institucije, organi, uradi ali agencije EU pri svojih dejavnostih spoštovati Listino o temeljnih pravicah in ker je ta obveznost izražena v členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se lahko „/v/aktih o ustanovitvi organov, uradov in agencij Unije/.../določijo posebni pogoji in podrobnosti glede tožb fizičnih ali pravnih oseb zoper akte teh organov, uradov ali agencij, ki imajo zanje pravni učinek“;

| C. | ker tudi danes usklajevalnih dejavnosti agencije Frontex v praksi ni mogoče ločiti od dejavnosti države članice, ki poteka v usklajevanju s to agencijo, tako da bi lahko agencija Frontex (in prek nje EU) neposredno ali posredno vplivala na pravice posameznikov in sprožila nepogodbeno odgovornost (gl. sodbo Evropskega sodišča v zadevi T-341/07, Sison III); ker take odgovornosti ni mogoče preprečiti zaradi upravnih dogovorov z državami članicami, vključenimi v operacijo, ki jo usklajuje agencija Frontex, ko taki dogovori vplivajo na temeljne pravice; |
| --- | --- |

C.

ker tudi danes usklajevalnih dejavnosti agencije Frontex v praksi ni mogoče ločiti od dejavnosti države članice, ki poteka v usklajevanju s to agencijo, tako da bi lahko agencija Frontex (in prek nje EU) neposredno ali posredno vplivala na pravice posameznikov in sprožila nepogodbeno odgovornost (gl. sodbo Evropskega sodišča v zadevi T-341/07, Sison III); ker take odgovornosti ni mogoče preprečiti zaradi upravnih dogovorov z državami članicami, vključenimi v operacijo, ki jo usklajuje agencija Frontex, ko taki dogovori vplivajo na temeljne pravice;

| D. | ker naj bi Unija pristopila k Evropski konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi Unija pristopila k Evropski konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| E. | ker člen 26a uredbe Frontex določa strategijo za temeljne pravice in da mora agencija pripraviti in nadalje razvijati ter izvajati svojo strategijo, ustanoviti svetovalni forum in imenovati uradnika za temeljne pravice; |
| --- | --- |

E.

ker člen 26a uredbe Frontex določa strategijo za temeljne pravice in da mora agencija pripraviti in nadalje razvijati ter izvajati svojo strategijo, ustanoviti svetovalni forum in imenovati uradnika za temeljne pravice;

| F. | ker člen 5(a) kodeksa ravnanja za osebje, ki sodeluje v dejavnostih agencije Frontex, poudarja, da sodelujoči v dejavnostih agencije Frontex med drugim spodbujajo posredovanje informacij o pravicah in postopkih osebam, ki prosijo za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

F.

ker člen 5(a) kodeksa ravnanja za osebje, ki sodeluje v dejavnostih agencije Frontex, poudarja, da sodelujoči v dejavnostih agencije Frontex med drugim spodbujajo posredovanje informacij o pravicah in postopkih osebam, ki prosijo za mednarodno zaščito;

| G. | ker člen 9 Uredbe (ES) št. 863/2007 določa, da člani skupin, ki izvajajo dejavnosti spremljanja in nadzora na zunanjih mejah ravnajo v skladu s pravom Skupnosti in nacionalnim pravom države članice gostiteljice; |
| --- | --- |

G.

ker člen 9 Uredbe (ES) št. 863/2007 določa, da člani skupin, ki izvajajo dejavnosti spremljanja in nadzora na zunanjih mejah ravnajo v skladu s pravom Skupnosti in nacionalnim pravom države članice gostiteljice;

| H. | ker je leta 2012 evropski varuh za človekove pravice uvedel preiskavo na lastno pobudo o tem, kako Frontex izvaja svoje obveznosti s področja temeljnih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker je leta 2012 evropski varuh za človekove pravice uvedel preiskavo na lastno pobudo o tem, kako Frontex izvaja svoje obveznosti s področja temeljnih pravic;

| I. | ker osnutek priporočil evropskega varuha človekovih pravic vključuje tudi uvedbo mehanizma za individualne pritožbe; |
| --- | --- |

I.

ker osnutek priporočil evropskega varuha človekovih pravic vključuje tudi uvedbo mehanizma za individualne pritožbe;

| J. | ker je evropski varuh človekovih pravic poleg tega izdal posebno poročilo, v katerem je vztrajal pri uvedbi mehanizma za individualne pritožbe; |
| --- | --- |

J.

ker je evropski varuh človekovih pravic poleg tega izdal posebno poročilo, v katerem je vztrajal pri uvedbi mehanizma za individualne pritožbe;

| K. | ker je evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 220(2) Poslovnika Parlament dolžan obvestiti o nepravilnostih in ker lahko pristojni odbor o teh primerih pripravi poročilo; |
| --- | --- |

K.

ker je evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 220(2) Poslovnika Parlament dolžan obvestiti o nepravilnostih in ker lahko pristojni odbor o teh primerih pripravi poročilo;

| L. | ker je naloga agencije Frontex, da s tesnejšim usklajevanjem operativnega sodelovanja med državami članicami zagotovi učinkovito izvajanje skupnih pravil o standardih in postopkih za kontrolo in nadzor zunanjih meja z vidika spoštovanja temeljnih pravic, in ker imajo te dejavnosti nedvomno posledice za človekove pravice, ki jih agencija in Evropska unija ne obravnavata ustrezno; |
| --- | --- |

L.

ker je naloga agencije Frontex, da s tesnejšim usklajevanjem operativnega sodelovanja med državami članicami zagotovi učinkovito izvajanje skupnih pravil o standardih in postopkih za kontrolo in nadzor zunanjih meja z vidika spoštovanja temeljnih pravic, in ker imajo te dejavnosti nedvomno posledice za človekove pravice, ki jih agencija in Evropska unija ne obravnavata ustrezno;

| M. | ker agencija Frontex kot sestavni del svoje naloge vzpostavlja operativno sodelovanje z državami izven Evropske unije na bistvenih področjih, kot so izmenjava informacij, analiza tveganja, usposabljanje, raziskave in razvoj, skupne operacije (vključno s skupnimi operacijami vračanja) ter poskusni projekti; |
| --- | --- |

M.

ker agencija Frontex kot sestavni del svoje naloge vzpostavlja operativno sodelovanje z državami izven Evropske unije na bistvenih področjih, kot so izmenjava informacij, analiza tveganja, usposabljanje, raziskave in razvoj, skupne operacije (vključno s skupnimi operacijami vračanja) ter poskusni projekti;

| N. | ker v skladu s členom 14(1) uredbe Frontex agencija in države članice izpolnjujejo normative in standarde, ki so vsaj enakovredni standardom iz zakonodaje Unije, tudi ko sodelujejo s tretjimi državami na ozemlju teh držav; |
| --- | --- |

N.

ker v skladu s členom 14(1) uredbe Frontex agencija in države članice izpolnjujejo normative in standarde, ki so vsaj enakovredni standardom iz zakonodaje Unije, tudi ko sodelujejo s tretjimi državami na ozemlju teh držav;

| O. | ker operativno sodelovanje agencije Frontex s pristojnimi organi partnerskih držav poteka prek delovnih dogovorov, ki niso pravno zavezujoči in ne sodijo na področje mednarodnega prava, tako da njihovo praktično izvajanje ne more veljati kot izpolnjevanje mednarodnih obveznosti s strani agencije Frontex in EU; ker ta položaj predstavlja element pravne negotovosti, kar bi lahko bilo v nasprotju z obveznostmi agencije Frontex na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

O.

ker operativno sodelovanje agencije Frontex s pristojnimi organi partnerskih držav poteka prek delovnih dogovorov, ki niso pravno zavezujoči in ne sodijo na področje mednarodnega prava, tako da njihovo praktično izvajanje ne more veljati kot izpolnjevanje mednarodnih obveznosti s strani agencije Frontex in EU; ker ta položaj predstavlja element pravne negotovosti, kar bi lahko bilo v nasprotju z obveznostmi agencije Frontex na področju človekovih pravic;

| P. | ker imajo agencija Frontex in države članice skupne, a različne pristojnosti glede ukrepov uradnikov, napotenih na operacije agencije in poskusne projekte; |
| --- | --- |

P.

ker imajo agencija Frontex in države članice skupne, a različne pristojnosti glede ukrepov uradnikov, napotenih na operacije agencije in poskusne projekte;

| Q. | ker bi morala agencija Frontex glede to, da se njene pristojnosti od ustanovitve povečujejo, odgovarjati za svoja dejanja kot prvi deležnik v postopku upravljanja meja, tudi pri obtožbah glede temeljnih pravic; |
| --- | --- |

Q.

ker bi morala agencija Frontex glede to, da se njene pristojnosti od ustanovitve povečujejo, odgovarjati za svoja dejanja kot prvi deležnik v postopku upravljanja meja, tudi pri obtožbah glede temeljnih pravic;

| R. | ker so sodelujoči v operacijah agencije Frontex zvečine gostujoči uradniki, ki jih v podporo operaciji agencije pošljejo druge države članice in ne država članica, kjer operacija poteka; |
| --- | --- |

R.

ker so sodelujoči v operacijah agencije Frontex zvečine gostujoči uradniki, ki jih v podporo operaciji agencije pošljejo druge države članice in ne država članica, kjer operacija poteka;

| S. | ker se v skladu s členom 2a uredbe Frontex kodeks ravnanja uporablja za vse osebe, ki sodelujejo v dejavnostih agencije; |
| --- | --- |

S.

ker se v skladu s členom 2a uredbe Frontex kodeks ravnanja uporablja za vse osebe, ki sodelujejo v dejavnostih agencije;

| T. | ker lahko v skladu s členom 10(3) uredbe Frontex gostujoči uradniki, ki sodelujejo na misijah agencije Frontex, opravljajo le naloge in izvajajo pooblastila v skladu z navodili in praviloma v prisotnosti pripadnikov mejne straže države članice gostiteljice; |
| --- | --- |

T.

ker lahko v skladu s členom 10(3) uredbe Frontex gostujoči uradniki, ki sodelujejo na misijah agencije Frontex, opravljajo le naloge in izvajajo pooblastila v skladu z navodili in praviloma v prisotnosti pripadnikov mejne straže države članice gostiteljice;

| U. | ker se med operacijami agencije Frontex poleg njenega emblema uporabljajo različne uniforme, zaradi česar posamezniki težko ugotovijo, pod čigavo pristojnostjo je uradnik, in navsezadnje tudi kam nasloviti pritožbo: na agencijo Frontex ali neposredno na ustrezno državo članico; |
| --- | --- |

U.

ker se med operacijami agencije Frontex poleg njenega emblema uporabljajo različne uniforme, zaradi česar posamezniki težko ugotovijo, pod čigavo pristojnostjo je uradnik, in navsezadnje tudi kam nasloviti pritožbo: na agencijo Frontex ali neposredno na ustrezno državo članico;

| V. | ker na podlagi člena 3(1a) uredbe Frontex agencija nima izvršne pristojnosti v državah članicah in ne more kaznovati držav članic ali njihovih uradnikov; |
| --- | --- |

V.

ker na podlagi člena 3(1a) uredbe Frontex agencija nima izvršne pristojnosti v državah članicah in ne more kaznovati držav članic ali njihovih uradnikov;

| W. | ker so operativni načrti skupnih operacij agencije Frontex pravno zavezujoči, na podlagi člena 3a(1) uredbe Frontex pa se morata o njih dogovoriti izvršni direktor agencije Frontex in država članica gostiteljica v posvetovanju z državami članicami, ki sodelujejo pri teh operacijah; |
| --- | --- |

W.

ker so operativni načrti skupnih operacij agencije Frontex pravno zavezujoči, na podlagi člena 3a(1) uredbe Frontex pa se morata o njih dogovoriti izvršni direktor agencije Frontex in država članica gostiteljica v posvetovanju z državami članicami, ki sodelujejo pri teh operacijah;

| X. | ker je agencija Frontex že vzpostavila sistem prijavljanja incidentov, kamor so vključeni oddelek agencije Frontex za operacije, njen pravni oddelek in uradnik agencije za temeljne pravice, končno odločitev pa sprejme izvršni direktor agencije; ker so v ta sistem vključene le interne pritožbe, ki jih vložijo uslužbenci agencije in gostujoči uradniki, posledično pa niso obravnavane neposredne pritožbe posameznikov zaradi domnevne kršitve njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

X.

ker je agencija Frontex že vzpostavila sistem prijavljanja incidentov, kamor so vključeni oddelek agencije Frontex za operacije, njen pravni oddelek in uradnik agencije za temeljne pravice, končno odločitev pa sprejme izvršni direktor agencije; ker so v ta sistem vključene le interne pritožbe, ki jih vložijo uslužbenci agencije in gostujoči uradniki, posledično pa niso obravnavane neposredne pritožbe posameznikov zaradi domnevne kršitve njihovih temeljnih pravic;

| Y. | ker na evropski ravni že obstajajo mehanizmi za individualne pritožbe v strukturah Evropske investicijske banke, Evropske agencije za temeljne pravice in Evropske mreže varuhov človekovih pravic; ker je treba opozoriti, da je agencija Frontex operativna agencija, ki se po svoji naravi razlikuje od navedenih organizacij; |
| --- | --- |

Y.

ker na evropski ravni že obstajajo mehanizmi za individualne pritožbe v strukturah Evropske investicijske banke, Evropske agencije za temeljne pravice in Evropske mreže varuhov človekovih pravic; ker je treba opozoriti, da je agencija Frontex operativna agencija, ki se po svoji naravi razlikuje od navedenih organizacij;

| Z. | ker se je Komisija zavezala, da bo v bližnji prihodnosti pregledala uredbo Frontex; |
| --- | --- |

Z.

ker se je Komisija zavezala, da bo v bližnji prihodnosti pregledala uredbo Frontex;

Zakaj bi morala agencija Frontex vzpostaviti mehanizem za individualne pritožbe?

| 1. | pozdravlja posebno poročilo evropskega varuha človekovih pravic v okviru preiskave na lastno pobudo glede agencije Frontex; podpira prizadevanja agencije Frontex pri upoštevanju 12 od 13 priporočil evropskega varuha človekovih pravic; priznava sedanja prizadevanja agencije Frontex, da okrepi spoštovanje temeljnih pravic tako, da se med drugim vzpostavi sistem poročanja o incidentih ter oblikujejo kodeksi ravnanja, vzpostavi posvetovalni forum o temeljnih pravicah in ustanovi urad za temeljne pravice; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja posebno poročilo evropskega varuha človekovih pravic v okviru preiskave na lastno pobudo glede agencije Frontex; podpira prizadevanja agencije Frontex pri upoštevanju 12 od 13 priporočil evropskega varuha človekovih pravic; priznava sedanja prizadevanja agencije Frontex, da okrepi spoštovanje temeljnih pravic tako, da se med drugim vzpostavi sistem poročanja o incidentih ter oblikujejo kodeksi ravnanja, vzpostavi posvetovalni forum o temeljnih pravicah in ustanovi urad za temeljne pravice;

| 2. | podpira priporočila evropskega varuha človekovih pravic, da bi morala agencija Frontex obravnavati individualne pritožbe zaradi kršitev temeljnih pravic pri svojih operacijah in temu nameniti zadostno upravno podporo; poziva agencijo Frontex, naj vzpostavi ustrezen mehanizem za pritožbe, tudi v okviru sedanjih delovnih dogovorov, sklenjenih s pristojnimi organi tretjih držav; |
| --- | --- |

2.

podpira priporočila evropskega varuha človekovih pravic, da bi morala agencija Frontex obravnavati individualne pritožbe zaradi kršitev temeljnih pravic pri svojih operacijah in temu nameniti zadostno upravno podporo; poziva agencijo Frontex, naj vzpostavi ustrezen mehanizem za pritožbe, tudi v okviru sedanjih delovnih dogovorov, sklenjenih s pristojnimi organi tretjih držav;

| 3. | je močno zaskrbljen zaradi pravne praznine pri napotitvi uradnikov tretjih držav med skupnimi operacijami vračanja, kot je poudarjeno v poročilu evropskega varuha človekovih pravic, ter zaradi pomanjkanja odgovornosti, ki bi tako prevladalo v primeru kršitve človekovih pravic, v katero bi bili vpleteni uradniki tretjih držav; |
| --- | --- |

3.

je močno zaskrbljen zaradi pravne praznine pri napotitvi uradnikov tretjih držav med skupnimi operacijami vračanja, kot je poudarjeno v poročilu evropskega varuha človekovih pravic, ter zaradi pomanjkanja odgovornosti, ki bi tako prevladalo v primeru kršitve človekovih pravic, v katero bi bili vpleteni uradniki tretjih držav;

| 4. | meni, da je glede na vse večje humanitarne in pravne izzive na zunanjih mejah EU in krepitev operacij agencije Frontex potreben mehanizem, ki bo omogočal obravnavo individualnih pritožb glede domnevnih kršitev temeljnih pravic med operacijami agencije Frontex ali sodelovanjem s tretjimi državami, s čimer bi postal organ prve stopnje za pritožbe; |
| --- | --- |

4.

meni, da je glede na vse večje humanitarne in pravne izzive na zunanjih mejah EU in krepitev operacij agencije Frontex potreben mehanizem, ki bo omogočal obravnavo individualnih pritožb glede domnevnih kršitev temeljnih pravic med operacijami agencije Frontex ali sodelovanjem s tretjimi državami, s čimer bi postal organ prve stopnje za pritožbe;

| 5. | meni, da bi imeli z vzpostavitvijo mehanizma za individualne pritožbe posamezniki možnost, da uveljavijo svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva v primeru kršitve njihovih temeljnih pravic; priznava, da bi z uvedbo takega mehanizma za pritožbe povečali preglednost in spoštovanje temeljnih pravic tudi v okviru delovnih dogovorov agencije Frontex, saj bi se agencija in institucije EU bolj zavedale morebitnih kršitev temeljnih pravic, ki bi sicer lahko ostale neopažene, neprijavljene in nerešene; poudarja, da to pomanjkanje preglednosti zlasti velja za delovne dogovore agencije Frontex, pri katerih Parlament ne more izvajati demokratičnega nadzora, saj ni obveznega posvetovanja z njim pred določitvijo teh dogovorov, Parlament pa tudi ni obveščen, kako se izvajajo v praksi; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi imeli z vzpostavitvijo mehanizma za individualne pritožbe posamezniki možnost, da uveljavijo svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva v primeru kršitve njihovih temeljnih pravic; priznava, da bi z uvedbo takega mehanizma za pritožbe povečali preglednost in spoštovanje temeljnih pravic tudi v okviru delovnih dogovorov agencije Frontex, saj bi se agencija in institucije EU bolj zavedale morebitnih kršitev temeljnih pravic, ki bi sicer lahko ostale neopažene, neprijavljene in nerešene; poudarja, da to pomanjkanje preglednosti zlasti velja za delovne dogovore agencije Frontex, pri katerih Parlament ne more izvajati demokratičnega nadzora, saj ni obveznega posvetovanja z njim pred določitvijo teh dogovorov, Parlament pa tudi ni obveščen, kako se izvajajo v praksi;

| 6. | ugotavlja, da v skladu z uredbo Frontex očitno ni pravnih ovir za uvedbo mehanizma za individualne pritožbe, tak mehanizem pa bi celo sodil na področje uporabe člena 26a(3) uredbe Frontex, na podlagi katere uradnik za temeljne pravice prispeva k mehanizmu za spremljanje spoštovanja temeljnih pravic; ugotavlja, da bi bil tak mehanizem v skladu s pravom EU in načelom dobrega upravljanja ter bi okrepil učinkovito izvajanje strategije te agencije za temeljne pravice; meni, da bi bilo treba pri razširitvi vloge agencije Frontex v pravu EU okrepiti njene zmogljivosti za obravnavanje morebitnih kršitev temeljnih pravic, in sicer zlasti s sodelovanjem te agencije v podpornih skupinah za upravljanje migracij, ki delujejo na „žariščnih točkah“, in njenim operativnim sodelovanjem s pristojnimi organi partnerskih držav prek delovnih dogovorov; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da v skladu z uredbo Frontex očitno ni pravnih ovir za uvedbo mehanizma za individualne pritožbe, tak mehanizem pa bi celo sodil na področje uporabe člena 26a(3) uredbe Frontex, na podlagi katere uradnik za temeljne pravice prispeva k mehanizmu za spremljanje spoštovanja temeljnih pravic; ugotavlja, da bi bil tak mehanizem v skladu s pravom EU in načelom dobrega upravljanja ter bi okrepil učinkovito izvajanje strategije te agencije za temeljne pravice; meni, da bi bilo treba pri razširitvi vloge agencije Frontex v pravu EU okrepiti njene zmogljivosti za obravnavanje morebitnih kršitev temeljnih pravic, in sicer zlasti s sodelovanjem te agencije v podpornih skupinah za upravljanje migracij, ki delujejo na „žariščnih točkah“, in njenim operativnim sodelovanjem s pristojnimi organi partnerskih držav prek delovnih dogovorov;

| 7. | meni, da usklajevalna vloga agencije Frontex ne bi smela omejevati njene odgovornosti v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU, zlasti glede zagotavljanja spoštovanja in varstva temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil; opozarja, da vse agencije Unije in države članice pri izvajanju prava EU zavezujejo določbe Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

7.

meni, da usklajevalna vloga agencije Frontex ne bi smela omejevati njene odgovornosti v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU, zlasti glede zagotavljanja spoštovanja in varstva temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil; opozarja, da vse agencije Unije in države članice pri izvajanju prava EU zavezujejo določbe Listine o temeljnih pravicah;

Struktura mehanizma za individualne pritožbe

| 8. | meni, da se upravičeno pričakuje, da je dejanja sodelujočih v operacijah agencije Frontex mogoče pripisati tej agenciji in na splošno Evropski uniji; poudarja, da pravni odnosi in različne, vendar skupne odgovornosti med agencijo Frontex in državami članicami ne bi smele ogrožati varstva temeljnih pravic in njihovega spoštovanja v skupnih operacijah; opozarja, da agencija Frontex ne more kaznovati držav članic ali njihovih uradnikov; meni, da bi bilo zato treba ustrezno obravnavati vprašanje pristojnosti agencije Frontex in držav članic; |
| --- | --- |

8.

meni, da se upravičeno pričakuje, da je dejanja sodelujočih v operacijah agencije Frontex mogoče pripisati tej agenciji in na splošno Evropski uniji; poudarja, da pravni odnosi in različne, vendar skupne odgovornosti med agencijo Frontex in državami članicami ne bi smele ogrožati varstva temeljnih pravic in njihovega spoštovanja v skupnih operacijah; opozarja, da agencija Frontex ne more kaznovati držav članic ali njihovih uradnikov; meni, da bi bilo zato treba ustrezno obravnavati vprašanje pristojnosti agencije Frontex in držav članic;

| 9. | poudarja, da agencija Frontex za obravnavo individualnih pritožb potrebuje uradno osrednjo strukturo; priporoča, naj ima urad uradnika agencije Frontex za temeljne pravice glavno vlogo pri obravnavi pritožb; meni, da bi moral urad zlasti nepristransko preveriti dopustnost pritožb, jih filtrirati, predati pristojnim organom in skrbno spremljati njihovo nadaljnjo obravnavo; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da agencija Frontex za obravnavo individualnih pritožb potrebuje uradno osrednjo strukturo; priporoča, naj ima urad uradnika agencije Frontex za temeljne pravice glavno vlogo pri obravnavi pritožb; meni, da bi moral urad zlasti nepristransko preveriti dopustnost pritožb, jih filtrirati, predati pristojnim organom in skrbno spremljati njihovo nadaljnjo obravnavo;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je agencija Frontex že vzpostavila temeljit postopek za obravnavo internih poročil uslužbencev agencije in gostujočih uradnikov o hudih kršitvah temeljnih pravic; poudarja, da se ta postopek že uporablja za obravnavo pritožb tretjih strani, ki niso neposredno vključene v operacijo agencije Frontex, ter priporoča nadgraditev tega postopka, da bi vzpostavili celovit in dostopen mehanizem za individualne pritožbe; poudarja, da bi morala agencija Frontex zagotoviti, da so v mehanizmu upoštevana merila dostopnosti, neodvisnosti, učinkovitosti in preglednosti; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da je agencija Frontex že vzpostavila temeljit postopek za obravnavo internih poročil uslužbencev agencije in gostujočih uradnikov o hudih kršitvah temeljnih pravic; poudarja, da se ta postopek že uporablja za obravnavo pritožb tretjih strani, ki niso neposredno vključene v operacijo agencije Frontex, ter priporoča nadgraditev tega postopka, da bi vzpostavili celovit in dostopen mehanizem za individualne pritožbe; poudarja, da bi morala agencija Frontex zagotoviti, da so v mehanizmu upoštevana merila dostopnosti, neodvisnosti, učinkovitosti in preglednosti;

Vlaganje in dopustnost pritožb

| 11. | meni, da bi morale imeti pravico do vložitve pritožbe osebe, ki naj bi jih oškodovali pripadniki mejne straže z emblemom agencije Frontex; poziva agencijo Frontex, naj zagotovi popolno zaupnost in naj ne razkriva identitete pritožnika tretjim stranem brez njihove privolitve, razen če mora to storiti na podlagi sodne odločbe; meni, da bi morala agencija Frontex zagotoviti, da se stori vse za preprečevanje navzkrižja interesov med obravnavo pritožb; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morale imeti pravico do vložitve pritožbe osebe, ki naj bi jih oškodovali pripadniki mejne straže z emblemom agencije Frontex; poziva agencijo Frontex, naj zagotovi popolno zaupnost in naj ne razkriva identitete pritožnika tretjim stranem brez njihove privolitve, razen če mora to storiti na podlagi sodne odločbe; meni, da bi morala agencija Frontex zagotoviti, da se stori vse za preprečevanje navzkrižja interesov med obravnavo pritožb;

| 12. | priznava, da so potrebni zaščitni ukrepi, da bi preprečili zlorabo mehanizma za pritožbe; zato priporoča, naj se ne sprejemajo anonimne pritožbe; vendar poudarja, da to ne izključuje pritožb, ki jih vložijo tretje strani, ki ravnajo v dobri veri v interesu pritožnika, ki ne želi razkriti svoje identitete; poleg tega predlaga, naj bodo dopustne zgolj pritožbe zaradi kršitev temeljnih pravic, kot jih ščiti pravo EU; meni, da to agencije Frontex ne bi smelo ovirati pri upoštevanju drugih virov informacij o domnevnih kršitvah temeljnih pravic izven pritožbenega postopka, tudi splošnih poročil nevladnih organizacij, mednarodnih organizacij in drugih ustreznih deležnikov; poudarja, da so potrebna jasna merila za dopustnost pritožb, in priporoča uvedbo standardnega obrazca za pritožbe, kjer bo treba navesti podrobne informacije, kot so kraj in datum incidenta, saj bi to olajšalo odločitve o dopustnosti; priporoča, naj se merila in standardni obrazec določijo v sodelovanju s posvetovalnim forumom; |
| --- | --- |

12.

priznava, da so potrebni zaščitni ukrepi, da bi preprečili zlorabo mehanizma za pritožbe; zato priporoča, naj se ne sprejemajo anonimne pritožbe; vendar poudarja, da to ne izključuje pritožb, ki jih vložijo tretje strani, ki ravnajo v dobri veri v interesu pritožnika, ki ne želi razkriti svoje identitete; poleg tega predlaga, naj bodo dopustne zgolj pritožbe zaradi kršitev temeljnih pravic, kot jih ščiti pravo EU; meni, da to agencije Frontex ne bi smelo ovirati pri upoštevanju drugih virov informacij o domnevnih kršitvah temeljnih pravic izven pritožbenega postopka, tudi splošnih poročil nevladnih organizacij, mednarodnih organizacij in drugih ustreznih deležnikov; poudarja, da so potrebna jasna merila za dopustnost pritožb, in priporoča uvedbo standardnega obrazca za pritožbe, kjer bo treba navesti podrobne informacije, kot so kraj in datum incidenta, saj bi to olajšalo odločitve o dopustnosti; priporoča, naj se merila in standardni obrazec določijo v sodelovanju s posvetovalnim forumom;

| 13. | poudarja, da bi moral biti ta obrazec dostopen v jezikih, ki jih razumejo migranti in prosilci za azil ali se upravičeno domneva, da jih razumejo, hkrati pa bi morale biti na njem navedene vse potrebne informacije o tem, kako vložiti pritožbo, skupaj s praktičnimi, razumljivo napisanimi smernicami; opozarja, da Uredba (EU) št. 656/2014)že določa, da so na kopnem na voljo tolmači, pravni svetovalci in drugi ustrezni strokovnjaki; priporoča možnost, da se pritožba lahko vloži ustno pri osebi, ki nosi emblem agencije Frontex, to pritožbo pa bi zadevni uradnik natančno zapisal; poziva agencijo Frontex, naj bo obrazec za pritožbo dostopen na njenem spletnem mestu v elektronski obliki, primerni za pametne telefone, in v papirni obliki v centrih za razvrščanje v državah članicah in pri uslužbencih agencije Frontex ter gostujočih uradnikih, ki sodelujejo pri operacijah te agencije; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi moral biti ta obrazec dostopen v jezikih, ki jih razumejo migranti in prosilci za azil ali se upravičeno domneva, da jih razumejo, hkrati pa bi morale biti na njem navedene vse potrebne informacije o tem, kako vložiti pritožbo, skupaj s praktičnimi, razumljivo napisanimi smernicami; opozarja, da Uredba (EU) št. 656/2014)že določa, da so na kopnem na voljo tolmači, pravni svetovalci in drugi ustrezni strokovnjaki; priporoča možnost, da se pritožba lahko vloži ustno pri osebi, ki nosi emblem agencije Frontex, to pritožbo pa bi zadevni uradnik natančno zapisal; poziva agencijo Frontex, naj bo obrazec za pritožbo dostopen na njenem spletnem mestu v elektronski obliki, primerni za pametne telefone, in v papirni obliki v centrih za razvrščanje v državah članicah in pri uslužbencih agencije Frontex ter gostujočih uradnikih, ki sodelujejo pri operacijah te agencije;

| 14. | priporoča, naj agencija Frontex določi razumen rok za vložitev pritožbe in zagotovi možnost, da se pritožba vloži po končanju operacije agencije Frontex; meni, da je to posebej pomembno pri operacijah vračanja; priporoča, naj države članice pritožbe obravnavajo v razumnem roku v skladu z nacionalnimi postopkovnimi pravili; |
| --- | --- |

14.

priporoča, naj agencija Frontex določi razumen rok za vložitev pritožbe in zagotovi možnost, da se pritožba vloži po končanju operacije agencije Frontex; meni, da je to posebej pomembno pri operacijah vračanja; priporoča, naj države članice pritožbe obravnavajo v razumnem roku v skladu z nacionalnimi postopkovnimi pravili;

Pritožbe proti gostujočim uradnikom

| 15. | priznava, da se lahko morebitne pritožbe nanašajo na ravnanje gostujočih uradnikov, ki sodijo pod posebno pristojnost države članice, a nosijo emblem agencije Frontex; ugotavlja, da ti uradniki pri opravljanju nalog pogosto nosijo svoje nacionalne uniforme, na katerih ni vedno vidno ime ali identifikacijska številka; ugotavlja, da morajo gostujoči uradniki sicer imeti akreditacijsko listino, vendar pa je zahteva za identifikacijo lahko ovira za vložitev pritožbe proti uradniku; priporoča, naj bo pri vseh osebah, ki delajo pod emblemom agencije Frontex, na uniformi vidno ime ali identifikacijska številka; |
| --- | --- |

15.

priznava, da se lahko morebitne pritožbe nanašajo na ravnanje gostujočih uradnikov, ki sodijo pod posebno pristojnost države članice, a nosijo emblem agencije Frontex; ugotavlja, da ti uradniki pri opravljanju nalog pogosto nosijo svoje nacionalne uniforme, na katerih ni vedno vidno ime ali identifikacijska številka; ugotavlja, da morajo gostujoči uradniki sicer imeti akreditacijsko listino, vendar pa je zahteva za identifikacijo lahko ovira za vložitev pritožbe proti uradniku; priporoča, naj bo pri vseh osebah, ki delajo pod emblemom agencije Frontex, na uniformi vidno ime ali identifikacijska številka;

| 16. | opozarja, da Frontex ni pristojen za uvedbo disciplinskih ukrepov zoper osebe, ki niso uslužbenci te agencije, ter da v skladu s členom 3(1a) uredbe Frontex uvedba disciplinskih ukrepov sodi v izključno pristojnost matične države članice; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da Frontex ni pristojen za uvedbo disciplinskih ukrepov zoper osebe, ki niso uslužbenci te agencije, ter da v skladu s členom 3(1a) uredbe Frontex uvedba disciplinskih ukrepov sodi v izključno pristojnost matične države članice;

| 17. | ugotavlja, da države članice zelo različno obravnavajo pritožbe proti gostujočim uradnikom; je zaskrbljen, da nekatere države članice domnevnih kršitev temeljnih pravic morda ne raziščejo učinkovito; poziva agencijo Frontex in države članice k tesnemu sodelovanju in izmenjavi najboljše prakse, da bi zagotovili ustrezno nadaljnje spremljanje pritožb proti gostujočim uradnikom; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da države članice zelo različno obravnavajo pritožbe proti gostujočim uradnikom; je zaskrbljen, da nekatere države članice domnevnih kršitev temeljnih pravic morda ne raziščejo učinkovito; poziva agencijo Frontex in države članice k tesnemu sodelovanju in izmenjavi najboljše prakse, da bi zagotovili ustrezno nadaljnje spremljanje pritožb proti gostujočim uradnikom;

| 18. | priporoča, da bi moral urad uradnika za temeljne pravice pritožbe proti gostujočim uradnikom posredovati pristojnemu nacionalnemu organu po natančno opredeljenem sistemu napotitev; priporoča, naj ta sistem vključuje mehanizem za pritožbe v primerih, ko je zahtevek razglašen za nedopustnega ali zavrnjen; meni, da je nujno vključiti nacionalne varuhe človekovih pravic ali druge ustrezne organe, pristojne za temeljne pravice, ki so pooblaščeni za preiskovanje nacionalnih organov in uradnikov, glede na to, da uradnik za temeljne pravice teh pravic nima; poudarja, da mora agencija Frontex sodelovati z nacionalnimi organi za človekove pravice in nacionalnimi mejnimi organi; |
| --- | --- |

18.

priporoča, da bi moral urad uradnika za temeljne pravice pritožbe proti gostujočim uradnikom posredovati pristojnemu nacionalnemu organu po natančno opredeljenem sistemu napotitev; priporoča, naj ta sistem vključuje mehanizem za pritožbe v primerih, ko je zahtevek razglašen za nedopustnega ali zavrnjen; meni, da je nujno vključiti nacionalne varuhe človekovih pravic ali druge ustrezne organe, pristojne za temeljne pravice, ki so pooblaščeni za preiskovanje nacionalnih organov in uradnikov, glede na to, da uradnik za temeljne pravice teh pravic nima; poudarja, da mora agencija Frontex sodelovati z nacionalnimi organi za človekove pravice in nacionalnimi mejnimi organi;

| 19. | priporoča, naj bo za uslužbence agencije Frontex in gostujoče uradnike pred vključitvijo v operacijo agencije obvezno usposabljanje z vidika spola, predvsem da bi okrepili ozaveščenost o nasilju na podlagi spola in ranljivosti migrantk; |
| --- | --- |

19.

priporoča, naj bo za uslužbence agencije Frontex in gostujoče uradnike pred vključitvijo v operacijo agencije obvezno usposabljanje z vidika spola, predvsem da bi okrepili ozaveščenost o nasilju na podlagi spola in ranljivosti migrantk;

| 20. | meni, da bi moral po potrebi uradnik za temeljne pravice v tesnem sodelovanju z ustrezno skupino agencije Frontex za operacije prispevati k preiskavam nacionalnih organov in jim posredovati dodatne informacije o incidentu; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi moral po potrebi uradnik za temeljne pravice v tesnem sodelovanju z ustrezno skupino agencije Frontex za operacije prispevati k preiskavam nacionalnih organov in jim posredovati dodatne informacije o incidentu;

| 21. | poudarja, da bi morala agencija Frontex skrbno spremljati pritožbe in uradno zahtevati odgovor od ustrezne države članice ter po potrebi poslati opozorilno pismo o možnih ukrepih, ki jih lahko uvede agencija Frontex, če na pismo ne prejme odgovora; opozarja, da ima agencija Frontex v okviru svoje obveznosti, da spremlja spoštovanje temeljnih pravic pri vseh svojih dejavnostih, pravico prejeti informacije o kršitvah temeljnih pravic s strani gostujočih uradnikov; priporoča, naj agencija Frontex tesno sodeluje ne le z nacionalnimi mejnimi organi, temveč tudi z nacionalnimi organi za človekove pravice; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi morala agencija Frontex skrbno spremljati pritožbe in uradno zahtevati odgovor od ustrezne države članice ter po potrebi poslati opozorilno pismo o možnih ukrepih, ki jih lahko uvede agencija Frontex, če na pismo ne prejme odgovora; opozarja, da ima agencija Frontex v okviru svoje obveznosti, da spremlja spoštovanje temeljnih pravic pri vseh svojih dejavnostih, pravico prejeti informacije o kršitvah temeljnih pravic s strani gostujočih uradnikov; priporoča, naj agencija Frontex tesno sodeluje ne le z nacionalnimi mejnimi organi, temveč tudi z nacionalnimi organi za človekove pravice;

| 22. | priporoča, naj uradnik za temeljne pravice pritožniku pošlje obrazložitev skupaj s kontaktnimi podatki pristojnega nacionalnega organa, če agencija Frontex ne bo sprožila nadaljnjega postopka; |
| --- | --- |

22.

priporoča, naj uradnik za temeljne pravice pritožniku pošlje obrazložitev skupaj s kontaktnimi podatki pristojnega nacionalnega organa, če agencija Frontex ne bo sprožila nadaljnjega postopka;

| 23. | opozarja, da se lahko disciplinski postopek agencije Frontex uporablja tudi za napotene gostujoče uradnike in napotene nacionalne strokovnjake, če se s tem strinja ustrezna država članica; opozarja, da lahko agencija Frontex od države članice zahteva, da ustreznega gostujočega uradnika ali napotenega nacionalnega strokovnjaka takoj umakne iz dejavnosti agencije, če država članica ne dovoli uvedbe disciplinskega postopka, in po potrebi to osebo umakne iz nabora gostujočih uradnikov; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da se lahko disciplinski postopek agencije Frontex uporablja tudi za napotene gostujoče uradnike in napotene nacionalne strokovnjake, če se s tem strinja ustrezna država članica; opozarja, da lahko agencija Frontex od države članice zahteva, da ustreznega gostujočega uradnika ali napotenega nacionalnega strokovnjaka takoj umakne iz dejavnosti agencije, če država članica ne dovoli uvedbe disciplinskega postopka, in po potrebi to osebo umakne iz nabora gostujočih uradnikov;

| 24. | poziva izvršnega direktorja agencije Frontex, naj premisli o izključitvi uradnikov, pri katerih so bile ugotovljene kršitve temeljnih pravic, iz sodelovanja v operacijah agencije Frontex ali poskusnih projektih; poudarja, da bi to moralo veljati tudi za nacionalne uradnike iz partnerskih držav, ki v okviru delovnega dogovora sodelujejo v operacijah agencije Frontex; |
| --- | --- |

24.

poziva izvršnega direktorja agencije Frontex, naj premisli o izključitvi uradnikov, pri katerih so bile ugotovljene kršitve temeljnih pravic, iz sodelovanja v operacijah agencije Frontex ali poskusnih projektih; poudarja, da bi to moralo veljati tudi za nacionalne uradnike iz partnerskih držav, ki v okviru delovnega dogovora sodelujejo v operacijah agencije Frontex;

| 25. | meni, da bi bilo treba preučiti možnost odvzema finančne podpore državam članicam ali začasno izključitev države članice iz skupnih operacij v primeru hudih kršitev temeljnih pravic; poleg tega meni, da bi se bilo treba odločiti o izključitvi in navsezadnje prenehanju operacije v primer hudih ali nenehnih kršitev temeljnih pravic, pri čemer pa ne bi posegali v reševanje življenj; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo treba preučiti možnost odvzema finančne podpore državam članicam ali začasno izključitev države članice iz skupnih operacij v primeru hudih kršitev temeljnih pravic; poleg tega meni, da bi se bilo treba odločiti o izključitvi in navsezadnje prenehanju operacije v primer hudih ali nenehnih kršitev temeljnih pravic, pri čemer pa ne bi posegali v reševanje življenj;

| 26. | meni, da bi bilo treba določiti jasna merila, kdaj bi bilo treba končati operacije agencije Frontex po priporočilih posvetovalnega foruma, uradnika za temeljne pravice in drugih ustreznih akterjev in nevladnih organizacij, kot so Agencija EU za temeljne pravice, Visoki komisariat Združenih narodov za begunce ali Mednarodna organizacija za migracije; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi bilo treba določiti jasna merila, kdaj bi bilo treba končati operacije agencije Frontex po priporočilih posvetovalnega foruma, uradnika za temeljne pravice in drugih ustreznih akterjev in nevladnih organizacij, kot so Agencija EU za temeljne pravice, Visoki komisariat Združenih narodov za begunce ali Mednarodna organizacija za migracije;

| 27. | poudarja, da se mehanizma za individualne pritožbe ne bi smelo obravnavati, kot da tistim, ki vložijo pritožbo, podeljuje dodatne pravice dostopa do kazenskega sodstva; opozarja, da mora kazenske preiskave izvesti država članica, kjer operacije potekajo; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se mehanizma za individualne pritožbe ne bi smelo obravnavati, kot da tistim, ki vložijo pritožbo, podeljuje dodatne pravice dostopa do kazenskega sodstva; opozarja, da mora kazenske preiskave izvesti država članica, kjer operacije potekajo;

Splošne ugotovitve

| 28. | meni, da je lahko mehanizem za individualne pritožbe učinkovit le, če se s pravico posameznika do pritožbe seznani morebitne pritožnike ter uradnike, ki sodelujejo v operacijah agencije Frontex, in sicer z učinkovito informacijsko kampanjo, kjer se upošteva vidika spola in poteka v uradnih jezikih Evropske unije in v jezikih, ki jih razumejo prosilci za azil in migranti ali za katere se upravičeno domneva, da jih razumejo; meni, da bi lahko s tako informacijsko kampanjo in natančno strukturiranim preverjanjem dopustnosti pritožb močno omejili število morebitnih nedopustnih pritožb; ugotavlja, da bi bilo treba vrnjene osebe pred operacijo vračanja seznaniti z njihovimi pravicami, tudi s pravico do pritožbe; |
| --- | --- |

28.

meni, da je lahko mehanizem za individualne pritožbe učinkovit le, če se s pravico posameznika do pritožbe seznani morebitne pritožnike ter uradnike, ki sodelujejo v operacijah agencije Frontex, in sicer z učinkovito informacijsko kampanjo, kjer se upošteva vidika spola in poteka v uradnih jezikih Evropske unije in v jezikih, ki jih razumejo prosilci za azil in migranti ali za katere se upravičeno domneva, da jih razumejo; meni, da bi lahko s tako informacijsko kampanjo in natančno strukturiranim preverjanjem dopustnosti pritožb močno omejili število morebitnih nedopustnih pritožb; ugotavlja, da bi bilo treba vrnjene osebe pred operacijo vračanja seznaniti z njihovimi pravicami, tudi s pravico do pritožbe;

| 29. | meni, da bi moral biti mehanizem za individualne pritožbe učinkovit in pregleden; poudarja, da mora imeti urad za temeljne pravice ustrezno opremo in dovolj osebja za obravnavanje prejetih pritožb, ter poziva, naj se za to namenijo potrebni dodatni viri; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi moral biti mehanizem za individualne pritožbe učinkovit in pregleden; poudarja, da mora imeti urad za temeljne pravice ustrezno opremo in dovolj osebja za obravnavanje prejetih pritožb, ter poziva, naj se za to namenijo potrebni dodatni viri;

| 30. | meni, da je opis nalog uradnika za temeljne pravice preveč omejen in nenatančno ubeseden; ugotavlja, da so naloge uradnika ta čas opisane le v razpisu za prosto delovno mesto; predlaga, naj se v prihodnji pregled uredbe Frontex vključijo določbe o nalogah uradnika za temeljne pravice; |
| --- | --- |

30.

meni, da je opis nalog uradnika za temeljne pravice preveč omejen in nenatančno ubeseden; ugotavlja, da so naloge uradnika ta čas opisane le v razpisu za prosto delovno mesto; predlaga, naj se v prihodnji pregled uredbe Frontex vključijo določbe o nalogah uradnika za temeljne pravice;

| 31. | meni, da bi bilo treba o uporabi sredstev v agenciji Frontex redno poročati Parlamentu ter jo objaviti na spletnem mestu agencije Frontex, s čimer bi izboljšali preglednost, odgovornost in učinkovitost te agencije ter omogočili temeljito preiskavo individualnih pritožb; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi bilo treba o uporabi sredstev v agenciji Frontex redno poročati Parlamentu ter jo objaviti na spletnem mestu agencije Frontex, s čimer bi izboljšali preglednost, odgovornost in učinkovitost te agencije ter omogočili temeljito preiskavo individualnih pritožb;

| 32. | pozdravlja pripravljenost evropske varuhinje človekovih pravic, članov Evropske mreže varuhov človekovih pravic s pristojnostmi za temeljne pravice in posvetovalnega foruma agencije Frontex, da podprejo to agencijo pri vzpostavitvi in izvajanju mehanizma za individualne pritožbe; poziva agencijo Frontex, naj upošteva dobro prakso drugih evropskih organov, kot je Evropska investicijska banka, v tesnem sodelovanju z evropsko varuhinjo človekovih pravic; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja pripravljenost evropske varuhinje človekovih pravic, članov Evropske mreže varuhov človekovih pravic s pristojnostmi za temeljne pravice in posvetovalnega foruma agencije Frontex, da podprejo to agencijo pri vzpostavitvi in izvajanju mehanizma za individualne pritožbe; poziva agencijo Frontex, naj upošteva dobro prakso drugih evropskih organov, kot je Evropska investicijska banka, v tesnem sodelovanju z evropsko varuhinjo človekovih pravic;

| 33. | agenciji Frontex in evropski varuhinji človekovih pravic priporoča, naj tesno sodelujeta, da bi izboljšala varstvo posameznikov pred morebitnimi nepravilnostmi pri dejavnostih agencije Frontex, tudi kadar agencija prek delovnih dogovorov deluje zunaj zunanjih meja Evropske unije; |
| --- | --- |

33.

agenciji Frontex in evropski varuhinji človekovih pravic priporoča, naj tesno sodelujeta, da bi izboljšala varstvo posameznikov pred morebitnimi nepravilnostmi pri dejavnostih agencije Frontex, tudi kadar agencija prek delovnih dogovorov deluje zunaj zunanjih meja Evropske unije;

| 34. | poziva države članice in partnerske države, ki so z agencijo Frontex sklenile delovne dogovore, naj učinkovito sodelujejo z agencijo in s tem zagotovijo nemoteno delovanje mehanizma za pritožbe; spodbuja agencijo Frontex, naj državam članicam in ustreznim tretjim državam nudi tehnično pomoč in s tem zagotovi učinkovitost mehanizma; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice in partnerske države, ki so z agencijo Frontex sklenile delovne dogovore, naj učinkovito sodelujejo z agencijo in s tem zagotovijo nemoteno delovanje mehanizma za pritožbe; spodbuja agencijo Frontex, naj državam članicam in ustreznim tretjim državam nudi tehnično pomoč in s tem zagotovi učinkovitost mehanizma;

| 35. | poudarja, da je treba posebej zaščititi mladoletnike brez spremstva, ženske, ki so žrtve preganjanja zaradi spola, osebe LGBTI ter druge ranljive skupine; priporoča, naj se agencija Frontex v ta namen po potrebi posvetuje z ustreznimi agencijami EU; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba posebej zaščititi mladoletnike brez spremstva, ženske, ki so žrtve preganjanja zaradi spola, osebe LGBTI ter druge ranljive skupine; priporoča, naj se agencija Frontex v ta namen po potrebi posvetuje z ustreznimi agencijami EU;

| 36. | poziva agencijo Frontex, naj v okviru svojega letnega poročila zagotovi javno dostopne informacije o mehanizmu za pritožbe; priporoča, naj se navedejo število prejetih pritožb, vrste kršitev temeljnih pravic, ustrezna operacija agencije Frontex in nadaljnji ukrepi, ki jih je uvedla agencija; ugotavlja, da bi lahko agencija Frontex s pomočjo teh informacij opredelila morebitne pomanjkljivosti in izboljšala svoje delovne metode; |
| --- | --- |

36.

poziva agencijo Frontex, naj v okviru svojega letnega poročila zagotovi javno dostopne informacije o mehanizmu za pritožbe; priporoča, naj se navedejo število prejetih pritožb, vrste kršitev temeljnih pravic, ustrezna operacija agencije Frontex in nadaljnji ukrepi, ki jih je uvedla agencija; ugotavlja, da bi lahko agencija Frontex s pomočjo teh informacij opredelila morebitne pomanjkljivosti in izboljšala svoje delovne metode;

| 37. | priporoča, naj se v prihodnji pregled uredbe Frontex vključijo določbe o mehanizmu za individualne pritožbe; |
| --- | --- |

37.

priporoča, naj se v prihodnji pregled uredbe Frontex vključijo določbe o mehanizmu za individualne pritožbe;

o

o o

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropski varuhinji človekovih pravic, nacionalnim parlamentom in agenciji Frontex. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropski varuhinji človekovih pravic, nacionalnim parlamentom in agenciji Frontex.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/10

---

P8_TA(2015)0423

Trajnostna mobilnost v mestih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o trajnostni mobilnosti v mestih (2014/2242(INI))

(2017/C 399/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2013 z naslovom „Skupaj h konkurenčni in z viri gospodarni mobilnosti v mestih“ (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2013 z naslovom „Skupaj h konkurenčni in z viri gospodarni mobilnosti v mestih“ (COM(2013)0913),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (1),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom "Akcijski načrt o mobilnosti v mestih (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2009 z naslovom "Akcijski načrt o mobilnosti v mestih (COM(2009)0490),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 z naslovom „Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta“ (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2014 z naslovom „Mestna razsežnost politik EU – glavne značilnosti agende EU za mesta“ (COM(2014)0490),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 25. septembra 2007 z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (COM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 25. septembra 2007 z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (COM(2007)0551),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Eurobarometra št. 406 iz decembra 2013 o odnosu Evropejcev do mobilnosti v mestih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Eurobarometra št. 406 iz decembra 2013 o odnosu Evropejcev do mobilnosti v mestih,

| — | ob upoštevanju tega, da je Komisija vzpostavila evropsko platformo za načrte za trajnostno mobilnost v mestih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je Komisija vzpostavila evropsko platformo za načrte za trajnostno mobilnost v mestih,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 1995 z naslovom „Mreža državljanov: uresničevanje možnosti javnega potniškega prometa v Evropi“ (COM(1995)0601), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 1995 z naslovom „Mreža državljanov: uresničevanje možnosti javnega potniškega prometa v Evropi“ (COM(1995)0601),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 1998 z naslovom „Promet in CO2 – oblikovanje pristopa Skupnosti“ (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 1998 z naslovom „Promet in CO2 – oblikovanje pristopa Skupnosti“ (COM(1998)0204),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom Pariški protokol – načrt za obravnavo svetovnih podnebnih sprememb po letu 2020 (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom Pariški protokol – načrt za obravnavo svetovnih podnebnih sprememb po letu 2020 (COM(2015)0081),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (3),

| — | ob upoštevanju uredb (ES) št. 715/2007 (4) in (ES) št. 595/2009 (5) v zvezi z zmanjšanjem emisij onesnaževal iz cestnih vozil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredb (ES) št. 715/2007 (4) in (ES) št. 595/2009 (5) v zvezi z zmanjšanjem emisij onesnaževal iz cestnih vozil,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2015 o merjenju emisij v avtomobilskem sektorju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2015 o merjenju emisij v avtomobilskem sektorju (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2013 z naslovom „Program ‚Čist zrak za Evropo‘“ (COM(2013)0918), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2013 z naslovom „Program ‚Čist zrak za Evropo‘“ (COM(2013)0918),

| — | ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije za kakovost zraka in njenega orodja za ekonomsko oceno zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije za kakovost zraka in njenega orodja za ekonomsko oceno zdravja,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe (Breme bolezni zaradi okoljskega hrupa, določitev izgubljenih let zdravega življenja v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe (Breme bolezni zaradi okoljskega hrupa, določitev izgubljenih let zdravega življenja v Evropi),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz decembra 2013 z naslovom „A closer look at urban transport“ (Podrobnejši pregled mestnega prometa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje iz decembra 2013 z naslovom „A closer look at urban transport“ (Podrobnejši pregled mestnega prometa),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 1988 o zaščiti pešcev in Evropski listini o pravicah pešcev (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 1988 o zaščiti pešcev in Evropski listini o pravicah pešcev (8),

| — | ob upoštevanju dunajske konvencije o cestnem prometu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dunajske konvencije o cestnem prometu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „CARS 2020: za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi“ (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „CARS 2020: za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi“ (COM(2012)0636),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o CARS 2020: za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o CARS 2020: za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom „Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov“ (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom „Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov“ (COM(2014)0398),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (11),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2014 o uspešnosti projektov javnega mestnega prometa, ki prejemajo podporo EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2014 o uspešnosti projektov javnega mestnega prometa, ki prejemajo podporo EU,

| — | ob upoštevanju listine iz Leipziga o trajnostnih evropskih mestih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine iz Leipziga o trajnostnih evropskih mestih,

| — | ob upoštevanju konvencije županov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije županov,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0319/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0319/2015),

| A. | ker bo po ocenah do leta 2050 skoraj 82 % državljanov EU živelo na mestnih območjih; |
| --- | --- |

A.

ker bo po ocenah do leta 2050 skoraj 82 % državljanov EU živelo na mestnih območjih;

| B. | ker se bodo mestna središča zaradi pričakovanega povečanja mestnega prebivalstva soočila z družbenimi izzivi ter izzivi, povezanimi s kakovostjo življenja in trajnostnim razvojem, in bo zato treba ukrepati s celostnim načrtovanjem; |
| --- | --- |

B.

ker se bodo mestna središča zaradi pričakovanega povečanja mestnega prebivalstva soočila z družbenimi izzivi ter izzivi, povezanimi s kakovostjo življenja in trajnostnim razvojem, in bo zato treba ukrepati s celostnim načrtovanjem;

| C. | ker mobilnost v mestih še vedno pretežno temelji na uporabi vozil na konvencionalni pogon in ker je posledično več kot 96 % energijskih potreb prometa v EU odvisnih od nafte in naftnih derivatov, kar ustreza približno tretjini celotne porabe energije; |
| --- | --- |

C.

ker mobilnost v mestih še vedno pretežno temelji na uporabi vozil na konvencionalni pogon in ker je posledično več kot 96 % energijskih potreb prometa v EU odvisnih od nafte in naftnih derivatov, kar ustreza približno tretjini celotne porabe energije;

| D. | ker je mestni promet vir približno 25 % emisij CO2 in približno 70 % vseh emisij na mestnih območjih, te pa povzročajo podnebne spremembe, in ker se v EU samo v tem sektorju emisije toplogrednih plinov še vedno povečujejo; |
| --- | --- |

D.

ker je mestni promet vir približno 25 % emisij CO2 in približno 70 % vseh emisij na mestnih območjih, te pa povzročajo podnebne spremembe, in ker se v EU samo v tem sektorju emisije toplogrednih plinov še vedno povečujejo;

| E. | ker po podatkih posebne raziskave Eurobarometer št. 406 iz leta 2013 približno 50 % evropskih državljanov dnevno uporablja osebni avtomobil, medtem ko jih le 16 % uporablja javni prevoz, le 12 % pa kolo; |
| --- | --- |

E.

ker po podatkih posebne raziskave Eurobarometer št. 406 iz leta 2013 približno 50 % evropskih državljanov dnevno uporablja osebni avtomobil, medtem ko jih le 16 % uporablja javni prevoz, le 12 % pa kolo;

| F. | ker ugotovitve iste raziskave kažejo, da so po mnenju evropskih državljanov nižje cene javnega prevoza (59 %), boljše storitve javnega prevoza (56 %) in boljša kolesarska infrastruktura (33 %) učinkoviti ukrepi za izboljšanje mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

F.

ker ugotovitve iste raziskave kažejo, da so po mnenju evropskih državljanov nižje cene javnega prevoza (59 %), boljše storitve javnega prevoza (56 %) in boljša kolesarska infrastruktura (33 %) učinkoviti ukrepi za izboljšanje mobilnosti v mestih;

| G. | ker je približno 50 % voženj na mestnih območjih krajših od 5 km in bi se torej ta pot lahko opravila peš, s kolesom ali z javnimi/kolektivnimi ali drugimi razpoložljivimi prevoznimi sredstvi, kot je skupni prevoz; |
| --- | --- |

G.

ker je približno 50 % voženj na mestnih območjih krajših od 5 km in bi se torej ta pot lahko opravila peš, s kolesom ali z javnimi/kolektivnimi ali drugimi razpoložljivimi prevoznimi sredstvi, kot je skupni prevoz;

| H. | ker je splošna uporaba dizelskega goriva v prometu, zlasti pri starejših vozilih in vozilih brez filtrov za zaščito pred delci, eden glavnih vzrokov za visoko koncentracijo delcev v mestih EU in ker je zato treba spodbujati uporabo alternativnih goriv pri načinih prevoza v mestih in spremembe navad pri uporabi teh načinov prevoza, ne da bi ogrozili mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

H.

ker je splošna uporaba dizelskega goriva v prometu, zlasti pri starejših vozilih in vozilih brez filtrov za zaščito pred delci, eden glavnih vzrokov za visoko koncentracijo delcev v mestih EU in ker je zato treba spodbujati uporabo alternativnih goriv pri načinih prevoza v mestih in spremembe navad pri uporabi teh načinov prevoza, ne da bi ogrozili mobilnost v mestih;

| I. | ker je bilo po podatkih Evropske agencije za okolje leta 2011 več kot 125 milijonov evropskih državljanov izpostavljenih obremenitvi s hrupom, ki je presegala mejno vrednost 55 dB, njen glavni povzročitelj pa je bil cestni promet; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo po podatkih Evropske agencije za okolje leta 2011 več kot 125 milijonov evropskih državljanov izpostavljenih obremenitvi s hrupom, ki je presegala mejno vrednost 55 dB, njen glavni povzročitelj pa je bil cestni promet;

| J. | ker so kakovostne prevozne storitve temeljnega pomena za ljudi, ki živijo v mestih, saj je treba zadostiti njihovim potrebam po mobilnosti, povezanimi z njihovim poklicnim življenjem, izobraževanjem, turizmom in dejavnostmi v prostem času; ker lahko trajnostna mobilnost v mestih prispeva k manjši porabi energije, čistejšemu zraku in manjši obremenitvi s hrupom, manjšemu številu nesreč in zastojev v prometu ter manjši rabi zemljišč in pozidavi tal; |
| --- | --- |

J.

ker so kakovostne prevozne storitve temeljnega pomena za ljudi, ki živijo v mestih, saj je treba zadostiti njihovim potrebam po mobilnosti, povezanimi z njihovim poklicnim življenjem, izobraževanjem, turizmom in dejavnostmi v prostem času; ker lahko trajnostna mobilnost v mestih prispeva k manjši porabi energije, čistejšemu zraku in manjši obremenitvi s hrupom, manjšemu številu nesreč in zastojev v prometu ter manjši rabi zemljišč in pozidavi tal;

| K. | ker so ciljno usmerjeni ukrepi za trajnostno mobilnost v mestih možni in so tudi nujni za dosego ciljev EU in izvrševanje zakonodaje na področju prometa in okolja; |
| --- | --- |

K.

ker so ciljno usmerjeni ukrepi za trajnostno mobilnost v mestih možni in so tudi nujni za dosego ciljev EU in izvrševanje zakonodaje na področju prometa in okolja;

| L. | ker bi morala EU ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti v podporo lokalnim ukrepom pomagati razviti celosten dolgoročni pristop k mobilnosti v mestih, s katerim se bodo zmanjšali onesnaženost, zastoji in hrup, ki jih povzroča promet, in število nesreč v cestnem prometu ter se bo zagotovila podpora mestom ter omogočilo boljše informiranje, usklajevanje in sodelovanje med državami članicami EU; |
| --- | --- |

L.

ker bi morala EU ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti v podporo lokalnim ukrepom pomagati razviti celosten dolgoročni pristop k mobilnosti v mestih, s katerim se bodo zmanjšali onesnaženost, zastoji in hrup, ki jih povzroča promet, in število nesreč v cestnem prometu ter se bo zagotovila podpora mestom ter omogočilo boljše informiranje, usklajevanje in sodelovanje med državami članicami EU;

| M. | ker je pomembno poudariti pomen javnega prevoza za gospodarske dejavnosti v mestih, tudi v prikrajšanih predelih, in priznati njegove socialne koristi, saj na primer pomaga v boju proti revščini in socialni izključenosti ter zagotavlja dostop do delovnega mesta za vse državljane; |
| --- | --- |

M.

ker je pomembno poudariti pomen javnega prevoza za gospodarske dejavnosti v mestih, tudi v prikrajšanih predelih, in priznati njegove socialne koristi, saj na primer pomaga v boju proti revščini in socialni izključenosti ter zagotavlja dostop do delovnega mesta za vse državljane;

| N. | ker je kakovosten in enostaven javni prevoz najboljše sredstvo za odvračanje od uporabe zasebnega prevoza in eden od najboljših načinov za zmanjšanje prometnih zastojev; |
| --- | --- |

N.

ker je kakovosten in enostaven javni prevoz najboljše sredstvo za odvračanje od uporabe zasebnega prevoza in eden od najboljših načinov za zmanjšanje prometnih zastojev;

| O. | ker 73 % evropskih državljanov meni, da je varnost v cestnem prometu resna težava v mestih, in ker se na cestah na mestnih območjih zgodi več kot 30 % nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami, kar pogosto vključuje ranljive udeležence v cestnem prometu in pešce; |
| --- | --- |

O.

ker 73 % evropskih državljanov meni, da je varnost v cestnem prometu resna težava v mestih, in ker se na cestah na mestnih območjih zgodi več kot 30 % nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami, kar pogosto vključuje ranljive udeležence v cestnem prometu in pešce;

| P. | ker se 38 % vseh nesreč s smrtnim izidom zgodi na mestnih območjih in 55 % na medmestnih cestah, pri čemer so pogoste žrtve kolesarji in drugi ranljivi udeleženci v cestnem prometu, in ker so nesreče povezane z visoko koncentracijo vozil in veliko hitrostjo; |
| --- | --- |

P.

ker se 38 % vseh nesreč s smrtnim izidom zgodi na mestnih območjih in 55 % na medmestnih cestah, pri čemer so pogoste žrtve kolesarji in drugi ranljivi udeleženci v cestnem prometu, in ker so nesreče povezane z visoko koncentracijo vozil in veliko hitrostjo;

| Q. | ker je trajnostni promet v mestih del širše politike trajnostnega načrtovanja rabe prostora in ker lahko zelene površine v mestih deloma zmanjšajo onesnaženost zaradi cestnega prometa; |
| --- | --- |

Q.

ker je trajnostni promet v mestih del širše politike trajnostnega načrtovanja rabe prostora in ker lahko zelene površine v mestih deloma zmanjšajo onesnaženost zaradi cestnega prometa;

| R. | ker uporaba alternativnih pogonskih in prevoznih sredstev vključuje razvoj potrebne infrastrukture, prizadevati pa si je tudi treba za drugačne navade ljudi na področju mobilnosti; |
| --- | --- |

R.

ker uporaba alternativnih pogonskih in prevoznih sredstev vključuje razvoj potrebne infrastrukture, prizadevati pa si je tudi treba za drugačne navade ljudi na področju mobilnosti;

| S. | ker se mesta in druga večja mestna območja kot pomembni centri gospodarske dejavnosti in inovacijski centri v novi strategiji TEN-T upravičeno priznavajo kot osrednja vozlišča, pole tega so glavni člen v prometni verigi za potnike in tovor; |
| --- | --- |

S.

ker se mesta in druga večja mestna območja kot pomembni centri gospodarske dejavnosti in inovacijski centri v novi strategiji TEN-T upravičeno priznavajo kot osrednja vozlišča, pole tega so glavni člen v prometni verigi za potnike in tovor;

| T. | ker lahko večmodalna omrežja in vključitev različnih načinov prevoza in storitev na mestnih območjih in njihovi okolici pripomorejo k izboljšanju učinkovitosti potniškega in tovornega prometa, s tem pa tudi k zmanjšanju emisij ogljika in drugih škodljivih emisij; |
| --- | --- |

T.

ker lahko večmodalna omrežja in vključitev različnih načinov prevoza in storitev na mestnih območjih in njihovi okolici pripomorejo k izboljšanju učinkovitosti potniškega in tovornega prometa, s tem pa tudi k zmanjšanju emisij ogljika in drugih škodljivih emisij;

| U. | ker so se voditelji držav in vlad leta 2012 na konferenci OZN o trajnostnem razvoju (Rio+20) obvezali, da bodo podpirali razvoj trajnostnih prometnih omrežij (12); |
| --- | --- |

U.

ker so se voditelji držav in vlad leta 2012 na konferenci OZN o trajnostnem razvoju (Rio+20) obvezali, da bodo podpirali razvoj trajnostnih prometnih omrežij (12);

| V. | ker enotna rešitev, ki bi bila ustrezna za vsa mestna območja, ne obstaja in se posamezna mesta v Evropski uniji soočajo s posebnimi razmerami in potrebami, zlasti v zvezi z geografskimi in podnebnimi pogoji, demografsko strukturo, kulturnimi tradicijami in drugimi vidiki; |
| --- | --- |

V.

ker enotna rešitev, ki bi bila ustrezna za vsa mestna območja, ne obstaja in se posamezna mesta v Evropski uniji soočajo s posebnimi razmerami in potrebami, zlasti v zvezi z geografskimi in podnebnimi pogoji, demografsko strukturo, kulturnimi tradicijami in drugimi vidiki;

| W. | ker sta mobilnost v mestih in upravljanje mestnega prometa v pristojnosti lokalnih in regionalnih organov, ki na svojem območju te javne politike oblikujejo in izvajajo v povezavi z veljavnim nacionalnim okvirom in agendo EU za mesta; |
| --- | --- |

W.

ker sta mobilnost v mestih in upravljanje mestnega prometa v pristojnosti lokalnih in regionalnih organov, ki na svojem območju te javne politike oblikujejo in izvajajo v povezavi z veljavnim nacionalnim okvirom in agendo EU za mesta;

| X. | ker je zaskrbljujoče, da Komisija razmišlja o razvoju prometnih konceptov na evropski ravni, ki bi jih nato morali prilagoditi razmeram v posameznih državah članicah; ker bi bilo treba ob upoštevanju potrebe po skupnih normah in standardih namesto tega pristopa od zgoraj navzdol uporabiti pristop od spodaj navzgor, ki bi vključeval vzporedno preskušanje na kraju samem, kar bi spodbudilo inovacije; ker bi bilo zato treba odločno podpreti oblikovanje platform, v okviru katerih bi si lokalni deležniki izmenjevali izkušnje in tako širili uspešne modele; |
| --- | --- |

X.

ker je zaskrbljujoče, da Komisija razmišlja o razvoju prometnih konceptov na evropski ravni, ki bi jih nato morali prilagoditi razmeram v posameznih državah članicah; ker bi bilo treba ob upoštevanju potrebe po skupnih normah in standardih namesto tega pristopa od zgoraj navzdol uporabiti pristop od spodaj navzgor, ki bi vključeval vzporedno preskušanje na kraju samem, kar bi spodbudilo inovacije; ker bi bilo zato treba odločno podpreti oblikovanje platform, v okviru katerih bi si lokalni deležniki izmenjevali izkušnje in tako širili uspešne modele;

| 1. | poudarja, da so bila dosedanja prizadevanja na evropski ravni in v številnih mestih uspešna in da bi jih bilo treba nadaljevati, zato pozdravlja omenjeno sporočilo Komisije o mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so bila dosedanja prizadevanja na evropski ravni in v številnih mestih uspešna in da bi jih bilo treba nadaljevati, zato pozdravlja omenjeno sporočilo Komisije o mobilnosti v mestih;

Vračanje prostora in infrastrukture vsem državljanom in povečanje dostopnosti

| 2. | poudarja, da je prostorsko načrtovanje najpomembnejša stopnja pri oblikovanju pretočnih in varnih prometnih omrežij, ki so dolgotrajna in imajo dejanski učinek na obseg prometa in njegovo razporeditev; opozarja, da je treba varnost vedno obravnavati kot ključni element urbanističnega načrtovanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je prostorsko načrtovanje najpomembnejša stopnja pri oblikovanju pretočnih in varnih prometnih omrežij, ki so dolgotrajna in imajo dejanski učinek na obseg prometa in njegovo razporeditev; opozarja, da je treba varnost vedno obravnavati kot ključni element urbanističnega načrtovanja;

| 3. | je prepričan, da sta informiranje državljanov EU, trgovcev na drobno, prevoznikov tovora in drugih deležnikov s področja mobilnosti v mestih ter posvetovanje z njimi ključna za preglednejše načrtovanje, razvoj in odločanje; poudarja, da bi morale biti te informacije javne in zlahka dostopne; opozarja, da je zaželeno spodbujati sodelovanje med ustreznimi deležniki in mesti na ravni EU z namenom izmenjave trajnostnih rešitev v zvezi z mobilnostjo; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da sta informiranje državljanov EU, trgovcev na drobno, prevoznikov tovora in drugih deležnikov s področja mobilnosti v mestih ter posvetovanje z njimi ključna za preglednejše načrtovanje, razvoj in odločanje; poudarja, da bi morale biti te informacije javne in zlahka dostopne; opozarja, da je zaželeno spodbujati sodelovanje med ustreznimi deležniki in mesti na ravni EU z namenom izmenjave trajnostnih rešitev v zvezi z mobilnostjo;

| 4. | je prepričan, da so dolgoročni načrti za trajnostno mobilnost v mestih, podprti z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, pomembno sredstvo za zagotavljanje ustreznih in varnih rešitev v zvezi z mobilnostjo za vse državljane; poziva pristojne organe, naj v načrtih za trajnostno mobilnost v mestih upoštevajo posebne potrebe v zvezi s povezavami za osebe z omejeno mobilnostjo; poudarja, da je za te osebe ključna infrastruktura brez ovir; poudarja, da morajo načrti za trajnostno mobilnost v mestih zajemati posebne strategije za varnost v cestnem prometu in zagotavljati varno infrastrukturo z dovolj prostora za najranljivejše udeležence v cestnem prometu; |
| --- | --- |

4.

je prepričan, da so dolgoročni načrti za trajnostno mobilnost v mestih, podprti z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, pomembno sredstvo za zagotavljanje ustreznih in varnih rešitev v zvezi z mobilnostjo za vse državljane; poziva pristojne organe, naj v načrtih za trajnostno mobilnost v mestih upoštevajo posebne potrebe v zvezi s povezavami za osebe z omejeno mobilnostjo; poudarja, da je za te osebe ključna infrastruktura brez ovir; poudarja, da morajo načrti za trajnostno mobilnost v mestih zajemati posebne strategije za varnost v cestnem prometu in zagotavljati varno infrastrukturo z dovolj prostora za najranljivejše udeležence v cestnem prometu;

| 5. | poudarja pomen načrtov za trajnostno mobilnost v mestih za doseganje ciljev EU v zvezi z emisijami CO2, hrupom, onesnaženostjo zraka in zmanjšanjem nesreč; meni, da je oblikovanje teh načrtov pomemben element, ki bi ga bilo treba upoštevati pri financiranju projektov EU na področju mestnega prometa, in da bi lahko s financiranjem EU in informacijsko podporo zagotovili spodbude za oblikovanje in izvajanje teh načrtov; poziva Komisijo, naj pristojnim organom zagotovi potrebno svetovanje in tehnično podporo pri oblikovanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen načrtov za trajnostno mobilnost v mestih za doseganje ciljev EU v zvezi z emisijami CO2, hrupom, onesnaženostjo zraka in zmanjšanjem nesreč; meni, da je oblikovanje teh načrtov pomemben element, ki bi ga bilo treba upoštevati pri financiranju projektov EU na področju mestnega prometa, in da bi lahko s financiranjem EU in informacijsko podporo zagotovili spodbude za oblikovanje in izvajanje teh načrtov; poziva Komisijo, naj pristojnim organom zagotovi potrebno svetovanje in tehnično podporo pri oblikovanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih;

| 6. | spodbuja organe v državah članicah, naj pripravijo načrte za trajnostno mobilnost v mestih, v katerih se prednost namenja načinom prevoza z nizkimi emisijami, vključno z električnim pogonom in vozili na alternativna goriva, in ki vključujejo inteligentne prometne sisteme; podpira uvedbo prometnih con in intermodalnih platform, kjer se prednost namenja uporabi javnega prevoza; |
| --- | --- |

6.

spodbuja organe v državah članicah, naj pripravijo načrte za trajnostno mobilnost v mestih, v katerih se prednost namenja načinom prevoza z nizkimi emisijami, vključno z električnim pogonom in vozili na alternativna goriva, in ki vključujejo inteligentne prometne sisteme; podpira uvedbo prometnih con in intermodalnih platform, kjer se prednost namenja uporabi javnega prevoza;

| 7. | spodbuja države članice in evropska mesta, naj oblikujejo politiko parkiranja (ponudba parkirnih prostorov, uporaba inteligentnih parkirnih sistemov in določanje ustreznih cen), ki je lahko del celotne mestne politike, in naj si obenem bolj prizadevajo za razvoj funkcionalnih intermodalnih vozlišč, ki omogočajo različne storitve prevoza in nemoteno povezovanje prevoznih rešitev, kot so skupinski prevoz, skupni prevoz, prevoz s kolesom in najem vozil; poziva k boljši povezanosti primestnih parkirišč z železnico in javnim prevozom, na primer z možnostjo „parkiraj in se pelji“; poudarja, da je treba odpraviti pomanjkljivosti pri omogočanju pogojev za invalide; |
| --- | --- |

7.

spodbuja države članice in evropska mesta, naj oblikujejo politiko parkiranja (ponudba parkirnih prostorov, uporaba inteligentnih parkirnih sistemov in določanje ustreznih cen), ki je lahko del celotne mestne politike, in naj si obenem bolj prizadevajo za razvoj funkcionalnih intermodalnih vozlišč, ki omogočajo različne storitve prevoza in nemoteno povezovanje prevoznih rešitev, kot so skupinski prevoz, skupni prevoz, prevoz s kolesom in najem vozil; poziva k boljši povezanosti primestnih parkirišč z železnico in javnim prevozom, na primer z možnostjo „parkiraj in se pelji“; poudarja, da je treba odpraviti pomanjkljivosti pri omogočanju pogojev za invalide;

| 8. | poudarja, da bi morali glede na to, da je treba zmanjšati negativni vpliv na okolje zaradi odvisnosti prometnega sistema EU od nafte (večinoma od nafte in stranskih proizvodov), evropske strukturne in investicijske sklade sistematično uporabljati za pripravo in izvajanje celostnih in vključujočih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, da bi dopolnilni in vzajemno okrepili ukrepe za mobilnost v mestih v širšem okviru prostorskega načrtovanja, pri tem pa ne bi ustvarjali nove potrebe po prevozu s prekomerno uporabo avtomobila, in sicer s poudarkom na celostnem prometnem sistemu, ki temelji na sodelovanju med posameznimi vrstami prevoza; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morali glede na to, da je treba zmanjšati negativni vpliv na okolje zaradi odvisnosti prometnega sistema EU od nafte (večinoma od nafte in stranskih proizvodov), evropske strukturne in investicijske sklade sistematično uporabljati za pripravo in izvajanje celostnih in vključujočih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, da bi dopolnilni in vzajemno okrepili ukrepe za mobilnost v mestih v širšem okviru prostorskega načrtovanja, pri tem pa ne bi ustvarjali nove potrebe po prevozu s prekomerno uporabo avtomobila, in sicer s poudarkom na celostnem prometnem sistemu, ki temelji na sodelovanju med posameznimi vrstami prevoza;

| 9. | je trdno prepričan, da bi bilo treba prek platforme komisije o načrtih za trajnostno mobilnost v mestih ponuditi trdno podporo mestom in regijam pri snovanju in izvajanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih; poudarja, da je treba pri naložbah v mobilnost v mestih upoštevati vsa mesta ne glede na velikost ter osrednjo vlogo, ki jo imajo evropska mesta in regije pri spodbujanju in promoviranju trajnostne mobilnosti v mestih; poziva k vključitvi predstavnikov lokalnih in regionalnih organov različnih velikosti ter predstavnikov različnih deležnikov (npr. združenj kolesarjev) v evropsko platformo in skupino strokovnjakov držav članic za mobilnost in promet v mestih; |
| --- | --- |

9.

je trdno prepričan, da bi bilo treba prek platforme komisije o načrtih za trajnostno mobilnost v mestih ponuditi trdno podporo mestom in regijam pri snovanju in izvajanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih; poudarja, da je treba pri naložbah v mobilnost v mestih upoštevati vsa mesta ne glede na velikost ter osrednjo vlogo, ki jo imajo evropska mesta in regije pri spodbujanju in promoviranju trajnostne mobilnosti v mestih; poziva k vključitvi predstavnikov lokalnih in regionalnih organov različnih velikosti ter predstavnikov različnih deležnikov (npr. združenj kolesarjev) v evropsko platformo in skupino strokovnjakov držav članic za mobilnost in promet v mestih;

| 10. | poudarja, da bi morali biti načrti za trajnostno mobilnost v mestih skladni z veljavno agendo in cilji EU, zlasti tistimi o modalnem prehodu s cestnega na železniški promet, določenimi v beli knjigi leta 2011; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi morali biti načrti za trajnostno mobilnost v mestih skladni z veljavno agendo in cilji EU, zlasti tistimi o modalnem prehodu s cestnega na železniški promet, določenimi v beli knjigi leta 2011;

| 11. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj opravijo oceno in revizijo načrtov za mobilnost v mestih v skladu s krovnimi cilji in cilji strategije Promet 2050; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj opravijo oceno in revizijo načrtov za mobilnost v mestih v skladu s krovnimi cilji in cilji strategije Promet 2050;

Izboljšanje okolja, kakovosti življenja in zdravja

| 12. | zlasti opozarja na številne negativne učinke sedanjega prometnega modela na temeljne elemente naravnega okolja, vključno z zrakom, vodo in prstjo, ter na različne ekosisteme; |
| --- | --- |

12.

zlasti opozarja na številne negativne učinke sedanjega prometnega modela na temeljne elemente naravnega okolja, vključno z zrakom, vodo in prstjo, ter na različne ekosisteme;

| 13. | je prepričan, da ima onesnaževanje zraka lokalno, regionalno, nacionalno in čezmejno razsežnost in je zato potrebno ukrepanje na vseh ravneh upravljanja; zato poziva h krepitvi pristopa upravljanja na več ravneh, kjer vsi akterji prevzamejo odgovornost za ukrepe, ki jih je mogoče in treba sprejeti na posamezni ravni; |
| --- | --- |

13.

je prepričan, da ima onesnaževanje zraka lokalno, regionalno, nacionalno in čezmejno razsežnost in je zato potrebno ukrepanje na vseh ravneh upravljanja; zato poziva h krepitvi pristopa upravljanja na več ravneh, kjer vsi akterji prevzamejo odgovornost za ukrepe, ki jih je mogoče in treba sprejeti na posamezni ravni;

| 14. | poziva mesta, naj skrbno ocenijo potrebe državljanov in podjetij ter posebnosti posameznih vrst prometa, da se zagotovi trajnostna mobilnost v mestih, ter naj sprejmejo potrebne ukrepe za boljšo kakovost življenja v mestih, med drugim s spodbujanjem modalnega prehoda na trajnostne vrste prometa, vključno s hojo in kolesarjenjem, in promoviranjem integrirane intermodalne in/ali somodalne politike; |
| --- | --- |

14.

poziva mesta, naj skrbno ocenijo potrebe državljanov in podjetij ter posebnosti posameznih vrst prometa, da se zagotovi trajnostna mobilnost v mestih, ter naj sprejmejo potrebne ukrepe za boljšo kakovost življenja v mestih, med drugim s spodbujanjem modalnega prehoda na trajnostne vrste prometa, vključno s hojo in kolesarjenjem, in promoviranjem integrirane intermodalne in/ali somodalne politike;

| 15. | poziva lokalne organe, naj pri oblikovanju načrtov za mobilnost upoštevajo dobrobit državljanov; zlasti poziva pristojne organe, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje hrupa v mestih, ki ga povzroča promet; |
| --- | --- |

15.

poziva lokalne organe, naj pri oblikovanju načrtov za mobilnost upoštevajo dobrobit državljanov; zlasti poziva pristojne organe, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje hrupa v mestih, ki ga povzroča promet;

| 16. | spodbuja pristojne organe, naj v skladu s previdnostnim načelom in načelom sorazmernosti sprejmejo preventivne ukrepe, da bi se izboljšala kakovost zraka v mestih in da bi zagotovili, da koncentracija onesnaževal ne bo presegla ravni, ki je določena v smernicah Svetovne zdravstvene organizacije; v ta namen podpira vzpostavitev območij z nizkimi emisijami; poudarja, da morajo pristojni organi državljanom ponuditi varne in zdrave rešitve v zvezi z mobilnostjo; meni, da bi lahko te rešitve temeljile na cenovno sprejemljivih, pametnih, zanesljivih in dostopnih sistemih javnega prevoza; spodbuja države članice, pa tudi lokalne organe, naj preučijo, ali obstaja tveganje, da bi se ravni iz smernic Svetovne zdravstvene organizacije presegle, in naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje dostopa do javnega prevoza, na primer z izmeničnim prometom; |
| --- | --- |

16.

spodbuja pristojne organe, naj v skladu s previdnostnim načelom in načelom sorazmernosti sprejmejo preventivne ukrepe, da bi se izboljšala kakovost zraka v mestih in da bi zagotovili, da koncentracija onesnaževal ne bo presegla ravni, ki je določena v smernicah Svetovne zdravstvene organizacije; v ta namen podpira vzpostavitev območij z nizkimi emisijami; poudarja, da morajo pristojni organi državljanom ponuditi varne in zdrave rešitve v zvezi z mobilnostjo; meni, da bi lahko te rešitve temeljile na cenovno sprejemljivih, pametnih, zanesljivih in dostopnih sistemih javnega prevoza; spodbuja države članice, pa tudi lokalne organe, naj preučijo, ali obstaja tveganje, da bi se ravni iz smernic Svetovne zdravstvene organizacije presegle, in naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje dostopa do javnega prevoza, na primer z izmeničnim prometom;

| 17. | opozarja, da je potreben celosten pristop k onesnaženosti zraka v evropskih mestih; zato poziva Komisijo, naj predlaga učinkovite ukrepe, ki bodo državam članicam omogočali skladnost z direktivo o kakovosti zunanjega zraka (Direktiva 2008/50/ES), in sicer naj v okviru direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij določi učinkovite in ambiciozne zgornje meje emisij za leti 2025 in 2030 ter naj zagotovi večjo usklajenost ukrepov na podlagi te direktive z določitvijo ambicioznih standardov emisijskih vrednosti za avtomobile za leti 2025 in 2030 v okviru pravočasne revizije Uredbe (ES) št. 443/2009 v zvezi z emisijami CO2 in avtomobili ter z določitvijo jasnega časovnega okvira za izvajanje preskusov dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, za osebna vozila; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da je potreben celosten pristop k onesnaženosti zraka v evropskih mestih; zato poziva Komisijo, naj predlaga učinkovite ukrepe, ki bodo državam članicam omogočali skladnost z direktivo o kakovosti zunanjega zraka (Direktiva 2008/50/ES), in sicer naj v okviru direktive o nacionalnih zgornjih mejah emisij določi učinkovite in ambiciozne zgornje meje emisij za leti 2025 in 2030 ter naj zagotovi večjo usklajenost ukrepov na podlagi te direktive z določitvijo ambicioznih standardov emisijskih vrednosti za avtomobile za leti 2025 in 2030 v okviru pravočasne revizije Uredbe (ES) št. 443/2009 v zvezi z emisijami CO2 in avtomobili ter z določitvijo jasnega časovnega okvira za izvajanje preskusov dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, za osebna vozila;

| 18. | poziva Komisijo, naj v posameznih načrtih držav članic oceni namestitve postaj za merjenje in spremljanje onesnaženosti zraka v večjih mestnih aglomeracijah s slabšo kakovostjo zraka, saj se je treba zavedati, da so podatki zaradi neustrezne namestitve postaj zelo pogosto napačni, kar lahko ogrozi javno zdravje; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v posameznih načrtih držav članic oceni namestitve postaj za merjenje in spremljanje onesnaženosti zraka v večjih mestnih aglomeracijah s slabšo kakovostjo zraka, saj se je treba zavedati, da so podatki zaradi neustrezne namestitve postaj zelo pogosto napačni, kar lahko ogrozi javno zdravje;

| 19. | je seznanjen z vedenjskimi spremembami na področju lastništva in uporabe vozil (soupraba vozil in skupni prevoz); spodbuja Komisijo, naj razvija in podpira prometne sisteme, ki vključujejo skupinske in javne oblike mobilnosti; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z vedenjskimi spremembami na področju lastništva in uporabe vozil (soupraba vozil in skupni prevoz); spodbuja Komisijo, naj razvija in podpira prometne sisteme, ki vključujejo skupinske in javne oblike mobilnosti;

| 20. | meni, da bi morala Komisija oceniti, kako utegnejo nove oblike mobilnosti, ki temeljijo na modelu ekonomije delitve, vključno s skupnim prevozom, vplivati na družbo; meni, da bi si morale države članice, kar zadeva mobilnost in promet, na nacionalni ravni prizadevati za koncept skupnih mest (shareable city), saj bi to lahko koristilo državljanom, zlasti v manjših in srednje velikih mestih z manjšim omrežjem javnega prevoza, in bi morda omogočilo razvoj vzajemnih rešitev v zvezi z mobilnostjo; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi morala Komisija oceniti, kako utegnejo nove oblike mobilnosti, ki temeljijo na modelu ekonomije delitve, vključno s skupnim prevozom, vplivati na družbo; meni, da bi si morale države članice, kar zadeva mobilnost in promet, na nacionalni ravni prizadevati za koncept skupnih mest (shareable city), saj bi to lahko koristilo državljanom, zlasti v manjših in srednje velikih mestih z manjšim omrežjem javnega prevoza, in bi morda omogočilo razvoj vzajemnih rešitev v zvezi z mobilnostjo;

| 21. | poudarja, da je visoko razvit, učinkovit, cenovno sprejemljiv, varen in dostopen javni prevoz sestavni del trajnostnega razvoja mest; je prepričan, da lahko ima zanesljiv javni prevoz pomembno vlogo za zmanjšanje zastojev, onesnaženosti zraka in hrupa v mestih; zato poziva države članice, naj promovirajo javni prevoz, da bi se do leta 2030 povečala njegova uporaba; poleg tega spodbuja nacionalne in lokalne organe, naj spodbujajo razpoložljivost digitalnih storitev v javnem prevozu in na postajah, podpirajo razvoj inovativnih oblik mobilnosti ter uvajajo inteligentne prometne rešitve in druge najsodobnejše tehnologije; poudarja, da mora novi spletni sistem za souporabo avtomobila, skupni prevoz in skupinski avtomobilski prevoz bolje izkoristiti obstoječe vire in pomagati zmanjšati število avtomobilov v mestih; priznava pomen evropskih satelitskih navigacijskih programov Galileo in EGNOS ter visokohitrostnih mobilnih omrežij; podpira oblikovanje regulativnega okvira, ki bo omogočal uporabo novih oblik mobilnosti in nove modele delitve, s katerimi bo mogoče bolje izkoristiti obstoječe vire; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je visoko razvit, učinkovit, cenovno sprejemljiv, varen in dostopen javni prevoz sestavni del trajnostnega razvoja mest; je prepričan, da lahko ima zanesljiv javni prevoz pomembno vlogo za zmanjšanje zastojev, onesnaženosti zraka in hrupa v mestih; zato poziva države članice, naj promovirajo javni prevoz, da bi se do leta 2030 povečala njegova uporaba; poleg tega spodbuja nacionalne in lokalne organe, naj spodbujajo razpoložljivost digitalnih storitev v javnem prevozu in na postajah, podpirajo razvoj inovativnih oblik mobilnosti ter uvajajo inteligentne prometne rešitve in druge najsodobnejše tehnologije; poudarja, da mora novi spletni sistem za souporabo avtomobila, skupni prevoz in skupinski avtomobilski prevoz bolje izkoristiti obstoječe vire in pomagati zmanjšati število avtomobilov v mestih; priznava pomen evropskih satelitskih navigacijskih programov Galileo in EGNOS ter visokohitrostnih mobilnih omrežij; podpira oblikovanje regulativnega okvira, ki bo omogočal uporabo novih oblik mobilnosti in nove modele delitve, s katerimi bo mogoče bolje izkoristiti obstoječe vire;

| 22. | poudarja pomen obveščanja javnosti o ponudbi javnega prevoza v mestih, pri čemer je treba upoštevati tudi jezikovne potrebe turistov in koristi trajnostne turistične politike; spodbuja lokalne organe, naj na internetu in na zadostnem številu zaslonov v mestih zagotovijo informacije v realnem času; poziva javne organe in prevoznike, naj v javnem prevozu in na postajah izboljšajo razpoložljivost brezplačnih digitalnih storitev; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen obveščanja javnosti o ponudbi javnega prevoza v mestih, pri čemer je treba upoštevati tudi jezikovne potrebe turistov in koristi trajnostne turistične politike; spodbuja lokalne organe, naj na internetu in na zadostnem številu zaslonov v mestih zagotovijo informacije v realnem času; poziva javne organe in prevoznike, naj v javnem prevozu in na postajah izboljšajo razpoložljivost brezplačnih digitalnih storitev;

| 23. | poudarja socialne prednosti tirnega javnega prevoza v obliki dostopnosti mestnih območij, prenove mest, socialne vključenosti in izboljšanja podobe mest; |
| --- | --- |

23.

poudarja socialne prednosti tirnega javnega prevoza v obliki dostopnosti mestnih območij, prenove mest, socialne vključenosti in izboljšanja podobe mest;

| 24. | priznava kakovost in raznolikost delovnih mest, ki jih nudijo javni prevozniki ter z njimi povezane prednosti za gospodarstvo; poziva Komisijo, naj spremlja in oceni prispevek javnega prevoza k ustvarjanju zelenih delovnih mest in k strategijam zelene rasti na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

24.

priznava kakovost in raznolikost delovnih mest, ki jih nudijo javni prevozniki ter z njimi povezane prednosti za gospodarstvo; poziva Komisijo, naj spremlja in oceni prispevek javnega prevoza k ustvarjanju zelenih delovnih mest in k strategijam zelene rasti na nacionalni in evropski ravni;

| 25. | poziva države članice, naj ob upoštevanju lokalnih pristojnosti uvedejo učinkovite ukrepe na področju varnosti javnega prevoza; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj ob upoštevanju lokalnih pristojnosti uvedejo učinkovite ukrepe na področju varnosti javnega prevoza;

| 26. | opominja, da ima nemotorizirana mobilnost posameznikov, na primer hoja in kolesarjenje, največji potencial za dosego nevtralnosti z vidika CO2; |
| --- | --- |

26.

opominja, da ima nemotorizirana mobilnost posameznikov, na primer hoja in kolesarjenje, največji potencial za dosego nevtralnosti z vidika CO2;

| 27. | spodbuja države članice, naj pregledajo svoje strategije in izboljšajo nemotroiziran promet, da bodo izpolnile konvergenčne interese izboljšanja mobilnosti in mestnega okolja; poziva države članice, naj po potrebi spodbujajo vožnjo s kolesi, med drugim z določitvijo ambicioznih ciljev za delež kolesarjev do leta 2030, in naj izboljšajo pogoje za pešce in kolesarje; |
| --- | --- |

27.

spodbuja države članice, naj pregledajo svoje strategije in izboljšajo nemotroiziran promet, da bodo izpolnile konvergenčne interese izboljšanja mobilnosti in mestnega okolja; poziva države članice, naj po potrebi spodbujajo vožnjo s kolesi, med drugim z določitvijo ambicioznih ciljev za delež kolesarjev do leta 2030, in naj izboljšajo pogoje za pešce in kolesarje;

| 28. | spodbuja Komisijo in države članice, naj ozaveščajo o kolesarjenju in drugih vrstah prometa ter tako prispevajo k modalnemu prehodu na trajnostne vrste prometa, poleg tega naj še naprej podpirajo kampanjo o evropskem tednu mobilnosti; poziva mesta, naj v povezavi z javnim prevozom organizirajo sisteme izposoje koles; pozdravlja pobude na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za promocijo in organiziranje kampanj „nedelja brez avtomobila“ in „dan koles“ na ravni EU, da bi se izboljšala kakovost zraka v mestih; |
| --- | --- |

28.

spodbuja Komisijo in države članice, naj ozaveščajo o kolesarjenju in drugih vrstah prometa ter tako prispevajo k modalnemu prehodu na trajnostne vrste prometa, poleg tega naj še naprej podpirajo kampanjo o evropskem tednu mobilnosti; poziva mesta, naj v povezavi z javnim prevozom organizirajo sisteme izposoje koles; pozdravlja pobude na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za promocijo in organiziranje kampanj „nedelja brez avtomobila“ in „dan koles“ na ravni EU, da bi se izboljšala kakovost zraka v mestih;

| 29. | spodbuja zasebna podjetja, uprave in institucije EU, naj dodatno izboljšajo storitve upravljanja mobilnosti za svoje člane, uslužbence in obiskovalce; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo politike, namenjene spodbujanju podjetij, da zmanjšajo vožnje na delovno mesto in z njega, med drugim tako, da omogočijo in promovirajo delo na daljavo ter spodbujajo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter videokonferenc; meni, da imajo ukrepi za mobilnost, kot so ukrepi, ki jih usklajuje Evropska platforma za upravljanje mobilnosti (EPOMM), velik potencial za reševanje prometnih zastojev v mestih in zagotavljanje dostopnosti za vse; |
| --- | --- |

29.

spodbuja zasebna podjetja, uprave in institucije EU, naj dodatno izboljšajo storitve upravljanja mobilnosti za svoje člane, uslužbence in obiskovalce; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo politike, namenjene spodbujanju podjetij, da zmanjšajo vožnje na delovno mesto in z njega, med drugim tako, da omogočijo in promovirajo delo na daljavo ter spodbujajo uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter videokonferenc; meni, da imajo ukrepi za mobilnost, kot so ukrepi, ki jih usklajuje Evropska platforma za upravljanje mobilnosti (EPOMM), velik potencial za reševanje prometnih zastojev v mestih in zagotavljanje dostopnosti za vse;

| 30. | spodbuja države članice in lokalne organe, naj v postopkih javnih naročil opredelijo zahteve glede okoljske učinkovitosti, zlasti ob nakupih vozil za javni prevoz ali vozil, ki jih uporabljajo javni organi; |
| --- | --- |

30.

spodbuja države članice in lokalne organe, naj v postopkih javnih naročil opredelijo zahteve glede okoljske učinkovitosti, zlasti ob nakupih vozil za javni prevoz ali vozil, ki jih uporabljajo javni organi;

Varčevanje z energijo in varovanje podnebja

| 31. | meni, da sta energetska učinkovitost in uporaba nizkoogljičnih in obnovljivih virov energije ključnega pomena za doseganje trajnostne mobilnosti v mestih, pa tudi za izboljšanje okoljskih pogojev, ter da bi bilo treba pri sprejemanju ukrepov za doseganje ciljev EU glede emisij CO2 in prihrankov energije spoštovati tehnološko nevtralnost; |
| --- | --- |

31.

meni, da sta energetska učinkovitost in uporaba nizkoogljičnih in obnovljivih virov energije ključnega pomena za doseganje trajnostne mobilnosti v mestih, pa tudi za izboljšanje okoljskih pogojev, ter da bi bilo treba pri sprejemanju ukrepov za doseganje ciljev EU glede emisij CO2 in prihrankov energije spoštovati tehnološko nevtralnost;

| 32. | spodbuja države članice, naj podpirajo cilje iz bele knjige o prometu v zvezi z zmanjšanjem števila avtomobilov na konvencionalno gorivo v mestnem prometu za polovico do leta 2030 in popolno odpravo njihove uporabe v mestih do leta 2050; poziva mesta, naj spodbujajo in podpirajo prehod na alternativna prevozna sredstva in vozila, ki manj onesnažujejo okolje, pri čemer je treba upoštevati dejanski ogljični odtis, da bi dosegli cilje EU o 60-odstotnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2050; pozdravlja pobude o združevanju različnih vrst potniškega prometa; |
| --- | --- |

32.

spodbuja države članice, naj podpirajo cilje iz bele knjige o prometu v zvezi z zmanjšanjem števila avtomobilov na konvencionalno gorivo v mestnem prometu za polovico do leta 2030 in popolno odpravo njihove uporabe v mestih do leta 2050; poziva mesta, naj spodbujajo in podpirajo prehod na alternativna prevozna sredstva in vozila, ki manj onesnažujejo okolje, pri čemer je treba upoštevati dejanski ogljični odtis, da bi dosegli cilje EU o 60-odstotnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2050; pozdravlja pobude o združevanju različnih vrst potniškega prometa;

| 33. | opozarja na pomen uporabe električnih vozil in vozil na alternativna goriva (biogoriva druge in tretje generacije, vodik, ki temelji na obnovljivih virih, stisnjeni zemeljski plin in utekočinjeni zemeljski plin) za zmanjšanje emisij v mestih; želi spomniti na določbe iz Direktive 2014/94/EU o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva in spodbuja države članice, naj v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter industrijo s tega področja hitro razvijejo to infrastrukturo, zlasti ob vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T); poziva javni in zasebni sektor k spodbujanju namestitve polnilnih naprav na skupnih parkiriščih; |
| --- | --- |

33.

opozarja na pomen uporabe električnih vozil in vozil na alternativna goriva (biogoriva druge in tretje generacije, vodik, ki temelji na obnovljivih virih, stisnjeni zemeljski plin in utekočinjeni zemeljski plin) za zmanjšanje emisij v mestih; želi spomniti na določbe iz Direktive 2014/94/EU o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva in spodbuja države članice, naj v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi ter industrijo s tega področja hitro razvijejo to infrastrukturo, zlasti ob vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T); poziva javni in zasebni sektor k spodbujanju namestitve polnilnih naprav na skupnih parkiriščih;

| 34. | poziva Komisijo ter nacionalne in lokalne organe, naj po možnosti spodbujajo celinsko plovbo kot celostno rešitev za mehko mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo ter nacionalne in lokalne organe, naj po možnosti spodbujajo celinsko plovbo kot celostno rešitev za mehko mobilnost v mestih;

| 35. | poudarja pomen pristopa od spodaj navzgor; zato na primer odločno podpira konvencijo županov s 6 000 podpisniki o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in pozdravlja poziv komisarja Caneteja z dne 13. oktobra 2015 v Bruslju za bolj ambiciozno konvencijo; podpira Komisijo pri prevzemanju pozitivne vloge dejavnega pospeševalca pri takih pobudah; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomen pristopa od spodaj navzgor; zato na primer odločno podpira konvencijo županov s 6 000 podpisniki o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in pozdravlja poziv komisarja Caneteja z dne 13. oktobra 2015 v Bruslju za bolj ambiciozno konvencijo; podpira Komisijo pri prevzemanju pozitivne vloge dejavnega pospeševalca pri takih pobudah;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj med najpomembnejše točke dnevnega reda 21. podnebne konference v Parizu decembra 2015 uvrstijo ambiciozne ukrepe za trajnostno mobilnost v mestih; spodbuja Komisijo, naj dejavno podpre pobude programa ukrepov za integrirano trajnostno mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj med najpomembnejše točke dnevnega reda 21. podnebne konference v Parizu decembra 2015 uvrstijo ambiciozne ukrepe za trajnostno mobilnost v mestih; spodbuja Komisijo, naj dejavno podpre pobude programa ukrepov za integrirano trajnostno mobilnost v mestih;

Inovacije kot jedro raziskovalne politike, usmerjene v pametne pristope mobilnosti

| 37. | želi spomniti, da je zaradi inteligentnih prometnih sistemov mobilnost varnejša, učinkovitejša, okolju prijaznejša in bolj pretočna, zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja na področju teh sistemov, tudi kar zadeva inovacije in izvajanje na področju zagotavljanja informacij v realnem času, visokoavtomatiziranih vozil, pametne infrastrukture in inteligentnih sistemov prometne signalizacije; opozarja na pomen teh sistemov za zagotavljanje točnih podatkov o prometu in potovanju v realnem času in zato poziva Komisijo, naj se v digitalni agendi osredotoči na mobilnost v mestih; spodbuja deležnike, naj tesneje sodelujejo pri razvoju medobratovanih in integriranih storitev na področju mobilnosti, kot so večmodalni javni prevoz, skupna mobilnost in integrirani intermodalni sistemi za izdajanje vozovnic; poziva Komisijo, naj prednost nameni razvoju inovativnih aplikacij in novih tehnologij, s katerimi bodo lahko uporabniki cest bolj proaktivni v prometnem sistemu, saj bodo lahko prevzeli vlogo razvijalcev in proizvajalcev podatkov, kar bo pripomoglo k vzpostavitvi platform za storitve na področju mobilnosti v skladu s pravili EU in varstvom podatkov; |
| --- | --- |

37.

želi spomniti, da je zaradi inteligentnih prometnih sistemov mobilnost varnejša, učinkovitejša, okolju prijaznejša in bolj pretočna, zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja na področju teh sistemov, tudi kar zadeva inovacije in izvajanje na področju zagotavljanja informacij v realnem času, visokoavtomatiziranih vozil, pametne infrastrukture in inteligentnih sistemov prometne signalizacije; opozarja na pomen teh sistemov za zagotavljanje točnih podatkov o prometu in potovanju v realnem času in zato poziva Komisijo, naj se v digitalni agendi osredotoči na mobilnost v mestih; spodbuja deležnike, naj tesneje sodelujejo pri razvoju medobratovanih in integriranih storitev na področju mobilnosti, kot so večmodalni javni prevoz, skupna mobilnost in integrirani intermodalni sistemi za izdajanje vozovnic; poziva Komisijo, naj prednost nameni razvoju inovativnih aplikacij in novih tehnologij, s katerimi bodo lahko uporabniki cest bolj proaktivni v prometnem sistemu, saj bodo lahko prevzeli vlogo razvijalcev in proizvajalcev podatkov, kar bo pripomoglo k vzpostavitvi platform za storitve na področju mobilnosti v skladu s pravili EU in varstvom podatkov;

| 38. | spodbuja vse strani, naj v celoti izrabijo možnosti uporabe podatkov in digitalizacije in s pomočjo deregulacije spodbujajo nove poslovne modele; |
| --- | --- |

38.

spodbuja vse strani, naj v celoti izrabijo možnosti uporabe podatkov in digitalizacije in s pomočjo deregulacije spodbujajo nove poslovne modele;

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskovalne programe za nove tehnologije, nove poslovne modele in nove primere prakse integrirane trajnostne mobilnosti v mestih in logistiko v mestih; podpira prednostne naloge programa Obzorje 2020 v zvezi z družbenimi izzivi za pameten, zelen in integriran promet in mobilnost v mestih, pa tudi oblikovanje pobud, kot je „mobilnost kot storitev“ (MAAS), po vsej Evropi; meni, da je treba v okviru programa Obzorje 2020 spodbuditi raziskave in inovacije na področju kakovosti življenja, trajnostnih delovnih mest, demografskih vprašanj, sprememb za aktivno mobilnost, okolja in podnebnih ukrepov; meni, da bi morala Komisija upoštevati te prednostne naloge, zagotoviti dovolj sredstev EU za prihodnje raziskovalne in razvojne dejavnosti na področju mestnih železniških sistemov in povečati uspešnost trajnostnih prometnih rešitev; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo raziskovalne programe za nove tehnologije, nove poslovne modele in nove primere prakse integrirane trajnostne mobilnosti v mestih in logistiko v mestih; podpira prednostne naloge programa Obzorje 2020 v zvezi z družbenimi izzivi za pameten, zelen in integriran promet in mobilnost v mestih, pa tudi oblikovanje pobud, kot je „mobilnost kot storitev“ (MAAS), po vsej Evropi; meni, da je treba v okviru programa Obzorje 2020 spodbuditi raziskave in inovacije na področju kakovosti življenja, trajnostnih delovnih mest, demografskih vprašanj, sprememb za aktivno mobilnost, okolja in podnebnih ukrepov; meni, da bi morala Komisija upoštevati te prednostne naloge, zagotoviti dovolj sredstev EU za prihodnje raziskovalne in razvojne dejavnosti na področju mestnih železniških sistemov in povečati uspešnost trajnostnih prometnih rešitev;

Oblikovanje bolj trajnostne, varnejše in zanesljivejše mobilnosti v mestih

| 40. | ugotavlja, da se s temeljitimi varnostnimi predpogoji ter naprednim upravljanjem prometa in hitrosti izrazito zmanjšuje število prometnih nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami v mestih; poudarja, da varnostne sile z nalogo upravljanja in nadzora prometa ter z doslednim izvajanjem pregledov kršitve prometne varnosti, kot so prehitra vožnja, vožnja pod vplivom alkohola, drog in zdravil ter uporaba mobilnih telefonov ter drugih komunikacijskih in informacijskih naprav med vožnjo, prispevajo k zmanjšanju števila nesreč v cestnem prometu v mestih; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da se s temeljitimi varnostnimi predpogoji ter naprednim upravljanjem prometa in hitrosti izrazito zmanjšuje število prometnih nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami v mestih; poudarja, da varnostne sile z nalogo upravljanja in nadzora prometa ter z doslednim izvajanjem pregledov kršitve prometne varnosti, kot so prehitra vožnja, vožnja pod vplivom alkohola, drog in zdravil ter uporaba mobilnih telefonov ter drugih komunikacijskih in informacijskih naprav med vožnjo, prispevajo k zmanjšanju števila nesreč v cestnem prometu v mestih;

| 41. | poziva države članice in lokalne organe, naj ob upoštevanju lokalnih pogojev ponovno pretehtajo upravljanje hitrosti do leta 2020 in zagotovijo varnost, med drugim na stanovanjskih območjih ter v okolici šol, vzgojnih ustanov in socialne infrastrukture, ter naj preučijo razvoj in oblikovanje varnejše cestne infrastrukture; poziva države članice in lokalne organe, naj uporabijo vse sodobne rešitve, vključno z naprednim inteligentnim upravljanjem prometa, da zagotovijo varnost za vse udeležencev v cestnem prometu, tudi za pešce; spodbuja evropska mesta k izmenjavi najboljše prakse na področju varnostnega upravljanja; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice in lokalne organe, naj ob upoštevanju lokalnih pogojev ponovno pretehtajo upravljanje hitrosti do leta 2020 in zagotovijo varnost, med drugim na stanovanjskih območjih ter v okolici šol, vzgojnih ustanov in socialne infrastrukture, ter naj preučijo razvoj in oblikovanje varnejše cestne infrastrukture; poziva države članice in lokalne organe, naj uporabijo vse sodobne rešitve, vključno z naprednim inteligentnim upravljanjem prometa, da zagotovijo varnost za vse udeležencev v cestnem prometu, tudi za pešce; spodbuja evropska mesta k izmenjavi najboljše prakse na področju varnostnega upravljanja;

Inovacije na področju trajnostnega tovornega prometa

| 42. | meni, da je za reševanje problema zastojev in okoljskih težav v mestih nadvse pomemben razvoj inovativnih, trajnostnih in okolju prijaznih strategij mestne logistike, pri katerem sodelujejo zasebni in javni akterji; meni, da bi morala ta logistika temeljiti na trajnostnih vrstah prometa; poziva k bolj optimizirani dobavni verigi na mestnih področjih, ki bo temeljila na novih stroškovno učinkovitih vrstah dejavnosti, tehnologije in poslovnih modelov; opozarja na pomen načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, ki zajemajo somodalne logistične strategije, in poudarja, da je treba v logistične strategije in načrte za trajnostno mobilnost v mestih po potrebi vključiti železnice, čisto celinsko plovbo in pristanišča; poziva pristojne organe, naj po možnosti zmanjšajo promet težkih tovornih vozil v mestnih središčih; |
| --- | --- |

42.

meni, da je za reševanje problema zastojev in okoljskih težav v mestih nadvse pomemben razvoj inovativnih, trajnostnih in okolju prijaznih strategij mestne logistike, pri katerem sodelujejo zasebni in javni akterji; meni, da bi morala ta logistika temeljiti na trajnostnih vrstah prometa; poziva k bolj optimizirani dobavni verigi na mestnih področjih, ki bo temeljila na novih stroškovno učinkovitih vrstah dejavnosti, tehnologije in poslovnih modelov; opozarja na pomen načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, ki zajemajo somodalne logistične strategije, in poudarja, da je treba v logistične strategije in načrte za trajnostno mobilnost v mestih po potrebi vključiti železnice, čisto celinsko plovbo in pristanišča; poziva pristojne organe, naj po možnosti zmanjšajo promet težkih tovornih vozil v mestnih središčih;

| 43. | opozarja, da se gosto naseljena in druga območja, kot so nakupovalna središča, soočajo s težavami povečanega prometa in zastojev, in poudarja pomen učinkovitih in celovitih politik načrtovanja za povezavo teh območij z učinkovitim javnim prevozom in pametnimi storitvami dostave na domu; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da se gosto naseljena in druga območja, kot so nakupovalna središča, soočajo s težavami povečanega prometa in zastojev, in poudarja pomen učinkovitih in celovitih politik načrtovanja za povezavo teh območij z učinkovitim javnim prevozom in pametnimi storitvami dostave na domu;

| 44. | poziva Komisijo, naj oblikuje politike, s katerimi bi panogo tovornega prometa spodbudila k očiščenju voznega parka, lokalne oblasti pa k zagotavljanju podpore in/ali spodbud za operaterje, da bodo ti tovorni promet v mestu bolj trajnostno naravnali; želi spomniti, da lahko imajo železniški promet in druge bolj trajnostne vrste prometa skupaj z dobro načrtovanimi prestopi in logistiko pomembno vlogo pri dostavi blaga na mestno obrobje; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj oblikuje politike, s katerimi bi panogo tovornega prometa spodbudila k očiščenju voznega parka, lokalne oblasti pa k zagotavljanju podpore in/ali spodbud za operaterje, da bodo ti tovorni promet v mestu bolj trajnostno naravnali; želi spomniti, da lahko imajo železniški promet in druge bolj trajnostne vrste prometa skupaj z dobro načrtovanimi prestopi in logistiko pomembno vlogo pri dostavi blaga na mestno obrobje;

Minimiziranje zunanjih stroškov in bolj kakovostne naložbe

| 45. | poudarja, da bi morala biti ocena stroškov in koristi naložb usmerjena v maksimizacijo zunanjih družbenih koristi in minimizacijo zunanjih stroškov, ki izvirajo na primer iz podnebnih sprememb, nesreč, zdravja, hrupa, onesnaženja zraka in uporabe prostora; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi morala biti ocena stroškov in koristi naložb usmerjena v maksimizacijo zunanjih družbenih koristi in minimizacijo zunanjih stroškov, ki izvirajo na primer iz podnebnih sprememb, nesreč, zdravja, hrupa, onesnaženja zraka in uporabe prostora;

| 46. | poudarja, da bi morala mobilnost v mestih prispevati k ciljem EU v zvezi z učinkovitostjo virov, zlasti tistim, ki so vezani na krožno gospodarstvo, ter bi morala biti vanje popolnoma vključena; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi morala mobilnost v mestih prispevati k ciljem EU v zvezi z učinkovitostjo virov, zlasti tistim, ki so vezani na krožno gospodarstvo, ter bi morala biti vanje popolnoma vključena;

| 47. | opozarja, da bi lahko bilo določanje cestnin in parkirnin v mestih, ki bi temeljilo na nediskriminaciji, interoperabilnosti in načelu, da onesnaževalec plača, del integrirane politike mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da bi lahko bilo določanje cestnin in parkirnin v mestih, ki bi temeljilo na nediskriminaciji, interoperabilnosti in načelu, da onesnaževalec plača, del integrirane politike mobilnosti v mestih;

| 48. | opozarja na načelo uporabe prihodkov pri zaračunavanju cestnin in poziva, naj se po potrebi del prihodkov od uporabe cestne infrastrukture (cestnine in/ali evrovinjete) nameni za trajnostno mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

48.

opozarja na načelo uporabe prihodkov pri zaračunavanju cestnin in poziva, naj se po potrebi del prihodkov od uporabe cestne infrastrukture (cestnine in/ali evrovinjete) nameni za trajnostno mobilnost v mestih;

| 49. | meni, da bi se morala mobilnost v mestih odražati v ukrepih instrumenta za povezovanje Evrope/vseevropskega prometnega omrežja, če je to primerno in skladno z zakonodajo TEN-T, vključno s podporo mestnim vozliščem in vključitvijo načrtov za mobilnost za čezmejna mesta, saj to spodbuja gospodarski in družbeni razvoj ter podpira večjo dostopnost; meni, da bi se z učinkovitim medsebojnim povezovanjem različnih vrst prometa in prometnih omrežij, vključno s primestnimi in medregionalnimi omrežji, izboljšala mobilnost državljanov; podpira razvoj integriranih sistemov za izdajo vozovnic, s čimer bi se povečala dostopnost javnega prevoza; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi se morala mobilnost v mestih odražati v ukrepih instrumenta za povezovanje Evrope/vseevropskega prometnega omrežja, če je to primerno in skladno z zakonodajo TEN-T, vključno s podporo mestnim vozliščem in vključitvijo načrtov za mobilnost za čezmejna mesta, saj to spodbuja gospodarski in družbeni razvoj ter podpira večjo dostopnost; meni, da bi se z učinkovitim medsebojnim povezovanjem različnih vrst prometa in prometnih omrežij, vključno s primestnimi in medregionalnimi omrežji, izboljšala mobilnost državljanov; podpira razvoj integriranih sistemov za izdajo vozovnic, s čimer bi se povečala dostopnost javnega prevoza;

| 50. | poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj za mestna vozlišča izkoristijo nove možnosti financiranja mestnih projektov v okviru instrumenta za povezovanje Evrope; želi spomniti, da v okviru instrumenta za povezovanje Evrope obstaja možnost financiranja projektov za ustvarjanje sinergije, s posebno stopnjo sofinanciranja za prometne projekte na področju energije in telekomunikacij, ter da ima ta možnost velik potencial za mestne projekte; poziva Komisijo, naj pri pregledu proračuna Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada predvidi ustrezna sredstva EU za projekte trajnostne mobilnosti v mestih; poziva pristojne organe, naj zagotovijo močne povezave med pametno in trajnostno politiko mobilnosti v mestih in projekti mobilnosti v mestih, ki se financirajo s sredstvi EU, in opredelijo jasne cilje in kazalnike uporabe, da bi se preprečila nezadostna uporaba projektov, kar bi ogrozilo gospodarske in socialne koristi; priznava, da so potrebne nove oblike trajnostnega financiranja za javni prevoz, ki bodo omogočale ekološko trajnost, digitalizacijo, dostopnost, spodbujanje gospodarstva na mestnih območjih in ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj za mestna vozlišča izkoristijo nove možnosti financiranja mestnih projektov v okviru instrumenta za povezovanje Evrope; želi spomniti, da v okviru instrumenta za povezovanje Evrope obstaja možnost financiranja projektov za ustvarjanje sinergije, s posebno stopnjo sofinanciranja za prometne projekte na področju energije in telekomunikacij, ter da ima ta možnost velik potencial za mestne projekte; poziva Komisijo, naj pri pregledu proračuna Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada predvidi ustrezna sredstva EU za projekte trajnostne mobilnosti v mestih; poziva pristojne organe, naj zagotovijo močne povezave med pametno in trajnostno politiko mobilnosti v mestih in projekti mobilnosti v mestih, ki se financirajo s sredstvi EU, in opredelijo jasne cilje in kazalnike uporabe, da bi se preprečila nezadostna uporaba projektov, kar bi ogrozilo gospodarske in socialne koristi; priznava, da so potrebne nove oblike trajnostnega financiranja za javni prevoz, ki bodo omogočale ekološko trajnost, digitalizacijo, dostopnost, spodbujanje gospodarstva na mestnih območjih in ustvarjanje novih delovnih mest;

| 51. | opozarja, da je bil nedavno sprejet Evropski sklad za strateške naložbe in da so v okviru tega instrumenta posebno pozornost in poudarek dobile horizontalne prednostne naloge in projekti za pametna in trajnostna mesta; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo projekte trajnostne mobilnosti v mestih, razvijejo potrebno sinergijo med različnimi viri in programi financiranja ter vzpostavijo povezave med mobilnostjo v mestih, novo digitalno agendo in energetsko unijo; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da je bil nedavno sprejet Evropski sklad za strateške naložbe in da so v okviru tega instrumenta posebno pozornost in poudarek dobile horizontalne prednostne naloge in projekti za pametna in trajnostna mesta; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo projekte trajnostne mobilnosti v mestih, razvijejo potrebno sinergijo med različnimi viri in programi financiranja ter vzpostavijo povezave med mobilnostjo v mestih, novo digitalno agendo in energetsko unijo;

| 52. | poudarja pomen krepitve zmogljivosti lokalnih organov in na primestnih območjih za razvoj in izvajanje integriranih razvojnih strategij, ki lajšajo sodelovanje med različnimi območji, s čimer se krepita medsebojna povezanost in dopolnjevanje; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen krepitve zmogljivosti lokalnih organov in na primestnih območjih za razvoj in izvajanje integriranih razvojnih strategij, ki lajšajo sodelovanje med različnimi območji, s čimer se krepita medsebojna povezanost in dopolnjevanje;

| 53. | meni, da naložbe v trajnostni javni prevoz niso le odgovor na težave v zvezi z mobilnostjo v mestih, temveč vključujejo tudi elemente prenove mest, ki vplivajo na splošni gospodarski sistem mest in omogočajo oblikovanje zelenega mestnega okolja, pa tudi dostop do središč mešanih dejavnosti (komercialnih, bivalnih, prostočasnih, kulturnih in izobraževalnih); poudarja, da je dobra usklajenost mobilnosti in načrtovanja mest bistvena za večji učinek naložb; |
| --- | --- |

53.

meni, da naložbe v trajnostni javni prevoz niso le odgovor na težave v zvezi z mobilnostjo v mestih, temveč vključujejo tudi elemente prenove mest, ki vplivajo na splošni gospodarski sistem mest in omogočajo oblikovanje zelenega mestnega okolja, pa tudi dostop do središč mešanih dejavnosti (komercialnih, bivalnih, prostočasnih, kulturnih in izobraževalnih); poudarja, da je dobra usklajenost mobilnosti in načrtovanja mest bistvena za večji učinek naložb;

| 54. | poziva, naj se pobude za zaposlovanje mladih ter drugi evropski strukturni in investicijski skladi uporabijo za spodbujanje zaposlovanja na področjih, ki spodbujajo trajnostno mobilnost v mestih; poudarja, da izvajanje projektov mobilnosti v mestih pozitivno vpliva na vse regije in njihove prebivalce, saj na ustreznih področjih spodbuja zaposlovanje na obstoječih in inovativnih delovnih mestih, tudi v poklicih, kjer primanjkuje delovne sile; |
| --- | --- |

54.

poziva, naj se pobude za zaposlovanje mladih ter drugi evropski strukturni in investicijski skladi uporabijo za spodbujanje zaposlovanja na področjih, ki spodbujajo trajnostno mobilnost v mestih; poudarja, da izvajanje projektov mobilnosti v mestih pozitivno vpliva na vse regije in njihove prebivalce, saj na ustreznih področjih spodbuja zaposlovanje na obstoječih in inovativnih delovnih mestih, tudi v poklicih, kjer primanjkuje delovne sile;

| 55. | poziva Komisijo, naj pripravi lahko dostopen pregled programov mobilnosti v mestih, ki jih EU sofinancira; nadalje zahteva, naj se na uporabniku prijazen način zagotovijo informacije o možnostih sofinanciranja prometnih projektov v mestih; poziva Komisijo, naj pri upravljanju projektov mobilnosti v mestih, ki jih financira EU, zagotovi, da: (a) bodo do začetka izvajanja projektov vzpostavljena orodja za spremljanje kakovosti storitev in ravni zadovoljstva uporabnikov, (b) bodo projekti mobilnosti v mestih vključeni v preudarno politiko mobilnosti in (c) da bodo zgoraj omenjene točke obravnavali tudi organi držav članic; poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov pripravi kvalitativno in kvantitativno analizo podpore kohezijske politike za trajnostno mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj pripravi lahko dostopen pregled programov mobilnosti v mestih, ki jih EU sofinancira; nadalje zahteva, naj se na uporabniku prijazen način zagotovijo informacije o možnostih sofinanciranja prometnih projektov v mestih; poziva Komisijo, naj pri upravljanju projektov mobilnosti v mestih, ki jih financira EU, zagotovi, da: (a) bodo do začetka izvajanja projektov vzpostavljena orodja za spremljanje kakovosti storitev in ravni zadovoljstva uporabnikov, (b) bodo projekti mobilnosti v mestih vključeni v preudarno politiko mobilnosti in (c) da bodo zgoraj omenjene točke obravnavali tudi organi držav članic; poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov pripravi kvalitativno in kvantitativno analizo podpore kohezijske politike za trajnostno mobilnost v mestih;

Vključevanje mrež sistemov učinkovite mobilnosti in spodbujanje sodelovanja

| 56. | poziva države članice, naj spodbujajo upravljanje na več ravneh, da bi spodbudile sodelovanje med regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi organi pri pripravi politik, tudi pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju mestnih politik, ki nedvomno vplivajo na mestna območja; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj spodbujajo upravljanje na več ravneh, da bi spodbudile sodelovanje med regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi organi pri pripravi politik, tudi pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju mestnih politik, ki nedvomno vplivajo na mestna območja;

| 57. | se sklicuje na pobudo Komisije o mreži državljanov in meni, da je dobra podlaga za spodbujanje in podpiranje intermodalnih trajnostnih verig mobilnosti, ki temeljijo na hoji/kolesarjenju/javnem prevozu poleg souporabe avtomobilov/skupnega prevoza ter vožnje s taksiji; |
| --- | --- |

57.

se sklicuje na pobudo Komisije o mreži državljanov in meni, da je dobra podlaga za spodbujanje in podpiranje intermodalnih trajnostnih verig mobilnosti, ki temeljijo na hoji/kolesarjenju/javnem prevozu poleg souporabe avtomobilov/skupnega prevoza ter vožnje s taksiji;

| 58. | poziva Komisijo, naj promovira in spodbuja izmenjavo najboljše prakse in smernic za premagovanje izzivov na področju mobilnosti v mestih in lajšanje prenosa spretnosti in tehnologij na področju trajnostne mobilnosti, zlasti v korist javnosti in zasebnim deležnikom, ki razvijajo rešitve v zvezi s trajnostno mobilnostjo, ter zadrugam, vzajemnim družbam in nepridobitnemu sektorju; poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežo trajnostne mobilnosti za zglede najboljše prakse pri prostorskem načrtovanju in rabi prostora; poleg tega poziva države članice, naj mesta spodbudijo k sodelovanju v evropskem partnerstvu za inovacije – pametna mesta in skupnosti; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo kampanje ozaveščanja za spodbujanje mobilnosti, ki je učinkovita, trajnostna in manj odvisna od uporabe zasebnih vozil na konvencionalna goriva; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj promovira in spodbuja izmenjavo najboljše prakse in smernic za premagovanje izzivov na področju mobilnosti v mestih in lajšanje prenosa spretnosti in tehnologij na področju trajnostne mobilnosti, zlasti v korist javnosti in zasebnim deležnikom, ki razvijajo rešitve v zvezi s trajnostno mobilnostjo, ter zadrugam, vzajemnim družbam in nepridobitnemu sektorju; poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežo trajnostne mobilnosti za zglede najboljše prakse pri prostorskem načrtovanju in rabi prostora; poleg tega poziva države članice, naj mesta spodbudijo k sodelovanju v evropskem partnerstvu za inovacije – pametna mesta in skupnosti; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo kampanje ozaveščanja za spodbujanje mobilnosti, ki je učinkovita, trajnostna in manj odvisna od uporabe zasebnih vozil na konvencionalna goriva;

| 59. | podpira delo opazovalne skupine za mobilnost v mestih (Eltis) ter je prepričan, da bi bilo treba okrepiti komunikacijo o tej pobudi; |
| --- | --- |

59.

podpira delo opazovalne skupine za mobilnost v mestih (Eltis) ter je prepričan, da bi bilo treba okrepiti komunikacijo o tej pobudi;

| 60. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi uskladila in povezala pobude EU na področju mobilnosti v mestih, kot so CIVITAS 2020 za raziskave in inovacije, opazovalna skupina za mobilnost v mestih za izmenjavo najboljše prakse in izkušenj ter platforma za načrte za trajnostno mobilnost v mestih; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za zmanjšanje razdrobljenosti in večjo usklajenost med ustreznimi pobudami in programi EU ter naj upošteva uspeh programov, kot sta URBAN in URBACT; poziva Komisijo, naj spodbuja organe v državah članicah, da vzpostavijo omrežja odličnosti na področju mobilnosti v mestih, nadaljujejo prizadevanja pri pobudi CIVITAS 2020 in državljane EU spodbujajo k sodelovanju pri tem projektu; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi uskladila in povezala pobude EU na področju mobilnosti v mestih, kot so CIVITAS 2020 za raziskave in inovacije, opazovalna skupina za mobilnost v mestih za izmenjavo najboljše prakse in izkušenj ter platforma za načrte za trajnostno mobilnost v mestih; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za zmanjšanje razdrobljenosti in večjo usklajenost med ustreznimi pobudami in programi EU ter naj upošteva uspeh programov, kot sta URBAN in URBACT; poziva Komisijo, naj spodbuja organe v državah članicah, da vzpostavijo omrežja odličnosti na področju mobilnosti v mestih, nadaljujejo prizadevanja pri pobudi CIVITAS 2020 in državljane EU spodbujajo k sodelovanju pri tem projektu;

| 61. | je prepričan, da bi si bilo treba v razpravi o izvedbi prihodnjih politik mobilnosti še dodatno prizadevati za povezovanje in usklajevanje pilotnih projektov EU, na primer s pomočjo projektov CIVITAS, POLIS in Eltis, ter za vključitev mest z njihovimi praktičnimi izkušnjami in znanjem; v ta namen poziva Komisijo, naj pripravi lahko dostopen pregled programov mobilnosti v mestih, ki jih EU sofinancira; nadalje zahteva, da se – na uporabniku prijazen način – pojasni, kako za projekte mobilnosti v mestih pridobiti sofinanciranje EU; poudarja, da je treba poleg infrastrukture financirati tudi storitve informacijske tehnologije, procese spremljanja in medregionalne projekte ter da je treba za razvoj mestnih sistemov prihodnosti skleniti strateška partnerstva med industrijo in evropskimi mesti; |
| --- | --- |

61.

je prepričan, da bi si bilo treba v razpravi o izvedbi prihodnjih politik mobilnosti še dodatno prizadevati za povezovanje in usklajevanje pilotnih projektov EU, na primer s pomočjo projektov CIVITAS, POLIS in Eltis, ter za vključitev mest z njihovimi praktičnimi izkušnjami in znanjem; v ta namen poziva Komisijo, naj pripravi lahko dostopen pregled programov mobilnosti v mestih, ki jih EU sofinancira; nadalje zahteva, da se – na uporabniku prijazen način – pojasni, kako za projekte mobilnosti v mestih pridobiti sofinanciranje EU; poudarja, da je treba poleg infrastrukture financirati tudi storitve informacijske tehnologije, procese spremljanja in medregionalne projekte ter da je treba za razvoj mestnih sistemov prihodnosti skleniti strateška partnerstva med industrijo in evropskimi mesti;

| 62. | priporoča tesno povezavo med načrti za mobilnost in trajnostno mobilnost ter drugimi pobudami, kot sta pobuda za pametna mesta in konvencija županov, ki sta usmerjeni k bolj trajnostnim in samooskrbnim mestom; meni, da lahko prostovoljne zaveze v okviru konvencije županov služijo kot izhodišče za posvetovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi pri oblikovanju načrtov za mobilnost in trajnost, ki jih je mogoče stroškovno učinkovito oglaševati; pozdravlja pobudo CITIEs – Mesta prihodnosti: naložbe v Evropo in poziva Komisijo, naj obstoječe platforme uporabi za razvoj komunikacijskih orodij, ki bodo združevala deležnike na področju trajnostnega razvoja mest; |
| --- | --- |

62.

priporoča tesno povezavo med načrti za mobilnost in trajnostno mobilnost ter drugimi pobudami, kot sta pobuda za pametna mesta in konvencija županov, ki sta usmerjeni k bolj trajnostnim in samooskrbnim mestom; meni, da lahko prostovoljne zaveze v okviru konvencije županov služijo kot izhodišče za posvetovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi pri oblikovanju načrtov za mobilnost in trajnost, ki jih je mogoče stroškovno učinkovito oglaševati; pozdravlja pobudo CITIEs – Mesta prihodnosti: naložbe v Evropo in poziva Komisijo, naj obstoječe platforme uporabi za razvoj komunikacijskih orodij, ki bodo združevala deležnike na področju trajnostnega razvoja mest;

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 72.

(2)  UL C 390 E, 18.12.2012, str. 10.

(3)  UL L 152, 11.6.2008, str. 1.

(4)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

(5)  UL L 188, 18.7.2009, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0375.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0314.

(8)  UL C 290, 14.11.1988, str. 51.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0547.

(10)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(11)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

(12)  Resolucija OZN št. 66/288 „Prihodnost, ki si jo želimo“, odstavek 135.

---

Torek, 15. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/21

---

P8_TA(2015)0444

Evropski energetski uniji naproti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 Evropski energetski uniji naproti (2015/2113(INI))

(2017/C 399/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 191, 192 in 194, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 191, 192 in 194,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (COM(2015)0080) in prilog k temu sporočilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost (COM(2015)0080) in prilog k temu sporočilu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za energetsko varnost in priloženih delovnih dokumentov (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za energetsko varnost in priloženih delovnih dokumentov (COM(2014)0330),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o kratkoročni odpornosti evropskega sistema oskrbe s plinom – Pripravljenost na morebitne motnje v oskrbi z vzhoda jeseni in pozimi 2014/2015 (COM(2014)0654), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o kratkoročni odpornosti evropskega sistema oskrbe s plinom – Pripravljenost na morebitne motnje v oskrbi z vzhoda jeseni in pozimi 2014/2015 (COM(2014)0654),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju – „Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja“ (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju – „Energetska politika EU: povezovanje s partnerji zunaj naših meja“ (COM(2011)0539),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropsko ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom Izvajanje sporočila o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju ter sklepov Sveta za energijo iz novembra 2011 (COM(2013)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropsko ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom Izvajanje sporočila o zanesljivosti oskrbe z energijo in mednarodnem sodelovanju ter sklepov Sveta za energijo iz novembra 2011 (COM(2013)0638),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom Drugi strateški pregled energetske politike – Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom Drugi strateški pregled energetske politike – Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo (COM(2008)0781),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom Za boljše delovanje notranjega energetskega trga (COM(2012)0663) in priloženih delovnih dokumentov ter svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2012 z naslovom Za boljše delovanje notranjega energetskega trga (COM(2012)0663) in priloženih delovnih dokumentov ter svoje resolucije z dne 10. septembra 2013 o boljšem delovanju notranjega energetskega trga (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Napredek pri dokončanju notranjega trga z energijo (COM(2014)0634), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Napredek pri dokončanju notranjega trga z energijo (COM(2014)0634),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Prednostne naloge glede energetske infrastrukture za leto 2020 in pozneje – Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje (COM(2010)0677),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2014 z naslovom Cene in stroški energije v Evropi (COM(2014)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2014 z naslovom Cene in stroški energije v Evropi (COM(2014)0021),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Za oživitev evropske industrije (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Za oživitev evropske industrije (COM(2014)0014),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom Stanje na evropskem trgu ogljika v letu 2012 (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. novembra 2012 z naslovom Stanje na evropskem trgu ogljika v letu 2012 (COM(2012)0652),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri (COM(2011)0571) in svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri (COM(2011)0571) in svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Energijska učinkovitost in njen prispevek k energetski varnosti ter okviru podnebne in energetske politike za leto 2030 (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Energijska učinkovitost in njen prispevek k energetski varnosti ter okviru podnebne in energetske politike za leto 2030 (COM(2014)0520),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom Energetski načrt za leto 2050 (COM(2011)0885) in svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom Energetski načrt za leto 2050 (COM(2011)0885) in svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o energetskem načrtu za leto 2050, prihodnosti z energijo (3),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Exploiting the employment potential of green growth (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti) (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Exploiting the employment potential of green growth (Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti) (SWD(2012)0092),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o prihodnosti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v Evropi (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o prihodnosti zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida v Evropi (COM(2013)0180),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030 (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030 (COM(2014)0015),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. marca 2015,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 ter sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2013 z naslovom Dolgoročna vizija za evropsko infrastrukturo in naprej (COM(2013)0711), ki opredeljuje prvi seznam projektov v skupnem interesu na ravni Unije na področju energetske infrastrukture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 ter sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2013 z naslovom Dolgoročna vizija za evropsko infrastrukturo in naprej (COM(2013)0711), ki opredeljuje prvi seznam projektov v skupnem interesu na ravni Unije na področju energetske infrastrukture,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES,

| — | ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega energetskega svežnja,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 994/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 994/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 o sodelovanju na področju energetske politike s partnerji izven naših meja: strateški pristop k zanesljivi, trajnostni in konkurenčni oskrbi z energijo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. novembra 2012 o industrijskih, energetskih in drugih vidikih v zvezi s plinom in nafto iz skrilavca (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (6),

| — | ob upoštevanju svoje študije z naslovom Opredelitev stroškov neukrepanja na ravni EU, 2014–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z naslovom Opredelitev stroškov neukrepanja na ravni EU, 2014–2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 20201
   (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 20201
   (8),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o energetski listini, zlasti členov 7 in 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o energetski listini, zlasti členov 7 in 20,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za promet in turizem (A8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za promet in turizem (A8-0341/2015),

| A. | ker evropska energetska politika v skladu s členom 194 PDEU zagotavlja delovanje energetskega trga in zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbuja energetsko učinkovitost, varčevanje z energijo, razvijanje obnovljivih virov energije in medsebojno povezovanje energetskih omrežij; ker je določanje mešanice energijskih virov držav članic v nacionalni pristojnosti, zaradi česar so te mešanice še vedno zelo raznolike; |
| --- | --- |

A.

ker evropska energetska politika v skladu s členom 194 PDEU zagotavlja delovanje energetskega trga in zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbuja energetsko učinkovitost, varčevanje z energijo, razvijanje obnovljivih virov energije in medsebojno povezovanje energetskih omrežij; ker je določanje mešanice energijskih virov držav članic v nacionalni pristojnosti, zaradi česar so te mešanice še vedno zelo raznolike;

| B. | ker bi moral nastanek trdne energetske unije s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost, temeljiti na prehodu na trajnostni, v prihodnost usmerjeni energetski sistem, katerega glavni stebri so energetska učinkovitost, energija iz obnovljivih virov, čim boljše izkoriščanje evropskih virov energije in pametna infrastruktura; ker je za ustvarjanje gospodarske rasti in delovnih mest ter za to, da bo EU prevzela vodilno vlogo na teh področjih, potreben dolgoročen stabilen regulativni okvir; |
| --- | --- |

B.

ker bi moral nastanek trdne energetske unije s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost, temeljiti na prehodu na trajnostni, v prihodnost usmerjeni energetski sistem, katerega glavni stebri so energetska učinkovitost, energija iz obnovljivih virov, čim boljše izkoriščanje evropskih virov energije in pametna infrastruktura; ker je za ustvarjanje gospodarske rasti in delovnih mest ter za to, da bo EU prevzela vodilno vlogo na teh področjih, potreben dolgoročen stabilen regulativni okvir;

| C. | ker mora strategija za energetsko varnost vključevati stroškovno učinkovite ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po energiji, pa tudi učinkovite ukrepe za odpravo velikih in takojšnjih motenj ter solidarnostne in usklajevalne mehanizme za zaščito in krepitev infrastrukture in povezovalnih vodov za proizvodnjo, pameten prenos in distribucijo energije; ker mora biti ta infrastruktura zmožna podpirati različne obnovljive vire in vgrajena v popolnoma povezan in dobro delujoč notranji energetski trg kot bistveni del energetske unije z raznoliko zunanjo oskrbo in oskrbovalnimi potmi; |
| --- | --- |

C.

ker mora strategija za energetsko varnost vključevati stroškovno učinkovite ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po energiji, pa tudi učinkovite ukrepe za odpravo velikih in takojšnjih motenj ter solidarnostne in usklajevalne mehanizme za zaščito in krepitev infrastrukture in povezovalnih vodov za proizvodnjo, pameten prenos in distribucijo energije; ker mora biti ta infrastruktura zmožna podpirati različne obnovljive vire in vgrajena v popolnoma povezan in dobro delujoč notranji energetski trg kot bistveni del energetske unije z raznoliko zunanjo oskrbo in oskrbovalnimi potmi;

| D. | ker je Parlament dvakrat pozval k zavezujočim podnebnim in energetskim ciljem za leto 2030, in sicer najmanj 40-odstotnemu zmanjšanju emisij CO2, najmanj 30 % deležu obnovljivih virov energije in 40 % izboljšanju energetske učinkovitosti, te cilje pa naj bi dosegli z določitvijo ciljev za posamezne države; ker zavezujoči nacionalni cilji in cilji EU glede energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije prispevajo k ustvarjanju rasti in delovnih mest ter bi lahko pripomogli k utrjevanju vodilnega tehnološkega položaja EU na teh področjih; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament dvakrat pozval k zavezujočim podnebnim in energetskim ciljem za leto 2030, in sicer najmanj 40-odstotnemu zmanjšanju emisij CO2, najmanj 30 % deležu obnovljivih virov energije in 40 % izboljšanju energetske učinkovitosti, te cilje pa naj bi dosegli z določitvijo ciljev za posamezne države; ker zavezujoči nacionalni cilji in cilji EU glede energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije prispevajo k ustvarjanju rasti in delovnih mest ter bi lahko pripomogli k utrjevanju vodilnega tehnološkega položaja EU na teh področjih;

| E. | ker je treba pri ukrepih za razvoj energetske unije in doseganje ciljev na področju podnebnih sprememb in energije v celoti upoštevati posledice za cene energije in se osredotočiti na sinergijo in nadaljnje povezovanje trga, kar bo prispevalo k znižanju celotnih stroškov in izboljšalo konkurenčnost gospodarstva EU, da se zagotovi potrebna podpora državljanov in industrije; ker je treba v tem smislu pri vseh ocenah učinka v celoti upoštevati sedanje in prihodnje skrite in nepovratne stroške, ki izhajajo iz nespremenjene energetske politike; |
| --- | --- |

E.

ker je treba pri ukrepih za razvoj energetske unije in doseganje ciljev na področju podnebnih sprememb in energije v celoti upoštevati posledice za cene energije in se osredotočiti na sinergijo in nadaljnje povezovanje trga, kar bo prispevalo k znižanju celotnih stroškov in izboljšalo konkurenčnost gospodarstva EU, da se zagotovi potrebna podpora državljanov in industrije; ker je treba v tem smislu pri vseh ocenah učinka v celoti upoštevati sedanje in prihodnje skrite in nepovratne stroške, ki izhajajo iz nespremenjene energetske politike;

| F. | ker bi morala biti energetska unija nov evropski energetski model, osnovan na trdnih medsektorskih zakonodajnih temeljih in prepričljivih ciljih; ker mora biti upravljanje energetske unije pregledno; ker mora zagotavljati zanesljiv okvir in vključevati Evropski parlament v postopek odločanja, hkrati pa spodbujati vlogo lokalnih organov in državljanov; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala biti energetska unija nov evropski energetski model, osnovan na trdnih medsektorskih zakonodajnih temeljih in prepričljivih ciljih; ker mora biti upravljanje energetske unije pregledno; ker mora zagotavljati zanesljiv okvir in vključevati Evropski parlament v postopek odločanja, hkrati pa spodbujati vlogo lokalnih organov in državljanov;

| G. | ker je nadvse pomembno, da EU in države članice prepoznajo pomen vključevanja pobud odjemalcev, kot so zadruge ter projekti skupnosti za energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, in ker je treba odpraviti gospodarske, regulativne in upravne ovire, da bodo lahko državljani dejavno sodelovali v energetskem sistemu; |
| --- | --- |

G.

ker je nadvse pomembno, da EU in države članice prepoznajo pomen vključevanja pobud odjemalcev, kot so zadruge ter projekti skupnosti za energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, in ker je treba odpraviti gospodarske, regulativne in upravne ovire, da bodo lahko državljani dejavno sodelovali v energetskem sistemu;

| H. | ker podnebne spremembe, nekonkurenčne cene energije in izjemno močna odvisnost od nezanesljivih dobaviteljev iz tretjih držav ogrožajo vzdržnost evropskega energetskega sistema; |
| --- | --- |

H.

ker podnebne spremembe, nekonkurenčne cene energije in izjemno močna odvisnost od nezanesljivih dobaviteljev iz tretjih držav ogrožajo vzdržnost evropskega energetskega sistema;

| I. | ker je cilj trdne energetske unije, ki temelji na ambiciozni podnebni politiki, zagotoviti prehod na nov energetski model, ki bo gospodinjstvom in podjetjem omogočal proizvodnjo in porabo zanesljive, trajnostne, konkurenčne in cenovno sprejemljive energije; |
| --- | --- |

I.

ker je cilj trdne energetske unije, ki temelji na ambiciozni podnebni politiki, zagotoviti prehod na nov energetski model, ki bo gospodinjstvom in podjetjem omogočal proizvodnjo in porabo zanesljive, trajnostne, konkurenčne in cenovno sprejemljive energije;

| J. | ker je treba energetska revščino reševati v okviru energetske unije in torej okrepiti vlogo ranljivih odjemalcev, izboljšati energetsko učinkovitost za najranljivejše in oblikovati kurativne ukrepe, da bodo cene energije sprejemljive za ljudi v stiski; |
| --- | --- |

J.

ker je treba energetska revščino reševati v okviru energetske unije in torej okrepiti vlogo ranljivih odjemalcev, izboljšati energetsko učinkovitost za najranljivejše in oblikovati kurativne ukrepe, da bodo cene energije sprejemljive za ljudi v stiski;

| K. | ker je mogoče energetska revščino opredeliti kot nezmožnost gospodinjstva, da plačuje ustrezno raven oskrbe z energijo in si tako zagotavlja osnovno raven udobja in zdravja, razlog za to pa je kombinacija nizkega dohodka, visokih cen energije in nizke kakovosti stavb; |
| --- | --- |

K.

ker je mogoče energetska revščino opredeliti kot nezmožnost gospodinjstva, da plačuje ustrezno raven oskrbe z energijo in si tako zagotavlja osnovno raven udobja in zdravja, razlog za to pa je kombinacija nizkega dohodka, visokih cen energije in nizke kakovosti stavb;

| L. | ker je treba v prihodnje stremeti k energetski uniji, v kateri se države članice zavedajo medsebojne odvisnosti pri zagotavljanju zanesljive, trajnostne in cenovno sprejemljive energije državljanom na podlagi resnične solidarnosti in zaupanja ter v kateri Evropska unija nastopa enotno v svetovni politiki; ker je torej vsaka država članica dolžna prednostno obravnavati energetsko učinkovitost in zmanjšanje povpraševanja po energiji, da bi ohranili energetsko varnost v EU in vseh državah članicah; |
| --- | --- |

L.

ker je treba v prihodnje stremeti k energetski uniji, v kateri se države članice zavedajo medsebojne odvisnosti pri zagotavljanju zanesljive, trajnostne in cenovno sprejemljive energije državljanom na podlagi resnične solidarnosti in zaupanja ter v kateri Evropska unija nastopa enotno v svetovni politiki; ker je torej vsaka država članica dolžna prednostno obravnavati energetsko učinkovitost in zmanjšanje povpraševanja po energiji, da bi ohranili energetsko varnost v EU in vseh državah članicah;

| M. | ker se morata energetska in podnebna politika EU dopolnjevati, njuni cilji pa se morajo medsebojno krepiti; ker bi morala torej energetska unija dopolnjevati cilje ponovne industrializacije Evrope in rasti ter spodbujati prehod na trajnostno gospodarstvo, ki bo v veliki meri temeljilo na energetski učinkovitosti in energiji iz obnovljivih virov, s čimer se bo povečala konkurenčnost evropskega gospodarstva v svetovnem merilu, obenem pa se bo učinkovito preprečevala selitev virov CO2; |
| --- | --- |

M.

ker se morata energetska in podnebna politika EU dopolnjevati, njuni cilji pa se morajo medsebojno krepiti; ker bi morala torej energetska unija dopolnjevati cilje ponovne industrializacije Evrope in rasti ter spodbujati prehod na trajnostno gospodarstvo, ki bo v veliki meri temeljilo na energetski učinkovitosti in energiji iz obnovljivih virov, s čimer se bo povečala konkurenčnost evropskega gospodarstva v svetovnem merilu, obenem pa se bo učinkovito preprečevala selitev virov CO2;

| N. | ker EU uvozi več kot polovico vse porabljene energije, še posebej visoka pa je njena odvisnost od uvoza surove nafte (več kot 90 %), zemeljskega plina (66 %) in črnega premoga (72 %), medtem ko so skupni stroški uvoza v letu 2013 znašali več kot 400 milijard EUR; ker se v stavbah v EU porabi približno 40 % končne energije v EU in približno 60 % plina, uvoženega v EU, torej je zmanjšanje povpraševanja po njem pomemben dejavnik pri doseganju energetske neodvisnosti; |
| --- | --- |

N.

ker EU uvozi več kot polovico vse porabljene energije, še posebej visoka pa je njena odvisnost od uvoza surove nafte (več kot 90 %), zemeljskega plina (66 %) in črnega premoga (72 %), medtem ko so skupni stroški uvoza v letu 2013 znašali več kot 400 milijard EUR; ker se v stavbah v EU porabi približno 40 % končne energije v EU in približno 60 % plina, uvoženega v EU, torej je zmanjšanje povpraševanja po njem pomemben dejavnik pri doseganju energetske neodvisnosti;

| O. | ker se je svetovna cena nafte znatno zmanjšala, zaradi česar ima EU možnost sprejeti pomembne ukrepe, s katerimi bi preoblikovali našo energetsko krajino, in sicer z naložbami v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, izkoriščanjem potenciala stavb in industrije na področju energetske učinkovitosti ter razvojem pametne infrastrukture; ker denar, porabljen za uvoz fosilnih goriv, malo prispeva k naložbam, delovnim mestom in rasti v Uniji; ker bi se s preusmeritvijo tega denarja v notranje naložbe spodbudila rast in ustvarila visokokakovostna in visokokvalificirana lokalna delovna mesta; |
| --- | --- |

O.

ker se je svetovna cena nafte znatno zmanjšala, zaradi česar ima EU možnost sprejeti pomembne ukrepe, s katerimi bi preoblikovali našo energetsko krajino, in sicer z naložbami v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, izkoriščanjem potenciala stavb in industrije na področju energetske učinkovitosti ter razvojem pametne infrastrukture; ker denar, porabljen za uvoz fosilnih goriv, malo prispeva k naložbam, delovnim mestom in rasti v Uniji; ker bi se s preusmeritvijo tega denarja v notranje naložbe spodbudila rast in ustvarila visokokakovostna in visokokvalificirana lokalna delovna mesta;

| P. | ker so številne države močno odvisne od enega samega dobavitelja, zaradi česar so lahko občutljive na motnje oskrbe; |
| --- | --- |

P.

ker so številne države močno odvisne od enega samega dobavitelja, zaradi česar so lahko občutljive na motnje oskrbe;

| Q. | ker je EU močno odvisna od uvoza energije iz Rusije, ki se je izkazala za nezanesljivo partnerico in ki svoje zaloge energije uporablja kot politično orožje; |
| --- | --- |

Q.

ker je EU močno odvisna od uvoza energije iz Rusije, ki se je izkazala za nezanesljivo partnerico in ki svoje zaloge energije uporablja kot politično orožje;

| R. | ker sta razvoj in izvajanje strategije v zvezi s strateškimi viri, zlasti nafto in zemeljskim plinom, za izvajanje političnega pritiska nad drugimi državami postala pomemben del ruske zunanje politike; ker Rusija to strategijo uporablja za številne sosednje države in več držav članic Evropske unije; |
| --- | --- |

R.

ker sta razvoj in izvajanje strategije v zvezi s strateškimi viri, zlasti nafto in zemeljskim plinom, za izvajanje političnega pritiska nad drugimi državami postala pomemben del ruske zunanje politike; ker Rusija to strategijo uporablja za številne sosednje države in več držav članic Evropske unije;

| S. | ker uporaba nafte in zemeljskega plina za namene zunanje politike in destabilizacijo drugih držav ogroža gospodarsko rast in – kar je še bolj nevarno – demokratično stabilnost v Evropi ter neodvisnost suverenih držav; |
| --- | --- |

S.

ker uporaba nafte in zemeljskega plina za namene zunanje politike in destabilizacijo drugih držav ogroža gospodarsko rast in – kar je še bolj nevarno – demokratično stabilnost v Evropi ter neodvisnost suverenih držav;

| T. | ker je treba evropsko energetsko varnost razviti tako, da bosta zaščiteni evropska varnost in suverenost evropskih držav, med katerimi so tako države članice EU kot države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

T.

ker je treba evropsko energetsko varnost razviti tako, da bosta zaščiteni evropska varnost in suverenost evropskih držav, med katerimi so tako države članice EU kot države vzhodnega partnerstva;

| U. | ker mora politika energetske varnosti upoštevati potrebo po stabilni oskrbi iz različnih virov energije in evropskemu gospodarstvu zagotoviti energijo, potrebno za promet, industrijo in gospodinjstva, in sicer na način, ki bo v podporo konkurenčnosti in podnebni politiki, obenem pa je treba čim bolj zmanjšati odvisnost od držav, ki vire energije namenoma uporabljajo za lastne politične cilje, da bi vplivale na politično dogajanje v drugih državah; |
| --- | --- |

U.

ker mora politika energetske varnosti upoštevati potrebo po stabilni oskrbi iz različnih virov energije in evropskemu gospodarstvu zagotoviti energijo, potrebno za promet, industrijo in gospodinjstva, in sicer na način, ki bo v podporo konkurenčnosti in podnebni politiki, obenem pa je treba čim bolj zmanjšati odvisnost od držav, ki vire energije namenoma uporabljajo za lastne politične cilje, da bi vplivale na politično dogajanje v drugih državah;

| V. | ker nobena država članica ne bi smela biti žrtev pogodbenih pogojev, ki niso skladni s pravom EU in izkoriščajo njen šibek položaj na energetskem trgu, ki je posledica zgolj geografskih in zgodovinskih dejavnikov; |
| --- | --- |

V.

ker nobena država članica ne bi smela biti žrtev pogodbenih pogojev, ki niso skladni s pravom EU in izkoriščajo njen šibek položaj na energetskem trgu, ki je posledica zgolj geografskih in zgodovinskih dejavnikov;

| W. | ker so spori zaradi zemeljskega plina med Rusijo in tranzitno državo Ukrajino v letih 2006 in 2009 povzročili precejšnje pomanjkanje v številnih državah EU; ker motnje v oskrbi s plinom kažejo, da doslej sprejeti ukrepi niso zadostovali za odpravo evropske odvisnosti od ruskega plina; |
| --- | --- |

W.

ker so spori zaradi zemeljskega plina med Rusijo in tranzitno državo Ukrajino v letih 2006 in 2009 povzročili precejšnje pomanjkanje v številnih državah EU; ker motnje v oskrbi s plinom kažejo, da doslej sprejeti ukrepi niso zadostovali za odpravo evropske odvisnosti od ruskega plina;

| X. | ker sta naknadna ocena in preverjanje vseh z energijo povezanih sporazumov, kar zadeva skladnost z zakonodajo EU, že mogoča, med drugim s predpisi za konkurenco in energijo; ker nezadostno predhodno preverjanje skladnosti na nacionalni ravni in ravni EU povzroča močno izkrivljanje trga; ker je Komisija to pomanjkljivost prepoznala in skuša poostriti predpise o predhodni oceni poslovnih pogodb o oskrbi s plinom; |
| --- | --- |

X.

ker sta naknadna ocena in preverjanje vseh z energijo povezanih sporazumov, kar zadeva skladnost z zakonodajo EU, že mogoča, med drugim s predpisi za konkurenco in energijo; ker nezadostno predhodno preverjanje skladnosti na nacionalni ravni in ravni EU povzroča močno izkrivljanje trga; ker je Komisija to pomanjkljivost prepoznala in skuša poostriti predpise o predhodni oceni poslovnih pogodb o oskrbi s plinom;

| Y. | ker je treba v energetski sektor EU samo do leta 2020 vložiti več kot 1 bilijon EUR in ker bomo morali za vsak evro, ki ga ne bomo vložili v energetsko infrastrukturo do leta 2020, po tem letu za dosego enakih ciljev vložiti 4,3 evra, s čimer bomo naložili nepotrebno breme prihodnjim generacijam; |
| --- | --- |

Y.

ker je treba v energetski sektor EU samo do leta 2020 vložiti več kot 1 bilijon EUR in ker bomo morali za vsak evro, ki ga ne bomo vložili v energetsko infrastrukturo do leta 2020, po tem letu za dosego enakih ciljev vložiti 4,3 evra, s čimer bomo naložili nepotrebno breme prihodnjim generacijam;

| Z. | ker mora EU omogočiti financiranje teh naložb z uporabo vseh razpoložljivih sredstev, javnih (strukturni skladi in EIB) in zasebnih, spodbujati usmerjanje prihrankov gospodinjstev in zmogljivosti dolgoročnih vlagateljev (pokojninski skladi in zavarovalnice) ter ustvarjati nove finančne zmogljivosti za EU; |
| --- | --- |

Z.

ker mora EU omogočiti financiranje teh naložb z uporabo vseh razpoložljivih sredstev, javnih (strukturni skladi in EIB) in zasebnih, spodbujati usmerjanje prihrankov gospodinjstev in zmogljivosti dolgoročnih vlagateljev (pokojninski skladi in zavarovalnice) ter ustvarjati nove finančne zmogljivosti za EU;

| AA. | ker so cene električne energije za industrijo v EU, če ne upoštevamo oprostitev davkov ali dajatev za energetsko intenzivne panoge, več kot dvakrat višje kot v ZDA in Rusiji, 20 % višje kot na Kitajskem, a 20 % nižje kot na Japonskem; |
| --- | --- |

AA.

ker so cene električne energije za industrijo v EU, če ne upoštevamo oprostitev davkov ali dajatev za energetsko intenzivne panoge, več kot dvakrat višje kot v ZDA in Rusiji, 20 % višje kot na Kitajskem, a 20 % nižje kot na Japonskem;

| AB. | ker je evropska industrija še vedno v bistveno slabšem konkurenčnem položaju kar zadeva cene plina, zlasti zato, ker je v dolgoročne pogodbe z Rusijo vključen indeks cene nafte; |
| --- | --- |

AB.

ker je evropska industrija še vedno v bistveno slabšem konkurenčnem položaju kar zadeva cene plina, zlasti zato, ker je v dolgoročne pogodbe z Rusijo vključen indeks cene nafte;

| AC. | ker lahko razlike v ceni v primerjavi z drugimi gospodarstvi negativno vplivajo na konkurenčnost naše industrije, zlasti energijsko intenzivnih panog; |
| --- | --- |

AC.

ker lahko razlike v ceni v primerjavi z drugimi gospodarstvi negativno vplivajo na konkurenčnost naše industrije, zlasti energijsko intenzivnih panog;

| AD. | ker so konkurenčne cene energije bistvene za uresničitev cilja glede ponovne industrializacije EU do leta 2020, v skladu s katerim naj bi delež industrije v BDP znašal 20 %; |
| --- | --- |

AD.

ker so konkurenčne cene energije bistvene za uresničitev cilja glede ponovne industrializacije EU do leta 2020, v skladu s katerim naj bi delež industrije v BDP znašal 20 %;

| AE. | ker podjetja EU v sektorju energije iz obnovljivih virov, med katerimi je veliko malih in srednjih podjetij, zaposlujejo 1,2 milijona ljudi, poleg tega imajo v lasti 40 % vseh patentov za tehnologije obnovljivih virov energije na svetu; ker je treba ta vodilni položaj v prihodnje ohraniti s trdno strategijo EU za energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

AE.

ker podjetja EU v sektorju energije iz obnovljivih virov, med katerimi je veliko malih in srednjih podjetij, zaposlujejo 1,2 milijona ljudi, poleg tega imajo v lasti 40 % vseh patentov za tehnologije obnovljivih virov energije na svetu; ker je treba ta vodilni položaj v prihodnje ohraniti s trdno strategijo EU za energijo iz obnovljivih virov;

| AF. | ker poročilo World Energy Outlook 2014 kljub prevladi naložb v energijo iz obnovljivih virov na svetovni ravni napoveduje, da se bo svetovno povpraševanje po energiji do leta 2040 povečalo za 37 %, po premogu pa za 15 %; ker naj bi bilo v EU to povečanje znatno nižje zaradi zelo uspešnih izboljšav energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

AF.

ker poročilo World Energy Outlook 2014 kljub prevladi naložb v energijo iz obnovljivih virov na svetovni ravni napoveduje, da se bo svetovno povpraševanje po energiji do leta 2040 povečalo za 37 %, po premogu pa za 15 %; ker naj bi bilo v EU to povečanje znatno nižje zaradi zelo uspešnih izboljšav energetske učinkovitosti;

| AG. | ker izguba blaginje zaradi neučinkovitosti trga s plinom EU znaša več kot 11 milijard EUR letno, kar je med drugim posledica pomanjkanja infrastrukture ter nizke stopnje likvidnosti in preglednosti trga; |
| --- | --- |

AG.

ker izguba blaginje zaradi neučinkovitosti trga s plinom EU znaša več kot 11 milijard EUR letno, kar je med drugim posledica pomanjkanja infrastrukture ter nizke stopnje likvidnosti in preglednosti trga;

| AH. | ker bi se učinkovitost bistveno povečala, če bi bil enotni trg z energijo ekonomsko in fizično bolj povezan; |
| --- | --- |

AH.

ker bi se učinkovitost bistveno povečala, če bi bil enotni trg z energijo ekonomsko in fizično bolj povezan;

| AI. | ker maloprodajni energetski trg EU ne deluje ustrezno, saj imajo odjemalci v številnih državah članicah premalo izbire med dobavitelji; ker bi bilo treba v okviru politike konkurence na ravni EU obravnavati vprašanje koncentracije trga, da bodo lahko odjemalci zamenjali dobavitelja, s čimer se bo povečala konkurenca, cene pa znižale; ker bi bilo treba opozoriti na tveganje, da bodo manj ozaveščeni državljani, pri katerih je manj verjetno, da primerjajo in menjajo dobavitelje, še naprej plačevali nekonkurenčne in zastarele tarife; |
| --- | --- |

AI.

ker maloprodajni energetski trg EU ne deluje ustrezno, saj imajo odjemalci v številnih državah članicah premalo izbire med dobavitelji; ker bi bilo treba v okviru politike konkurence na ravni EU obravnavati vprašanje koncentracije trga, da bodo lahko odjemalci zamenjali dobavitelja, s čimer se bo povečala konkurenca, cene pa znižale; ker bi bilo treba opozoriti na tveganje, da bodo manj ozaveščeni državljani, pri katerih je manj verjetno, da primerjajo in menjajo dobavitelje, še naprej plačevali nekonkurenčne in zastarele tarife;

| AJ. | ker je dokončno oblikovanje povezanega evropskega energetskega trga s plinom in električno energijo temeljnega pomena za energetsko varnost ter je korak naprej k vzpostavitvi energetske unije; ker je naloga Komisije zagotoviti, da vse države članice izvajajo in spoštujejo vse dele tretjega energetskega svežnja in si tako prizadevajo za povezan trg z električno energijo in plinom; |
| --- | --- |

AJ.

ker je dokončno oblikovanje povezanega evropskega energetskega trga s plinom in električno energijo temeljnega pomena za energetsko varnost ter je korak naprej k vzpostavitvi energetske unije; ker je naloga Komisije zagotoviti, da vse države članice izvajajo in spoštujejo vse dele tretjega energetskega svežnja in si tako prizadevajo za povezan trg z električno energijo in plinom;

| AK. | ker bomo z doseganjem cilja o 10-odstotni čezmejni povezanosti in zagotavljanjem zmogljivosti čezmejnega prenosa električne energije in plina, pa tudi z dodatno ojačitvijo obstoječega omrežja, povečali energetsko varnost, omogočili boljše vključevanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in usklajevanje oskrbe in povpraševanja med državami članicami, obenem pa spodbudili zbliževanje cen v korist odjemalcev; |
| --- | --- |

AK.

ker bomo z doseganjem cilja o 10-odstotni čezmejni povezanosti in zagotavljanjem zmogljivosti čezmejnega prenosa električne energije in plina, pa tudi z dodatno ojačitvijo obstoječega omrežja, povečali energetsko varnost, omogočili boljše vključevanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in usklajevanje oskrbe in povpraševanja med državami članicami, obenem pa spodbudili zbliževanje cen v korist odjemalcev;

| AL. | ker naj bi poglobljeno regionalno sodelovanje med državami članicami pripomoglo tudi k zbliževanju in optimizaciji stroškov; |
| --- | --- |

AL.

ker naj bi poglobljeno regionalno sodelovanje med državami članicami pripomoglo tudi k zbliževanju in optimizaciji stroškov;

| AM. | ker je energetska skupnost orodje za širjenje notranjega energetskega trga na sosednje države EU, s čimer prispeva k oblikovanju vseevropskega energetskega prostora, ki temelji na skupnih načelih in načelu pravne države; |
| --- | --- |

AM.

ker je energetska skupnost orodje za širjenje notranjega energetskega trga na sosednje države EU, s čimer prispeva k oblikovanju vseevropskega energetskega prostora, ki temelji na skupnih načelih in načelu pravne države;

| AN. | ker je energetska unija odraz številnih pozivov Parlamenta k vzpostavitvi prave vseevropske energetske skupnosti, ki temelji na močnem skupnem energetskem trgu, usklajevanju nakupa energije zunaj EU ter skupnem evropskem financiranju raziskav in inovacij na področju novih tehnologij za trajnostno energijo; |
| --- | --- |

AN.

ker je energetska unija odraz številnih pozivov Parlamenta k vzpostavitvi prave vseevropske energetske skupnosti, ki temelji na močnem skupnem energetskem trgu, usklajevanju nakupa energije zunaj EU ter skupnem evropskem financiranju raziskav in inovacij na področju novih tehnologij za trajnostno energijo;

| AO. | ker mora biti zunanja razsežnost energetske politike EU bolj usklajena in ker vsega njenega potenciala za prispevanje k zanesljivi oskrbi z energijo in konkurenčnosti Unije še nismo izkoristili; |
| --- | --- |

AO.

ker mora biti zunanja razsežnost energetske politike EU bolj usklajena in ker vsega njenega potenciala za prispevanje k zanesljivi oskrbi z energijo in konkurenčnosti Unije še nismo izkoristili;

| AP. | ker je treba 33 infrastrukturnih projektov, ki so opredeljeni v evropski strategiji za energetsko varnost, dopolniti z večjim poudarkom na posodobitvi elektroenergetskega distribucijskega omrežja in preusmeritvi s premoga in plina na biomaso, da se izboljša zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

AP.

ker je treba 33 infrastrukturnih projektov, ki so opredeljeni v evropski strategiji za energetsko varnost, dopolniti z večjim poudarkom na posodobitvi elektroenergetskega distribucijskega omrežja in preusmeritvi s premoga in plina na biomaso, da se izboljša zanesljivost oskrbe;

| AQ. | ker je priznano, da lahko zajemanje in shranjevanje ogljika odločilno prispeva k boju proti podnebnim spremembam ter zlasti pripomore k znižanju stroškov prehoda na razogljičen energetski trg in nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

AQ.

ker je priznano, da lahko zajemanje in shranjevanje ogljika odločilno prispeva k boju proti podnebnim spremembam ter zlasti pripomore k znižanju stroškov prehoda na razogljičen energetski trg in nizkoogljično gospodarstvo;

| AR. | ker so povečanje raznovrstnosti oskrbe, dokončna vzpostavitev notranjega energetskega trga, večja energetska učinkovitost in prihranki, nadaljnji razvoj evropskih virov energije, tudi obnovljivih, ter raziskovalne in razvojne dejavnosti odločilnega pomena za energetsko unijo; |
| --- | --- |

AR.

ker so povečanje raznovrstnosti oskrbe, dokončna vzpostavitev notranjega energetskega trga, večja energetska učinkovitost in prihranki, nadaljnji razvoj evropskih virov energije, tudi obnovljivih, ter raziskovalne in razvojne dejavnosti odločilnega pomena za energetsko unijo;

| AS. | ker je treba spodbujati in podpirati izkoriščanje domačih konvencionalnih virov nafte in plina ob popolnem upoštevanju pravnega reda EU, tako na tradicionalnih proizvodnih območjih (npr. Severno morje) kot na novo odkritih območjih (npr. vzhodno Sredozemlje, Črno morje); |
| --- | --- |

AS.

ker je treba spodbujati in podpirati izkoriščanje domačih konvencionalnih virov nafte in plina ob popolnem upoštevanju pravnega reda EU, tako na tradicionalnih proizvodnih območjih (npr. Severno morje) kot na novo odkritih območjih (npr. vzhodno Sredozemlje, Črno morje);

| AT. | ker morajo biti domači viri energije vedno trajnostni in zanesljivi; |
| --- | --- |

AT.

ker morajo biti domači viri energije vedno trajnostni in zanesljivi;

| AU. | ker si EU prizadeva za povečanje prispevka industrije k BDP na kar 20 % do leta 2020, za dosego tega cilja pa bosta nujni energija po konkurenčnih cenah in večja energetska produktivnost; |
| --- | --- |

AU.

ker si EU prizadeva za povečanje prispevka industrije k BDP na kar 20 % do leta 2020, za dosego tega cilja pa bosta nujni energija po konkurenčnih cenah in večja energetska produktivnost;

Razsežnosti energetske unije

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“; je seznanjen s petimi stebri energetske unije, ki jih je predstavila Komisija; vztraja, da morajo politike, sprejete v skladu s temi stebri, vedno prispevati k zagotavljanju zanesljive oskrbe z energijo, razogljičenja, dolgoročne trajnosti gospodarstva ter dostopnih in konkurenčnih cen energije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Okvirna strategija za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost“; je seznanjen s petimi stebri energetske unije, ki jih je predstavila Komisija; vztraja, da morajo politike, sprejete v skladu s temi stebri, vedno prispevati k zagotavljanju zanesljive oskrbe z energijo, razogljičenja, dolgoročne trajnosti gospodarstva ter dostopnih in konkurenčnih cen energije;

| 2. | ponovno poudarja, da je energija javna družbena dobrina, zato bi se morala EU bolj osredotočiti na energijsko revščino in spodbujati konkretne ukrepe za reševanje tega problema; zato vztraja, da bi morala energetska unija vsem zagotavljati enak dostop do energije, prispevati k cenovno dostopni energiji v korist potrošnikov, spodbujati povezave in energetsko infrastrukturo, ki je strateško pomembna za dobrobit ljudi, ter okrepiti javni nadzor in pravno ureditev; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da je energija javna družbena dobrina, zato bi se morala EU bolj osredotočiti na energijsko revščino in spodbujati konkretne ukrepe za reševanje tega problema; zato vztraja, da bi morala energetska unija vsem zagotavljati enak dostop do energije, prispevati k cenovno dostopni energiji v korist potrošnikov, spodbujati povezave in energetsko infrastrukturo, ki je strateško pomembna za dobrobit ljudi, ter okrepiti javni nadzor in pravno ureditev;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi zakonodajni predlogi, ki oblikujejo energetsko unijo, obravnavani po rednem zakonodajnem postopku, s čimer bo Parlament v celoti udeležen v postopku sprejemanja in bo zagotovljen dejanski demokratični nadzor; pričakuje, da bo okvir upravljanja za energetsko unijo po letu 2020 ambiciozen, zanesljiv, pregleden in demokratičen, da bo Parlament v celoti udeležen pri njegovem sprejemanju ter da bodo podnebni in energetski cilji za leto 2030 doseženi, zlasti z doslednim izvajanjem, uveljavljanjem in posodabljanjem obstoječe podnebne in energetske zakonodaje; poziva Komisijo, naj ne glede na druge obveznosti poročanja vsako leto predstavi poročilo o izvajanju energetske unije, vključno s podrobnostmi glede izvajanja energetske zakonodaje in napredka pri uresničevanju ciljev za leti 2020 in 2030, naj oblikuje in posodablja sklop ključnih kazalnikov, ki naj bodo vključeni v poročilu, ter naj omogoči oceno napredka pri uresničevanju energetske unije; poudarja, da bi lahko navedeni kazalniki med drugim vključevali povezovalno zmogljivost, povezanost trgov, zmanjšanje uvoza energije, ravni diverzifikacije, cene in stroške energije, razvoj proizvodnih zmogljivosti v lasti skupnosti in lokalnih akterjev ter ravni energetske revščine in ranljivosti; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 26. novembra 2015 o sistemu upravljanja energetske unije ter poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu hitro predloži zakonodajni predlog, ki bo upošteval sklepe Sveta in stališča Parlamenta, predstavljena v tem poročilu; se strinja s sklepi Sveta, da nacionalni energetski in podnebni načrti za obdobje od 2021 do 2030 ne bi smeli biti usmerjeni le v doseganje ciljev za leto 2030, temveč bi morali odsevati tudi dolgoročno perspektivo, zlasti dogovorjeni cilj EU o znižanju emisij za 80 do 95 % do leta 2050 glede na raven iz leta 1990; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo vsi zakonodajni predlogi, ki oblikujejo energetsko unijo, obravnavani po rednem zakonodajnem postopku, s čimer bo Parlament v celoti udeležen v postopku sprejemanja in bo zagotovljen dejanski demokratični nadzor; pričakuje, da bo okvir upravljanja za energetsko unijo po letu 2020 ambiciozen, zanesljiv, pregleden in demokratičen, da bo Parlament v celoti udeležen pri njegovem sprejemanju ter da bodo podnebni in energetski cilji za leto 2030 doseženi, zlasti z doslednim izvajanjem, uveljavljanjem in posodabljanjem obstoječe podnebne in energetske zakonodaje; poziva Komisijo, naj ne glede na druge obveznosti poročanja vsako leto predstavi poročilo o izvajanju energetske unije, vključno s podrobnostmi glede izvajanja energetske zakonodaje in napredka pri uresničevanju ciljev za leti 2020 in 2030, naj oblikuje in posodablja sklop ključnih kazalnikov, ki naj bodo vključeni v poročilu, ter naj omogoči oceno napredka pri uresničevanju energetske unije; poudarja, da bi lahko navedeni kazalniki med drugim vključevali povezovalno zmogljivost, povezanost trgov, zmanjšanje uvoza energije, ravni diverzifikacije, cene in stroške energije, razvoj proizvodnih zmogljivosti v lasti skupnosti in lokalnih akterjev ter ravni energetske revščine in ranljivosti; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 26. novembra 2015 o sistemu upravljanja energetske unije ter poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu hitro predloži zakonodajni predlog, ki bo upošteval sklepe Sveta in stališča Parlamenta, predstavljena v tem poročilu; se strinja s sklepi Sveta, da nacionalni energetski in podnebni načrti za obdobje od 2021 do 2030 ne bi smeli biti usmerjeni le v doseganje ciljev za leto 2030, temveč bi morali odsevati tudi dolgoročno perspektivo, zlasti dogovorjeni cilj EU o znižanju emisij za 80 do 95 % do leta 2050 glede na raven iz leta 1990;

| 4. | poziva države članice, naj razvijejo dolgoročne energetske strategije z ozirom na dolgoročni cilj, da bi se emisije toplogrednih plinov do leta 2050 zmanjšale za 80 % do 95 %, podobne napore pa bi morali vložiti največji svetovni onesnaževalci; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj razvijejo dolgoročne energetske strategije z ozirom na dolgoročni cilj, da bi se emisije toplogrednih plinov do leta 2050 zmanjšale za 80 % do 95 %, podobne napore pa bi morali vložiti največji svetovni onesnaževalci;

| 5. | priznava nedotakljivost odločitev na področju energetike, sprejetih z nacionalnimi referendumi; |
| --- | --- |

5.

priznava nedotakljivost odločitev na področju energetike, sprejetih z nacionalnimi referendumi;

| 6. | poudarja, da bi morala energetska unija ubrati celovit pristop, osredotočen na razsežnosti, kot so uresničevanje v celoti povezanega notranjega energetskega trga, zanesljivost oskrbe, najboljša uporaba energetskih virov EU, brzdanje povpraševanja po energiji, zmanjševanje emisij toplogrednih plinov predvsem na podlagi obnovljivih virov energije in vseevropskega trga ogljika, ter raziskave in inovacije za ohranitev vodilne vloge na področju energetske tehnologije; poudarja, da bi morali biti državljani v ospredju energetske unije ter da bi jim bilo treba zagotoviti zanesljivo, trajnostno in cenovno dostopno energijo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morala energetska unija ubrati celovit pristop, osredotočen na razsežnosti, kot so uresničevanje v celoti povezanega notranjega energetskega trga, zanesljivost oskrbe, najboljša uporaba energetskih virov EU, brzdanje povpraševanja po energiji, zmanjševanje emisij toplogrednih plinov predvsem na podlagi obnovljivih virov energije in vseevropskega trga ogljika, ter raziskave in inovacije za ohranitev vodilne vloge na področju energetske tehnologije; poudarja, da bi morali biti državljani v ospredju energetske unije ter da bi jim bilo treba zagotoviti zanesljivo, trajnostno in cenovno dostopno energijo;

| 7. | je seznanjen s šibkimi podnebnimi in energetskimi cilji Evropskega sveta za leto 2030, tj. zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 40 %, povečanje deleža obnovljivih virov energije v evropski mešanici energijskih virov na 27 % in povečanje energetske učinkovitosti za 27 %; spominja, da je Parlament večkrat pozval k zavezujočim podnebnim in energetskim ciljem za leto 2030, in sicer najmanj 40-odstotnemu zmanjšanju domačih emisij toplogrednih plinov, najmanj 30-odstotnemu deležu obnovljivih virov energije in 40-odstotnemu izboljšanju energetske učinkovitosti, te cilje pa naj bi dosegli z določitvijo ciljev za posamezne države; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s šibkimi podnebnimi in energetskimi cilji Evropskega sveta za leto 2030, tj. zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 40 %, povečanje deleža obnovljivih virov energije v evropski mešanici energijskih virov na 27 % in povečanje energetske učinkovitosti za 27 %; spominja, da je Parlament večkrat pozval k zavezujočim podnebnim in energetskim ciljem za leto 2030, in sicer najmanj 40-odstotnemu zmanjšanju domačih emisij toplogrednih plinov, najmanj 30-odstotnemu deležu obnovljivih virov energije in 40-odstotnemu izboljšanju energetske učinkovitosti, te cilje pa naj bi dosegli z določitvijo ciljev za posamezne države;

Energetska zanesljivost, solidarnost in zaupanje

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj se dejavno zavzemajo za bolj trajnostne in konkurenčne cene in stroške uvožene energije za evropske državljane in podjetja, in sicer z diverzifikacijo oskrbe (v smislu energetskih virov, dobaviteljev in dobavnih poti); v ta namen poziva Komisijo, naj spodbuja izgradnjo ustreznih prednostnih koridorjev energetske infrastrukture, kot so določeni v Prilogi I k uredbi o vseevropskem energetskem omrežju in delu II Priloge I k uredbi o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope, pri tem pa naj se posebej osredotoči na države članice z visoko stopnjo energetske odvisnosti; poziva Komisijo, naj prednostno obravnava obstoječe notranje zmogljivosti, vključno z evropskimi energetskimi viri; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj se dejavno zavzemajo za bolj trajnostne in konkurenčne cene in stroške uvožene energije za evropske državljane in podjetja, in sicer z diverzifikacijo oskrbe (v smislu energetskih virov, dobaviteljev in dobavnih poti); v ta namen poziva Komisijo, naj spodbuja izgradnjo ustreznih prednostnih koridorjev energetske infrastrukture, kot so določeni v Prilogi I k uredbi o vseevropskem energetskem omrežju in delu II Priloge I k uredbi o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope, pri tem pa naj se posebej osredotoči na države članice z visoko stopnjo energetske odvisnosti; poziva Komisijo, naj prednostno obravnava obstoječe notranje zmogljivosti, vključno z evropskimi energetskimi viri;

| 9. | priznava, da projekti, ki so trenutno na seznamu projektov skupnega interesa, ne zadostujejo za uresničitev evropskega cilja čezmejne povezanosti med Iberskim polotokom in preostalo evropsko celino; poziva regionalno skupino za vseevropska energetska omrežja TEN-E ter Komisijo, naj določita dodatne projekte, ki naj bodo uvrščeni na seznam projektov skupnega interesa za leto 2015, da bi se bistveno povečala zmogljivost povezav med Španijo in Francijo; |
| --- | --- |

9.

priznava, da projekti, ki so trenutno na seznamu projektov skupnega interesa, ne zadostujejo za uresničitev evropskega cilja čezmejne povezanosti med Iberskim polotokom in preostalo evropsko celino; poziva regionalno skupino za vseevropska energetska omrežja TEN-E ter Komisijo, naj določita dodatne projekte, ki naj bodo uvrščeni na seznam projektov skupnega interesa za leto 2015, da bi se bistveno povečala zmogljivost povezav med Španijo in Francijo;

| 10. | poudarja, da je dobro razvita in popolnoma povezana infrastruktura, ki omogoča visoko raven diverzifikacije virov oskrbe in čezmejnih tokov, ključna za zagotavljanje zanesljive oskrbe tako v običajnih kot izrednih okoliščinah ter za dobavo energije od konkurenčnih virov do odjemalcev v vsej Evropski uniji in energetski skupnosti; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je dobro razvita in popolnoma povezana infrastruktura, ki omogoča visoko raven diverzifikacije virov oskrbe in čezmejnih tokov, ključna za zagotavljanje zanesljive oskrbe tako v običajnih kot izrednih okoliščinah ter za dobavo energije od konkurenčnih virov do odjemalcev v vsej Evropski uniji in energetski skupnosti;

| 11. | poudarja, da velike rezerve plina v severnoafriških državah in nedavna odkritja nahajališč v vzhodnem Sredozemlju ponujajo sredozemski regiji možnost, da postane živahno središče omrežja plinovodov, ki bi dobavljal plin v Evropo; poziva k vzpostavitvi sredozemskega plinskega vozlišča z večjimi zmogljivostmi za utekočinjeni zemeljski plin; poudarja, da bi morala EU izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo te rezerve plina, da bi izboljšala svojo energetsko varnost; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da velike rezerve plina v severnoafriških državah in nedavna odkritja nahajališč v vzhodnem Sredozemlju ponujajo sredozemski regiji možnost, da postane živahno središče omrežja plinovodov, ki bi dobavljal plin v Evropo; poziva k vzpostavitvi sredozemskega plinskega vozlišča z večjimi zmogljivostmi za utekočinjeni zemeljski plin; poudarja, da bi morala EU izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo te rezerve plina, da bi izboljšala svojo energetsko varnost;

| 12. | poudarja, da morajo biti infrastrukturni projekti EU, namenjeni diverzifikaciji energetskih virov, dobaviteljev in dobavnih poti, skladni s podnebno in energetsko zakonodajo EU ter dolgoročnimi cilji in prednostnimi nalogami EU, vključno z zanesljivo oskrbo EU z energijo, hkrati pa morajo zagotavljati visoko in učinkovito izrabo že obstoječe energetske infrastrukture in dobavnih poti za uvoz v EU; poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi naložb v omejitev povpraševanja po energiji, npr. v stavbe, med projekte, ki izpolnjujejo merila; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da morajo biti infrastrukturni projekti EU, namenjeni diverzifikaciji energetskih virov, dobaviteljev in dobavnih poti, skladni s podnebno in energetsko zakonodajo EU ter dolgoročnimi cilji in prednostnimi nalogami EU, vključno z zanesljivo oskrbo EU z energijo, hkrati pa morajo zagotavljati visoko in učinkovito izrabo že obstoječe energetske infrastrukture in dobavnih poti za uvoz v EU; poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi naložb v omejitev povpraševanja po energiji, npr. v stavbe, med projekte, ki izpolnjujejo merila;

| 13. | poudarja, da morajo dobavitelji energije iz tretjih držav med delovanjem na skupnem trgu upoštevati pravni red EU, zlasti zakonodajo EU o konkurenci in državni pomoči, ter poziva Komisijo, naj izvršuje pravo EU z vsemi razpoložljivimi sredstvi, da se omogoči prost pretok energije v EU in preprečijo izkrivljanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da morajo dobavitelji energije iz tretjih držav med delovanjem na skupnem trgu upoštevati pravni red EU, zlasti zakonodajo EU o konkurenci in državni pomoči, ter poziva Komisijo, naj izvršuje pravo EU z vsemi razpoložljivimi sredstvi, da se omogoči prost pretok energije v EU in preprečijo izkrivljanja na notranjem trgu;

| 14. | poudarja, da je za EU izjemno pomembno, da se konča ločenost nekaterih držav članic in regij od notranjega energetskega trga, kot so pokazali stresni testi za plin, ki jih je opravila Komisija; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj redno izvaja tovrstne teste; meni, da bi morala EU prednostno pomagati najranljivejšim državam diverzificirati svoje vire in dobavne poti; v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj nemudoma začnejo izvajati priporočila stresnih testov plinskega omrežja; priporoča, da Komisija razmisli o izvedbi stresnih testov za električno energijo, da bi dobili celovit pregled odpornosti energetskega trga; poudarja, da bi morali taki stresni testi ugotavljati zlasti stanje, zmogljivost in trpežnost celotnega nacionalnega prenosnega omrežja ter raven medsebojne povezanosti in zmogljivosti čezmejnih povezav; poudarja tudi, da morajo nadaljnja priporočila na podlagi teh stresnih testov vsebovati celovite ocene učinka tako za nacionalne načrte kot za cilje Unije, ki bi obravnavali morebitne ukrepe, sprejete na tej podlagi; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je za EU izjemno pomembno, da se konča ločenost nekaterih držav članic in regij od notranjega energetskega trga, kot so pokazali stresni testi za plin, ki jih je opravila Komisija; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj redno izvaja tovrstne teste; meni, da bi morala EU prednostno pomagati najranljivejšim državam diverzificirati svoje vire in dobavne poti; v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj nemudoma začnejo izvajati priporočila stresnih testov plinskega omrežja; priporoča, da Komisija razmisli o izvedbi stresnih testov za električno energijo, da bi dobili celovit pregled odpornosti energetskega trga; poudarja, da bi morali taki stresni testi ugotavljati zlasti stanje, zmogljivost in trpežnost celotnega nacionalnega prenosnega omrežja ter raven medsebojne povezanosti in zmogljivosti čezmejnih povezav; poudarja tudi, da morajo nadaljnja priporočila na podlagi teh stresnih testov vsebovati celovite ocene učinka tako za nacionalne načrte kot za cilje Unije, ki bi obravnavali morebitne ukrepe, sprejete na tej podlagi;

| 15. | kar zadeva prihodnjo energetsko unijo, ugotavlja, da sta zanesljiva kvantitativna in kvalitativna oskrba z energijo in konkurenčnost med najbolj perečimi problemi, zaradi katerih morajo države članice pri razvoju svojih energetskih politik okrepiti usklajevanje in sodelovanje na ravni EU s svojimi sosedami; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj prouči, kako bi bilo mogoče izboljšati obstoječo strukturo nacionalnih preventivnih ukrepov in ukrepov za odzivanje v nujnih primerih na regionalni ravni in ravni EU; |
| --- | --- |

15.

kar zadeva prihodnjo energetsko unijo, ugotavlja, da sta zanesljiva kvantitativna in kvalitativna oskrba z energijo in konkurenčnost med najbolj perečimi problemi, zaradi katerih morajo države članice pri razvoju svojih energetskih politik okrepiti usklajevanje in sodelovanje na ravni EU s svojimi sosedami; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj prouči, kako bi bilo mogoče izboljšati obstoječo strukturo nacionalnih preventivnih ukrepov in ukrepov za odzivanje v nujnih primerih na regionalni ravni in ravni EU;

| 16. | meni, da bi morali nacionalne mehanizme zmogljivosti uporabiti le kot izhod v sili po preučitvi vseh drugih možnosti, vključno z večjo čezmejno povezanostjo s sosednjimi državami, ukrepi prilagajanja odjema in drugimi oblikami povezovanja regionalnih trgov; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morali nacionalne mehanizme zmogljivosti uporabiti le kot izhod v sili po preučitvi vseh drugih možnosti, vključno z večjo čezmejno povezanostjo s sosednjimi državami, ukrepi prilagajanja odjema in drugimi oblikami povezovanja regionalnih trgov;

| 17. | meni, da energetska unija prinaša enoglasno pogajanje s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj analizira ustreznost in možno strukturo prostovoljnega mehanizma kolektivnih nakupov ter njegov učinek na delovanje notranjega trga za plin, podjetja, na katera bo vplival, in njegov prispevek k zagotavljanju zanesljive oskrbe s plinom; ugotavlja, da je glede na različne modele mehanizmov kolektivnih nakupov potrebno nadaljnje delo, da bi določili najboljši tržni model, ki bi se lahko uporabljal za regije EU in zadevne dobavitelje ter za pogoje, pod katerimi bi lahko začeli z izvajanjem prostovoljnega mehanizma kolektivnih nakupov; meni, da bi se moralo usklajevanje izhodišč in kolektivno nakupovanje plina začeti na regionalni ravni; medtem priporoča, da Komisija in sekretariat Energetske skupnosti podpreta tiste države članice oziroma pogodbenice Energetske skupnosti, ki želijo prostovoljno skleniti energetske pogodbe v skladu s pravnim redom notranjega trga EU ter s pravili EU in STO o konkurenci, ter da zagotovita možnost zaščite poslovno občutljivih informacij; poudarja, da morajo energetske pogodbe temeljiti na tržnih cenah in konkurenci; |
| --- | --- |

17.

meni, da energetska unija prinaša enoglasno pogajanje s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj analizira ustreznost in možno strukturo prostovoljnega mehanizma kolektivnih nakupov ter njegov učinek na delovanje notranjega trga za plin, podjetja, na katera bo vplival, in njegov prispevek k zagotavljanju zanesljive oskrbe s plinom; ugotavlja, da je glede na različne modele mehanizmov kolektivnih nakupov potrebno nadaljnje delo, da bi določili najboljši tržni model, ki bi se lahko uporabljal za regije EU in zadevne dobavitelje ter za pogoje, pod katerimi bi lahko začeli z izvajanjem prostovoljnega mehanizma kolektivnih nakupov; meni, da bi se moralo usklajevanje izhodišč in kolektivno nakupovanje plina začeti na regionalni ravni; medtem priporoča, da Komisija in sekretariat Energetske skupnosti podpreta tiste države članice oziroma pogodbenice Energetske skupnosti, ki želijo prostovoljno skleniti energetske pogodbe v skladu s pravnim redom notranjega trga EU ter s pravili EU in STO o konkurenci, ter da zagotovita možnost zaščite poslovno občutljivih informacij; poudarja, da morajo energetske pogodbe temeljiti na tržnih cenah in konkurenci;

| 18. | poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj vzpostavita celovit okvir za zunanjo razsežnost Evropske unije, v katerem bo posebej obravnavano spodbujanje strateških partnerstev z državami proizvajalkami energije in tranzitnimi tretjimi državami, zlasti v okviru evropske sosedske politike in ob upoštevanju politike širitve ter na podlagi skupnih vrednot in ob upoštevanju sedanjega stanja pri regionalnem sodelovanju; poudarja, da bi bilo treba pretehtati in preučiti prejšnja in nova strateška partnerstva, da bi izboljšali dialog in sodelovanje v zvezi z nafto in zemeljskim plinom, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri, trgovino in čezmejnimi povezavami energetske unije z zunanjo energetsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj vzpostavita celovit okvir za zunanjo razsežnost Evropske unije, v katerem bo posebej obravnavano spodbujanje strateških partnerstev z državami proizvajalkami energije in tranzitnimi tretjimi državami, zlasti v okviru evropske sosedske politike in ob upoštevanju politike širitve ter na podlagi skupnih vrednot in ob upoštevanju sedanjega stanja pri regionalnem sodelovanju; poudarja, da bi bilo treba pretehtati in preučiti prejšnja in nova strateška partnerstva, da bi izboljšali dialog in sodelovanje v zvezi z nafto in zemeljskim plinom, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri, trgovino in čezmejnimi povezavami energetske unije z zunanjo energetsko infrastrukturo;

| 19. | poudarja, da bi morala biti pristna skupna zunanja energetska politika EU skladna s skupno zunanjo in varnostno politiko; v zvezi s tem poziva k zagotovitvi boljšega usklajevanja med podpredsednico/visoko predstavnico in ustreznimi komisarji, da bi okrepili celovitost zunanje politike EU na področju energetske varnosti; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi močnejši grozd pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice, v katerem bo imenovana tudi oseba, pristojna za usklajevanje teh politik; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morala biti pristna skupna zunanja energetska politika EU skladna s skupno zunanjo in varnostno politiko; v zvezi s tem poziva k zagotovitvi boljšega usklajevanja med podpredsednico/visoko predstavnico in ustreznimi komisarji, da bi okrepili celovitost zunanje politike EU na področju energetske varnosti; zato poziva Komisijo, naj vzpostavi močnejši grozd pod vodstvom podpredsednice/visoke predstavnice, v katerem bo imenovana tudi oseba, pristojna za usklajevanje teh politik;

| 20. | poziva Komisijo, naj ustanovi posvetovalno skupino na visoki ravni za energetsko varnost, zunanjo politiko in energetsko unijo, v kateri bodo dobro zastopani in udeleženi Evropski parlament ter družbeni deležniki, da bi razvili verodostojne dolgoročne scenarije glede povpraševanja in ponudbe ter sodelovanja z zunanjimi partnerji, predvsem na področju izgradnje zmogljivosti in izmenjave tehnologije na področju energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti ter odnosa med energijo in človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj ustanovi posvetovalno skupino na visoki ravni za energetsko varnost, zunanjo politiko in energetsko unijo, v kateri bodo dobro zastopani in udeleženi Evropski parlament ter družbeni deležniki, da bi razvili verodostojne dolgoročne scenarije glede povpraševanja in ponudbe ter sodelovanja z zunanjimi partnerji, predvsem na področju izgradnje zmogljivosti in izmenjave tehnologije na področju energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti ter odnosa med energijo in človekovimi pravicami;

| 21. | izraža zaskrbljenost zaradi predlagane podvojitve zmogljivosti plinovoda Severni tok ter učinka take poteze na zanesljivost in raznovrstnost oskrbe z energijo in na načelo solidarnosti med državami članicami; v okviru tekočih tristranskih pogovorov med EU, Ukrajino in Rusijo poudarja, da je treba dolgoročno zagotoviti oskrbo Ukrajine z energijo in prenos energije skozi to državo; |
| --- | --- |

21.

izraža zaskrbljenost zaradi predlagane podvojitve zmogljivosti plinovoda Severni tok ter učinka take poteze na zanesljivost in raznovrstnost oskrbe z energijo in na načelo solidarnosti med državami članicami; v okviru tekočih tristranskih pogovorov med EU, Ukrajino in Rusijo poudarja, da je treba dolgoročno zagotoviti oskrbo Ukrajine z energijo in prenos energije skozi to državo;

| 22. | poudarja, da bi z izboljšanjem energetske učinkovitosti v EU zmanjšali tveganje odvisnosti in tako okrepili pogajalski položaj EU v zadevah, povezanih z energijo; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi z izboljšanjem energetske učinkovitosti v EU zmanjšali tveganje odvisnosti in tako okrepili pogajalski položaj EU v zadevah, povezanih z energijo;

| 23. | poudarja potrebo po večji preglednosti sporazumov, povezanih z energijo, kar bi bilo mogoče doseči z okrepitvijo vloge Komisije pri pogajanjih o energiji med eno ali več državami članicami in tretjimi državami, zlasti z obvezno udeležbo Komisije kot opazovalke pri vseh pogajanjih, da bi se okrepil položaj posameznih držav članic proti dobavitelju iz tretje države, s katerim potekajo pogajanja, in bi se zmanjšala nevarnost zlorabe prevladujočega položaja enega od dobaviteljev; poleg tega opozarja, da bi morala Komisija izvajati predhodne in naknadne ocene in ob tem v celoti spoštovati poslovno občutljivost informacij ter sestaviti pozitivni in negativni seznam pogodbenih klavzul, kot so klavzula o prepovedi izvoza, klavzula o namembnosti, klavzula „vzemi ali plačaj“, naftna indeksacija cen plina ali klavzule, ki tretjim stranem prepovedujejo pogojevanje dobave energije s prednostnim dostopom do infrastrukture za prenos energije v EU; poudarja, da morajo države članice v skladu s členom 13(6)(a) Uredbe (EU) št. 994/2010, kadar sklenejo nov medvladni sporazum s tretjo državo, ki vpliva na razvoj plinske infrastrukture in oskrbe s plinom, o tem obvestiti Komisijo, da ji omogočijo izvedbo ocene položaja glede na zanesljivost oskrbe na ravni EU; poziva Komisijo, naj v pregled uredbe o zanesljivosti oskrbe s plinom vključijo stroge določbe glede naknadne ocene komercialnih pogodb o dobavi plina; |
| --- | --- |

23.

poudarja potrebo po večji preglednosti sporazumov, povezanih z energijo, kar bi bilo mogoče doseči z okrepitvijo vloge Komisije pri pogajanjih o energiji med eno ali več državami članicami in tretjimi državami, zlasti z obvezno udeležbo Komisije kot opazovalke pri vseh pogajanjih, da bi se okrepil položaj posameznih držav članic proti dobavitelju iz tretje države, s katerim potekajo pogajanja, in bi se zmanjšala nevarnost zlorabe prevladujočega položaja enega od dobaviteljev; poleg tega opozarja, da bi morala Komisija izvajati predhodne in naknadne ocene in ob tem v celoti spoštovati poslovno občutljivost informacij ter sestaviti pozitivni in negativni seznam pogodbenih klavzul, kot so klavzula o prepovedi izvoza, klavzula o namembnosti, klavzula „vzemi ali plačaj“, naftna indeksacija cen plina ali klavzule, ki tretjim stranem prepovedujejo pogojevanje dobave energije s prednostnim dostopom do infrastrukture za prenos energije v EU; poudarja, da morajo države članice v skladu s členom 13(6)(a) Uredbe (EU) št. 994/2010, kadar sklenejo nov medvladni sporazum s tretjo državo, ki vpliva na razvoj plinske infrastrukture in oskrbe s plinom, o tem obvestiti Komisijo, da ji omogočijo izvedbo ocene položaja glede na zanesljivost oskrbe na ravni EU; poziva Komisijo, naj v pregled uredbe o zanesljivosti oskrbe s plinom vključijo stroge določbe glede naknadne ocene komercialnih pogodb o dobavi plina;

| 24. | poudarja, da bi morala biti Komisija obveščena o vseh prihodnjih medvladnih energetskih sporazumih z državami nečlanicami EU še pred podpisom v skladu s sklepom št. 994/2012/EU o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije, da bi se zagotovilo, da so ti sporazumi skladni z zakonodajo EU, zlasti s tretjim energetskim svežnjem, ter da ne ogrožajo zanesljivosti oskrbe EU z energijo; poudarja, da mora razprava in posvetovanje o tem služiti kot orodje za krepitev pogajalske moči držav članic in podjetij ter da je pri tem treba v celoti spoštovati poslovno občutljive informacije; meni, da ta razprava in posvetovanje na noben način ne bi smela posegati v bistvo in vsebino sporazumov, temveč bi morala zagotoviti, da so skladni z vsem ustreznim pravom Unije in da so v najboljšem interesu podjetij in držav članic, ki jih zadevajo; poziva Komisijo, naj pregleda Sklep št. 994/2012/EU, da bi ustrezno okrepila mehanizem obveščanja in svojo vlogo; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi morala biti Komisija obveščena o vseh prihodnjih medvladnih energetskih sporazumih z državami nečlanicami EU še pred podpisom v skladu s sklepom št. 994/2012/EU o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije, da bi se zagotovilo, da so ti sporazumi skladni z zakonodajo EU, zlasti s tretjim energetskim svežnjem, ter da ne ogrožajo zanesljivosti oskrbe EU z energijo; poudarja, da mora razprava in posvetovanje o tem služiti kot orodje za krepitev pogajalske moči držav članic in podjetij ter da je pri tem treba v celoti spoštovati poslovno občutljive informacije; meni, da ta razprava in posvetovanje na noben način ne bi smela posegati v bistvo in vsebino sporazumov, temveč bi morala zagotoviti, da so skladni z vsem ustreznim pravom Unije in da so v najboljšem interesu podjetij in držav članic, ki jih zadevajo; poziva Komisijo, naj pregleda Sklep št. 994/2012/EU, da bi ustrezno okrepila mehanizem obveščanja in svojo vlogo;

| 25. | poziva Komisijo, naj pripravi osnutke predlog pogodbe in smernice z informativnim seznamom neprimernih klavzul, da ustvari referenčno gradivo, ki ga bodo pristojni organi in podjetja uporabljali pri svojih pogodbenih dejavnostih; poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje v mehanizmu za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi s tretjimi državami na področju energije, da bi se povečala preglednost in njihova pogajalska moč proti tretjim državam, s tem pa bi se evropskim potrošnikom zagotovila energija po ugodnejših cenah; poleg tega poziva Komisijo, naj še naprej objavlja četrtletne ocene pogodbenih pogojev, kot so povprečne cene uvoza; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj pripravi osnutke predlog pogodbe in smernice z informativnim seznamom neprimernih klavzul, da ustvari referenčno gradivo, ki ga bodo pristojni organi in podjetja uporabljali pri svojih pogodbenih dejavnostih; poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje v mehanizmu za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi s tretjimi državami na področju energije, da bi se povečala preglednost in njihova pogajalska moč proti tretjim državam, s tem pa bi se evropskim potrošnikom zagotovila energija po ugodnejših cenah; poleg tega poziva Komisijo, naj še naprej objavlja četrtletne ocene pogodbenih pogojev, kot so povprečne cene uvoza;

| 26. | poudarja, da bi morale biti ključne značilnosti pogodb bolj pregledne in združene ter bi jih bilo treba redno sporočati pristojnim organom, da bi se zbrale vse potrebne informacije, ki jih lahko pristojni organi in podjetja uporabijo pri svojih prihodnjih pogajanjih, da je to nujno za zagotovitev enakih pogojev in okrepitev pogajalskega položaja podjetij EU v primerjavi z zunanjimi dobavitelji, seveda pa je treba pri tem zaščititi zaupnost občutljivih informacij; meni, da bi to pripomoglo k zagotovitvi prave konkurence v energetskih pogodbah, preprečevanju zlorab prevladujočega položaja tretjih držav in zagotovitvi skladnosti s konkurenčnim pravom EU; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi morale biti ključne značilnosti pogodb bolj pregledne in združene ter bi jih bilo treba redno sporočati pristojnim organom, da bi se zbrale vse potrebne informacije, ki jih lahko pristojni organi in podjetja uporabijo pri svojih prihodnjih pogajanjih, da je to nujno za zagotovitev enakih pogojev in okrepitev pogajalskega položaja podjetij EU v primerjavi z zunanjimi dobavitelji, seveda pa je treba pri tem zaščititi zaupnost občutljivih informacij; meni, da bi to pripomoglo k zagotovitvi prave konkurence v energetskih pogodbah, preprečevanju zlorab prevladujočega položaja tretjih držav in zagotovitvi skladnosti s konkurenčnim pravom EU;

| 27. | poziva Komisijo, naj pripravi konkretne ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije, spremlja stopnjo raznovrstnosti uvoza in redno objavlja poročila o napredku v tem smislu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj pripravi konkretne ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije, spremlja stopnjo raznovrstnosti uvoza in redno objavlja poročila o napredku v tem smislu;

| 28. | poudarja, da je bistveno povečati udeležbo evropske industrije in tehnologije v celotni verigi proizvodnje energije, ki zajema ne le surovine, temveč tudi proizvodnjo, rafiniranje, skladiščenje, prenos in distribucijo, saj gre za ključne elemente zmanjšanja odvisnosti EU od uvoza energije; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je bistveno povečati udeležbo evropske industrije in tehnologije v celotni verigi proizvodnje energije, ki zajema ne le surovine, temveč tudi proizvodnjo, rafiniranje, skladiščenje, prenos in distribucijo, saj gre za ključne elemente zmanjšanja odvisnosti EU od uvoza energije;

| 29. | meni, da je raznovrstnost mešanic energijskih virov držav članic, ki temeljijo na njihovih možnostih, okolju, geografski lokaciji, izkušnjah, znanju ter gospodarskih stroških in potrebah, ob hkratnem prispevanju k skupnim ciljem o energetski in podnebni strategiji in politikah, prednost za EU kot celoto, saj krepi njeno odpornost proti motnjam v oskrbi ter ji omogoča izbiro stroškovno optimalne energije, pa tudi razvoj različnih tehnologij, ki konkurirajo na trgu in tako znižujejo stroške energije; vseeno vztraja, da nacionalna raznolikost ne sme pomeniti ovire za enotni trg ter da morajo države članice v celoti spoštovati pravila o državni pomoči, oskrbeti za ustrezne naložbe v domačo infrastrukturo za prenos ter zagotoviti visoke ravni čezmejne povezanosti in odpornosti svojih nacionalnih energetskih sistemov, da bi uresničili cilje Unije glede zanesljivosti oskrbe z energijo in energetskega trga; |
| --- | --- |

29.

meni, da je raznovrstnost mešanic energijskih virov držav članic, ki temeljijo na njihovih možnostih, okolju, geografski lokaciji, izkušnjah, znanju ter gospodarskih stroških in potrebah, ob hkratnem prispevanju k skupnim ciljem o energetski in podnebni strategiji in politikah, prednost za EU kot celoto, saj krepi njeno odpornost proti motnjam v oskrbi ter ji omogoča izbiro stroškovno optimalne energije, pa tudi razvoj različnih tehnologij, ki konkurirajo na trgu in tako znižujejo stroške energije; vseeno vztraja, da nacionalna raznolikost ne sme pomeniti ovire za enotni trg ter da morajo države članice v celoti spoštovati pravila o državni pomoči, oskrbeti za ustrezne naložbe v domačo infrastrukturo za prenos ter zagotoviti visoke ravni čezmejne povezanosti in odpornosti svojih nacionalnih energetskih sistemov, da bi uresničili cilje Unije glede zanesljivosti oskrbe z energijo in energetskega trga;

| 30. | meni, da lahko Unija poveča zanesljivost oskrbe z energijo in zmanjša svojo odvisnost od posameznih dobaviteljev in goriv s povečanjem energetske učinkovitosti in z najboljšo izrabo evropskih virov energije v skladu s cilji EU glede zanesljivosti oskrbe z energijo, okoljskimi in podnebnimi cilji ter zakonodajo na področju zdravstvenega varstva in varnosti, pri čemer je treba upoštevati posebnosti držav članic, kar zadeva njihove mešanice energijskih virov, ter preprečiti nepotrebno upravno breme in spoštovati načelo sorazmernosti; poudarja načelo, da nobeno gorivo ali tehnologija, ki prispeva k zanesljivi oskrbi z energijo in k podnebnim ciljem, ne bi smelo biti diskriminirano; |
| --- | --- |

30.

meni, da lahko Unija poveča zanesljivost oskrbe z energijo in zmanjša svojo odvisnost od posameznih dobaviteljev in goriv s povečanjem energetske učinkovitosti in z najboljšo izrabo evropskih virov energije v skladu s cilji EU glede zanesljivosti oskrbe z energijo, okoljskimi in podnebnimi cilji ter zakonodajo na področju zdravstvenega varstva in varnosti, pri čemer je treba upoštevati posebnosti držav članic, kar zadeva njihove mešanice energijskih virov, ter preprečiti nepotrebno upravno breme in spoštovati načelo sorazmernosti; poudarja načelo, da nobeno gorivo ali tehnologija, ki prispeva k zanesljivi oskrbi z energijo in k podnebnim ciljem, ne bi smelo biti diskriminirano;

| 31. | poziva Komisijo, naj spodbuja učinkovito uporabo vseh obstoječih sistemov financiranja EU, vključno z Evropskim skladom za strateške naložbe, da bi pritegnili naložbe za ključne projekte energetske infrastrukture, raziskave in inovacije na področju energetske učinkovitosti, obnovljive vire energije in razvoj evropskih notranjih zmogljivosti ter da bi tako dosegli podnebne in energetske cilje za leto 2030, to pa naj poteka na podlagi analize stroškov in koristi ter po tehnološko nevtralnem pristopu, ki daje prednost internalizaciji zunanjih stroškov; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj spodbuja učinkovito uporabo vseh obstoječih sistemov financiranja EU, vključno z Evropskim skladom za strateške naložbe, da bi pritegnili naložbe za ključne projekte energetske infrastrukture, raziskave in inovacije na področju energetske učinkovitosti, obnovljive vire energije in razvoj evropskih notranjih zmogljivosti ter da bi tako dosegli podnebne in energetske cilje za leto 2030, to pa naj poteka na podlagi analize stroškov in koristi ter po tehnološko nevtralnem pristopu, ki daje prednost internalizaciji zunanjih stroškov;

| 32. | poziva k hitri mobilizaciji virov za financiranje projektov skupnega interesa, da bi se izgradila potrebna infrastruktura in zagotovila nemotena in zanesljiva oskrba EU z energijo, ki ne bi bila pod vplivom kakršne koli oblike zunanjega političnega pritiska; |
| --- | --- |

32.

poziva k hitri mobilizaciji virov za financiranje projektov skupnega interesa, da bi se izgradila potrebna infrastruktura in zagotovila nemotena in zanesljiva oskrba EU z energijo, ki ne bi bila pod vplivom kakršne koli oblike zunanjega političnega pritiska;

| 33. | poudarja, da bi moral Evropski sklad za strateške naložbe delovati kot mehanizem pretvorbe naložb v infrastrukturo v razred popolnoma likvidnih sredstev z obveznicami, ki jih je mogoče združevati in z njimi trgovati na evropskem in svetovnem trgu; poleg tega ugotavlja, da bi institucionalne vlagatelje, kot so zavarovalnice ali pokojninski skladi, ki se po naravi nagibajo k dolgoročnim naložbam v realna sredstva, pritegnili le standardizirani naložbeni proizvodi in dobra zasnova projektov, kar lahko zagotovi dobre poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi moral Evropski sklad za strateške naložbe delovati kot mehanizem pretvorbe naložb v infrastrukturo v razred popolnoma likvidnih sredstev z obveznicami, ki jih je mogoče združevati in z njimi trgovati na evropskem in svetovnem trgu; poleg tega ugotavlja, da bi institucionalne vlagatelje, kot so zavarovalnice ali pokojninski skladi, ki se po naravi nagibajo k dolgoročnim naložbam v realna sredstva, pritegnili le standardizirani naložbeni proizvodi in dobra zasnova projektov, kar lahko zagotovi dobre poslovne priložnosti;

| 34. | poziva Komisijo in zlasti njen GD za trgovino, naj ohrani cilj, da bi bilo v čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) posebno poglavje namenjeno energiji, da bi se odpravile ameriške tarifne in netarifne trgovinske ovire ZDA za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) in surovo nafto, ter da bi se odpravili neupravičeni protekcionistični ukrepi, kar bi lahko pripomoglo k ustvarjanju bolj konkurenčnega okolja za evropska podjetja, saj bi se zmanjšale razlike v stroških energije na obeh straneh Atlantika; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo to poglavje vsebovalo tudi določbe o krepitvi sodelovanja med programi raziskav na področju energetike, ki jih financirajo vlade EU in ZDA, zlasti pri ameriškem programu ARPA-E; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in zlasti njen GD za trgovino, naj ohrani cilj, da bi bilo v čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (TTIP) posebno poglavje namenjeno energiji, da bi se odpravile ameriške tarifne in netarifne trgovinske ovire ZDA za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) in surovo nafto, ter da bi se odpravili neupravičeni protekcionistični ukrepi, kar bi lahko pripomoglo k ustvarjanju bolj konkurenčnega okolja za evropska podjetja, saj bi se zmanjšale razlike v stroških energije na obeh straneh Atlantika; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo to poglavje vsebovalo tudi določbe o krepitvi sodelovanja med programi raziskav na področju energetike, ki jih financirajo vlade EU in ZDA, zlasti pri ameriškem programu ARPA-E;

| 35. | poudarja, da bi se morala trgovinska politika EU zavzemati za večjo zanesljivost oskrbe z energijo v skladu s členom 194 PDEU, za diverzifikacijo evropske mešanice energijskih virov ter za zmanjšanje odvisnosti od uvoza od enega samega zunanjega dobavitelja ali ene točke dobave, hkrati pa bi morala spoštovati ustrezno ločitev pristojnosti, določeno v Pogodbi; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi se morala trgovinska politika EU zavzemati za večjo zanesljivost oskrbe z energijo v skladu s členom 194 PDEU, za diverzifikacijo evropske mešanice energijskih virov ter za zmanjšanje odvisnosti od uvoza od enega samega zunanjega dobavitelja ali ene točke dobave, hkrati pa bi morala spoštovati ustrezno ločitev pristojnosti, določeno v Pogodbi;

| 36. | poziva Komisijo, naj zagotovi strožji nadzor protikonkurenčnega ravnanja in protidampinške ukrepe, da bi evropske energetske sektorje zaščitila pred nepoštenim uvozom iz tretjih držav; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj zagotovi strožji nadzor protikonkurenčnega ravnanja in protidampinške ukrepe, da bi evropske energetske sektorje zaščitila pred nepoštenim uvozom iz tretjih držav;

| 37. | obžaluje, da Svet zavlačuje z razpravami o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite, čeprav je Parlament izrazil močno podporo strožjim ukrepom proti nepoštenemu uvozu iz tretjih držav; |
| --- | --- |

37.

obžaluje, da Svet zavlačuje z razpravami o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite, čeprav je Parlament izrazil močno podporo strožjim ukrepom proti nepoštenemu uvozu iz tretjih držav;

| 38. | poziva Svet, naj nadaljuje posodabljanje instrumentov trgovinske zaščite, da bi lahko evropski proizvodni sektorji, ki proizvajajo turbine, sončne panele, visokokakovostno jeklo in predvsem gradbene materiale, kar najbolj izkoristili energetski prehod; |
| --- | --- |

38.

poziva Svet, naj nadaljuje posodabljanje instrumentov trgovinske zaščite, da bi lahko evropski proizvodni sektorji, ki proizvajajo turbine, sončne panele, visokokakovostno jeklo in predvsem gradbene materiale, kar najbolj izkoristili energetski prehod;

| 39. | poudarja, da je v trgovinske sporazume pomembno vključiti določbe o tehnološkem sodelovanju in storitvah na področju energetske učinkovitosti in decentralizirane proizvodnje obnovljivih virov energije, vključno z vzdrževanjem in razvojem programske opreme; opozarja, da je razogljičenje skupni cilj EU in številnih partnerskih držav, regij in mest; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je v trgovinske sporazume pomembno vključiti določbe o tehnološkem sodelovanju in storitvah na področju energetske učinkovitosti in decentralizirane proizvodnje obnovljivih virov energije, vključno z vzdrževanjem in razvojem programske opreme; opozarja, da je razogljičenje skupni cilj EU in številnih partnerskih držav, regij in mest;

| 40. | poziva Komisijo, naj prek instrumentov mednarodne trgovine spodbuja države v razvoju k diverzifikaciji njihovih virov energije in spodbuja proizvodnjo sončne energije, predvsem v južnem sosedstvu EU; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj prek instrumentov mednarodne trgovine spodbuja države v razvoju k diverzifikaciji njihovih virov energije in spodbuja proizvodnjo sončne energije, predvsem v južnem sosedstvu EU;

| 41. | pozdravlja pogajanja o pobudi za okolju prijazno blago med EU in 13 drugimi članicami STO, ki obsega izdelke, storitve in tehnologije, ki prispevajo k zeleni rasti, varstvu okolja, podnebnim ukrepom in trajnostnemu razvoju, ter poziva k sklenitvi pogajanj do konca leta 2015 na ministrski konferenci STO v Nairobiju; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja pogajanja o pobudi za okolju prijazno blago med EU in 13 drugimi članicami STO, ki obsega izdelke, storitve in tehnologije, ki prispevajo k zeleni rasti, varstvu okolja, podnebnim ukrepom in trajnostnemu razvoju, ter poziva k sklenitvi pogajanj do konca leta 2015 na ministrski konferenci STO v Nairobiju;

| 42. | poudarja, da morajo pogajanja o sporazumu o okoljskem blagu temeljiti na opredelitvi okoljskega blaga, ki bo skladna s politikami EU in ne bo v nasprotju z ukrepi za pomoč državam v razvoju, sprejetimi v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da morajo pogajanja o sporazumu o okoljskem blagu temeljiti na opredelitvi okoljskega blaga, ki bo skladna s politikami EU in ne bo v nasprotju z ukrepi za pomoč državam v razvoju, sprejetimi v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja;

| 43. | poziva Komisijo, naj si glede na trenutne in prihodnje dosežke na področju razvoja, inovacij in izdaje dovoljenj za sisteme električnih napeljav, kot so visokonapetostne energetske povezave, še naprej prizadeva za vzpostavitev sistema za izmenjavo energije med EU in ZDA, ki bo namenjen oblikovanju svetovnega omrežja za izmenjavo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj si glede na trenutne in prihodnje dosežke na področju razvoja, inovacij in izdaje dovoljenj za sisteme električnih napeljav, kot so visokonapetostne energetske povezave, še naprej prizadeva za vzpostavitev sistema za izmenjavo energije med EU in ZDA, ki bo namenjen oblikovanju svetovnega omrežja za izmenjavo energije iz obnovljivih virov;

| 44. | poudarja, da bi morala biti okrepljena Energetska skupnost glavna os zunanje energetske politike EU, ter poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge na podlagi poročila posvetovalne skupine na visoki ravni za reformo Energetske skupnosti; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi morala biti okrepljena Energetska skupnost glavna os zunanje energetske politike EU, ter poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge na podlagi poročila posvetovalne skupine na visoki ravni za reformo Energetske skupnosti;

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo dejavnosti Energetske skupnosti, zlasti na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti za večjo zanesljivost oskrbe z energijo, med drugim z boljšim izvajanjem in izvrševanjem prava EU, kot so cilji za leti 2020 in 2030, ter zlasti z boljšim upravljanjem, poenostavitvijo postopkov in boljšo uporabo orodij IKT za zmanjšanje upravnega bremena, okrepitev institucij, vključno z ustanovitvijo parlamentarne skupščine za Energetsko skupnost, ter z izvajanjem ključnih infrastrukturnih projektov, kot so čezmejni dvosmerni povezovalni vodi, da bi se zagotovila boljša povezanost z energetskim trgom EU in mehanizmi zanesljive oskrbe namesto zatekanja k vzpostavljanju nacionalnih trgov zmogljivosti, ki spodkopavajo učinkovitost notranjega energetskega trga; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo dejavnosti Energetske skupnosti, zlasti na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti za večjo zanesljivost oskrbe z energijo, med drugim z boljšim izvajanjem in izvrševanjem prava EU, kot so cilji za leti 2020 in 2030, ter zlasti z boljšim upravljanjem, poenostavitvijo postopkov in boljšo uporabo orodij IKT za zmanjšanje upravnega bremena, okrepitev institucij, vključno z ustanovitvijo parlamentarne skupščine za Energetsko skupnost, ter z izvajanjem ključnih infrastrukturnih projektov, kot so čezmejni dvosmerni povezovalni vodi, da bi se zagotovila boljša povezanost z energetskim trgom EU in mehanizmi zanesljive oskrbe namesto zatekanja k vzpostavljanju nacionalnih trgov zmogljivosti, ki spodkopavajo učinkovitost notranjega energetskega trga;

| 46. | poudarja, da je treba okrepiti evro-sredozemsko sodelovanje pri plinu, električni energiji, energetski učinkovitosti in obnovljivih virih energije; poziva Komisijo, naj pospeši vzpostavitev evro-sredozemske plinske platforme; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba okrepiti evro-sredozemsko sodelovanje pri plinu, električni energiji, energetski učinkovitosti in obnovljivih virih energije; poziva Komisijo, naj pospeši vzpostavitev evro-sredozemske plinske platforme;

Popolnoma povezan evropski energetski trg

| 47. | meni, da mora prihodnja energetska unija vzpostaviti prost pretok energije v vseh državah EU in Energetske skupnosti; |
| --- | --- |

47.

meni, da mora prihodnja energetska unija vzpostaviti prost pretok energije v vseh državah EU in Energetske skupnosti;

| 48. | poudarja, da mora biti steber prihodnje energetske unije popolnoma delujoč, medsebojno povezan notranji energetski trg, ki zagotavlja varno, zanesljivo, pravično porazdeljeno, socialno in okoljsko odgovorno, učinkovito, konkurenčno, ugodno in trajnostno oskrbo z energijo po popolnoma delujočih, zanesljivih in odpornih prenosnih omrežjih ter zmanjšanje povpraševanja po energiji, da bi podjetjem in potrošnikom v EU omogočili dostop do plina, električne energije, ogrevanja in hlajenja na kar najbolj trajnosten, učinkovit, demokratičen in stroškovno učinkovit način; zato meni, da bi se bilo treba zavzemati za nadaljnje širjenje obstoječih tržnih področij; meni, da je temeljnega pomena prednostno spodbujati vključevanje proizvajalcev–odjemalcev na trg in v omrežje EU; opozarja na velike pomanjkljivosti, s katerimi se soočajo podeželska območja v vsej EU zaradi slabe energetske povezanosti; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da mora biti steber prihodnje energetske unije popolnoma delujoč, medsebojno povezan notranji energetski trg, ki zagotavlja varno, zanesljivo, pravično porazdeljeno, socialno in okoljsko odgovorno, učinkovito, konkurenčno, ugodno in trajnostno oskrbo z energijo po popolnoma delujočih, zanesljivih in odpornih prenosnih omrežjih ter zmanjšanje povpraševanja po energiji, da bi podjetjem in potrošnikom v EU omogočili dostop do plina, električne energije, ogrevanja in hlajenja na kar najbolj trajnosten, učinkovit, demokratičen in stroškovno učinkovit način; zato meni, da bi se bilo treba zavzemati za nadaljnje širjenje obstoječih tržnih področij; meni, da je temeljnega pomena prednostno spodbujati vključevanje proizvajalcev–odjemalcev na trg in v omrežje EU; opozarja na velike pomanjkljivosti, s katerimi se soočajo podeželska območja v vsej EU zaradi slabe energetske povezanosti;

| 49. | priznava, da zaenkrat v Evropi ni enotnega trga energije ter da taka razdrobljenost energetskih trgov v EU zelo škodi evropski konkurenčnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

49.

priznava, da zaenkrat v Evropi ni enotnega trga energije ter da taka razdrobljenost energetskih trgov v EU zelo škodi evropski konkurenčnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo;

| 50. | spominja, da se energetski trgi od finančnih razlikujejo po stvarnem premoženju, zaradi česar se izloči sistemsko tveganje v energetskem sektorju; v zvezi s tem meni, da je treba finančno uredbo, ki zajema tudi energetski sektor, izvajati tako, da se ne izkrivi razvoj dobro delujočega notranjega energetskega trga; |
| --- | --- |

50.

spominja, da se energetski trgi od finančnih razlikujejo po stvarnem premoženju, zaradi česar se izloči sistemsko tveganje v energetskem sektorju; v zvezi s tem meni, da je treba finančno uredbo, ki zajema tudi energetski sektor, izvajati tako, da se ne izkrivi razvoj dobro delujočega notranjega energetskega trga;

| 51. | poudarja, da je treba za oceno dejanske energetske in stroškovne učinkovitosti upoštevati neposredne in zunanje stroške različnih energetskih virov ter učinek vseh vrst javnih ukrepov na njihov sorazmerni konkurenčni položaj; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba za oceno dejanske energetske in stroškovne učinkovitosti upoštevati neposredne in zunanje stroške različnih energetskih virov ter učinek vseh vrst javnih ukrepov na njihov sorazmerni konkurenčni položaj;

| 52. | meni, da je treba tržne mehanizme dopolniti z oprijemljivimi in ambicioznimi mehanizmi zanesljive oskrbe in solidarnostnimi mehanizmi, kot so učinkovitejše krizno upravljanje na regionalni in evropski ravni, sprejetje ambicioznih ukrepov za varčevanje z energijo ter optimizirana uporaba infrastrukture za shranjevanje plina in utekočinjenega zemeljskega plina, v prvi vrsti za zanesljivo oskrbo na regionalni ravni, kar naj se zrcali v zakonodaji EU, vključno z uredbo o zanesljivosti oskrbe s plinom, ki jo je treba čim prej pregledati; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba tržne mehanizme dopolniti z oprijemljivimi in ambicioznimi mehanizmi zanesljive oskrbe in solidarnostnimi mehanizmi, kot so učinkovitejše krizno upravljanje na regionalni in evropski ravni, sprejetje ambicioznih ukrepov za varčevanje z energijo ter optimizirana uporaba infrastrukture za shranjevanje plina in utekočinjenega zemeljskega plina, v prvi vrsti za zanesljivo oskrbo na regionalni ravni, kar naj se zrcali v zakonodaji EU, vključno z uredbo o zanesljivosti oskrbe s plinom, ki jo je treba čim prej pregledati;

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dosledno izvajanje in izvrševanje obstoječe zakonodaje EU, ki se nanaša na državno pomoč, energijo, okolje in podnebje; zlasti poziva k oceni izvajanja tretjega energetskega svežnja in doseženih koristi za potrošnike; poziva k črtanju odstopanj iz tretjega energetskega svežnja ter k hitremu sprejetju in izvajanju kodeksov in smernic evropskega omrežja; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dosledno izvajanje in izvrševanje obstoječe zakonodaje EU, ki se nanaša na državno pomoč, energijo, okolje in podnebje; zlasti poziva k oceni izvajanja tretjega energetskega svežnja in doseženih koristi za potrošnike; poziva k črtanju odstopanj iz tretjega energetskega svežnja ter k hitremu sprejetju in izvajanju kodeksov in smernic evropskega omrežja;

| 54. | poziva Komisijo, naj Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) dodeli večja finančna sredstva, ter poudarja, da bi bilo treba tej agenciji dovoliti dodatno zaposlovanje, da bi se ji omogočilo dosledno in učinkovito spremljanje energetskih trgov, s tem pa zagotovila celovitost in preglednost trgovanja z energijo in skladnost z uredbo o celovitosti in preglednosti energetskega trga, saj je to osnovni pogoj za pravilno delovanje notranjega energetskega trga EU; ugotavlja, da bi bilo treba okrepiti pristojnosti ACER-ja v odnosu do Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E), Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za zemeljski plin (ENTSO-G) ter drugih organov, ki delujejo primarno na ravni EU, saj bi se s tem zagotovilo, da bi ACER lahko izpolnjeval svoje naloge, določene v ustrezni zakonodaji EU, ter meni, da bi moral ACER sodelovati z združenji, ki predstavljajo operaterje distribucijskih omrežij, organizacije potrošnikov in druge skupine, ki zastopajo civilno družbo; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) dodeli večja finančna sredstva, ter poudarja, da bi bilo treba tej agenciji dovoliti dodatno zaposlovanje, da bi se ji omogočilo dosledno in učinkovito spremljanje energetskih trgov, s tem pa zagotovila celovitost in preglednost trgovanja z energijo in skladnost z uredbo o celovitosti in preglednosti energetskega trga, saj je to osnovni pogoj za pravilno delovanje notranjega energetskega trga EU; ugotavlja, da bi bilo treba okrepiti pristojnosti ACER-ja v odnosu do Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E), Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za zemeljski plin (ENTSO-G) ter drugih organov, ki delujejo primarno na ravni EU, saj bi se s tem zagotovilo, da bi ACER lahko izpolnjeval svoje naloge, določene v ustrezni zakonodaji EU, ter meni, da bi moral ACER sodelovati z združenji, ki predstavljajo operaterje distribucijskih omrežij, organizacije potrošnikov in druge skupine, ki zastopajo civilno družbo;

| 55. | znova poudarja pomen ločevanja lastništva, kakor je določeno v tretjem energetskem svežnju; poziva Komisijo, naj oceni, koliko nacionalni regulativni organi uveljavljajo pogoje, navedene v njenih mnenjih o certificiranju operaterjev prenosnih sistemov; |
| --- | --- |

55.

znova poudarja pomen ločevanja lastništva, kakor je določeno v tretjem energetskem svežnju; poziva Komisijo, naj oceni, koliko nacionalni regulativni organi uveljavljajo pogoje, navedene v njenih mnenjih o certificiranju operaterjev prenosnih sistemov;

| 56. | obžaluje, da sta ENTSO-E in ENTSO-G preveč odvisna od proračunskih sredstev, ki jima jih dodelijo nacionalni operaterji prenosnih sistemov, kar ogroža njuno delovanje v vlogi evropskih akterjev; |
| --- | --- |

56.

obžaluje, da sta ENTSO-E in ENTSO-G preveč odvisna od proračunskih sredstev, ki jima jih dodelijo nacionalni operaterji prenosnih sistemov, kar ogroža njuno delovanje v vlogi evropskih akterjev;

| 57. | poziva Komisijo, naj jih strožje regulira ter naj zagotovi ostrejši nadzor elektroenergetskih borz in tržnih dejavnosti plinskih vozlišč; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj jih strožje regulira ter naj zagotovi ostrejši nadzor elektroenergetskih borz in tržnih dejavnosti plinskih vozlišč;

| 58. | poudarja, da mora ves čas obstajati možnost izvoza plina in električne energije, da bi okrepili našo energetsko solidarnost v izrednih razmerah in odpornost na motnje v oskrbi; v zvezi s tem ugotavlja, da so omejitve v sedanjih čezmejnih prenosnih sistemih pogosto posledica odločitev nacionalnih operaterjev prenosnih sistemov; zato poziva ACER, naj v svojem letnem poročilu o spremljanju trga nameni več poudarka temu vprašanju; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da mora ves čas obstajati možnost izvoza plina in električne energije, da bi okrepili našo energetsko solidarnost v izrednih razmerah in odpornost na motnje v oskrbi; v zvezi s tem ugotavlja, da so omejitve v sedanjih čezmejnih prenosnih sistemih pogosto posledica odločitev nacionalnih operaterjev prenosnih sistemov; zato poziva ACER, naj v svojem letnem poročilu o spremljanju trga nameni več poudarka temu vprašanju;

| 59. | opozarja, da popolnoma delujoč notranji energetski trg ne bo dokončan, dokler bo elektroenergetski sistem katere koli države članice odvisen od operaterja iz tretje države, ter poudarja pomen in nujnost zagotovitve sinhronega delovanja baltskih držav z evropskimi celinskimi omrežji do leta 2025; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da popolnoma delujoč notranji energetski trg ne bo dokončan, dokler bo elektroenergetski sistem katere koli države članice odvisen od operaterja iz tretje države, ter poudarja pomen in nujnost zagotovitve sinhronega delovanja baltskih držav z evropskimi celinskimi omrežji do leta 2025;

| 60. | poudarja, da nujno potrebujemo primerno zasnovan prihodnji model elektroenergetskega trga v EU, ki mora biti usmerjen v spodbujanje potrebnih naložb za zagotovitev dolgoročne oskrbe ter v bolj tržno in z vidika varnosti omrežja optimizirano vključevanje obnovljivih virov energije, pri tem pa je treba v celoti upoštevati spremenljivo naravo oskrbe z energijo in povpraševanja, vključno z intenzivnejšim uvajanjem mikroproizvodnje in tehnologije prilagajanja odjema ter naraščajočim deležem obnovljivih virov energije; v zvezi s tem opozarja na potrebo po skupnih standardih za pametna omrežja, ki so ključni element pri zagotavljanju stabilne oskrbe in prostega čezmejnega pretoka energije ter tako prispevajo k zanesljivi oskrbi z energijo; poleg tega poudarja, da lahko razvoj pametnejših energetskih omrežij in novih zmogljivosti za shranjevanje energije prispeva k večjemu deležu obnovljivih virov energije na evropski ravni in k zagotovitvi, da se ustrezna infrastruktura razvija v povezavi z regionalnimi vozlišči za obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da nujno potrebujemo primerno zasnovan prihodnji model elektroenergetskega trga v EU, ki mora biti usmerjen v spodbujanje potrebnih naložb za zagotovitev dolgoročne oskrbe ter v bolj tržno in z vidika varnosti omrežja optimizirano vključevanje obnovljivih virov energije, pri tem pa je treba v celoti upoštevati spremenljivo naravo oskrbe z energijo in povpraševanja, vključno z intenzivnejšim uvajanjem mikroproizvodnje in tehnologije prilagajanja odjema ter naraščajočim deležem obnovljivih virov energije; v zvezi s tem opozarja na potrebo po skupnih standardih za pametna omrežja, ki so ključni element pri zagotavljanju stabilne oskrbe in prostega čezmejnega pretoka energije ter tako prispevajo k zanesljivi oskrbi z energijo; poleg tega poudarja, da lahko razvoj pametnejših energetskih omrežij in novih zmogljivosti za shranjevanje energije prispeva k večjemu deležu obnovljivih virov energije na evropski ravni in k zagotovitvi, da se ustrezna infrastruktura razvija v povezavi z regionalnimi vozlišči za obnovljive vire energije;

| 61. | poziva države članice in Komisijo, pa tudi pogodbenice Energetske skupnosti in njen sekretariat, naj svoja prizadevanja osredotočijo na pospeševanje projektov skupnega interesa in projektov v interesu Energetske skupnosti, da bi uresničili vseevropsko elektroenergetsko in plinsko omrežje z zmogljivostjo za prenos električne energije in plina v vse države EU iz več virov; meni, da mora biti elektroenergetsko omrežje sposobno preusmeriti električno energijo od območij s presežkom na območja primanjkljaja ter tako omogočiti takojšnje odzivanje trga na nezadostno oskrbo povsod, kjer se ta pojavi, izravnavanje dnevnih in sezonskih ciklov, vključevanje obnovljivih virov energije, zagotavljanje zanesljive oskrbe in spodbujanje evropskega energetskega trga; meni, da bi bilo treba predvideti pospešitev postopka odobritve in izdaje dovoljenj za projekte ter spodbujanje posodabljanja obstoječih vodov; poleg tega poudarja, da morajo biti taka prizadevanja osredotočena zlasti na reševanje težav, ki nastajajo zaradi t. i. energetskih otokov; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice in Komisijo, pa tudi pogodbenice Energetske skupnosti in njen sekretariat, naj svoja prizadevanja osredotočijo na pospeševanje projektov skupnega interesa in projektov v interesu Energetske skupnosti, da bi uresničili vseevropsko elektroenergetsko in plinsko omrežje z zmogljivostjo za prenos električne energije in plina v vse države EU iz več virov; meni, da mora biti elektroenergetsko omrežje sposobno preusmeriti električno energijo od območij s presežkom na območja primanjkljaja ter tako omogočiti takojšnje odzivanje trga na nezadostno oskrbo povsod, kjer se ta pojavi, izravnavanje dnevnih in sezonskih ciklov, vključevanje obnovljivih virov energije, zagotavljanje zanesljive oskrbe in spodbujanje evropskega energetskega trga; meni, da bi bilo treba predvideti pospešitev postopka odobritve in izdaje dovoljenj za projekte ter spodbujanje posodabljanja obstoječih vodov; poleg tega poudarja, da morajo biti taka prizadevanja osredotočena zlasti na reševanje težav, ki nastajajo zaradi t. i. energetskih otokov;

| 62. | pozdravlja svojo resolucijo z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja svojo resolucijo z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020;

| 63. | znova izraža zavezanost uresničitvi cilja 10 %čezmejne povezanosti, da bi dokončali notranji energetski trg v EU, ter pozdravlja predlog Evropskega sveta o določitvi minimalne ravni povezanosti elektroenergetskega omrežja med državami članicami pri 15 % do leta 2030; priznava pomen doseganja kvantitativnega cilja čezmejne povezanosti z zagotovitvijo razpoložljivosti obstoječe nacionalne in čezmejne infrastrukture, da bi se zagotovila učinkovita uporaba evropskih energetskih virov in večja zanesljivost oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

63.

znova izraža zavezanost uresničitvi cilja 10 %čezmejne povezanosti, da bi dokončali notranji energetski trg v EU, ter pozdravlja predlog Evropskega sveta o določitvi minimalne ravni povezanosti elektroenergetskega omrežja med državami članicami pri 15 % do leta 2030; priznava pomen doseganja kvantitativnega cilja čezmejne povezanosti z zagotovitvijo razpoložljivosti obstoječe nacionalne in čezmejne infrastrukture, da bi se zagotovila učinkovita uporaba evropskih energetskih virov in večja zanesljivost oskrbe z energijo;

| 64. | poudarja pomen zagotovitve dobrega, stabilnega in predvidljivega regulativnega okvira, ki bo omogočil dolgoročne zaveze in ki je nujen za uresničitev novih naložb v energetsko infrastrukturo; poziva Komisijo, naj skrajša čas za uvrstitev projektov med projekte skupnega interesa; poudarja, da je treba uvajanje pametnih distribucijskih omrežij spodbujati s pospešitvijo postopkov za pridobitev dovoljenj ter s politično podporo in prilagojenimi regulativnimi okviri za operaterje omrežij, ki upoštevajo spremenljive potrebe po naložbah ter spodbujajo naložbe v IKT in avtomatizacijo enako kot naložbe v razširitev običajnih omrežij; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomen zagotovitve dobrega, stabilnega in predvidljivega regulativnega okvira, ki bo omogočil dolgoročne zaveze in ki je nujen za uresničitev novih naložb v energetsko infrastrukturo; poziva Komisijo, naj skrajša čas za uvrstitev projektov med projekte skupnega interesa; poudarja, da je treba uvajanje pametnih distribucijskih omrežij spodbujati s pospešitvijo postopkov za pridobitev dovoljenj ter s politično podporo in prilagojenimi regulativnimi okviri za operaterje omrežij, ki upoštevajo spremenljive potrebe po naložbah ter spodbujajo naložbe v IKT in avtomatizacijo enako kot naložbe v razširitev običajnih omrežij;

| 65. | poudarja, da bi morala energetska unija prispevati tudi k t. i. uniji energetskih naložb ter tako zagotoviti, da bodo zasebni in javni vlagatelji v prihodnjih letih prispevali več kot bilijon evrov naložb, potrebnih za oživitev evropskega gospodarstva; opozarja, da bi morala taka unija energetskih naložb zagotoviti priložnosti tako za velike vlagatelje kot posamezne potrošnike in državljane; opozarja, da je varnost za vlagatelje ključna za vzpostavitev okolja, ki spodbuja in najbolje izkorišča zasebne finančne naložbe; vztraja, da je stabilen okvir mogoče doseči le s trdnim sistemom upravljanja, ki zagotavlja enake konkurenčne pogoje in stabilne regulativne razmere ter ugodno vpliva na zaupanje v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da bi morala energetska unija prispevati tudi k t. i. uniji energetskih naložb ter tako zagotoviti, da bodo zasebni in javni vlagatelji v prihodnjih letih prispevali več kot bilijon evrov naložb, potrebnih za oživitev evropskega gospodarstva; opozarja, da bi morala taka unija energetskih naložb zagotoviti priložnosti tako za velike vlagatelje kot posamezne potrošnike in državljane; opozarja, da je varnost za vlagatelje ključna za vzpostavitev okolja, ki spodbuja in najbolje izkorišča zasebne finančne naložbe; vztraja, da je stabilen okvir mogoče doseči le s trdnim sistemom upravljanja, ki zagotavlja enake konkurenčne pogoje in stabilne regulativne razmere ter ugodno vpliva na zaupanje v zasebnem sektorju;

| 66. | poudarja, da bo uresničitev projektov strateške infrastrukture prispevala k srednjeročnim in dolgoročnim vidikom energetske varnosti in bo v celoti skladna z dolgoročnimi zavezami EU na področju dekarbonizacije ter njeno okoljsko in drugo zakonodajo s tega področja; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da bo uresničitev projektov strateške infrastrukture prispevala k srednjeročnim in dolgoročnim vidikom energetske varnosti in bo v celoti skladna z dolgoročnimi zavezami EU na področju dekarbonizacije ter njeno okoljsko in drugo zakonodajo s tega področja;

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj naložbe v plinske in električne povezovalne vode manjšega obsega, ki povezujejo sosednje regije, jemljejo enako resno kot naložbe v večje projekte skupnega interesa; poziva Komisijo in države članice, naj pri gradnji teh povezovalnih vodov tesno sodelujejo z regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo in države članice, naj naložbe v plinske in električne povezovalne vode manjšega obsega, ki povezujejo sosednje regije, jemljejo enako resno kot naložbe v večje projekte skupnega interesa; poziva Komisijo in države članice, naj pri gradnji teh povezovalnih vodov tesno sodelujejo z regionalnimi oblastmi;

| 68. | opozarja, da je pomembno povezati načrtovanje povpraševanja in ponudbe energije na ravni notranjega energetskega trga EU, pri čemer bi bilo treba dati prednost zmanjšanju povpraševanja in decentraliziranim rešitvam, da bi dosegli stroškovno optimalno zanesljivost oskrbe in preprečili nepotrebne ali prevelike naložbe v infrastrukturo in nasedle stroške; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da je pomembno povezati načrtovanje povpraševanja in ponudbe energije na ravni notranjega energetskega trga EU, pri čemer bi bilo treba dati prednost zmanjšanju povpraševanja in decentraliziranim rešitvam, da bi dosegli stroškovno optimalno zanesljivost oskrbe in preprečili nepotrebne ali prevelike naložbe v infrastrukturo in nasedle stroške;

| 69. | meni, da bi morale Komisija in države članice razmisliti o posebnih pobudah za spodbujanje naložb operaterjev distribucijskih sistemov, vključno s finančnimi instrumenti, saj so naložbene potrebe ostarelega in neustreznega distribucijskega omrežja velike, pa tudi zato, ker je večina obnovljivih virov energije priključena na ravni distribucijskega omrežja, močno priporoča, da države članice take naložbe obravnavajo prednostno; |
| --- | --- |

69.

meni, da bi morale Komisija in države članice razmisliti o posebnih pobudah za spodbujanje naložb operaterjev distribucijskih sistemov, vključno s finančnimi instrumenti, saj so naložbene potrebe ostarelega in neustreznega distribucijskega omrežja velike, pa tudi zato, ker je večina obnovljivih virov energije priključena na ravni distribucijskega omrežja, močno priporoča, da države članice take naložbe obravnavajo prednostno;

| 70. | poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava porabiti 315 milijard EUR vreden naložbeni načrt, skupaj z drugimi obstoječimi sredstvi, da bi kar najbolj povečala učinek vzvoda Evropskega sklada za strateške naložbe ter da bi financirala infrastrukturo in projekte, potrebne za dokončanje energetske unije; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava porabiti 315 milijard EUR vreden naložbeni načrt, skupaj z drugimi obstoječimi sredstvi, da bi kar najbolj povečala učinek vzvoda Evropskega sklada za strateške naložbe ter da bi financirala infrastrukturo in projekte, potrebne za dokončanje energetske unije;

| 71. | meni, da je okrepljeno regionalno sodelovanje in usklajevanje politik nujen korak na poti k širšemu povezovanju vseevropskega energetskega trga; zato podpira regionalne pristope, tako med državami članicami kot s pogodbenicami Energetske skupnosti, da bi se zagotovila zanesljiva oskrba in pospešilo povezovanje trga, med drugim z nadaljnjim razvojem regionalnih vozlišč za povečanje likvidnosti trga, zlasti v srednje- in vzhodnoevropski regiji; poudarja, da bi lahko taki mehanizmi sodelovanja poenostavili politično sodelovanje in sodelovanje na energetskem trgu ter spodbudili skupne odločitve o nujnih naložbah v plinsko infrastrukturo v regijah; meni, da bi lahko v sodelovanju razvijali znanje in pridobivali informacije o vprašanjih, kot so zmogljivosti shranjevanja energije ter postopki javnega naročanja za utekočinjeni zemeljski plin in povezovalne vode; priznava pomembno vlogo elektroenergetskih borz pri spodbujanju likvidnega, preglednega in varnega trgovanja z energijo; poudarja potencial čezmejnih projektov, ki lahko zaradi svojega značaja delujejo kot vzvod za vseevropske rešitve; |
| --- | --- |

71.

meni, da je okrepljeno regionalno sodelovanje in usklajevanje politik nujen korak na poti k širšemu povezovanju vseevropskega energetskega trga; zato podpira regionalne pristope, tako med državami članicami kot s pogodbenicami Energetske skupnosti, da bi se zagotovila zanesljiva oskrba in pospešilo povezovanje trga, med drugim z nadaljnjim razvojem regionalnih vozlišč za povečanje likvidnosti trga, zlasti v srednje- in vzhodnoevropski regiji; poudarja, da bi lahko taki mehanizmi sodelovanja poenostavili politično sodelovanje in sodelovanje na energetskem trgu ter spodbudili skupne odločitve o nujnih naložbah v plinsko infrastrukturo v regijah; meni, da bi lahko v sodelovanju razvijali znanje in pridobivali informacije o vprašanjih, kot so zmogljivosti shranjevanja energije ter postopki javnega naročanja za utekočinjeni zemeljski plin in povezovalne vode; priznava pomembno vlogo elektroenergetskih borz pri spodbujanju likvidnega, preglednega in varnega trgovanja z energijo; poudarja potencial čezmejnih projektov, ki lahko zaradi svojega značaja delujejo kot vzvod za vseevropske rešitve;

| 72. | podpira vključevanje energetskih sistemov držav kandidatk in potencialnih kandidatk po regionalnem pristopu v okviru prihodnje evropske energetske unije; |
| --- | --- |

72.

podpira vključevanje energetskih sistemov držav kandidatk in potencialnih kandidatk po regionalnem pristopu v okviru prihodnje evropske energetske unije;

| 73. | poudarja, da lahko večje regionalno sodelovanje pripomore k večji zanesljivosti oskrbe z energijo, izboljša načrtovanje infrastrukture, zagotovi stroškovno optimalno vključevanje obnovljivih virov energije in zniža stroške za potrošnike; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da lahko večje regionalno sodelovanje pripomore k večji zanesljivosti oskrbe z energijo, izboljša načrtovanje infrastrukture, zagotovi stroškovno optimalno vključevanje obnovljivih virov energije in zniža stroške za potrošnike;

| 74. | je zadovoljen s pomenom, ki ga Komisijo pripisuje večjemu regionalnemu sodelovanju; poziva Komisijo, naj preuči in določi, katera stopnja sodelovanja na elektroenergetskem in plinskem omrežju (in trgu) je najboljša; poudarja, da lahko v nekaterih primerih države članice same najbolje ocenijo, kaj je potrebno na njihovem ozemlju, spet drugod pa ima sodelovanje, ki ga usmerja EU, jasno dodano vrednost; vseeno poudarja, da je bilo v nekaterih primerih ugotovljeno, da so skupine držav članic pri skupnih izzivih hitreje dosegle rezultate z daljnosežnim sodelovanjem na regionalni ravni, tak primer je petstranski energetski forum; se strinja s Komisijo, da lahko obstoječe regionalne ureditve služijo kot zgled za celotno EU; |
| --- | --- |

74.

je zadovoljen s pomenom, ki ga Komisijo pripisuje večjemu regionalnemu sodelovanju; poziva Komisijo, naj preuči in določi, katera stopnja sodelovanja na elektroenergetskem in plinskem omrežju (in trgu) je najboljša; poudarja, da lahko v nekaterih primerih države članice same najbolje ocenijo, kaj je potrebno na njihovem ozemlju, spet drugod pa ima sodelovanje, ki ga usmerja EU, jasno dodano vrednost; vseeno poudarja, da je bilo v nekaterih primerih ugotovljeno, da so skupine držav članic pri skupnih izzivih hitreje dosegle rezultate z daljnosežnim sodelovanjem na regionalni ravni, tak primer je petstranski energetski forum; se strinja s Komisijo, da lahko obstoječe regionalne ureditve služijo kot zgled za celotno EU;

| 75. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog za makroregionalno strukturo upravljanja tržnega sodelovanja, v kateri bodo imeli svojo vlogo tudi Evropski parlament in nacionalni parlamenti; opozarja, da bi moralo tako regionalno upravljanje temeljiti na subjektih, ki so že prisotni na danem geografskem območju in trgu, s čimer bi dosegli največjo optimizacijo stroškov, zlasti v naslednjih primerih: i) načrt povezovanja baltskega energetskega trga (BEMIP); ii) pobude za sodelovanje v jugovzhodni Evropi; iii) razširjeni petstranski forum; iv) pobuda za omrežje v Severnem morju; poudarja, da bi bilo treba v zvezi s tem okrepiti vlogo ACER-ja; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj predstavi predlog za makroregionalno strukturo upravljanja tržnega sodelovanja, v kateri bodo imeli svojo vlogo tudi Evropski parlament in nacionalni parlamenti; opozarja, da bi moralo tako regionalno upravljanje temeljiti na subjektih, ki so že prisotni na danem geografskem območju in trgu, s čimer bi dosegli največjo optimizacijo stroškov, zlasti v naslednjih primerih: i) načrt povezovanja baltskega energetskega trga (BEMIP); ii) pobude za sodelovanje v jugovzhodni Evropi; iii) razširjeni petstranski forum; iv) pobuda za omrežje v Severnem morju; poudarja, da bi bilo treba v zvezi s tem okrepiti vlogo ACER-ja;

| 76. | poziva Komisijo, naj izvede študije o optimizaciji stroškov, v katerih naj oceni in izračuna koristi regionalnega sodelovanja v navedenih regijah; meni, da bi morale Komisija in države članice, ki jih to zadeva, skupaj pripraviti in izvajati načrte za vzpostavitev teh makroregij; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj izvede študije o optimizaciji stroškov, v katerih naj oceni in izračuna koristi regionalnega sodelovanja v navedenih regijah; meni, da bi morale Komisija in države članice, ki jih to zadeva, skupaj pripraviti in izvajati načrte za vzpostavitev teh makroregij;

| 77. | poziva komisijo, naj spodbuja in podpira projekte regionalnega sodelovanja med operaterji distribucijskih omrežij za električno energijo in plin, ki so bistveni za zagotavljanje varne, konkurenčne in trajnostne oskrbe z energijo, in sicer naj omogoči pomoč za lokalni proizvodnji energije (zlasti iz obnovljivih virov) ter za uvajanje tehnoloških sprememb (pametna omrežja, pametni števci itd.) in z novimi vrstami proizvodnje in porabe (npr. električna vozila); |
| --- | --- |

77.

poziva komisijo, naj spodbuja in podpira projekte regionalnega sodelovanja med operaterji distribucijskih omrežij za električno energijo in plin, ki so bistveni za zagotavljanje varne, konkurenčne in trajnostne oskrbe z energijo, in sicer naj omogoči pomoč za lokalni proizvodnji energije (zlasti iz obnovljivih virov) ter za uvajanje tehnoloških sprememb (pametna omrežja, pametni števci itd.) in z novimi vrstami proizvodnje in porabe (npr. električna vozila);

| 78. | poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjave mnenj o energetskih projektih med ozemeljskimi enotami v Evropi (regijami, lokalnimi oblastmi, mesti itd.) za obveščanje in povezovanje izvoljenih predstavnikov in splošne javnosti; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjave mnenj o energetskih projektih med ozemeljskimi enotami v Evropi (regijami, lokalnimi oblastmi, mesti itd.) za obveščanje in povezovanje izvoljenih predstavnikov in splošne javnosti;

| 79. | poziva k razvoju dobro povezanih in konkurenčnih regionalnih trgov električne energije in plina, ki bi pokrivali vse dele Unije in zagotavljali ustreznost in prožnost energetskega sistema; zahteva, naj Komisija odločno in pregledno ukrepa proti vsem primerom protekcionizma, protikonkurenčnega ravnanja ter oviram za vstop na trg in izstop z njega; poudarja pomen zagotavljanja stabilnih nacionalnih regulativnih okvirov, odpravljanja upravnih ovir in pospeševanja nacionalnih upravnih postopkov, tudi za to, da se zagotovi enake konkurenčne pogoje za projekte, ki se bodo opirali na državljane; |
| --- | --- |

79.

poziva k razvoju dobro povezanih in konkurenčnih regionalnih trgov električne energije in plina, ki bi pokrivali vse dele Unije in zagotavljali ustreznost in prožnost energetskega sistema; zahteva, naj Komisija odločno in pregledno ukrepa proti vsem primerom protekcionizma, protikonkurenčnega ravnanja ter oviram za vstop na trg in izstop z njega; poudarja pomen zagotavljanja stabilnih nacionalnih regulativnih okvirov, odpravljanja upravnih ovir in pospeševanja nacionalnih upravnih postopkov, tudi za to, da se zagotovi enake konkurenčne pogoje za projekte, ki se bodo opirali na državljane;

| 80. | poudarja, da so za uspešno uravnoteženje notranjega trga sicer potrebne naložbe v povezovalne vode, vendar je treba vlagati med drugim tudi v nacionalna omrežja, elektrarne na fosilna goriva, opremljene s tehnologijo zajema ogljika, nove jedrske elektrarne (v tistih državah članicah, ki jih želijo) kot ključen vir nizkoogljične pasovne električne energije, zmogljivosti shranjevanja (kot so terminali za utekočinjeni zemeljski plin), pametna omrežja in prožno proizvodnjo, da bi omogočili bolj razpršeno proizvodnjo z večjo uporabo obnovljivih virov; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da so za uspešno uravnoteženje notranjega trga sicer potrebne naložbe v povezovalne vode, vendar je treba vlagati med drugim tudi v nacionalna omrežja, elektrarne na fosilna goriva, opremljene s tehnologijo zajema ogljika, nove jedrske elektrarne (v tistih državah članicah, ki jih želijo) kot ključen vir nizkoogljične pasovne električne energije, zmogljivosti shranjevanja (kot so terminali za utekočinjeni zemeljski plin), pametna omrežja in prožno proizvodnjo, da bi omogočili bolj razpršeno proizvodnjo z večjo uporabo obnovljivih virov;

| 81. | poudarja potrebo po vzpostavitvi zakonodajnega okvira, ki krepi položaj potrošnikov in jim omogoča dejavno udeležbo na trgu kot vlagatelji, proizvajalci in deležniki, in sicer z razvojem dinamičnega oblikovanja cen in z odprtjem trgov za vire na strani ponudbe in povpraševanja; opozarja, da je udeležbo državljanov mogoče okrepiti, med drugim: s finančno udeležbo potrošnikov; z energetskimi zadrugami in mikroproizvodnjo in shranjevanjem; z lastno porabo; z decentralizacijo oskrbe z energijo; z uvedbo pametnih omrežij v energetskih sistemih, vključno s pametnimi števci; z boljšim sodelovanjem na maloprodajnih trgih; s popolno preglednostjo; s prožnostjo cen in izbire za potrošnike; |
| --- | --- |

81.

poudarja potrebo po vzpostavitvi zakonodajnega okvira, ki krepi položaj potrošnikov in jim omogoča dejavno udeležbo na trgu kot vlagatelji, proizvajalci in deležniki, in sicer z razvojem dinamičnega oblikovanja cen in z odprtjem trgov za vire na strani ponudbe in povpraševanja; opozarja, da je udeležbo državljanov mogoče okrepiti, med drugim: s finančno udeležbo potrošnikov; z energetskimi zadrugami in mikroproizvodnjo in shranjevanjem; z lastno porabo; z decentralizacijo oskrbe z energijo; z uvedbo pametnih omrežij v energetskih sistemih, vključno s pametnimi števci; z boljšim sodelovanjem na maloprodajnih trgih; s popolno preglednostjo; s prožnostjo cen in izbire za potrošnike;

| 82. | poudarja, da bi morali biti proizvajalci-odjemalci, ki omrežju zagotavljajo zmogljivosti shranjevanja, nagrajeni ter da bi jih bilo treba spodbujati k uporabi zelene energije, ki jo proizvedejo sami, namesto da se jih kaznuje; poudarja, da bi lahko take pobude prispevale k bolj konkurenčnemu in dobro delujočemu notranjemu energetskemu trgu, le-ta pa bi lahko pripomogel k večji odpornosti lokalnih skupnosti, ustvarjanju lokalnih delovnih mest in blaginje, splošni pocenitvi energije za odjemalce in reševanju resnih socialnih problemov, kot so energetska revščina in ranljivi potrošniki; poziva Komisijo, naj za boj proti energetski revščini zbere ocene učinka in najboljše primere ukrepov, sprejetih na nacionalni ravni, ter naj zagotovi, da bo take primere dobre prakse centralno vodil in spodbujal posebni evropski organ; poudarja, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev varstva podatkov potrošnikov, ki so neposredno udeleženi na trgu; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da bi morali biti proizvajalci-odjemalci, ki omrežju zagotavljajo zmogljivosti shranjevanja, nagrajeni ter da bi jih bilo treba spodbujati k uporabi zelene energije, ki jo proizvedejo sami, namesto da se jih kaznuje; poudarja, da bi lahko take pobude prispevale k bolj konkurenčnemu in dobro delujočemu notranjemu energetskemu trgu, le-ta pa bi lahko pripomogel k večji odpornosti lokalnih skupnosti, ustvarjanju lokalnih delovnih mest in blaginje, splošni pocenitvi energije za odjemalce in reševanju resnih socialnih problemov, kot so energetska revščina in ranljivi potrošniki; poziva Komisijo, naj za boj proti energetski revščini zbere ocene učinka in najboljše primere ukrepov, sprejetih na nacionalni ravni, ter naj zagotovi, da bo take primere dobre prakse centralno vodil in spodbujal posebni evropski organ; poudarja, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev varstva podatkov potrošnikov, ki so neposredno udeleženi na trgu;

| 83. | poziva Komisijo in države članice, naj s politikami, ki odpravljajo obstoječe ovire in pripomorejo k preoblikovanju trga, spodbujajo nadaljnji razvoj in širjenje lokalnih in regionalnih obnovljivih virov energije ter lokalnih in regionalnih distribucijskih omrežij ter omrežij za ogrevanje na daljavo; poziva Komisijo, naj predlaga smernice za lastno porabo energije, da bi spodbujala njeno uporabo in zavarovala pravice potrošnikov; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo in države članice, naj s politikami, ki odpravljajo obstoječe ovire in pripomorejo k preoblikovanju trga, spodbujajo nadaljnji razvoj in širjenje lokalnih in regionalnih obnovljivih virov energije ter lokalnih in regionalnih distribucijskih omrežij ter omrežij za ogrevanje na daljavo; poziva Komisijo, naj predlaga smernice za lastno porabo energije, da bi spodbujala njeno uporabo in zavarovala pravice potrošnikov;

| 84. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo lastno porabo in mikroproizvodnjo s shemami za obnovljive vire energije, namenjenimi najranljivejšim odjemalcem; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo lastno porabo in mikroproizvodnjo s shemami za obnovljive vire energije, namenjenimi najranljivejšim odjemalcem;

| 85. | poziva Komisijo, naj v energetsko politiko EU vključi lokalne akterje ter poda predlog za vzpostavitev decentraliziranih služb za svetovanje in gradnjo zmogljivosti, katerih naloga bo opremljanje in podpora lokalnim organom, da bodo v pogovorih s ponudniki energije enakovreden partner, ter podpora razvoju lokalne proizvodnje energije prek zadrug, lokalnih podjetij in občinskih organov; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, naj v energetsko politiko EU vključi lokalne akterje ter poda predlog za vzpostavitev decentraliziranih služb za svetovanje in gradnjo zmogljivosti, katerih naloga bo opremljanje in podpora lokalnim organom, da bodo v pogovorih s ponudniki energije enakovreden partner, ter podpora razvoju lokalne proizvodnje energije prek zadrug, lokalnih podjetij in občinskih organov;

| 86. | poudarja, da je treba opredeliti najboljše primere lokalne prakse in spodbujati njihovo razširjanje po vsej Uniji, izboljšati usklajevanje med lokalnimi ukrepi in evropskimi politikami ter vložiti napore v reševanje vprašanj, ki zadevajo lokalno sprejemanje energetskih projektov; predlaga vzpostavitev evropskega foruma za energetsko unijo; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je treba opredeliti najboljše primere lokalne prakse in spodbujati njihovo razširjanje po vsej Uniji, izboljšati usklajevanje med lokalnimi ukrepi in evropskimi politikami ter vložiti napore v reševanje vprašanj, ki zadevajo lokalno sprejemanje energetskih projektov; predlaga vzpostavitev evropskega foruma za energetsko unijo;

| 87. | meni, da bi morali imeti vsi potrošniki v EU enake koristi enotnega plinskega in elektroenergetskega trga; v tem smislu poudarja, da ne smemo več dopuščati sedanjih cenovnih razlik med nacionalnimi trgi, ki so posledica slabe povezanosti trgov in nezadostnih čezmejnih povezav; odločno poziva Komisijo, naj hitro predlaga ukrepe za večjo konvergenco cen in povezanost trgov v vsej Uniji; |
| --- | --- |

87.

meni, da bi morali imeti vsi potrošniki v EU enake koristi enotnega plinskega in elektroenergetskega trga; v tem smislu poudarja, da ne smemo več dopuščati sedanjih cenovnih razlik med nacionalnimi trgi, ki so posledica slabe povezanosti trgov in nezadostnih čezmejnih povezav; odločno poziva Komisijo, naj hitro predlaga ukrepe za večjo konvergenco cen in povezanost trgov v vsej Uniji;

| 88. | poudarja, da ima povezovanje trgov pozitiven vpliv na veleprodajne cene in navsezadnje na maloprodajne cene v elektroenergetskem sektorju; meni, da je treba pri pregledu zasnove elektroenergetskega trga bolj povezati veleprodajni in maloprodajni trg, prispevati k odpravljanju ovir na maloprodajnih in veleprodajnih trgih ter odjemalcem zagotoviti izbiro med dobavitelji energije; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da ima povezovanje trgov pozitiven vpliv na veleprodajne cene in navsezadnje na maloprodajne cene v elektroenergetskem sektorju; meni, da je treba pri pregledu zasnove elektroenergetskega trga bolj povezati veleprodajni in maloprodajni trg, prispevati k odpravljanju ovir na maloprodajnih in veleprodajnih trgih ter odjemalcem zagotoviti izbiro med dobavitelji energije;

| 89. | meni, da bi bilo treba v okviru pregleda maloprodajnih energetskih trgov resno preučiti dodatne ukrepe za varstvo potrošnikov, kot so spodbujanje in promocija sistemov kolektivnih prehodov, zahteva, da računi za energijo vsebujejo primerjavo s konkurenco na podlagi vzorcev porabe, zahteva, da ponudniki potrošnikom samodejno ponudijo najboljšo tarifo, ki je na voljo, ter zagotavljanje omejenega, enostavno primerljivega sklopa standardiziranih tarif; |
| --- | --- |

89.

meni, da bi bilo treba v okviru pregleda maloprodajnih energetskih trgov resno preučiti dodatne ukrepe za varstvo potrošnikov, kot so spodbujanje in promocija sistemov kolektivnih prehodov, zahteva, da računi za energijo vsebujejo primerjavo s konkurenco na podlagi vzorcev porabe, zahteva, da ponudniki potrošnikom samodejno ponudijo najboljšo tarifo, ki je na voljo, ter zagotavljanje omejenega, enostavno primerljivega sklopa standardiziranih tarif;

| 90. | poziva Komisijo, naj v načrtu za postopno odpravo reguliranih cen ohrani možnost regulacije cen in standardizacije tarifnih struktur, da bi se lahko omejilo monopolne rente ali nepričakovane dobičke, ki povzročajo motnje na trgu, ter s tem zaščitilo ranljive potrošnike ali olajšalo primerjavo tarif s konkurenčnimi dobavitelji; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj v načrtu za postopno odpravo reguliranih cen ohrani možnost regulacije cen in standardizacije tarifnih struktur, da bi se lahko omejilo monopolne rente ali nepričakovane dobičke, ki povzročajo motnje na trgu, ter s tem zaščitilo ranljive potrošnike ali olajšalo primerjavo tarif s konkurenčnimi dobavitelji;

| 91. | poziva komisijo, naj spremlja razvoj končnih cen energije v Evropi, vključno z dajatvami, pristojbinami, subvencijami in drugimi skritimi stroški, da bi opredelili ukrepe, ki bi lahko pripomogli k znižanju teh cen; |
| --- | --- |

91.

poziva komisijo, naj spremlja razvoj končnih cen energije v Evropi, vključno z dajatvami, pristojbinami, subvencijami in drugimi skritimi stroški, da bi opredelili ukrepe, ki bi lahko pripomogli k znižanju teh cen;

Energetska učinkovitost kot prispevek k zmanjšanju povpraševanja po energiji

| 92. | spominja na resolucije Parlamenta z dne 5. februarja 2014, 26. novembra 2014 in 14. oktobra 2015, v katerih je pozval k določitvi treh zavezujočih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030, zlasti cilja o 40-odstotnem izboljšanju energetske učinkovitosti; poudarja, da bi moral biti cilj EU o energetski učinkovitosti po letu 2020 zavezujoč in da bi ga bilo treba uresničevati z določitvijo ciljev za posamezne države; poziva Komisijo, naj pripravi različne scenarije energetske učinkovitosti za leto 2030, vključno s 40-odstotnim izboljšanjem, ki ga je kot cilj določil Parlament; poziva Svet, ki je pozval k določitvi vseevropskega cilja vsaj 27 %, naj svoj cilj popravi in ga zastavi višje v skladu s ciljem, ki ga je sprejel Parlament; |
| --- | --- |

92.

spominja na resolucije Parlamenta z dne 5. februarja 2014, 26. novembra 2014 in 14. oktobra 2015, v katerih je pozval k določitvi treh zavezujočih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2030, zlasti cilja o 40-odstotnem izboljšanju energetske učinkovitosti; poudarja, da bi moral biti cilj EU o energetski učinkovitosti po letu 2020 zavezujoč in da bi ga bilo treba uresničevati z določitvijo ciljev za posamezne države; poziva Komisijo, naj pripravi različne scenarije energetske učinkovitosti za leto 2030, vključno s 40-odstotnim izboljšanjem, ki ga je kot cilj določil Parlament; poziva Svet, ki je pozval k določitvi vseevropskega cilja vsaj 27 %, naj svoj cilj popravi in ga zastavi višje v skladu s ciljem, ki ga je sprejel Parlament;

| 93. | ugotavlja, da lahko ambiciozne in izvedljive izboljšave na področju energetske učinkovitosti, katerih namen je kohezija, solidarnost in stroškovna učinkovitost, okrepijo energetsko varnost in konkurenčnost, ustvarijo delovna mesta in rast ter ohranijo nizke stroške za potrošnika, da bi preprečili energijsko revščino in izpolnili podnebne in energetske cilje; |
| --- | --- |

93.

ugotavlja, da lahko ambiciozne in izvedljive izboljšave na področju energetske učinkovitosti, katerih namen je kohezija, solidarnost in stroškovna učinkovitost, okrepijo energetsko varnost in konkurenčnost, ustvarijo delovna mesta in rast ter ohranijo nizke stroške za potrošnika, da bi preprečili energijsko revščino in izpolnili podnebne in energetske cilje;

| 94. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“; ugotavlja, da je energetska učinkovitost po podatkih Mednarodne agencije za energijo „prvo gorivo“ z največjo donosnostjo naložb med vsemi energetskimi viri; poudarja, da je povečanje energetske učinkovitosti, zlasti v obliki zmanjšanja izgub energije pri stavbah, bistvenega pomena za zmanjšanje uvoza energije v EU iz tretjih držav, saj se 61 % plina, uvoženega v Evropsko unijo, uporablja v stavbah, predvsem za ogrevanje; v zvezi s tem poziva, naj se projekti energetske učinkovitosti in infrastrukturni projekti obravnavajo kot ključne naložbe, ki so tako pomembne kot naložbe v zmogljivost nove generacije; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“; ugotavlja, da je energetska učinkovitost po podatkih Mednarodne agencije za energijo „prvo gorivo“ z največjo donosnostjo naložb med vsemi energetskimi viri; poudarja, da je povečanje energetske učinkovitosti, zlasti v obliki zmanjšanja izgub energije pri stavbah, bistvenega pomena za zmanjšanje uvoza energije v EU iz tretjih držav, saj se 61 % plina, uvoženega v Evropsko unijo, uporablja v stavbah, predvsem za ogrevanje; v zvezi s tem poziva, naj se projekti energetske učinkovitosti in infrastrukturni projekti obravnavajo kot ključne naložbe, ki so tako pomembne kot naložbe v zmogljivost nove generacije;

| 95. | poudarja, da se s povečanjem energetske učinkovitosti pomembno znižujejo računi za energijo za gospodinjstva in industrijo ter se zmanjšuje odvisnost EU od uvoza iz tretjih držav; poudarja, da je mogoče z ukrepi za energetsko učinkovitost do leta 2020 ustvariti dva milijona delovnih mest, zlasti v stavbnem sektorju, ki predstavlja 40 % skupnega povpraševanja EU po energiji; poudarja, da povečanje energetske učinkovitosti dopolnjuje diverzifikacijo oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da se s povečanjem energetske učinkovitosti pomembno znižujejo računi za energijo za gospodinjstva in industrijo ter se zmanjšuje odvisnost EU od uvoza iz tretjih držav; poudarja, da je mogoče z ukrepi za energetsko učinkovitost do leta 2020 ustvariti dva milijona delovnih mest, zlasti v stavbnem sektorju, ki predstavlja 40 % skupnega povpraševanja EU po energiji; poudarja, da povečanje energetske učinkovitosti dopolnjuje diverzifikacijo oskrbe z energijo;

| 96. | poziva Komisijo, naj odkrije in odpravi preostale ovire za izvajanje ukrepov na področju energetske učinkovitosti ter oblikuje pristen trg energetske učinkovitosti, da bi spodbudili prenos primerov najboljše prakse in zagotovili razpoložljivost proizvodov in rešitev po vsej EU s ciljem, da bi zgradili pravi enotni trg proizvodov in storitev na področju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj odkrije in odpravi preostale ovire za izvajanje ukrepov na področju energetske učinkovitosti ter oblikuje pristen trg energetske učinkovitosti, da bi spodbudili prenos primerov najboljše prakse in zagotovili razpoložljivost proizvodov in rešitev po vsej EU s ciljem, da bi zgradili pravi enotni trg proizvodov in storitev na področju energetske učinkovitosti;

| 97. | poudarja, da je treba povečati obseg in hitrost obnove stavb ter uporabo trajnostnih virov energije pri ogrevanju in hlajenju, in sicer s pravimi pobudami, da bi zmanjšali povpraševanje po energiji; priporoča nadaljnje dvigovanje standardov energetske učinkovitosti za stavbe, ob upoštevanju in spodbujanju tehničnih inovacij, predvsem za uporabo pri informacijskem modeliranju stavb in simulacijah učinkov življenjskega kroga gradbenih proizvodov v javnih naročilih; priporoča tudi, naj se še naprej podpira gradnja stavb s skoraj nično porabo energije, saj je to še en pomemben korak za zagotavljanje energetske neodvisnosti ter trajnostnega in zanesljivega energetskega sistema; |
| --- | --- |

97.

poudarja, da je treba povečati obseg in hitrost obnove stavb ter uporabo trajnostnih virov energije pri ogrevanju in hlajenju, in sicer s pravimi pobudami, da bi zmanjšali povpraševanje po energiji; priporoča nadaljnje dvigovanje standardov energetske učinkovitosti za stavbe, ob upoštevanju in spodbujanju tehničnih inovacij, predvsem za uporabo pri informacijskem modeliranju stavb in simulacijah učinkov življenjskega kroga gradbenih proizvodov v javnih naročilih; priporoča tudi, naj se še naprej podpira gradnja stavb s skoraj nično porabo energije, saj je to še en pomemben korak za zagotavljanje energetske neodvisnosti ter trajnostnega in zanesljivega energetskega sistema;

| 98. | poudarja, da je treba pri razpravi o energetski učinkovitosti v EU priznati in upoštevati dosedanje naložbe industrije v izboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je treba pri razpravi o energetski učinkovitosti v EU priznati in upoštevati dosedanje naložbe industrije v izboljšanje energetske učinkovitosti;

| 99. | meni, da morajo oblikovalci politik industriji poslati jasen signal, da bo zagotovila potrebne naložbe v doseganje energetskih ciljev EU; zato poudarja potrebo po ambicioznih ciljih in regulativnem okviru, ki bo spodbujal inovacije brez nepotrebnih novih upravnih bremen, da bi kar najbolje spodbujali energetsko učinkovitost v nacionalnem kontekstu; |
| --- | --- |

99.

meni, da morajo oblikovalci politik industriji poslati jasen signal, da bo zagotovila potrebne naložbe v doseganje energetskih ciljev EU; zato poudarja potrebo po ambicioznih ciljih in regulativnem okviru, ki bo spodbujal inovacije brez nepotrebnih novih upravnih bremen, da bi kar najbolje spodbujali energetsko učinkovitost v nacionalnem kontekstu;

| 100. | meni, da mora biti cilj energijske učinkovitosti usklajen z energetskimi in podnebnimi cilji ter prispevati k večji konkurenčnosti gospodarstva EU v primerjavi z njenimi glavnimi trgovinskimi partnerji; |
| --- | --- |

100.

meni, da mora biti cilj energijske učinkovitosti usklajen z energetskimi in podnebnimi cilji ter prispevati k večji konkurenčnosti gospodarstva EU v primerjavi z njenimi glavnimi trgovinskimi partnerji;

| 101. | poudarja, da je treba opraviti revizijo veljavne zakonodaje o energetski učinkovitosti, vključno z direktivo o energetski učinkovitosti stavb in direktivo o energetski učinkovitosti, obenem pa morajo države članice to zakonodajo ustrezno izvajati, da bi olajšali doseganje nacionalnih ciljev in dopolnili že uvedene nacionalne politike, ki se izvajajo v okviru podnebnega in energetskega okvira do leta 2020; poziva Komisijo, naj pregleda zakonodajo EU o energetski učinkovitosti, kot je določeno v Prilogi k okvirni strategiji o energetski uniji; |
| --- | --- |

101.

poudarja, da je treba opraviti revizijo veljavne zakonodaje o energetski učinkovitosti, vključno z direktivo o energetski učinkovitosti stavb in direktivo o energetski učinkovitosti, obenem pa morajo države članice to zakonodajo ustrezno izvajati, da bi olajšali doseganje nacionalnih ciljev in dopolnili že uvedene nacionalne politike, ki se izvajajo v okviru podnebnega in energetskega okvira do leta 2020; poziva Komisijo, naj pregleda zakonodajo EU o energetski učinkovitosti, kot je določeno v Prilogi k okvirni strategiji o energetski uniji;

| 102. | poudarja pomen energijske nalepke EU za okrepitev vloge potrošnikov in zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih informacij potrošnikom o energetski učinkovitosti izdelkov; poudarja potrebo po reviziji te nalepke, da bi potrošnikom dodatno olajšali, da izberejo energetsko učinkovite izdelke, in spodbudili proizvodnjo takih izdelkov; |
| --- | --- |

102.

poudarja pomen energijske nalepke EU za okrepitev vloge potrošnikov in zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih informacij potrošnikom o energetski učinkovitosti izdelkov; poudarja potrebo po reviziji te nalepke, da bi potrošnikom dodatno olajšali, da izberejo energetsko učinkovite izdelke, in spodbudili proizvodnjo takih izdelkov;

| 103. | poudarja uspeh in nadaljnji potencial okoljsko primerne zasnove v smislu izboljšanja energetske učinkovitosti in porabe energije pri izdelkih ter s tem zniževanja energetskih stroškov gospodinjstev in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje izvedbene ukrepe, pri čemer naj upošteva širšo agendo o učinkovitosti virov, in naj revidira obstoječe ukrepe, da bo zagotovila njihovo ustreznost; |
| --- | --- |

103.

poudarja uspeh in nadaljnji potencial okoljsko primerne zasnove v smislu izboljšanja energetske učinkovitosti in porabe energije pri izdelkih ter s tem zniževanja energetskih stroškov gospodinjstev in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje izvedbene ukrepe, pri čemer naj upošteva širšo agendo o učinkovitosti virov, in naj revidira obstoječe ukrepe, da bo zagotovila njihovo ustreznost;

| 104. | priznava bistveno vlogo lokalnih organov, podjetij in državljanov pri zagotavljanju energetske neodvisnosti, in sicer s povečanjem energetske učinkovitosti prek: boljšega urbanističnega načrtovanja; razvoja internetnih tehnologij in tehnologij IKT, povezanih z energijo; vzpostavitve inteligentnih energetskih omrežij, uravnavanja odjema, kogeneracije, infrastrukture za alternativna goriva in uporabe toplotnih črpalk; lastne porabe; in vzpostavitve, posodobitve in širitve sistemov daljinskega ogrevanja in ohlajevanja; poudarja, da je treba spodbujati državljanske pobude, kot so projekti zadrug in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, okrepiti povezavo med državljani in podjetji za energetske storitve, spodbujati uporabo aktivnejših in trajnostnih načinov potovanja, razvijati in izvajati rešitve za pametna mesta, graditi dolgoročno uporabno infrastrukturo za distribucijo, ki bo podprla okoljsko mobilnost v mestih, ter spodbujati obnovo in izolacijo stavb, tudi s homogeno izolacijo; predlaga, naj se vsi partnerji upravljanja na več ravneh povežejo v okviru operativnega vmesnika, pri čemer naj dejavno sodeluje konvencija županov; |
| --- | --- |

104.

priznava bistveno vlogo lokalnih organov, podjetij in državljanov pri zagotavljanju energetske neodvisnosti, in sicer s povečanjem energetske učinkovitosti prek: boljšega urbanističnega načrtovanja; razvoja internetnih tehnologij in tehnologij IKT, povezanih z energijo; vzpostavitve inteligentnih energetskih omrežij, uravnavanja odjema, kogeneracije, infrastrukture za alternativna goriva in uporabe toplotnih črpalk; lastne porabe; in vzpostavitve, posodobitve in širitve sistemov daljinskega ogrevanja in ohlajevanja; poudarja, da je treba spodbujati državljanske pobude, kot so projekti zadrug in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, okrepiti povezavo med državljani in podjetji za energetske storitve, spodbujati uporabo aktivnejših in trajnostnih načinov potovanja, razvijati in izvajati rešitve za pametna mesta, graditi dolgoročno uporabno infrastrukturo za distribucijo, ki bo podprla okoljsko mobilnost v mestih, ter spodbujati obnovo in izolacijo stavb, tudi s homogeno izolacijo; predlaga, naj se vsi partnerji upravljanja na več ravneh povežejo v okviru operativnega vmesnika, pri čemer naj dejavno sodeluje konvencija županov;

| 105. | meni, da je daleč najpomembneje razviti instrumente, orodja in inovativne modele financiranja, da bi sprostili javna sredstva in pritegnili zasebno financiranje na lokalni, nacionalni, regionalni in evropski ravni, s katerimi bi podprli naložbe v ključne sektorje energetske učinkovitosti, kot je obnova stavb, obenem pa upoštevali posebnosti dolgoročnih naložb; poudarja vlogo, ki jo imata pri tem Evropska banka za obnovo in razvoj in Evropski sklad za strateške naložbe (ki ga upravlja Evropska investicijska banka) ter vztraja, da je treba v celoti vključiti nacionalne spodbujevalne banke; priznava, da mora te instrumente spremljati namenska tehnična pomoč; poudarja, da je treba zagotoviti stroškovno in energetsko učinkovitost sistemov v javnih stavbah; poziva Komisijo, naj te elemente upošteva pri oblikovanju pobude o pametnem financiranju za pametne stavbe; |
| --- | --- |

105.

meni, da je daleč najpomembneje razviti instrumente, orodja in inovativne modele financiranja, da bi sprostili javna sredstva in pritegnili zasebno financiranje na lokalni, nacionalni, regionalni in evropski ravni, s katerimi bi podprli naložbe v ključne sektorje energetske učinkovitosti, kot je obnova stavb, obenem pa upoštevali posebnosti dolgoročnih naložb; poudarja vlogo, ki jo imata pri tem Evropska banka za obnovo in razvoj in Evropski sklad za strateške naložbe (ki ga upravlja Evropska investicijska banka) ter vztraja, da je treba v celoti vključiti nacionalne spodbujevalne banke; priznava, da mora te instrumente spremljati namenska tehnična pomoč; poudarja, da je treba zagotoviti stroškovno in energetsko učinkovitost sistemov v javnih stavbah; poziva Komisijo, naj te elemente upošteva pri oblikovanju pobude o pametnem financiranju za pametne stavbe;

| 106. | meni, da bi bilo treba različne evropske sklade, iz katerih se financirajo izboljšave energetske učinkovitosti, bolje usmeriti ter ta sredstva prednostno nameniti za izboljšave ranljivih odjemalcev z nižjimi prihodki in za reševanje problema ločenih spodbud za lastnike stavb in najemnike ali za več lastnikov; |
| --- | --- |

106.

meni, da bi bilo treba različne evropske sklade, iz katerih se financirajo izboljšave energetske učinkovitosti, bolje usmeriti ter ta sredstva prednostno nameniti za izboljšave ranljivih odjemalcev z nižjimi prihodki in za reševanje problema ločenih spodbud za lastnike stavb in najemnike ali za več lastnikov;

| 107. | poziva Komisijo, naj ob posvetovanju z ustreznimi industrijskimi panogami ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi deležniki opredeli primere najboljše prakse za financiranje energijske učinkovitosti po vsej EU in v tujini ter nato vključi mehanizme financiranja in inovativne finančne mehanizme v Evropsko banko za obnovo in razvoj, Evropsko investicijsko banko in druge sklade EU; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo, naj ob posvetovanju z ustreznimi industrijskimi panogami ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi deležniki opredeli primere najboljše prakse za financiranje energijske učinkovitosti po vsej EU in v tujini ter nato vključi mehanizme financiranja in inovativne finančne mehanizme v Evropsko banko za obnovo in razvoj, Evropsko investicijsko banko in druge sklade EU;

| 108. | poudarja, da je razvoj nove kulture na področju energije bistvenega pomena za doseganje ciljev energetske učinkovitosti in podnebnih sprememb; poziva države članice, naj mlajšo generacijo osveščajo prek ustreznih izobraževalnih modulov v šolah, da bi se izoblikovali novi vedenjski vzorci glede porabe energije; |
| --- | --- |

108.

poudarja, da je razvoj nove kulture na področju energije bistvenega pomena za doseganje ciljev energetske učinkovitosti in podnebnih sprememb; poziva države članice, naj mlajšo generacijo osveščajo prek ustreznih izobraževalnih modulov v šolah, da bi se izoblikovali novi vedenjski vzorci glede porabe energije;

Trajnostnemu gospodarstvu naproti

| 109. | opozarja, da dogovor o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030, dosežen v Evropskem svetu oktobra 2014, vsebuje zavezo o vsaj 40 % zmanjšanju domačih emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990, ki je osnova za razvoj brezogljične razsežnosti energetske unije; ugotavlja, da je ta sklep tudi najambicioznejši prispevek k mednarodnim podnebnim pogajanjem s ciljem, da bi decembra 2015 v Parizu na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah dosegli zavezujoč sporazum o podnebju; |
| --- | --- |

109.

opozarja, da dogovor o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030, dosežen v Evropskem svetu oktobra 2014, vsebuje zavezo o vsaj 40 % zmanjšanju domačih emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990, ki je osnova za razvoj brezogljične razsežnosti energetske unije; ugotavlja, da je ta sklep tudi najambicioznejši prispevek k mednarodnim podnebnim pogajanjem s ciljem, da bi decembra 2015 v Parizu na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah dosegli zavezujoč sporazum o podnebju;

| 110. | poudarja, da je treba v okviru 21. konference Združenih narodov o podnebnih spremembah doseči celovit, ambiciozen in zavezujoč sporazum, ki bo vseboval trdna zagotovila glede omejitve povišanja povprečne svetovne temperature na največ 2 oC v primerjavi s predindustrijskimi ravnmi, ter svetoven, robusten in skupen sistem za preglednost in odgovornost, ki bo vključeval spremljanje, obveznost poročanja ter učinkovit in uspešen sistem skladnosti; meni, da bi moral mednarodni podnebni režim za obdobje po letu 2020 vključevati določbe, ki bodo omogočale večjo ambicioznost, podprle stroškovno učinkovita prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb in zagotovile priložnosti za varovanje okoljske skladnosti in trajnostnega razvoja; poudarja, da se morajo največji svetovni onesnaževalci resno zavezati zmanjšanju emisij; poudarja osrednjo vlogo, ki jo bo imela diplomacija EU na področju podnebja in energije; |
| --- | --- |

110.

poudarja, da je treba v okviru 21. konference Združenih narodov o podnebnih spremembah doseči celovit, ambiciozen in zavezujoč sporazum, ki bo vseboval trdna zagotovila glede omejitve povišanja povprečne svetovne temperature na največ 2 oC v primerjavi s predindustrijskimi ravnmi, ter svetoven, robusten in skupen sistem za preglednost in odgovornost, ki bo vključeval spremljanje, obveznost poročanja ter učinkovit in uspešen sistem skladnosti; meni, da bi moral mednarodni podnebni režim za obdobje po letu 2020 vključevati določbe, ki bodo omogočale večjo ambicioznost, podprle stroškovno učinkovita prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb in zagotovile priložnosti za varovanje okoljske skladnosti in trajnostnega razvoja; poudarja, da se morajo največji svetovni onesnaževalci resno zavezati zmanjšanju emisij; poudarja osrednjo vlogo, ki jo bo imela diplomacija EU na področju podnebja in energije;

| 111. | opozarja, da omejitev povečanja globalne temperature na povprečno 2 oC ne zagotavlja, da se bomo izognili znatnim negativnim podnebnim učinkom; poudarja, da je treba do leta 2050 ali kmalu zatem odpraviti globalne emisije ogljika, če želimo na področju emisij ohraniti svet na stroškovno učinkoviti poti s ciljem pod 2 oC; |
| --- | --- |

111.

opozarja, da omejitev povečanja globalne temperature na povprečno 2 oC ne zagotavlja, da se bomo izognili znatnim negativnim podnebnim učinkom; poudarja, da je treba do leta 2050 ali kmalu zatem odpraviti globalne emisije ogljika, če želimo na področju emisij ohraniti svet na stroškovno učinkoviti poti s ciljem pod 2 oC;

| 112. | meni, da je za energetsko unijo, če upoštevamo stroške energije, bistven razvoj obnovljivih virov energije; poudarja ključno vlogo teh virov v EU pri zagotavljanju energetske varnosti ter politične in gospodarske neodvisnosti, saj zmanjšujejo potrebo po uvozu energije; poudarja njihovo osrednjo vlogo pri izboljšanju kakovosti zraka ter ustvarjanju delovnih mest in rasti; meni, da ti viri energije zagotavljajo zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo energijo in imajo pomembno vlogo pri prizadevanjih Evrope, da zavzame vodilni položaj v zelenem gospodarstvu in pri razvoju novih industrij in tehnologij; v zvezi s tem poudarja, da bi moral biti aktualni trg z električno energijo zasnovan bolj dinamično in prožno, da bi lahko nanj vključili nestalne vire energije; opozarja na dejstvo, da so se v zadnjih letih stroški proizvodnje energije iz obnovljivih virov precej zmanjšali; poudarja pomen razvoja čezmejne infrastrukture ter krepitve raziskav in inovacij pri razvoju pametnejših energetskih omrežij in novih rešitev za shranjevanje energije, pa tudi tehnologij prožne proizvodnje energije za vključevanje obnovljivih virov; |
| --- | --- |

112.

meni, da je za energetsko unijo, če upoštevamo stroške energije, bistven razvoj obnovljivih virov energije; poudarja ključno vlogo teh virov v EU pri zagotavljanju energetske varnosti ter politične in gospodarske neodvisnosti, saj zmanjšujejo potrebo po uvozu energije; poudarja njihovo osrednjo vlogo pri izboljšanju kakovosti zraka ter ustvarjanju delovnih mest in rasti; meni, da ti viri energije zagotavljajo zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno sprejemljivo energijo in imajo pomembno vlogo pri prizadevanjih Evrope, da zavzame vodilni položaj v zelenem gospodarstvu in pri razvoju novih industrij in tehnologij; v zvezi s tem poudarja, da bi moral biti aktualni trg z električno energijo zasnovan bolj dinamično in prožno, da bi lahko nanj vključili nestalne vire energije; opozarja na dejstvo, da so se v zadnjih letih stroški proizvodnje energije iz obnovljivih virov precej zmanjšali; poudarja pomen razvoja čezmejne infrastrukture ter krepitve raziskav in inovacij pri razvoju pametnejših energetskih omrežij in novih rešitev za shranjevanje energije, pa tudi tehnologij prožne proizvodnje energije za vključevanje obnovljivih virov;

| 113. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo Evropsko unijo popeljala na prvo mesto na področju obnovljivih virov energije; poziva Komisijo, naj v ta namen predstavi operativno in izvedljivo strategijo; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo preglednost, skladnost, stabilnost in kontinuiteto regulativnih okvirov za obnovljive vire energije ter naj ne spreminjajo ekonomskih naložbenih pogojev, da bodo okrepile zaupanje vlagateljev in prispevale k stroškovno učinkovitemu uvajanju obnovljivih virov energije v vsej EU; poudarja, da je treba bolje usklajevati podporne sheme v skladu s smernicami Evropske komisije o oblikovanju podpornih shem za obnovljive vire energije, da bi preprečili morebitno izkrivljanje trga in ohranili dejansko podporo za obnovljive vire energije; poudarja, da so pravi tržni pogoji za naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in pametno infrastrukturo bistvenega pomena za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi morala energetska unija optimizirati tržne instrumente za spodbujanje evropskih nizkoogljičnih virov energije in na ta način zagotoviti, da bo energetski prehod kar najbolj stroškovno učinkovit in okolju prijazen; |
| --- | --- |

113.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo Evropsko unijo popeljala na prvo mesto na področju obnovljivih virov energije; poziva Komisijo, naj v ta namen predstavi operativno in izvedljivo strategijo; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo preglednost, skladnost, stabilnost in kontinuiteto regulativnih okvirov za obnovljive vire energije ter naj ne spreminjajo ekonomskih naložbenih pogojev, da bodo okrepile zaupanje vlagateljev in prispevale k stroškovno učinkovitemu uvajanju obnovljivih virov energije v vsej EU; poudarja, da je treba bolje usklajevati podporne sheme v skladu s smernicami Evropske komisije o oblikovanju podpornih shem za obnovljive vire energije, da bi preprečili morebitno izkrivljanje trga in ohranili dejansko podporo za obnovljive vire energije; poudarja, da so pravi tržni pogoji za naložbe v energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in pametno infrastrukturo bistvenega pomena za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; poudarja, da bi morala energetska unija optimizirati tržne instrumente za spodbujanje evropskih nizkoogljičnih virov energije in na ta način zagotoviti, da bo energetski prehod kar najbolj stroškovno učinkovit in okolju prijazen;

| 114. | poudarja, da mora EU v okviru spremembe naših energetskih sistemov zagotoviti enake notranje konkurenčne pogoje glede sistemov nacionalnih subvencij in državne pomoči, ki ne bodo nepošteno krepili prevladujočega položaja nekaterih tehnologij ali izvajalcev dejavnosti; v zvezi s tem pozdravlja poročilo Komisije z dne 10. oktobra 2014 o subvencijah in stroških energije v EU ter poziva Komisijo, naj to poročilo letno posodablja, da bi bolje opredelila sektorje in področja, ki potrebujejo dodatna sredstva, ter sektorje, ki se zaradi subvencij soočajo z izkrivljanjem trga; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da mora EU v okviru spremembe naših energetskih sistemov zagotoviti enake notranje konkurenčne pogoje glede sistemov nacionalnih subvencij in državne pomoči, ki ne bodo nepošteno krepili prevladujočega položaja nekaterih tehnologij ali izvajalcev dejavnosti; v zvezi s tem pozdravlja poročilo Komisije z dne 10. oktobra 2014 o subvencijah in stroških energije v EU ter poziva Komisijo, naj to poročilo letno posodablja, da bi bolje opredelila sektorje in področja, ki potrebujejo dodatna sredstva, ter sektorje, ki se zaradi subvencij soočajo z izkrivljanjem trga;

| 115. | poudarja potrebo po ukinitvi okolju škodljivih subvencij, ki jih je nujno treba identificirati in postopoma odpraviti, saj so potrata skromnih javnih sredstev in se najprej uporabljajo za podporo onesnažujočim praksam, potem pa za popravilo škode; |
| --- | --- |

115.

poudarja potrebo po ukinitvi okolju škodljivih subvencij, ki jih je nujno treba identificirati in postopoma odpraviti, saj so potrata skromnih javnih sredstev in se najprej uporabljajo za podporo onesnažujočim praksam, potem pa za popravilo škode;

| 116. | poudarja, da prehod na konkurenčno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo nudi bistvene priložnosti v smislu novih delovnih mest, inovacij, rasti in nižjih računov za energijo za podjetja in gospodinjstva; vendar priznava, da je mogoče te priložnosti izkoristiti le s tesnim sodelovanjem Komisije, držav članic, lokalnih in regionalnih organov, državljanov in industrije, ki bi kar najbolj povečalo učinkovitost pobud in regulativnih okvirov; ugotavlja, da ustrezno upravljano razogljičenje ne bi smelo povzročiti višjih stroškov energije, energetske revščine, deindustrializacije evropskega gospodarstva ali večje brezposelnosti; zato vztraja pri aktivnem vključevanju socialnih partnerjev v obravnavanje socialnega učinka prehoda na trajnostno energetsko unijo; poudarja, da EU potrebuje tržne in tehnološko nevtralne politike za vso EU, pri katerih se bodo upoštevali vsa ustrezna zakonodaja in pomembni cilji EU ter se bodo ti cilje izpolnjevali s kar najnižjimi stroški za družbo; |
| --- | --- |

116.

poudarja, da prehod na konkurenčno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo nudi bistvene priložnosti v smislu novih delovnih mest, inovacij, rasti in nižjih računov za energijo za podjetja in gospodinjstva; vendar priznava, da je mogoče te priložnosti izkoristiti le s tesnim sodelovanjem Komisije, držav članic, lokalnih in regionalnih organov, državljanov in industrije, ki bi kar najbolj povečalo učinkovitost pobud in regulativnih okvirov; ugotavlja, da ustrezno upravljano razogljičenje ne bi smelo povzročiti višjih stroškov energije, energetske revščine, deindustrializacije evropskega gospodarstva ali večje brezposelnosti; zato vztraja pri aktivnem vključevanju socialnih partnerjev v obravnavanje socialnega učinka prehoda na trajnostno energetsko unijo; poudarja, da EU potrebuje tržne in tehnološko nevtralne politike za vso EU, pri katerih se bodo upoštevali vsa ustrezna zakonodaja in pomembni cilji EU ter se bodo ti cilje izpolnjevali s kar najnižjimi stroški za družbo;

| 117. | opozarja, da mora imeti fotovoltaična industrija osrednje mesto v evropski industrijski politiki, da bi zadovoljili potrebe rastočega svetovnega trga v razmerah, ko se dandanes večina fotovoltaičnih celic in modulov proizvede zunaj Evropske unije, pretežno na Kitajskem; poudarja, da mora biti EU v celoti udeležena v novem naložbenem ciklu, da bi ohranila svoj vodilni položaj na področju raziskav in razvoja, strojništva in na nekaterih drugih področjih, kot so pretvorniki in uravnavanje sistemov, ter da bi znova postala vodilna pri proizvodnji opreme (celice in moduli); meni, da bi morala EU zastaviti tak cilj, da bo lahko do leta 2020 vsaj 20 % svojega trga zalagala s celicami in moduli, proizvedenimi doma; |
| --- | --- |

117.

opozarja, da mora imeti fotovoltaična industrija osrednje mesto v evropski industrijski politiki, da bi zadovoljili potrebe rastočega svetovnega trga v razmerah, ko se dandanes večina fotovoltaičnih celic in modulov proizvede zunaj Evropske unije, pretežno na Kitajskem; poudarja, da mora biti EU v celoti udeležena v novem naložbenem ciklu, da bi ohranila svoj vodilni položaj na področju raziskav in razvoja, strojništva in na nekaterih drugih področjih, kot so pretvorniki in uravnavanje sistemov, ter da bi znova postala vodilna pri proizvodnji opreme (celice in moduli); meni, da bi morala EU zastaviti tak cilj, da bo lahko do leta 2020 vsaj 20 % svojega trga zalagala s celicami in moduli, proizvedenimi doma;

| 118. | priznava koristi povečanja deleža energije iz obnovljivih virov na trgu ogrevanja, zlasti v stavbah; poudarja, da termalna infrastruktura in shranjevanje zaradi večje prožnosti omogočata povezovanje nestalnih obnovljivih virov energije, in sicer s shranjevanjem energije v obliki; ponovno poudarja, da je mogoče povečati energetsko varnost z razvojem omrežij za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki so idealno sredstvo za integracijo trajnostnega ogrevanja v mestih v velikem obsegu, saj lahko istočasno zagotavljajo toploto iz različnih virov in niso odvisna zgolj od enega samega vira; |
| --- | --- |

118.

priznava koristi povečanja deleža energije iz obnovljivih virov na trgu ogrevanja, zlasti v stavbah; poudarja, da termalna infrastruktura in shranjevanje zaradi večje prožnosti omogočata povezovanje nestalnih obnovljivih virov energije, in sicer s shranjevanjem energije v obliki; ponovno poudarja, da je mogoče povečati energetsko varnost z razvojem omrežij za daljinsko ogrevanje in hlajenje, ki so idealno sredstvo za integracijo trajnostnega ogrevanja v mestih v velikem obsegu, saj lahko istočasno zagotavljajo toploto iz različnih virov in niso odvisna zgolj od enega samega vira;

| 119. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice pri novih in prenovljenih stavbah zahtevale minimalne ravni energije iz obnovljivih virov ter da se bodo za projekte na področju energije iz obnovljivih virov uporabljali hitri upravni postopki in postopki povezovanja v omrežje, zlasti pri izvrševanju členov 13(4) in 13(1)(f) Direktive 2009/28/ES in člena 7(3) Direktive 2009/72/ES; poziva Komisijo, naj v okviru revizije veljavne zakonodaje s tega področja poveča število stavb, opremljenih s sistemi za energijo iz obnovljivih virov, naj za male projekte na področju te energije zahteva upravne postopke, kjer se da vse urediti na enem mestu, in enostavne postopke priglasitve za vgradnjo naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov izključno za lastno porabo ter naj vzpostavi okvir za inovativne ureditve za priključitev v omrežje in za trgovanje z omrežnimi storitvami na ravni distribucijskega omrežja; |
| --- | --- |

119.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice pri novih in prenovljenih stavbah zahtevale minimalne ravni energije iz obnovljivih virov ter da se bodo za projekte na področju energije iz obnovljivih virov uporabljali hitri upravni postopki in postopki povezovanja v omrežje, zlasti pri izvrševanju členov 13(4) in 13(1)(f) Direktive 2009/28/ES in člena 7(3) Direktive 2009/72/ES; poziva Komisijo, naj v okviru revizije veljavne zakonodaje s tega področja poveča število stavb, opremljenih s sistemi za energijo iz obnovljivih virov, naj za male projekte na področju te energije zahteva upravne postopke, kjer se da vse urediti na enem mestu, in enostavne postopke priglasitve za vgradnjo naprav za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov izključno za lastno porabo ter naj vzpostavi okvir za inovativne ureditve za priključitev v omrežje in za trgovanje z omrežnimi storitvami na ravni distribucijskega omrežja;

| 120. | poziva Komisijo, naj sprejme strategijo EU za ogrevanje in hlajenje, v kateri bodo opredeljeni vsi ukrepi in sinergije, potrebne v stanovanjskem, komercialnem in industrijskem sektorju za zmanjšanje te odvisnosti, in ki bo hkrati prispevala k energetskim in podnebnim ciljem EU, dosegla prihranke energije, okrepila konkurenčnost evropskega gospodarstva, spodbudila rast in ustvarjanje delovnih mest in spodbudila sistemske inovacije; poudarja, da bi morala ta strategija za ogrevanje in hlajenje obravnavati vseh pet razsežnosti energetske unije; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj sprejme strategijo EU za ogrevanje in hlajenje, v kateri bodo opredeljeni vsi ukrepi in sinergije, potrebne v stanovanjskem, komercialnem in industrijskem sektorju za zmanjšanje te odvisnosti, in ki bo hkrati prispevala k energetskim in podnebnim ciljem EU, dosegla prihranke energije, okrepila konkurenčnost evropskega gospodarstva, spodbudila rast in ustvarjanje delovnih mest in spodbudila sistemske inovacije; poudarja, da bi morala ta strategija za ogrevanje in hlajenje obravnavati vseh pet razsežnosti energetske unije;

| 121. | poudarja, da je vodna energija pomemben, domač, obnovljiv in varen vir energije, ki predstavlja 11 % vse evropske proizvodnje električne energije; poudarja, da bo zato vodna energija še naprej imela pomembno vlogo pri proizvodnji in skladiščenju električne energije in bo ogromno prispevala k razogljičenju evropskega gospodarstva in zmanjšanju odvisnosti EU od zunanjih virov energije; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da je vodna energija pomemben, domač, obnovljiv in varen vir energije, ki predstavlja 11 % vse evropske proizvodnje električne energije; poudarja, da bo zato vodna energija še naprej imela pomembno vlogo pri proizvodnji in skladiščenju električne energije in bo ogromno prispevala k razogljičenju evropskega gospodarstva in zmanjšanju odvisnosti EU od zunanjih virov energije;

| 122. | poziva, naj se poseben poudarek nameni morskim obnovljivim virom energije, v skladu s sporočilom Komisije o modrem gospodarstvu, kot panogo z velikim potencialom, ki pa ni tako uveljavljena kot drugi sektorji obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

122.

poziva, naj se poseben poudarek nameni morskim obnovljivim virom energije, v skladu s sporočilom Komisije o modrem gospodarstvu, kot panogo z velikim potencialom, ki pa ni tako uveljavljena kot drugi sektorji obnovljivih virov energije;

| 123. | ugotavlja, da bi lahko vse večji delež doma proizvedenega bioplina pozitivno prispeval k energetski varnosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba v ta namen vzdrževati obstoječo plinsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

123.

ugotavlja, da bi lahko vse večji delež doma proizvedenega bioplina pozitivno prispeval k energetski varnosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba v ta namen vzdrževati obstoječo plinsko infrastrukturo;

| 124. | ugotavlja, da bi biomasa iz trajnostnega gozdarstva utegnila prispevati k doseganju podnebnih in energetskih ciljev okvira do leta 2030; |
| --- | --- |

124.

ugotavlja, da bi biomasa iz trajnostnega gozdarstva utegnila prispevati k doseganju podnebnih in energetskih ciljev okvira do leta 2030;

| 125. | ugotavlja, da je sedanja politika EU glede biogoriv tarča številnih kritik, saj da ne upošteva emisij toplogrednih plinov, povezanih s posredno spremembo rabe zemljišč, do katere lahko pride, ko se obstoječa kmetijska proizvodnja preusmeri na neobdelana zemljišča tako v EU kot zunaj nje; |
| --- | --- |

125.

ugotavlja, da je sedanja politika EU glede biogoriv tarča številnih kritik, saj da ne upošteva emisij toplogrednih plinov, povezanih s posredno spremembo rabe zemljišč, do katere lahko pride, ko se obstoječa kmetijska proizvodnja preusmeri na neobdelana zemljišča tako v EU kot zunaj nje;

| 126. | meni, da trajnostni pristop k doseganju ciljev zanesljive oskrbe z energijo v EU ne bi smel dodatno širiti uporabe biogoriv, pridelanih na zemljiščih, in da so izboljšanje energetske učinkovitosti vozil, zmanjšanje povpraševanja po prevozu, zmanjšanje intenzivne živinoreje, povečanje uporabe biogoriv iz odpadkov in ostankov, ki ne povzročajo dodatnih sprememb rabe zemljišč, boljše možnosti; |
| --- | --- |

126.

meni, da trajnostni pristop k doseganju ciljev zanesljive oskrbe z energijo v EU ne bi smel dodatno širiti uporabe biogoriv, pridelanih na zemljiščih, in da so izboljšanje energetske učinkovitosti vozil, zmanjšanje povpraševanja po prevozu, zmanjšanje intenzivne živinoreje, povečanje uporabe biogoriv iz odpadkov in ostankov, ki ne povzročajo dodatnih sprememb rabe zemljišč, boljše možnosti;

| 127. | z zanimanjem pričakuje projekte, pri katerih se izkorišča odpadni ogljik kot surovina za nizkoogljične kemikalije in napredna biogoriva (tj. z uporabo mikrobov, ki jih gojijo s pomočjo odpadnih plinov, bogatih z ogljikom, in jih spremenijo v goriva in kemikalije, ki nadomestijo tiste, ki nastanejo iz fosilnih goriv (ali biogoriv prve generacije), s čimer se zmanjšajo emisije in onesnaževala iz industrijskih procesov, kot je proizvodnja jekla, in naložbe v te projekte ter vztraja, da jih je treba podpreti; |
| --- | --- |

127.

z zanimanjem pričakuje projekte, pri katerih se izkorišča odpadni ogljik kot surovina za nizkoogljične kemikalije in napredna biogoriva (tj. z uporabo mikrobov, ki jih gojijo s pomočjo odpadnih plinov, bogatih z ogljikom, in jih spremenijo v goriva in kemikalije, ki nadomestijo tiste, ki nastanejo iz fosilnih goriv (ali biogoriv prve generacije), s čimer se zmanjšajo emisije in onesnaževala iz industrijskih procesov, kot je proizvodnja jekla, in naložbe v te projekte ter vztraja, da jih je treba podpreti;

| 128. | poudarja, da morajo v pravem krožnem gospodarstvu odpadki ponovno vstopiti v gospodarstvo v obliki surovine, da bi čim dlje ohranili dodano vrednost proizvoda, zato sta priprava za ponovno uporabo in recikliranje precej pomembnejša kot zažiganje; opozarja, da imajo številne države članice presežno zmogljivost v obratih za zažiganje; poudarja potrebo po boljšem načrtovanju in izmenjavi informacij ter po preprečevanju učinkov vezave; poziva Komisijo, naj upošteva povezavo med energetsko unijo in krožnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

128.

poudarja, da morajo v pravem krožnem gospodarstvu odpadki ponovno vstopiti v gospodarstvo v obliki surovine, da bi čim dlje ohranili dodano vrednost proizvoda, zato sta priprava za ponovno uporabo in recikliranje precej pomembnejša kot zažiganje; opozarja, da imajo številne države članice presežno zmogljivost v obratih za zažiganje; poudarja potrebo po boljšem načrtovanju in izmenjavi informacij ter po preprečevanju učinkov vezave; poziva Komisijo, naj upošteva povezavo med energetsko unijo in krožnim gospodarstvom;

| 129. | opozarja, da so evropska industrija ter mala in srednja podjetja nadvse pomembni za evropsko gospodarstvo, in priznava, da bi nižji stroški energije zelo ugodno vplivali na konkurenčnost evropske industrije ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

129.

opozarja, da so evropska industrija ter mala in srednja podjetja nadvse pomembni za evropsko gospodarstvo, in priznava, da bi nižji stroški energije zelo ugodno vplivali na konkurenčnost evropske industrije ter mala in srednja podjetja;

| 130. | poudarja, da inovacije in posodobitve za oblikovanje energetsko učinkovitejših in z viri gospodarnejših industrijskih procesov krepijo konkurenčnost industrije EU; opozarja, da bi lahko s tehnološkimi inovacijami za obnovljive vire toplotne energije zmanjšali uvoz in stroške ter okrepili delovanje sistemov, da bi zadostili povpraševanju po visokotemperaturni toploti v industrijskih sektorjih; poudarja, da se zaradi precej zahtevne obnove in posodobitve evropskega stavbnega fonda oblikuje trg visokozmogljivostnih gradbenih materialov, naprav in opreme, ki evropskim proizvajalcem in monterjem v stavbnem sektorju nudi priložnosti za inovacije in ustvarjanje delovnih mest, ki jih ni mogoče seliti; |
| --- | --- |

130.

poudarja, da inovacije in posodobitve za oblikovanje energetsko učinkovitejših in z viri gospodarnejših industrijskih procesov krepijo konkurenčnost industrije EU; opozarja, da bi lahko s tehnološkimi inovacijami za obnovljive vire toplotne energije zmanjšali uvoz in stroške ter okrepili delovanje sistemov, da bi zadostili povpraševanju po visokotemperaturni toploti v industrijskih sektorjih; poudarja, da se zaradi precej zahtevne obnove in posodobitve evropskega stavbnega fonda oblikuje trg visokozmogljivostnih gradbenih materialov, naprav in opreme, ki evropskim proizvajalcem in monterjem v stavbnem sektorju nudi priložnosti za inovacije in ustvarjanje delovnih mest, ki jih ni mogoče seliti;

| 131. | ugotavlja, da je treba načine za doseganje podnebnih in energetskih ciljev do leta 2030 vključiti v industrijsko politiko držav članic, pri tem pa upoštevati potrebe po ponovni industrializaciji; meni, da bilo treba regulativni okvir EU uskladiti z njenimi podnebnimi in energetskimi cilji in uvesti prožnejši, tržno usmerjen pristop, da bi zagotovili odporno energetsko unijo, pri čemer bi bilo treba povezati podnebne cilje do leta 2030 in cilje ponovne industrializacije, da bi dopolnjevali industrijsko politiko držav članic; |
| --- | --- |

131.

ugotavlja, da je treba načine za doseganje podnebnih in energetskih ciljev do leta 2030 vključiti v industrijsko politiko držav članic, pri tem pa upoštevati potrebe po ponovni industrializaciji; meni, da bilo treba regulativni okvir EU uskladiti z njenimi podnebnimi in energetskimi cilji in uvesti prožnejši, tržno usmerjen pristop, da bi zagotovili odporno energetsko unijo, pri čemer bi bilo treba povezati podnebne cilje do leta 2030 in cilje ponovne industrializacije, da bi dopolnjevali industrijsko politiko držav članic;

| 132. | poudarja, da učinkovita uporaba raziskovalnih in tehnoloških inovacij spodbuja vodilni položaj evropske industrije in krepi konkurenčno prednost in gospodarsko uspešnost evropskega poslovnega in industrijskega sektorja, ustvarja delovna mesta ter prispeva h glavnim ciljem energetske in podnebne politike EU, med drugim: zmanjšanju povpraševanja po energiji; zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in trajnostnemu razvoju proizvodnje, distribucije, prenosa in porabe energije; boju proti energetski revščini; ciljem EU glede emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; ter h kar najboljši uporabi evropskih virov energije; |
| --- | --- |

132.

poudarja, da učinkovita uporaba raziskovalnih in tehnoloških inovacij spodbuja vodilni položaj evropske industrije in krepi konkurenčno prednost in gospodarsko uspešnost evropskega poslovnega in industrijskega sektorja, ustvarja delovna mesta ter prispeva h glavnim ciljem energetske in podnebne politike EU, med drugim: zmanjšanju povpraševanja po energiji; zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in trajnostnemu razvoju proizvodnje, distribucije, prenosa in porabe energije; boju proti energetski revščini; ciljem EU glede emisij toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; ter h kar najboljši uporabi evropskih virov energije;

| 133. | poziva Komisijo, naj zaščiti konkurenčnost energetsko intenzivnih industrijskih panog ter zagotovi varnost dolgoročnega načrtovanja za industrijske naložbe, kar bo odražalo prizadevanja Komisije za povečanje prispevka industrije k BDP za do 20 % do leta 2020; |
| --- | --- |

133.

poziva Komisijo, naj zaščiti konkurenčnost energetsko intenzivnih industrijskih panog ter zagotovi varnost dolgoročnega načrtovanja za industrijske naložbe, kar bo odražalo prizadevanja Komisije za povečanje prispevka industrije k BDP za do 20 % do leta 2020;

| 134. | poudarja ključno vlogo sistema EU za trgovanje z emisijami kot cenovno učinkovitega tržnega orodja za razogljičenje evropskega energetskega sistema in za doseganje cilja EU o zmanjšanju emisij EU do leta 2030 in po njem; poudarja, da bi bilo treba poleg rezerve za stabilnost trga uvesti strukturno reformo sistema za trgovanje z emisijami za obdobje po letu 2020, ki bi upoštevala cilj zmanjšanja CO2 do leta 2030 in bi – vse dokler druga pomembna gospodarstva ne bodo vložila primerljivega truda –vsebovala otipljive in bolj harmonizirane ukrepe glede selitve virov CO2; |
| --- | --- |

134.

poudarja ključno vlogo sistema EU za trgovanje z emisijami kot cenovno učinkovitega tržnega orodja za razogljičenje evropskega energetskega sistema in za doseganje cilja EU o zmanjšanju emisij EU do leta 2030 in po njem; poudarja, da bi bilo treba poleg rezerve za stabilnost trga uvesti strukturno reformo sistema za trgovanje z emisijami za obdobje po letu 2020, ki bi upoštevala cilj zmanjšanja CO2 do leta 2030 in bi – vse dokler druga pomembna gospodarstva ne bodo vložila primerljivega truda –vsebovala otipljive in bolj harmonizirane ukrepe glede selitve virov CO2;

| 135. | poziva Komisijo, naj dodatno preuči vprašanje posrednih stroškov zmanjševanja emisij in njihovega učinka na cene električne energije v državah članicah (in njihovega deleža v cenah); |
| --- | --- |

135.

poziva Komisijo, naj dodatno preuči vprašanje posrednih stroškov zmanjševanja emisij in njihovega učinka na cene električne energije v državah članicah (in njihovega deleža v cenah);

| 136. | poudarja, da bi bilo treba prihodke ETS uporabiti predvsem za podporo nizkoogljičnih inovacij, energetske učinkovitosti in drugih ukrepov za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

136.

poudarja, da bi bilo treba prihodke ETS uporabiti predvsem za podporo nizkoogljičnih inovacij, energetske učinkovitosti in drugih ukrepov za zmanjšanje emisij CO2;

| 137. | priznava, da bi lahko evropske energetsko učinkovite tehnologije, kot je kogeneracija, bistveno prispevale k zanesljivosti oskrbe z energijo v EU in doseganju ciljev, povezanih z emisijami toplogrednih plinov; v zvezi s tem meni, da mora energetska unija odražati pravico držav članic do uporabe vseh varnih in trajnostnih nizkoogljičnih virov energije, ki jih imajo na razpolago; |
| --- | --- |

137.

priznava, da bi lahko evropske energetsko učinkovite tehnologije, kot je kogeneracija, bistveno prispevale k zanesljivosti oskrbe z energijo v EU in doseganju ciljev, povezanih z emisijami toplogrednih plinov; v zvezi s tem meni, da mora energetska unija odražati pravico držav članic do uporabe vseh varnih in trajnostnih nizkoogljičnih virov energije, ki jih imajo na razpolago;

| 138. | sicer priznava, da je mešanica energijskih virov v prvi vrsti v pristojnosti držav članic, vendar se zaveda pomislekov javnosti zaradi hidravličnega lomljenja in njegovih morebitnih posledic za podnebje, okolje in javno zdravje ter za doseganje dolgoročnega cilja EU o razogljičenju; priznava tudi, da so možnosti, da bi nekonvencionalna goriva prispevala k zadovoljitvi povpraševanja po energiji v EU v prihodnosti, omejene, kar skupaj z visokimi stroški naložb in pridobivanja ter trenutnimi nizkimi cenami nafte v svetu vzbuja pomisleke o tem, ali je hidravlično lomljenje v Evropski uniji sploh izvedljivo; meni, da je treba pomisleke javnosti ustrezno obravnavati in da bi morale dejavnosti hidravličnega lomljenja izpolnjevati najvišje podnebne, okoljske in javnozdravstvene standarde; poziva države članice, ki nameravajo izvajati hidravlično lomljenje, naj upoštevajo priporočilo Komisije iz leta 2014 o minimalnih načelih za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (na primer plina iz skrilavca), pri katerem se uporablja obsežno hidravlično lomljenje; |
| --- | --- |

138.

sicer priznava, da je mešanica energijskih virov v prvi vrsti v pristojnosti držav članic, vendar se zaveda pomislekov javnosti zaradi hidravličnega lomljenja in njegovih morebitnih posledic za podnebje, okolje in javno zdravje ter za doseganje dolgoročnega cilja EU o razogljičenju; priznava tudi, da so možnosti, da bi nekonvencionalna goriva prispevala k zadovoljitvi povpraševanja po energiji v EU v prihodnosti, omejene, kar skupaj z visokimi stroški naložb in pridobivanja ter trenutnimi nizkimi cenami nafte v svetu vzbuja pomisleke o tem, ali je hidravlično lomljenje v Evropski uniji sploh izvedljivo; meni, da je treba pomisleke javnosti ustrezno obravnavati in da bi morale dejavnosti hidravličnega lomljenja izpolnjevati najvišje podnebne, okoljske in javnozdravstvene standarde; poziva države članice, ki nameravajo izvajati hidravlično lomljenje, naj upoštevajo priporočilo Komisije iz leta 2014 o minimalnih načelih za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (na primer plina iz skrilavca), pri katerem se uporablja obsežno hidravlično lomljenje;

| 139. | poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo za razgradnjo zastarelih, močno onesnažujočih ali nevarnih obratov za proizvodnjo energije, tudi zato, da bi zmanjšale sedanje presežne zmogljivosti na trgu; |
| --- | --- |

139.

poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo za razgradnjo zastarelih, močno onesnažujočih ali nevarnih obratov za proizvodnjo energije, tudi zato, da bi zmanjšale sedanje presežne zmogljivosti na trgu;

| 140. | poziva Komisijo, naj izboljša pogoje za uvajanje zajemanja in shranjevanja ogljika; meni, da bi slednje lahko pripomoglo k trgu nizkoogljične energije in pomembno prispevalo k usklajevanju različnih ciljev energetske unije glede raznolike in varne oskrbe z energijo, hkrati pa k doseganju cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, potrebnega za izpolnitev ciljev iz energetskega načrta EU za leto 2050; |
| --- | --- |

140.

poziva Komisijo, naj izboljša pogoje za uvajanje zajemanja in shranjevanja ogljika; meni, da bi slednje lahko pripomoglo k trgu nizkoogljične energije in pomembno prispevalo k usklajevanju različnih ciljev energetske unije glede raznolike in varne oskrbe z energijo, hkrati pa k doseganju cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, potrebnega za izpolnitev ciljev iz energetskega načrta EU za leto 2050;

| 141. | meni, da je treba tehnologije za razogljičenje, kot sta zajemanje in shranjevanje ogljika ter zajemanje in uporaba ogljika, nadalje razviti in izboljšati s precejšnjimi raziskovalnimi in inovacijskimi prizadevanji, da bi zagotovili, da bodo te tehnologije na razpolago za omilitev ali celo izničenje okoljskega odtisa fosilnih goriv, ki še vedno predstavljajo več kot 40-odstotni delež sedanje proizvodnje energije v EU in ki bodo verjetno še naprej pomemben vir energije; |
| --- | --- |

141.

meni, da je treba tehnologije za razogljičenje, kot sta zajemanje in shranjevanje ogljika ter zajemanje in uporaba ogljika, nadalje razviti in izboljšati s precejšnjimi raziskovalnimi in inovacijskimi prizadevanji, da bi zagotovili, da bodo te tehnologije na razpolago za omilitev ali celo izničenje okoljskega odtisa fosilnih goriv, ki še vedno predstavljajo več kot 40-odstotni delež sedanje proizvodnje energije v EU in ki bodo verjetno še naprej pomemben vir energije;

| 142. | poziva Komisijo, naj vzpostavi inovacijski sklad NER400, ki naj bi podpiral nizkoogljične predstavitvene projekte, in sicer na podlagi programa NER300 za zajemanje in shranjevanje ogljika ter energijo iz obnovljivih virov, a naj razširi njegovo področje uporabe na nizkoogljične inovacije v industrijskih sektorjih; |
| --- | --- |

142.

poziva Komisijo, naj vzpostavi inovacijski sklad NER400, ki naj bi podpiral nizkoogljične predstavitvene projekte, in sicer na podlagi programa NER300 za zajemanje in shranjevanje ogljika ter energijo iz obnovljivih virov, a naj razširi njegovo področje uporabe na nizkoogljične inovacije v industrijskih sektorjih;

| 143. | ugotavlja, da je jedrska energija predstavljala 27 % mešanice virov električne energije in več kot polovico vse nizkoogljične energije v EU v letu 2014 in da naj bi do leta 2050 razgradili 130 od 132 jedrskih elektrarn v EU, zaradi česar bo nastala precejšnja vrzel pri nizkoogljični pasovni električni energiji v mešanici virov te energije v EU; priznava, da so se nekatere države članice sicer odločile opustiti jedrsko energijo, vendar druge razmišljajo o razvoju novih projektov na tem področju, da bi izpolnile svoje energetske in podnebne cilje na nacionalni ravni in ravni EU, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo EU vzpostavila okvir, ki bo državam članicam, ki želijo uresničiti nove projekte za jedrsko energijo, to tudi omogočal, pri čemer se bodo upoštevala pravila EU o notranjem trgu in konkurenci; |
| --- | --- |

143.

ugotavlja, da je jedrska energija predstavljala 27 % mešanice virov električne energije in več kot polovico vse nizkoogljične energije v EU v letu 2014 in da naj bi do leta 2050 razgradili 130 od 132 jedrskih elektrarn v EU, zaradi česar bo nastala precejšnja vrzel pri nizkoogljični pasovni električni energiji v mešanici virov te energije v EU; priznava, da so se nekatere države članice sicer odločile opustiti jedrsko energijo, vendar druge razmišljajo o razvoju novih projektov na tem področju, da bi izpolnile svoje energetske in podnebne cilje na nacionalni ravni in ravni EU, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo EU vzpostavila okvir, ki bo državam članicam, ki želijo uresničiti nove projekte za jedrsko energijo, to tudi omogočal, pri čemer se bodo upoštevala pravila EU o notranjem trgu in konkurenci;

| 144. | ugotavlja, da je jedrska energija ena pomembnejših v evropskem energetskem sistemu, saj povzroča manj emisij CO2, hkrati pa omejuje odvisnost od uvoza, zagotavlja stabilno proizvodnjo električne energije za oskrbo notranjega trga in zagotavlja energetski sistem, v katerega je mogoče postopno vključiti energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

144.

ugotavlja, da je jedrska energija ena pomembnejših v evropskem energetskem sistemu, saj povzroča manj emisij CO2, hkrati pa omejuje odvisnost od uvoza, zagotavlja stabilno proizvodnjo električne energije za oskrbo notranjega trga in zagotavlja energetski sistem, v katerega je mogoče postopno vključiti energijo iz obnovljivih virov;

| 145. | poziva države članice, ki postopoma odpravljajo jedrsko energijo, naj zagotovijo, da bo to nadomestila proizvodnja energije, ki lahko sorazmerno prispeva k oskrbi z energijo ter k stabilizaciji skupnega sistema proizvodnje in distribucije; |
| --- | --- |

145.

poziva države članice, ki postopoma odpravljajo jedrsko energijo, naj zagotovijo, da bo to nadomestila proizvodnja energije, ki lahko sorazmerno prispeva k oskrbi z energijo ter k stabilizaciji skupnega sistema proizvodnje in distribucije;

| 146. | meni, da so države članice sicer pristojne za določitev svoje mešanice energijskih virov, prav tako pa je v njihovi suvereni pristojnosti, da se odločijo, kako bodo razogljičile svoje gospodarstvo, da pa je za doseganje podnebnih in energetskih ciljev Evrope in držav članic potrebno usklajevanje razvoja politik in tehnologij na ravni EU; priznava, da so politike na ravni EU na nekaterih področjih najučinkovitejše in da je na drugih področjih sodelovanje in usklajevanje med državami članicami ključnega pomena; priznava, da je za zagotavljanje tega usklajevanja potreben trden in zanesljiv proces upravljanja; |
| --- | --- |

146.

meni, da so države članice sicer pristojne za določitev svoje mešanice energijskih virov, prav tako pa je v njihovi suvereni pristojnosti, da se odločijo, kako bodo razogljičile svoje gospodarstvo, da pa je za doseganje podnebnih in energetskih ciljev Evrope in držav članic potrebno usklajevanje razvoja politik in tehnologij na ravni EU; priznava, da so politike na ravni EU na nekaterih področjih najučinkovitejše in da je na drugih področjih sodelovanje in usklajevanje med državami članicami ključnega pomena; priznava, da je za zagotavljanje tega usklajevanja potreben trden in zanesljiv proces upravljanja;

| 147. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge za ustanovitev sklada za posodobitev, ki bi moral imeti stroga merila in vsebovati smernice, ki bi zagotavljale, da bo financiranje usmerjeno v projekte prave modernizacije na področju energije, ki bi bili izbrani na podlagi tehnološko nevtralnega pristopa in dokazila, da so skladni z dosego ciljev EU glede emisij toplogrednih plinov do leta 2030; |
| --- | --- |

147.

poziva Komisijo, naj pripravi predloge za ustanovitev sklada za posodobitev, ki bi moral imeti stroga merila in vsebovati smernice, ki bi zagotavljale, da bo financiranje usmerjeno v projekte prave modernizacije na področju energije, ki bi bili izbrani na podlagi tehnološko nevtralnega pristopa in dokazila, da so skladni z dosego ciljev EU glede emisij toplogrednih plinov do leta 2030;

| 148. | poudarja, da bi morala biti EIB vključena v oblikovanje prej omenjenih meril in usmeritev sklada za posodobitev; |
| --- | --- |

148.

poudarja, da bi morala biti EIB vključena v oblikovanje prej omenjenih meril in usmeritev sklada za posodobitev;

| 149. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se pri razvoju energetske unije zagotovijo okoljska in podnebna zaščita, izboljšana kakovost zraka, manjša odvisnost od zunanjih virov energije, biotska raznovrstnost, delovna mesta in konkurenčnost evropske industrije na podlagi tehnoloških inovacij in vodilne vloge na tem področju; |
| --- | --- |

149.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se pri razvoju energetske unije zagotovijo okoljska in podnebna zaščita, izboljšana kakovost zraka, manjša odvisnost od zunanjih virov energije, biotska raznovrstnost, delovna mesta in konkurenčnost evropske industrije na podlagi tehnoloških inovacij in vodilne vloge na tem področju;

| 150. | poudarja, da mora biti energija cenovno dostopna za vse državljane EU; meni, da bi s preprečevanjem nepotrebne porabe s pomočjo izboljšanja učinkovitosti, boljšimi medsebojnimi povezavami, večjo povezanostjo trga in trajnostnimi energetskimi naložbami, zlasti v stavbe, veliko gospodinjstev lahko imelo dostop pod enakimi pogoji do enotnega, trajnostnega, konkurenčnega in varnega energetskega trga ter ubežalo energetski revščini, v kateri je leta 2012 živel vsak četrti državljan EU; poziva Komisijo, naj predstavi sporočilo o energetski revščini v Evropi in ga pospremi z akcijskim načrtom za boj proti njej, ki bo vseboval opredelitev in kazalnike energetske revščine; |
| --- | --- |

150.

poudarja, da mora biti energija cenovno dostopna za vse državljane EU; meni, da bi s preprečevanjem nepotrebne porabe s pomočjo izboljšanja učinkovitosti, boljšimi medsebojnimi povezavami, večjo povezanostjo trga in trajnostnimi energetskimi naložbami, zlasti v stavbe, veliko gospodinjstev lahko imelo dostop pod enakimi pogoji do enotnega, trajnostnega, konkurenčnega in varnega energetskega trga ter ubežalo energetski revščini, v kateri je leta 2012 živel vsak četrti državljan EU; poziva Komisijo, naj predstavi sporočilo o energetski revščini v Evropi in ga pospremi z akcijskim načrtom za boj proti njej, ki bo vseboval opredelitev in kazalnike energetske revščine;

Razvoj energetsko učinkovitega in razogljičenega prometnega sektorja

| 151. | ocenjuje, da promet predstavlja več kot 30 % končne porabe energije v Evropi in da 94 % prometa temelji na naftnih proizvodih; zato meni, da bi moral imeti sistem za čistejšo energijo, ki bi bil tesno povezan z razogljičenjem prometnega sektorja, osrednje mesto v okvirni strategiji za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost; poudarja, da je zelo pomembno povezovanje ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov z ukrepi za razvoj inovativnih energetskih tehnologij, da bi za evropski prometni sistem dosegli okoljsko trajnostno kombinacijo virov energije; meni, da bi bilo treba spodbujati uporabo različnih obnovljivih virov energije, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom za težka tovorna vozila in v pomorskem sektorju; poziva Komisijo, naj pripravi predloge za ukinitev okolju škodljivih davčnih olajšav, kjer je to primerno; spodbuja podporo raziskavam in inovacijam, namenjenim iskanju boljših tehnoloških rešitev na področju mobilnosti, pa tudi rešitev na področju podpornih tehnologij in politik; |
| --- | --- |

151.

ocenjuje, da promet predstavlja več kot 30 % končne porabe energije v Evropi in da 94 % prometa temelji na naftnih proizvodih; zato meni, da bi moral imeti sistem za čistejšo energijo, ki bi bil tesno povezan z razogljičenjem prometnega sektorja, osrednje mesto v okvirni strategiji za trdno energetsko unijo s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost; poudarja, da je zelo pomembno povezovanje ukrepov za spodbujanje energetske učinkovitosti in energije iz obnovljivih virov z ukrepi za razvoj inovativnih energetskih tehnologij, da bi za evropski prometni sistem dosegli okoljsko trajnostno kombinacijo virov energije; meni, da bi bilo treba spodbujati uporabo različnih obnovljivih virov energije, vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom za težka tovorna vozila in v pomorskem sektorju; poziva Komisijo, naj pripravi predloge za ukinitev okolju škodljivih davčnih olajšav, kjer je to primerno; spodbuja podporo raziskavam in inovacijam, namenjenim iskanju boljših tehnoloških rešitev na področju mobilnosti, pa tudi rešitev na področju podpornih tehnologij in politik;

| 152. | ugotavlja, da je treba za razogljičenje prometnega sektorja na vseh področjih politike sprejeti ukrepe, ki se nanašajo na energijo, promet, trgovino ter raziskave in inovacije; poudarja, da so za preprečevanje nacionalne razdrobljenosti pomembni usklajeni čezmejni pristopi in da je treba oblikovati standarde in zahteve glede interoperabilnosti, ki bodo evropskim podjetjem omogočili izkoriščanje tržnih priložnosti; |
| --- | --- |

152.

ugotavlja, da je treba za razogljičenje prometnega sektorja na vseh področjih politike sprejeti ukrepe, ki se nanašajo na energijo, promet, trgovino ter raziskave in inovacije; poudarja, da so za preprečevanje nacionalne razdrobljenosti pomembni usklajeni čezmejni pristopi in da je treba oblikovati standarde in zahteve glede interoperabilnosti, ki bodo evropskim podjetjem omogočili izkoriščanje tržnih priložnosti;

| 153. | ugotavlja, da so boljši standardi učinkovitosti vozil in učinkovitejša poraba goriva bistveni tako za zmanjšanje odvisnosti EU od nafte kot za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zato poziva industrijo, države članice in Komisijo, naj nadaljujejo prizadevanja na tem področju in jih okrepijo, da bi glede na nedavne škandale zagotovile ne le točne preskuse emisij, temveč da bodo obenem ti preskusi pokazali dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo; poziva Komisijo, naj pregleda standarde emisij CO2 za avtomobile in lahka dostavna vozila za obdobje po letu 2020; se vseeno zaveda, da je dolgoročna rešitev za zmanjšanje emisij v prometu in povpraševanja po energiji ter diverzifikacijo dobave povezana z alternativnimi viri, elektrifikacijo z električno energijo iz obnovljivih virov in spodbujanjem bolj trajnostnih načinov prevoza; |
| --- | --- |

153.

ugotavlja, da so boljši standardi učinkovitosti vozil in učinkovitejša poraba goriva bistveni tako za zmanjšanje odvisnosti EU od nafte kot za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zato poziva industrijo, države članice in Komisijo, naj nadaljujejo prizadevanja na tem področju in jih okrepijo, da bi glede na nedavne škandale zagotovile ne le točne preskuse emisij, temveč da bodo obenem ti preskusi pokazali dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo; poziva Komisijo, naj pregleda standarde emisij CO2 za avtomobile in lahka dostavna vozila za obdobje po letu 2020; se vseeno zaveda, da je dolgoročna rešitev za zmanjšanje emisij v prometu in povpraševanja po energiji ter diverzifikacijo dobave povezana z alternativnimi viri, elektrifikacijo z električno energijo iz obnovljivih virov in spodbujanjem bolj trajnostnih načinov prevoza;

| 154. | podpira celovit sveženj o cestnem prometu, ki bo spodbujal učinkovitejše okvirno oblikovanje cen za uporabo infrastrukture in uvedbo inteligentnih interoperabilnih prometnih rešitev; poudarja, da je mogoče s podpiranjem digitalizacije, uporabo inteligentnih prometnih sistemov in razvijanjem inovativnih prometnih storitev izboljšati energetsko učinkovitost; poziva k oblikovanju napredne strategije za raziskave in inovacije v prometnem sektorju; podpira oblikovanje trajnostnih načrtov za mobilnost v mestih in na podeželju, da bi zmanjšali onesnaževanje zaradi prometa, zastoje, hrup in število prometnih nesreč; meni, da bi morali s temi načrti odpraviti neenakosti, kar zadeva invalide in stroške; |
| --- | --- |

154.

podpira celovit sveženj o cestnem prometu, ki bo spodbujal učinkovitejše okvirno oblikovanje cen za uporabo infrastrukture in uvedbo inteligentnih interoperabilnih prometnih rešitev; poudarja, da je mogoče s podpiranjem digitalizacije, uporabo inteligentnih prometnih sistemov in razvijanjem inovativnih prometnih storitev izboljšati energetsko učinkovitost; poziva k oblikovanju napredne strategije za raziskave in inovacije v prometnem sektorju; podpira oblikovanje trajnostnih načrtov za mobilnost v mestih in na podeželju, da bi zmanjšali onesnaževanje zaradi prometa, zastoje, hrup in število prometnih nesreč; meni, da bi morali s temi načrti odpraviti neenakosti, kar zadeva invalide in stroške;

| 155. | pozdravlja prehod na energetsko najbolj trajnostne in učinkovite načine prevoza in poti, kot so železnica, prevoz po morju na kratkih razdaljah, celinska plovba in pomorski promet, in sicer tako, da ti načini postanejo konkurenčnejši in učinkovitejši v smislu zmanjševanja emisij CO2; v zvezi s tem poudarja pomen intermodalnosti; |
| --- | --- |

155.

pozdravlja prehod na energetsko najbolj trajnostne in učinkovite načine prevoza in poti, kot so železnica, prevoz po morju na kratkih razdaljah, celinska plovba in pomorski promet, in sicer tako, da ti načini postanejo konkurenčnejši in učinkovitejši v smislu zmanjševanja emisij CO2; v zvezi s tem poudarja pomen intermodalnosti;

| 156. | poziva Komisijo, naj v okviru razogljičenja prometnega sektorja predlaga celovito strategijo o cestnem prometu in podpre močnejša prizadevanja pri razvoju in uporabi električne mobilnosti za cestni promet; |
| --- | --- |

156.

poziva Komisijo, naj v okviru razogljičenja prometnega sektorja predlaga celovito strategijo o cestnem prometu in podpre močnejša prizadevanja pri razvoju in uporabi električne mobilnosti za cestni promet;

| 157. | poudarja, da bo uporaba električnih vozil močno obremenila proizvodnjo električne energije, in poziva, naj se s tega vidika oceni sedanje proizvodne zmogljivosti; |
| --- | --- |

157.

poudarja, da bo uporaba električnih vozil močno obremenila proizvodnjo električne energije, in poziva, naj se s tega vidika oceni sedanje proizvodne zmogljivosti;

| 158. | poziva Komisijo, naj revidira shemo označevanja porabe goriva in emisij CO2 za osebne avtomobile, da bi potrošnikom zagotovili natančnejše, ustreznejše in primerljivejše informacije o emisijah CO2 ter porabi goriva, da bi jih usmerili v izbiro energetsko najučinkovitejših vozil, proizvajalce pa spodbudili, da izboljšajo energetsko učinkovitost vozil in povečajo zanesljivost oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

158.

poziva Komisijo, naj revidira shemo označevanja porabe goriva in emisij CO2 za osebne avtomobile, da bi potrošnikom zagotovili natančnejše, ustreznejše in primerljivejše informacije o emisijah CO2 ter porabi goriva, da bi jih usmerili v izbiro energetsko najučinkovitejših vozil, proizvajalce pa spodbudili, da izboljšajo energetsko učinkovitost vozil in povečajo zanesljivost oskrbe z energijo;

| 159. | vztraja, da mora Komisija pospešiti uvedbo revidiranega preskusnega cikla, da bi zagotovila, da emisije CO2 in drugih onesnaževal iz vozil odražajo emisije v dejanskih pogojih vožnje; |
| --- | --- |

159.

vztraja, da mora Komisija pospešiti uvedbo revidiranega preskusnega cikla, da bi zagotovila, da emisije CO2 in drugih onesnaževal iz vozil odražajo emisije v dejanskih pogojih vožnje;

| 160. | poziva Komisijo, naj pospeši vključevanje naprednih tehnologij v inovativni železniški promet, tako da predlaga pobudo za preusmeritev na železnice, ki bi lahko imela odločilno vlogo v čistem javnem prometu; |
| --- | --- |

160.

poziva Komisijo, naj pospeši vključevanje naprednih tehnologij v inovativni železniški promet, tako da predlaga pobudo za preusmeritev na železnice, ki bi lahko imela odločilno vlogo v čistem javnem prometu;

| 161. | opozarja, da je mednarodni ladijski promet še vedno izključen iz zavezujočih obveznosti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, čeprav se pri njem zaznava velik porast prometa; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o ciljih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz mednarodnega ladijskega prometa, razen če bo Mednarodna pomorska organizacija sprejela zavezujoče ukrepe do leta 2016; |
| --- | --- |

161.

opozarja, da je mednarodni ladijski promet še vedno izključen iz zavezujočih obveznosti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, čeprav se pri njem zaznava velik porast prometa; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o ciljih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz mednarodnega ladijskega prometa, razen če bo Mednarodna pomorska organizacija sprejela zavezujoče ukrepe do leta 2016;

| 162. | poudarja, da je potrebno večje usklajevanje strategij na področju prometa, ogrevanja in hlajenja ter razogljičenja energije; poziva Komisijo, naj pripravi celovite načrte za zmanjšanje emisij CO2 v sektorjih prometa ter ogrevanja in hlajenja, pri čemer naj med drugim upošteva, da se čista in poceni energija iz različnih obnovljivih virov energije, če je na voljo v velikih količinah, lahko uporabi za polnjenje električnih vozil in delovanje naprav za ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

162.

poudarja, da je potrebno večje usklajevanje strategij na področju prometa, ogrevanja in hlajenja ter razogljičenja energije; poziva Komisijo, naj pripravi celovite načrte za zmanjšanje emisij CO2 v sektorjih prometa ter ogrevanja in hlajenja, pri čemer naj med drugim upošteva, da se čista in poceni energija iz različnih obnovljivih virov energije, če je na voljo v velikih količinah, lahko uporabi za polnjenje električnih vozil in delovanje naprav za ogrevanje in hlajenje;

| 163. | poudarja, da je treba podporo Evropskega sklada za strateške naložbe prednostno nameniti prometnim projektom, ki omogočajo tehnološki prehod na čist in trajnosten prometni sistem; poudarja, da bi morali pri drugih mehanizmih finančne podpore, ki so na voljo na ravni EU, prednost nameniti naložbam v infrastrukturo za intermodalnost, železnice, pomorski promet in celinske plovne poti; |
| --- | --- |

163.

poudarja, da je treba podporo Evropskega sklada za strateške naložbe prednostno nameniti prometnim projektom, ki omogočajo tehnološki prehod na čist in trajnosten prometni sistem; poudarja, da bi morali pri drugih mehanizmih finančne podpore, ki so na voljo na ravni EU, prednost nameniti naložbam v infrastrukturo za intermodalnost, železnice, pomorski promet in celinske plovne poti;

| 164. | spodbuja Komisijo, naj pri harmonizaciji meril za certificiranje trajnostnega turizma vključi merilo uporabe energije iz obnovljivih virov in merilo zmanjšanja emisij CO2 v skladu s cilji EU; |
| --- | --- |

164.

spodbuja Komisijo, naj pri harmonizaciji meril za certificiranje trajnostnega turizma vključi merilo uporabe energije iz obnovljivih virov in merilo zmanjšanja emisij CO2 v skladu s cilji EU;

Raziskave, inovacije in konkurenčnost

| 165. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju raziskav o boljši uporabi virov energije v Evropi in zmanjšanju njihovega vpliva na okolje, da bi zagotovili trajnostno gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest, industrijsko konkurenčnost, zlasti pa dolgoročne okoljske in energetske cilje EU; |
| --- | --- |

165.

poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju raziskav o boljši uporabi virov energije v Evropi in zmanjšanju njihovega vpliva na okolje, da bi zagotovili trajnostno gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest, industrijsko konkurenčnost, zlasti pa dolgoročne okoljske in energetske cilje EU;

| 166. | poudarja, da je treba v zvezi s tem v celoti izkoristiti vse možnosti financiranja EU in tako okrepiti varne in trajnostne tehnologije nizkoogljične energije, energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije, pametna omrežja, decentralizirano proizvodnjo, prožno proizvodnjo, shranjevanje električne energije in elektrifikacijo prometa; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju raziskav o teh tehnologijah in njihovi uporabi, da bi dosegla svoje cilje za leto 2020, 2030 in po tem, izboljšala zanesljivost oskrbe z energijo in pospešila gospodarsko okrevanje; pričakuje, da bo vmesni pregled raziskovalnega programa Obzorje 2020 odražal te prednostne naloge; želi spomniti, da so energetski izzivi, zastavljeni v programu Obzorje 2020, oblikovani tako, da podpirajo prehod na zanesljiv, trajnostni in konkurenčen energetski sistem, katerega glavne prednostne naloge so naštete pod naslovi Energetska učinkovitost, Nizkoogljične tehnologije ter Pametna mesta in skupnosti; želi spomniti, da je treba vsaj 85 % proračuna za energetske izzive programa Obzorje 2020 porabiti za področje nefosilnih goriv, pri čemer je treba vsaj 15 % celotnega proračuna za energetske izzive porabiti za uveljavitev tehnologij za obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost na trgu; |
| --- | --- |

166.

poudarja, da je treba v zvezi s tem v celoti izkoristiti vse možnosti financiranja EU in tako okrepiti varne in trajnostne tehnologije nizkoogljične energije, energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije, pametna omrežja, decentralizirano proizvodnjo, prožno proizvodnjo, shranjevanje električne energije in elektrifikacijo prometa; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju raziskav o teh tehnologijah in njihovi uporabi, da bi dosegla svoje cilje za leto 2020, 2030 in po tem, izboljšala zanesljivost oskrbe z energijo in pospešila gospodarsko okrevanje; pričakuje, da bo vmesni pregled raziskovalnega programa Obzorje 2020 odražal te prednostne naloge; želi spomniti, da so energetski izzivi, zastavljeni v programu Obzorje 2020, oblikovani tako, da podpirajo prehod na zanesljiv, trajnostni in konkurenčen energetski sistem, katerega glavne prednostne naloge so naštete pod naslovi Energetska učinkovitost, Nizkoogljične tehnologije ter Pametna mesta in skupnosti; želi spomniti, da je treba vsaj 85 % proračuna za energetske izzive programa Obzorje 2020 porabiti za področje nefosilnih goriv, pri čemer je treba vsaj 15 % celotnega proračuna za energetske izzive porabiti za uveljavitev tehnologij za obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost na trgu;

| 167. | meni, da bi močnejše prizadevanje za razvoj teh tehnologij lahko prineslo pomembne dolgoročne rezultate na področju stroškovno učinkovitega razogljičenja, manjših stroškov proizvodnje in manjšega povpraševanja po energiji, kar bi okrepilo konkurenčnost industrije; |
| --- | --- |

167.

meni, da bi močnejše prizadevanje za razvoj teh tehnologij lahko prineslo pomembne dolgoročne rezultate na področju stroškovno učinkovitega razogljičenja, manjših stroškov proizvodnje in manjšega povpraševanja po energiji, kar bi okrepilo konkurenčnost industrije;

| 168. | ugotavlja, da ima Evropa vodilno vlogo na tehnološkem področju v ključnih sektorjih, kot so vetrne turbine, električni kabli, razvoj in storitve omrežja ter sistemi za mestni prevoz; obžaluje, da je ta vodilna vloga ogrožena in poziva Komisijo, naj nujno ukrepa, da bi to vlogo ohranili; |
| --- | --- |

168.

ugotavlja, da ima Evropa vodilno vlogo na tehnološkem področju v ključnih sektorjih, kot so vetrne turbine, električni kabli, razvoj in storitve omrežja ter sistemi za mestni prevoz; obžaluje, da je ta vodilna vloga ogrožena in poziva Komisijo, naj nujno ukrepa, da bi to vlogo ohranili;

| 169. | poziva Komisijo, naj oblikuje pobudo o svetovni tehnološki in inovativni vodilni vlogi EU na področju nizkoogljične tehnologije in tehnologije obnovljivih virov, vključno z energijo valovanja, plavajočimi sončnimi elektrarnami in biogorivom iz alg, ter naj spodbudi javne in zasebne raziskave, razvoj in inovacije na teh področjih; |
| --- | --- |

169.

poziva Komisijo, naj oblikuje pobudo o svetovni tehnološki in inovativni vodilni vlogi EU na področju nizkoogljične tehnologije in tehnologije obnovljivih virov, vključno z energijo valovanja, plavajočimi sončnimi elektrarnami in biogorivom iz alg, ter naj spodbudi javne in zasebne raziskave, razvoj in inovacije na teh področjih;

| 170. | poziva države članice in Komisijo, naj si prizadevajo za boljše povezovanje in usklajevanje nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov, zlasti na področjih energetike, prometa, informacijsko-komunikacijske tehnologije in gradbeništva, da se zagotovi prednostna obravnava skupnih izzivov, kot je povečanje energetske učinkovitosti, tako da v središču pozornosti ne bo zgolj sektor ogrevanja, temveč tudi hlajenje, spodbujanje obnovljivih virov energije v malem obsegu, zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov, pa tudi povečanje energetske varnosti ter razvoj novih obnovljivih virov energije in čim večje tržno uveljavljanje novih tehnologij; |
| --- | --- |

170.

poziva države članice in Komisijo, naj si prizadevajo za boljše povezovanje in usklajevanje nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov, zlasti na področjih energetike, prometa, informacijsko-komunikacijske tehnologije in gradbeništva, da se zagotovi prednostna obravnava skupnih izzivov, kot je povečanje energetske učinkovitosti, tako da v središču pozornosti ne bo zgolj sektor ogrevanja, temveč tudi hlajenje, spodbujanje obnovljivih virov energije v malem obsegu, zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov, pa tudi povečanje energetske varnosti ter razvoj novih obnovljivih virov energije in čim večje tržno uveljavljanje novih tehnologij;

| 171. | poudarja dodano vrednost vključevanja informacijsko-komunikacijskih tehnologij v energetske sisteme in poziva Komisijo, naj uvede skupne standarde za pametna omrežja na ravni sistemov prenosa, da se zagotovi stabilna oskrba in prosti pretok energije prek mej in prispeva k energetski varnosti, na ravni distribucijskih sistemov pa naj zagotovi zanesljivost oskrbe za lokalne skupnosti, mesta in regije; glede tega poudarja vlogo, ki jo lahko pri povišanju ravni obnovljivih virov energije imajo razvoj pametnejših energetskih omrežij in novi obrati za shranjevanje energije; |
| --- | --- |

171.

poudarja dodano vrednost vključevanja informacijsko-komunikacijskih tehnologij v energetske sisteme in poziva Komisijo, naj uvede skupne standarde za pametna omrežja na ravni sistemov prenosa, da se zagotovi stabilna oskrba in prosti pretok energije prek mej in prispeva k energetski varnosti, na ravni distribucijskih sistemov pa naj zagotovi zanesljivost oskrbe za lokalne skupnosti, mesta in regije; glede tega poudarja vlogo, ki jo lahko pri povišanju ravni obnovljivih virov energije imajo razvoj pametnejših energetskih omrežij in novi obrati za shranjevanje energije;

| 172. | priznava, da pametni števci pomembno prispevajo k storitvam distribucijskega omrežja; poudarja, da potrošniki ostajajo dokončni lastniki svojih podatkov in da bi bilo treba podatke, ki se posredujejo operaterjem distribucijskih sistemov in drugim udeležencem na trgu, anonimizirati ter tako v celoti spoštovati pravico do zasebnosti; |
| --- | --- |

172.

priznava, da pametni števci pomembno prispevajo k storitvam distribucijskega omrežja; poudarja, da potrošniki ostajajo dokončni lastniki svojih podatkov in da bi bilo treba podatke, ki se posredujejo operaterjem distribucijskih sistemov in drugim udeležencem na trgu, anonimizirati ter tako v celoti spoštovati pravico do zasebnosti;

| 173. | meni, da je nadaljnji razvoj notranjega energetskega trga neločljivo povezan z enotnim digitalnim trgom; poziva Komisijo, naj spodbuja povezovanje energetske unije in enotnega digitalnega trga tako, da v največji možni meri prek digitalnih platform poveča dostop potrošnikov do energetskih storitev ter naj spodbuja razvoj energetskega notranjega trga, ki bo konkurenčnejši, preglednejši in bo vključen v digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

173.

meni, da je nadaljnji razvoj notranjega energetskega trga neločljivo povezan z enotnim digitalnim trgom; poziva Komisijo, naj spodbuja povezovanje energetske unije in enotnega digitalnega trga tako, da v največji možni meri prek digitalnih platform poveča dostop potrošnikov do energetskih storitev ter naj spodbuja razvoj energetskega notranjega trga, ki bo konkurenčnejši, preglednejši in bo vključen v digitalno gospodarstvo;

| 174. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo varnost informacijskih tehnologij in zaščito kritične energetske infrastrukture, ki zagotavlja bistvene storitve za potrošnike, zlasti z vidika razvoja industrijske proizvodnje in vedno večje vloge informacijsko-komunikacijskih tehnologij v energetskem sektorju; glede tega poudarja pomen sprejetja in pravočasnega izvajanja direktive o varnosti omrežij in informacij, da se ohrani visoka raven varnosti omrežij in informacij kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

174.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo varnost informacijskih tehnologij in zaščito kritične energetske infrastrukture, ki zagotavlja bistvene storitve za potrošnike, zlasti z vidika razvoja industrijske proizvodnje in vedno večje vloge informacijsko-komunikacijskih tehnologij v energetskem sektorju; glede tega poudarja pomen sprejetja in pravočasnega izvajanja direktive o varnosti omrežij in informacij, da se ohrani visoka raven varnosti omrežij in informacij kritične infrastrukture;

| 175. | poudarja, da bi morala biti prednostna naloga držav članic, da v okviru programa Obzorje 2020 zmanjšajo stroške trajnostnih, varnih in manj izpopolnjenih energetskih tehnologij, zlasti tistih, ki prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni in doseganju ciljev EU do leta 2030; poziva tako Komisijo kot države članice, naj zagotovijo jasen zakonodajni in strateški okvir ter možnosti financiranja pobud za raziskave in razvoj in projektov za uporabo, ki podpirajo Evropsko unijo pri doseganju njenih podnebnih, energetskih in okoljskih ciljev ter okrepitvi konkurenčnosti na gospodarskem področju; pozdravlja, da je Komisija sprejela revidirani načrt SET; poudarja, da bi se morale raziskave in razvoj ter inovacije osredotočati na vključevanje različnih rešitev, ki so na razpolago ali se razvijajo, v sistem, ne pa na posamezne sektorje in tehnologije, ki so med seboj ločeni; |
| --- | --- |

175.

poudarja, da bi morala biti prednostna naloga držav članic, da v okviru programa Obzorje 2020 zmanjšajo stroške trajnostnih, varnih in manj izpopolnjenih energetskih tehnologij, zlasti tistih, ki prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni in doseganju ciljev EU do leta 2030; poziva tako Komisijo kot države članice, naj zagotovijo jasen zakonodajni in strateški okvir ter možnosti financiranja pobud za raziskave in razvoj in projektov za uporabo, ki podpirajo Evropsko unijo pri doseganju njenih podnebnih, energetskih in okoljskih ciljev ter okrepitvi konkurenčnosti na gospodarskem področju; pozdravlja, da je Komisija sprejela revidirani načrt SET; poudarja, da bi se morale raziskave in razvoj ter inovacije osredotočati na vključevanje različnih rešitev, ki so na razpolago ali se razvijajo, v sistem, ne pa na posamezne sektorje in tehnologije, ki so med seboj ločeni;

| 176. | priznava, da je napredek na področju okolju prijaznih in stroškovno učinkovitih inovacij ter raziskav in razvoja bistven tudi za prihodnjo konkurenčnost EU, vključno z njeno industrijo; |
| --- | --- |

176.

priznava, da je napredek na področju okolju prijaznih in stroškovno učinkovitih inovacij ter raziskav in razvoja bistven tudi za prihodnjo konkurenčnost EU, vključno z njeno industrijo;

| 177. | poziva Komisijo, naj zagotovi jasen pregled različnih instrumentov financiranja in finančnih instrumentov, kot so program InvestEU, instrument za povezovanje Evrope (projekti skupnega interesa), skladi za raziskave in razvoj, strukturni in investicijski skladi, instrumenti za financiranje pametnih omrežij (ERA-Net Plus), program Obzorje 2020, EIB, evropski energetski program za oživitev, instrument za povezovanje Evrope – energetika, program NER 300, Raziskovalni sklad za premog in jeklo in program Eurogia+, ter razjasni pravila za upravičenost za vsakega od teh programov; |
| --- | --- |

177.

poziva Komisijo, naj zagotovi jasen pregled različnih instrumentov financiranja in finančnih instrumentov, kot so program InvestEU, instrument za povezovanje Evrope (projekti skupnega interesa), skladi za raziskave in razvoj, strukturni in investicijski skladi, instrumenti za financiranje pametnih omrežij (ERA-Net Plus), program Obzorje 2020, EIB, evropski energetski program za oživitev, instrument za povezovanje Evrope – energetika, program NER 300, Raziskovalni sklad za premog in jeklo in program Eurogia+, ter razjasni pravila za upravičenost za vsakega od teh programov;

Uresničevanje energetske unije: državljani in mesta

| 178. | želi spomniti na zavezo 6 000 evropskih mest, da bodo prevzela vodilno vlogo pri energetskem prehodu, zlasti prek konvencije županov; poziva Komisijo, naj v celoti uporabi potencial te mreže in drugih pobud, kot sta pobudi za pametna mesta in skupnosti in Energy Cities, ter jim zagotovi finančne in človeške vire za nadaljnji razvoj; meni, da bi morala mesta, ki sodelujejo pri konvenciji županov, imeti prednostni dostop do evropskega financiranja; |
| --- | --- |

178.

želi spomniti na zavezo 6 000 evropskih mest, da bodo prevzela vodilno vlogo pri energetskem prehodu, zlasti prek konvencije županov; poziva Komisijo, naj v celoti uporabi potencial te mreže in drugih pobud, kot sta pobudi za pametna mesta in skupnosti in Energy Cities, ter jim zagotovi finančne in človeške vire za nadaljnji razvoj; meni, da bi morala mesta, ki sodelujejo pri konvenciji županov, imeti prednostni dostop do evropskega financiranja;

| 179. | poudarja, da so strategije za aktivno izobraževanje/usposabljanje in pridobivanje spretnosti bistvenega pomena pri prehodu na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; poziva države članice, naj vzpostavijo ciljno usmerjene programe izobraževanja in usposabljanja ter spodbujajo izobraževanje pod vodstvom lokalne skupnosti, da bi zmanjšale povpraševanje po energiji in proizvajale energijo iz obnovljivih virov; poudarja, da je za uspeh energetske unije potreben enak dostop do začetnega in vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja, saj je to temeljni način, kako se odzvati na spreminjajoče se okoliščine in želje državljanov, pa tudi na potrebe trga dela; opozarja, da so programi za usposabljanje in pridobivanje novih spretnosti nepogrešljivi, saj delavcem omogočajo, da v celoti izkoristijo potencial razvoja energije iz obnovljivih virov za ustvarjanje trajnostnih in lokalnih delovnih mest; |
| --- | --- |

179.

poudarja, da so strategije za aktivno izobraževanje/usposabljanje in pridobivanje spretnosti bistvenega pomena pri prehodu na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; poziva države članice, naj vzpostavijo ciljno usmerjene programe izobraževanja in usposabljanja ter spodbujajo izobraževanje pod vodstvom lokalne skupnosti, da bi zmanjšale povpraševanje po energiji in proizvajale energijo iz obnovljivih virov; poudarja, da je za uspeh energetske unije potreben enak dostop do začetnega in vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja, saj je to temeljni način, kako se odzvati na spreminjajoče se okoliščine in želje državljanov, pa tudi na potrebe trga dela; opozarja, da so programi za usposabljanje in pridobivanje novih spretnosti nepogrešljivi, saj delavcem omogočajo, da v celoti izkoristijo potencial razvoja energije iz obnovljivih virov za ustvarjanje trajnostnih in lokalnih delovnih mest;

o

o o

| 180. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in pogodbenicam Energetske skupnosti. |
| --- | --- |

180.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in pogodbenicam Energetske skupnosti.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0344.

(2)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 59.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0088.

(4)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 28.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0444.

(6)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 42.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0094.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0445.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/48

---

P8_TA(2015)0445

Priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti – priprava evropskega elektroenergetskega omrežja na leto 2020 (2015/2108(INI))

(2017/C 399/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obnovljiva energija – Približevanje ciljem za leto 2020 (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obnovljiva energija – Približevanje ciljem za leto 2020 (COM(2015)0082),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. in 16. marca 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. in 16. marca 2002,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. in 21. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. in 21. marca 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju desetletnega razvojnega načrta omrežja iz leta 2014, ki ga je pripravila Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju desetletnega razvojnega načrta omrežja iz leta 2014, ki ga je pripravila Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E),

| — | ob upoštevanju Madridske deklaracije, ki so jo 4. marca 2015 na vrhunskem srečanju o energetskih povezavah sprejele Španija, Francija, Portugalska, Evropska komisija in Evropska investicijska banka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Madridske deklaracije, ki so jo 4. marca 2015 na vrhunskem srečanju o energetskih povezavah sprejele Španija, Francija, Portugalska, Evropska komisija in Evropska investicijska banka,

| — | ob upoštevanju instrumenta za povezovanje Evrope (Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumenta za povezovanje Evrope (Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0330/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0330/2015),

Koristi čezmejne povezanosti

| 1. | pozdravlja sporočilo in strategijo Komisije kot pozitiven korak k doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti in izboljšanju delovanja notranjega elektroenergetskega trga EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo in strategijo Komisije kot pozitiven korak k doseganju cilja 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti in izboljšanju delovanja notranjega elektroenergetskega trga EU;

| 2. | priznava, da so energija iz obnovljivih virov, večja energetska učinkovitost in trajnostna mešanica energijskih virov, kar prinaša prihranke energije, ter notranji energetski trg, ki omogoča prosti pretok energije, odločilno orodje za trden, varen, neodvisen, vključujoč, pregleden in konkurenčen energetski sistem EU, ki bo ustvarjal visokokakovostna delovna mesta in bogastvo v trajnostnem gospodarstvu, usmerjenem v prihodnost; poudarja, da za njegov razvoj potrebujemo večjo čezmejno elektroenergetsko povezanost, inteligentna omrežja in novo zasnovo trga; meni, da bi morali biti vzpostavitev takšnega sistema in odprava energetskih otokov pomembni politični prednostni nalogi energetske unije; |
| --- | --- |

2.

priznava, da so energija iz obnovljivih virov, večja energetska učinkovitost in trajnostna mešanica energijskih virov, kar prinaša prihranke energije, ter notranji energetski trg, ki omogoča prosti pretok energije, odločilno orodje za trden, varen, neodvisen, vključujoč, pregleden in konkurenčen energetski sistem EU, ki bo ustvarjal visokokakovostna delovna mesta in bogastvo v trajnostnem gospodarstvu, usmerjenem v prihodnost; poudarja, da za njegov razvoj potrebujemo večjo čezmejno elektroenergetsko povezanost, inteligentna omrežja in novo zasnovo trga; meni, da bi morali biti vzpostavitev takšnega sistema in odprava energetskih otokov pomembni politični prednostni nalogi energetske unije;

| 3. | priznava, da je čezmejna elektroenergetska povezanost eden glavnih pogojev za dokončanje povezanega notranjega elektroenergetskega trga, ki nam bo, če bo dobro zasnovan, pomagal pri uresničevanju podnebnih ciljev, tudi cilja EU, da postane vodilna na področju obnovljivih virov energije, in zaradi večje energetske varnosti in neodvisnosti izboljšal geopolitični položaj EU ter zmanjšal energetsko izoliranost in možnost motenj v energetskem sistemu; poudarja, da je treba tudi povezovalne daljnovode obravnavati, načrtovati in zgraditi s tesno usklajenim regionalnim sodelovanjem ter pri tem upoštevati pristojnosti nacionalnih organov, da določijo mešanico energijskih virov v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi cilji EU; |
| --- | --- |

3.

priznava, da je čezmejna elektroenergetska povezanost eden glavnih pogojev za dokončanje povezanega notranjega elektroenergetskega trga, ki nam bo, če bo dobro zasnovan, pomagal pri uresničevanju podnebnih ciljev, tudi cilja EU, da postane vodilna na področju obnovljivih virov energije, in zaradi večje energetske varnosti in neodvisnosti izboljšal geopolitični položaj EU ter zmanjšal energetsko izoliranost in možnost motenj v energetskem sistemu; poudarja, da je treba tudi povezovalne daljnovode obravnavati, načrtovati in zgraditi s tesno usklajenim regionalnim sodelovanjem ter pri tem upoštevati pristojnosti nacionalnih organov, da določijo mešanico energijskih virov v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi cilji EU;

| 4. | poudarja, da koristi bistveno povečane čezmejne povezanosti evropskega omrežja daleč presegajo gospodarsko in geopolitično razsežnost; gre za strateško načelo, v skladu s katerim bi morali ustvariti odpornejše in trdnejše omrežje, ki bi se bolje odzivalo na raznovrstne spremembe in motnje; s tem bi tudi omogočili, da bi v evropsko omrežje učinkovito vključili vse večji delež električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da koristi bistveno povečane čezmejne povezanosti evropskega omrežja daleč presegajo gospodarsko in geopolitično razsežnost; gre za strateško načelo, v skladu s katerim bi morali ustvariti odpornejše in trdnejše omrežje, ki bi se bolje odzivalo na raznovrstne spremembe in motnje; s tem bi tudi omogočili, da bi v evropsko omrežje učinkovito vključili vse večji delež električne energije iz obnovljivih virov;

| 5. | želi opomniti, da so elektroenergetski sistemi zaradi vse večje vloge informacijske in komunikacijske tehnologije v elektroenergetskih omrežjih manj varni pred kibernetskimi grožnjami; poziva Komisijo, naj oceni tveganja za varnost elektroenergetskih sistemov in po potrebi pripravi akcijski načrt za njihovo odpravo; |
| --- | --- |

5.

želi opomniti, da so elektroenergetski sistemi zaradi vse večje vloge informacijske in komunikacijske tehnologije v elektroenergetskih omrežjih manj varni pred kibernetskimi grožnjami; poziva Komisijo, naj oceni tveganja za varnost elektroenergetskih sistemov in po potrebi pripravi akcijski načrt za njihovo odpravo;

| 6. | poudarja, da bi popolnoma povezan notranji elektroenergetski trg omogočil lažje trgovanje z električno energijo in izvajanje storitev za izravnavo odstopanj ter bi povečal varnost in zmanjšal nestabilnost cen električne energije, kar bi koristilo državljanom ter povečalo konkurenčnost evropske industrije in podjetij v globalnem gospodarstvu – ocenjuje se namreč, da bi lahko evropski odjemalci do leta 2030 letno prihranili 12 do 40 milijard EUR; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi popolnoma povezan notranji elektroenergetski trg omogočil lažje trgovanje z električno energijo in izvajanje storitev za izravnavo odstopanj ter bi povečal varnost in zmanjšal nestabilnost cen električne energije, kar bi koristilo državljanom ter povečalo konkurenčnost evropske industrije in podjetij v globalnem gospodarstvu – ocenjuje se namreč, da bi lahko evropski odjemalci do leta 2030 letno prihranili 12 do 40 milijard EUR;

| 7. | je seznanjen, da bi naložbe v potrebne projekte čezmejnega povezovanja, ki bi bili vseevropskega pomena, po podatkih Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) do leta 2030 utegnile znašati celo do 150 milijard EUR, in z zanimanjem ugotavlja, da bi s temi naložbami lahko zmanjšali cene električne energije za najmanj 2 EUR na MWH in omogočili, da bi Evropa velik del svojega elektroenergetskega bremena pokrila z obnovljivimi viri energije; opozarja, da mora notranji elektroenergetski trg koristiti vsem odjemalcem v EU; poziva, naj ustrezne institucije spremljajo, da bodo imeli gospodinjstva, mala in srednja podjetja ter drugi odjemalci na maloprodajnem trgu dejanske ugodnosti, kar ne bi smelo biti omejeno zgolj na veleprodajne cene; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen, da bi naložbe v potrebne projekte čezmejnega povezovanja, ki bi bili vseevropskega pomena, po podatkih Evropske mreže operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (ENTSO-E) do leta 2030 utegnile znašati celo do 150 milijard EUR, in z zanimanjem ugotavlja, da bi s temi naložbami lahko zmanjšali cene električne energije za najmanj 2 EUR na MWH in omogočili, da bi Evropa velik del svojega elektroenergetskega bremena pokrila z obnovljivimi viri energije; opozarja, da mora notranji elektroenergetski trg koristiti vsem odjemalcem v EU; poziva, naj ustrezne institucije spremljajo, da bodo imeli gospodinjstva, mala in srednja podjetja ter drugi odjemalci na maloprodajnem trgu dejanske ugodnosti, kar ne bi smelo biti omejeno zgolj na veleprodajne cene;

| 8. | poudarja, da bi bilo treba pri postopni ukinitvi regulativnih cen energije za odjemalce upoštevati dejansko stopnjo tržne konkurence; poleg tega ugotavlja, da bi morala strategija za energetsko unijo zagotoviti odjemalcem zmerne, zanesljive in trajnostne cene energije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba pri postopni ukinitvi regulativnih cen energije za odjemalce upoštevati dejansko stopnjo tržne konkurence; poleg tega ugotavlja, da bi morala strategija za energetsko unijo zagotoviti odjemalcem zmerne, zanesljive in trajnostne cene energije;

Cilj 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti

| 9. | priznava, da je cilj 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki naj bi ga dosegli do leta 2020, dragocen in pomemben korak v pravo smer; obžaluje, da ga dvanajst držav članic, predvsem z obrobja EU, še ne dosega in so zato močno izolirane od notranjega elektroenergetskega trga; zato poudarja, da bi bilo treba državam, v katerih nizka raven povezljivosti otežuje dokončno vzpostavitev notranjega elektroenergetskega trga, pomagati, da bi ga dosegle; meni pa, da ta 10-odstotni cilj sam po sebi ne odslikava vedno razmer na trgu in da ni bil zasnovan na podlagi znanstvenih dokazov; želi spomniti, da je bil ta cilj prvič določen leta 2002 na podlagi tedaj razpoložljivih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije; priznava, da je cilj 10-odstotne čezmejne povezanosti sicer pomemben, a ne opisuje niti količine električne energije, ki se pretaka med državami članicami, niti njene kakovosti, na primer glede razpoložljivosti obstoječe infrastrukture za čezmejno povezovanje ali obstoječe nacionalne infrastrukture med povezovalnimi daljnovodi; zato meni, da enoten cilj čezmejne povezanosti, ki bi temeljil na razpoložljivih zmogljivostih za proizvodnjo električne energije, sam po sebi ne bi bil ustrezen za vse države članice; prepričan je, da se je treba srednjeročno, vsekakor pa do leta 2030, na ravni regij dogovoriti o velikopoteznih dodatnih ciljih čezmejne povezanosti, ki bodo oprti na dokazih; meni, da bi jih bilo treba določiti na podlagi različnih parametrov, o katerih naj Komisija čim prej začne tehnično razpravo; poudarja, da sta za odpravo preostalih ovir za delovanje evropskega elektroenergetskega trga poleg kvantitativnega cilja pomembna tudi prost dostop do povezovalnih daljnovodov in njihova razpoložljivost; poziva Komisijo, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) in nacionalne regulatorje, naj zagotovijo preglednost in podrobno spremljanje dostopnosti povezovalnih daljnovodov, da bi preprečili nastanek ozkih grl, ki otežujejo delovanje elektroenergetskega trga, in zagotovili delovanje elektroenergetskih sistemov; |
| --- | --- |

9.

priznava, da je cilj 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti, ki naj bi ga dosegli do leta 2020, dragocen in pomemben korak v pravo smer; obžaluje, da ga dvanajst držav članic, predvsem z obrobja EU, še ne dosega in so zato močno izolirane od notranjega elektroenergetskega trga; zato poudarja, da bi bilo treba državam, v katerih nizka raven povezljivosti otežuje dokončno vzpostavitev notranjega elektroenergetskega trga, pomagati, da bi ga dosegle; meni pa, da ta 10-odstotni cilj sam po sebi ne odslikava vedno razmer na trgu in da ni bil zasnovan na podlagi znanstvenih dokazov; želi spomniti, da je bil ta cilj prvič določen leta 2002 na podlagi tedaj razpoložljivih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije; priznava, da je cilj 10-odstotne čezmejne povezanosti sicer pomemben, a ne opisuje niti količine električne energije, ki se pretaka med državami članicami, niti njene kakovosti, na primer glede razpoložljivosti obstoječe infrastrukture za čezmejno povezovanje ali obstoječe nacionalne infrastrukture med povezovalnimi daljnovodi; zato meni, da enoten cilj čezmejne povezanosti, ki bi temeljil na razpoložljivih zmogljivostih za proizvodnjo električne energije, sam po sebi ne bi bil ustrezen za vse države članice; prepričan je, da se je treba srednjeročno, vsekakor pa do leta 2030, na ravni regij dogovoriti o velikopoteznih dodatnih ciljih čezmejne povezanosti, ki bodo oprti na dokazih; meni, da bi jih bilo treba določiti na podlagi različnih parametrov, o katerih naj Komisija čim prej začne tehnično razpravo; poudarja, da sta za odpravo preostalih ovir za delovanje evropskega elektroenergetskega trga poleg kvantitativnega cilja pomembna tudi prost dostop do povezovalnih daljnovodov in njihova razpoložljivost; poziva Komisijo, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) in nacionalne regulatorje, naj zagotovijo preglednost in podrobno spremljanje dostopnosti povezovalnih daljnovodov, da bi preprečili nastanek ozkih grl, ki otežujejo delovanje elektroenergetskega trga, in zagotovili delovanje elektroenergetskih sistemov;

| 10. | ugotavlja, da omejena prenosna zmogljivost, na primer na območju delovanja borze z električno energijo Nord Pool Spot, povzroča razlike v cenah med regijami, čeprav je cilj čezmejne povezanosti močno presežen; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da omejena prenosna zmogljivost, na primer na območju delovanja borze z električno energijo Nord Pool Spot, povzroča razlike v cenah med regijami, čeprav je cilj čezmejne povezanosti močno presežen;

Celosten pristop

| 11. | ugotavlja, da bi pogosto prezasedenost prenosnih omrežij utegnili povzročiti čezmejni vodi, vzrok pa bi bila lahko tudi šibka in zastarela notranja omrežja ter omejena razpoložljivost na nacionalnih omrežjih; poudarja, da je za polno zmogljivost čezmejnih povezav nujno okrepiti nacionalna omrežja; vztraja, da bi bilo treba pri ocenjevanju, ali je potrebna okrepitev oziroma razširitev čezmejne in nacionalne povezanosti, sprejeti celosten pristop, da bi kar najbolje izkoristili obstoječe povezovalne daljnovode in zmogljivost obstoječe nacionalne infrastrukture; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da bi pogosto prezasedenost prenosnih omrežij utegnili povzročiti čezmejni vodi, vzrok pa bi bila lahko tudi šibka in zastarela notranja omrežja ter omejena razpoložljivost na nacionalnih omrežjih; poudarja, da je za polno zmogljivost čezmejnih povezav nujno okrepiti nacionalna omrežja; vztraja, da bi bilo treba pri ocenjevanju, ali je potrebna okrepitev oziroma razširitev čezmejne in nacionalne povezanosti, sprejeti celosten pristop, da bi kar najbolje izkoristili obstoječe povezovalne daljnovode in zmogljivost obstoječe nacionalne infrastrukture;

| 12. | poudarja, da je Komisija v okviru tretjega energetskega svežnja varuhinja ločenega in dostopnega elektroenergetskega trga in spodbujevalka decentraliziranega elektroenergetskega sistema, v katerem bodo države članice omogočile dostop v omrežje malim dobaviteljem, zlasti proizvajalcem-odjemalcem, ki uporabljajo obnovljive vire energije, v skladu s poštenimi tržnimi pravili in najboljšo prakso za lastno porabo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je Komisija v okviru tretjega energetskega svežnja varuhinja ločenega in dostopnega elektroenergetskega trga in spodbujevalka decentraliziranega elektroenergetskega sistema, v katerem bodo države članice omogočile dostop v omrežje malim dobaviteljem, zlasti proizvajalcem-odjemalcem, ki uporabljajo obnovljive vire energije, v skladu s poštenimi tržnimi pravili in najboljšo prakso za lastno porabo;

| 13. | opaža, da je naša energetska krajina vedno bolj decentralizirana zaradi naraščajoče pomembnosti proizvajalcev-odjemalcev energije; zato ugotavlja, kako pomembno je dobro zasnovano prenosno in distribucijsko inteligentno omrežje; poudarja vse večjo in poglavitno vlogo sistemskih operaterjev distribucijskih omrežij pri spodbujanju trga, saj je velika večina naprav za energijo iz obnovljivih virov povezana na distribucijska omrežja; v zvezi s tem poudarja, da je treba pri odpravljanju ozkega grla na omrežju izvesti podrobno oceno, na podlagi katere bi opredelili, kateri sklop ukrepov, na primer gradnja novih daljnovodov, razvoj lokalnih inteligentnih omrežij ter vključevanje učinkovitosti in prožnosti v sistem, je najbolj optimalen glede na dane razmere; |
| --- | --- |

13.

opaža, da je naša energetska krajina vedno bolj decentralizirana zaradi naraščajoče pomembnosti proizvajalcev-odjemalcev energije; zato ugotavlja, kako pomembno je dobro zasnovano prenosno in distribucijsko inteligentno omrežje; poudarja vse večjo in poglavitno vlogo sistemskih operaterjev distribucijskih omrežij pri spodbujanju trga, saj je velika večina naprav za energijo iz obnovljivih virov povezana na distribucijska omrežja; v zvezi s tem poudarja, da je treba pri odpravljanju ozkega grla na omrežju izvesti podrobno oceno, na podlagi katere bi opredelili, kateri sklop ukrepov, na primer gradnja novih daljnovodov, razvoj lokalnih inteligentnih omrežij ter vključevanje učinkovitosti in prožnosti v sistem, je najbolj optimalen glede na dane razmere;

| 14. | poudarja, da povečanje čezmejne povezanosti ne bo koristno brez močnega povezovanja trgov in sistemskih operaterjev prenosnih omrežij; poziva Komisijo, naj si na vso moč prizadeva, da povezovanje ne bi bilo vzpostavljeno na ravni držav članic, in naj spodbuja povezovanje na ravni EU, ki bo vključevalo vse države članice in sosedne države, zlasti tiste, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da povečanje čezmejne povezanosti ne bo koristno brez močnega povezovanja trgov in sistemskih operaterjev prenosnih omrežij; poziva Komisijo, naj si na vso moč prizadeva, da povezovanje ne bi bilo vzpostavljeno na ravni držav članic, in naj spodbuja povezovanje na ravni EU, ki bo vključevalo vse države članice in sosedne države, zlasti tiste, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki;

| 15. | želi spomniti, da projekte skupnega interesa ocenjujejo regionalne skupine, ki jih ustanovi Komisija, sestavljajo pa jih predstavniki držav članic, nacionalni regulativni organi, sistemski operaterji prenosnega omrežja električne energije in nosilci projektov, Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev, Komisija in drugi glavni deležniki; |
| --- | --- |

15.

želi spomniti, da projekte skupnega interesa ocenjujejo regionalne skupine, ki jih ustanovi Komisija, sestavljajo pa jih predstavniki držav članic, nacionalni regulativni organi, sistemski operaterji prenosnega omrežja električne energije in nosilci projektov, Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev, Komisija in drugi glavni deležniki;

| 16. | poudarja, da je treba projekte skupnega interesa pripraviti bolj pregledno in odgovorno; ugotavlja, da imajo Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, sistemski operaterji prenosnih sistemov in nosilci projektov prevladujočo vlogo pri razvoju harmonizirane metodologije za analizo stroškov in koristi, pripravi desetletnih razvojnih načrtov omrežij in kodeksov omrežij ter oceni stroškov in koristi posameznega projekta; opominja, da je treba opraviti popolne ocene oziroma presoje, med drugim o ekonomskih in socialnih učinkih ter vplivih na okolje; v zvezi s tem prosi Komisijo, naj zagotovi, da bodo te ocene opravili usposobljeni strokovnjaki, ki bodo popolnoma neodvisni od nosilcev projektov; poudarja, da je treba optimizirati celoten postopek, in sicer s spodbujanjem večjega sodelovanja Parlamenta in drugih deležnikov, tudi predstavnikov civilne družbe; poziva Komisijo, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev in nacionalne regulatorje, naj prevzamejo bolj proaktivno vlogo, da bo postopek posvetovanja bolj nevtralen, pregleden, sledljiv in vključujoč; poziva Komisijo, naj oceni, v katerih okoliščinah bi lahko uporabo najboljše razpoložljive tehnologije določili kot pomemben parameter za to, da bi projekti pridobili sredstva EU; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba projekte skupnega interesa pripraviti bolj pregledno in odgovorno; ugotavlja, da imajo Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo, sistemski operaterji prenosnih sistemov in nosilci projektov prevladujočo vlogo pri razvoju harmonizirane metodologije za analizo stroškov in koristi, pripravi desetletnih razvojnih načrtov omrežij in kodeksov omrežij ter oceni stroškov in koristi posameznega projekta; opominja, da je treba opraviti popolne ocene oziroma presoje, med drugim o ekonomskih in socialnih učinkih ter vplivih na okolje; v zvezi s tem prosi Komisijo, naj zagotovi, da bodo te ocene opravili usposobljeni strokovnjaki, ki bodo popolnoma neodvisni od nosilcev projektov; poudarja, da je treba optimizirati celoten postopek, in sicer s spodbujanjem večjega sodelovanja Parlamenta in drugih deležnikov, tudi predstavnikov civilne družbe; poziva Komisijo, Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev in nacionalne regulatorje, naj prevzamejo bolj proaktivno vlogo, da bo postopek posvetovanja bolj nevtralen, pregleden, sledljiv in vključujoč; poziva Komisijo, naj oceni, v katerih okoliščinah bi lahko uporabo najboljše razpoložljive tehnologije določili kot pomemben parameter za to, da bi projekti pridobili sredstva EU;

| 17. | poziva Komisijo, naj bolje pojasni postopek razvrščanja projektov skupnega interesa; opozarja, da bi moralo biti obravnavanje teh projektov pogojeno z njihovo vključitvijo v desetletne razvojne načrte omrežij, končno odločitev o financiranju pa bo sprejela Komisija na podlagi svojih ocenjevalnih meril za izbiro projektov; poziva Komisijo, naj ta merila izrecno utemelji; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj bolje pojasni postopek razvrščanja projektov skupnega interesa; opozarja, da bi moralo biti obravnavanje teh projektov pogojeno z njihovo vključitvijo v desetletne razvojne načrte omrežij, končno odločitev o financiranju pa bo sprejela Komisija na podlagi svojih ocenjevalnih meril za izbiro projektov; poziva Komisijo, naj ta merila izrecno utemelji;

| 18. | poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto poroča o izvajanju projektov skupnega interesa in napredku pri doseganju 10-odstotnega cilja kot del letnega spremljanja napredka, predvidenega v strateškem okviru za energetsko unijo; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto poroča o izvajanju projektov skupnega interesa in napredku pri doseganju 10-odstotnega cilja kot del letnega spremljanja napredka, predvidenega v strateškem okviru za energetsko unijo;

Postopek izdaje dovoljenj

| 19. | poudarja, da je dolgotrajni postopek izdaje dovoljenj velik izziv za nove visokonapetostne vode v Evropi; poziva države članice, naj omogočijo hitrejše postopke, pri tem pa ohranijo ustrezno raven jamstev za javni interes, tudi učinkovita javna posvetovanja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je dolgotrajni postopek izdaje dovoljenj velik izziv za nove visokonapetostne vode v Evropi; poziva države članice, naj omogočijo hitrejše postopke, pri tem pa ohranijo ustrezno raven jamstev za javni interes, tudi učinkovita javna posvetovanja;

| 20. | želi spomniti, da so projekti, ki so na seznamu projektov skupnega interesa, deležni prednostne regulativne obravnave, pospešenih postopkov načrtovanja, zavezujoče tri in polletne časovne omejitve za izdajo dovoljenja in hitrejših postopkov za presojo okoljskih vplivov, pridobijo pa lahko tudi dodatna sredstva iz instrumenta za povezovanje Evrope in Evropskega sklada za strateške naložbe; poziva Komisijo, naj oceni, kako se ti pospešeni postopki načrtovanja izvajajo in upoštevajo v državah članicah; |
| --- | --- |

20.

želi spomniti, da so projekti, ki so na seznamu projektov skupnega interesa, deležni prednostne regulativne obravnave, pospešenih postopkov načrtovanja, zavezujoče tri in polletne časovne omejitve za izdajo dovoljenja in hitrejših postopkov za presojo okoljskih vplivov, pridobijo pa lahko tudi dodatna sredstva iz instrumenta za povezovanje Evrope in Evropskega sklada za strateške naložbe; poziva Komisijo, naj oceni, kako se ti pospešeni postopki načrtovanja izvajajo in upoštevajo v državah članicah;

| 21. | priznava, da sta za hitro izvajanje projektov za povezovalne daljnovode pomembni javna ozaveščenost in podpora; priznava, da se pri gradnji novih vodov ne sme posegati v pregledne in vključujoče postopke ter najvišje okoljske standarde; poziva nosilce projektov, naj za nove povezovalne daljnovode uporabijo najboljšo razpoložljivo tehnologijo, da bi povečali skladnost med projektnimi naložbami v omrežja, okoljsko trajnostjo in podporo lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

21.

priznava, da sta za hitro izvajanje projektov za povezovalne daljnovode pomembni javna ozaveščenost in podpora; priznava, da se pri gradnji novih vodov ne sme posegati v pregledne in vključujoče postopke ter najvišje okoljske standarde; poziva nosilce projektov, naj za nove povezovalne daljnovode uporabijo najboljšo razpoložljivo tehnologijo, da bi povečali skladnost med projektnimi naložbami v omrežja, okoljsko trajnostjo in podporo lokalne skupnosti;

| 22. | poudarja, da izvajanje pristopa „vse na enem mestu“ prispeva h krajšim postopkom izdaje dovoljenj; želi spomniti, da uredba TEN-E določa, da mora vsaka država članica imenovati nacionalni pristojni organ, ki bo odgovoren za olajšanje, skrajšanje in uskladitev postopka izdaje dovoljenj na nacionalni ravni; v zvezi s tem pozdravlja, da bo Komisija leta 2017 ocenila pristop „vse na enem mestu“, in jo spodbuja, naj takrat oceni tudi njegov potencial na ravni EU; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da izvajanje pristopa „vse na enem mestu“ prispeva h krajšim postopkom izdaje dovoljenj; želi spomniti, da uredba TEN-E določa, da mora vsaka država članica imenovati nacionalni pristojni organ, ki bo odgovoren za olajšanje, skrajšanje in uskladitev postopka izdaje dovoljenj na nacionalni ravni; v zvezi s tem pozdravlja, da bo Komisija leta 2017 ocenila pristop „vse na enem mestu“, in jo spodbuja, naj takrat oceni tudi njegov potencial na ravni EU;

Vloga Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev

| 23. | je seznanjen, da ima Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev na voljo premalo osebja in virov; poziva proračunski organ EU, naj ji zagotovi potrebne vire, zlasti dovolj lastnega osebja, da bo lahko ustrezno in pravočasno izvajala naloge, ki ji jih določa zakonodaja; poziva k okrepitvi njene vloge, zlasti v zvezi z Evropsko mrežo sistemskih operaterjev prenosnih omrežij za električno energijo, da bi se povečalo usklajevanje in skupno presojanje nacionalnih regulativnih organov ter usklajevanje v čezmejnih regulativnih zadevah; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen, da ima Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev na voljo premalo osebja in virov; poziva proračunski organ EU, naj ji zagotovi potrebne vire, zlasti dovolj lastnega osebja, da bo lahko ustrezno in pravočasno izvajala naloge, ki ji jih določa zakonodaja; poziva k okrepitvi njene vloge, zlasti v zvezi z Evropsko mrežo sistemskih operaterjev prenosnih omrežij za električno energijo, da bi se povečalo usklajevanje in skupno presojanje nacionalnih regulativnih organov ter usklajevanje v čezmejnih regulativnih zadevah;

| 24. | poudarja, da je pomembno, da so nacionalni energetski regulatorji usposobljeni in specializirani, imajo ustrezno strokovno znanje ter so pri delu samostojni; poziva Komisijo, naj najkasneje do konca leta 2016 izvede neodvisno revizijo o razpoložljivih virih in doslej doseženi neodvisnosti vseh nacionalnih energetskih regulatorjev, med drugim s priporočili za izboljšanje teh razmer; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je pomembno, da so nacionalni energetski regulatorji usposobljeni in specializirani, imajo ustrezno strokovno znanje ter so pri delu samostojni; poziva Komisijo, naj najkasneje do konca leta 2016 izvede neodvisno revizijo o razpoložljivih virih in doslej doseženi neodvisnosti vseh nacionalnih energetskih regulatorjev, med drugim s priporočili za izboljšanje teh razmer;

| 25. | ugotavlja, da še vedno ni dovolj preglednosti glede izračuna čezmejnih zmogljivosti, ki so na voljo na trgu, ter glede pogostosti, obsega in razlogov za znižanje čezmejnih prenosnih zmogljivosti na povezovalnih daljnovodih; dvomi tudi, da je večina pomembnejših znižanj teh zmogljivosti v celoti obravnavana; poziva Komisijo, naj Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev podeli ustrezne pristojnosti, da bo zbrala potrebne informacije o vseh zmogljivostih za čezmejno povezovanje, in ji tako omogoči, da bo učinkovito izpolnjevala svoje obveznosti spremljanja; prosi, da se agenciji te informacije predložijo skupaj s potrebnimi informacijami, povezanimi z zasnovo in delovanjem nacionalnega omrežja; v zvezi s tem pozdravlja hitro pripravo kodeksov omrežij za električno energijo; je seznanjen z nedavnim sporočilom Komisije o novem dogovoru za odjemalce energije, v katerem je Komisija predstavila, da namerava razširiti pooblastila in pristojnosti agencije in kaj naj bi to pomenilo; poziva Komisijo, naj predloži konkretne predloge v zvezi s tem, da bi pospešili vzpostavitev resničnega energetskega trga; poudarja, da bi morala biti za odgovornosti, ki bodo podeljene agenciji, na voljo ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da še vedno ni dovolj preglednosti glede izračuna čezmejnih zmogljivosti, ki so na voljo na trgu, ter glede pogostosti, obsega in razlogov za znižanje čezmejnih prenosnih zmogljivosti na povezovalnih daljnovodih; dvomi tudi, da je večina pomembnejših znižanj teh zmogljivosti v celoti obravnavana; poziva Komisijo, naj Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev podeli ustrezne pristojnosti, da bo zbrala potrebne informacije o vseh zmogljivostih za čezmejno povezovanje, in ji tako omogoči, da bo učinkovito izpolnjevala svoje obveznosti spremljanja; prosi, da se agenciji te informacije predložijo skupaj s potrebnimi informacijami, povezanimi z zasnovo in delovanjem nacionalnega omrežja; v zvezi s tem pozdravlja hitro pripravo kodeksov omrežij za električno energijo; je seznanjen z nedavnim sporočilom Komisije o novem dogovoru za odjemalce energije, v katerem je Komisija predstavila, da namerava razširiti pooblastila in pristojnosti agencije in kaj naj bi to pomenilo; poziva Komisijo, naj predloži konkretne predloge v zvezi s tem, da bi pospešili vzpostavitev resničnega energetskega trga; poudarja, da bi morala biti za odgovornosti, ki bodo podeljene agenciji, na voljo ustrezna sredstva;

Finančni instrumenti

| 26. | je seznanjen z oceno Komisije, da je za uresničitev 10-odstotnega cilja do leta 2020 v vseh državah članicah potrebnih 35 milijard EUR; želi spomniti, da bi bilo treba v skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope glavnino finančnih sredstev za energetiko v okviru tega instrumenta nameniti za elektroenergetske projekte, in vztraja, naj Komisija to ustrezno upošteva; podpira priporočilo Komisije, naj bo instrument za povezovanje Evrope osredotočen na nekaj glavnih projektov; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti projektom, ki obravnavajo največje vrzeli v povezanem elektroenergetskem trgu EU in nezadostno čezmejno povezanost; meni, da bi moralo biti ustrezno financiranje EU na voljo tudi po letu 2020, da bi podprli izvajanje potrebnih ekonomsko neupravičenih projektov za elektroenergetsko povezovanje, s katerimi bo zagotovljeno delovanje notranjega energetskega trga in varno delovanje elektroenergetskih sistemov; poudarja, da ima Evropska investicijska banka pomembno vlogo pri podpiranju vlagateljev v ekonomsko upravičene projekte za elektroenergetsko infrastrukturo; je seznanjen z ustanovitvijo Evropskega sklada za strateške naložbe in spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da bo dejansko pritegnil naložbe v čezmejno elektroenergetsko povezovanje; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen z oceno Komisije, da je za uresničitev 10-odstotnega cilja do leta 2020 v vseh državah članicah potrebnih 35 milijard EUR; želi spomniti, da bi bilo treba v skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope glavnino finančnih sredstev za energetiko v okviru tega instrumenta nameniti za elektroenergetske projekte, in vztraja, naj Komisija to ustrezno upošteva; podpira priporočilo Komisije, naj bo instrument za povezovanje Evrope osredotočen na nekaj glavnih projektov; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti projektom, ki obravnavajo največje vrzeli v povezanem elektroenergetskem trgu EU in nezadostno čezmejno povezanost; meni, da bi moralo biti ustrezno financiranje EU na voljo tudi po letu 2020, da bi podprli izvajanje potrebnih ekonomsko neupravičenih projektov za elektroenergetsko povezovanje, s katerimi bo zagotovljeno delovanje notranjega energetskega trga in varno delovanje elektroenergetskih sistemov; poudarja, da ima Evropska investicijska banka pomembno vlogo pri podpiranju vlagateljev v ekonomsko upravičene projekte za elektroenergetsko infrastrukturo; je seznanjen z ustanovitvijo Evropskega sklada za strateške naložbe in spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da bo dejansko pritegnil naložbe v čezmejno elektroenergetsko povezovanje;

| 27. | Komisijo tudi poziva, naj: (1) spodbuja naložbe v najboljšo razpoložljivo tehnologijo, ki je sicer lahko dražja, a dolgoročno prinaša znatne finančne prednosti v celotnem življenjskem ciklu, časovni prihranek in prednosti, povezane z vodilno tehnološko vlogo, (2) pregleda finančna pravila, da bi racionalizirala obstoječe mehanizme, in (3) okrepi spodbude za nadaljnje naložbe v omrežje, med drugim s spodbujanjem, da se dobički od tarif za prezasedenost prenosnih zmogljivosti ponovno vložijo v infrastrukturo in tehnologijo za okrepitev omrežja, tudi v dodatne povezovalne daljnovode; |
| --- | --- |

27.

Komisijo tudi poziva, naj: (1) spodbuja naložbe v najboljšo razpoložljivo tehnologijo, ki je sicer lahko dražja, a dolgoročno prinaša znatne finančne prednosti v celotnem življenjskem ciklu, časovni prihranek in prednosti, povezane z vodilno tehnološko vlogo, (2) pregleda finančna pravila, da bi racionalizirala obstoječe mehanizme, in (3) okrepi spodbude za nadaljnje naložbe v omrežje, med drugim s spodbujanjem, da se dobički od tarif za prezasedenost prenosnih zmogljivosti ponovno vložijo v infrastrukturo in tehnologijo za okrepitev omrežja, tudi v dodatne povezovalne daljnovode;

Regionalno sodelovanje

Baltik

| 28. | ugotavlja, da naj bi načrtovani povezovalni daljnovodi omogočili baltskim državam, da bi cilj 10-odstotne čezmejne povezanosti dosegle do konca leta 2015; ima pomisleke, ker so te države še vedno usklajene z ruskim elektroenergetskim sistemom in od njega odvisne, kar je ovira za resnično povezan in pravilno delujoč evropski elektroenergetski trg; poziva, naj baltske države svoja elektroenergetska omrežja hitro uskladijo z evropskim celinskim omrežjem ter si tako zagotovijo popolno povezavo z notranjim elektroenergetskim trgom, zanesljivejšo oskrbo z električno energijo in varno delovanje sistema; poziva zadevne države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da se bo začel izvajati uradni postopek za razširitev sinhronega evropskega celinskega omrežja v baltske države; poziva Komisijo, naj podpre in spremlja izvajanje tega projekta; poudarja, da je pri vzpostavljanju in razvoju notranjega elektroenergetskega trga najboljša praksa sodelovanja med državami članicami skupni nordijski elektroenergetski trg; priznava, da je večja čezmejna povezanost med Poljsko in nordijskim elektroenergetskim trgom pomembna za to, da Poljska uresniči cilj 10-odstotne čezmejne povezanosti; pozdravlja podpis memoranduma o soglasju v zvezi z okrepljenim načrtom povezovanja baltskega energetskega trga; poudarja, da se bo v okviru tega načrta nadaljevalo regionalno sodelovanje in da se bo dodatno okrepila solidarnost med državami članicami pri izvajanju projektov skupnega interesa; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da naj bi načrtovani povezovalni daljnovodi omogočili baltskim državam, da bi cilj 10-odstotne čezmejne povezanosti dosegle do konca leta 2015; ima pomisleke, ker so te države še vedno usklajene z ruskim elektroenergetskim sistemom in od njega odvisne, kar je ovira za resnično povezan in pravilno delujoč evropski elektroenergetski trg; poziva, naj baltske države svoja elektroenergetska omrežja hitro uskladijo z evropskim celinskim omrežjem ter si tako zagotovijo popolno povezavo z notranjim elektroenergetskim trgom, zanesljivejšo oskrbo z električno energijo in varno delovanje sistema; poziva zadevne države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da se bo začel izvajati uradni postopek za razširitev sinhronega evropskega celinskega omrežja v baltske države; poziva Komisijo, naj podpre in spremlja izvajanje tega projekta; poudarja, da je pri vzpostavljanju in razvoju notranjega elektroenergetskega trga najboljša praksa sodelovanja med državami članicami skupni nordijski elektroenergetski trg; priznava, da je večja čezmejna povezanost med Poljsko in nordijskim elektroenergetskim trgom pomembna za to, da Poljska uresniči cilj 10-odstotne čezmejne povezanosti; pozdravlja podpis memoranduma o soglasju v zvezi z okrepljenim načrtom povezovanja baltskega energetskega trga; poudarja, da se bo v okviru tega načrta nadaljevalo regionalno sodelovanje in da se bo dodatno okrepila solidarnost med državami članicami pri izvajanju projektov skupnega interesa;

Območje Severnega morja

| 29. | priznava, da ima veter na Severnem morju potencial za proizvodnjo več kot 8 % električne energije, proizvedene v Evropi do leta 2030; meni, da bi usklajeno načrtovanje in izgradnja regionalne omrežne infrastrukture na morju, dostop do trga in razdelitev rezerv na območju Severnega morja zaradi bolj povezanega regionalnega trga do leta 2030 pomagali, da bi na leto prihranili stroške v vrednosti od 5 do 13 milijard EUR; poziva Komisijo in ustrezne države članice, naj te potenciale podprejo, ko bodo oblikovale strukturo upravljanja za leto 2030 in poznejše načrte; poziva Komisijo in države članice, naj odločno politično podprejo in sprejmejo severnomorsko priobalno omrežje kot poglavitni korak k vzpostavljanju dejanske energetske unije; poziva prihodnja predsedstva Sveta EU, naj med nizozemskim predsedovanjem leta 2016 pripravijo in sprejmejo pravni okvir, in sicer v obliki medvladnega sporazuma med ustreznimi državami članicami, v katerem bo opredeljena severnomorska elektroenergetska strategija; |
| --- | --- |

29.

priznava, da ima veter na Severnem morju potencial za proizvodnjo več kot 8 % električne energije, proizvedene v Evropi do leta 2030; meni, da bi usklajeno načrtovanje in izgradnja regionalne omrežne infrastrukture na morju, dostop do trga in razdelitev rezerv na območju Severnega morja zaradi bolj povezanega regionalnega trga do leta 2030 pomagali, da bi na leto prihranili stroške v vrednosti od 5 do 13 milijard EUR; poziva Komisijo in ustrezne države članice, naj te potenciale podprejo, ko bodo oblikovale strukturo upravljanja za leto 2030 in poznejše načrte; poziva Komisijo in države članice, naj odločno politično podprejo in sprejmejo severnomorsko priobalno omrežje kot poglavitni korak k vzpostavljanju dejanske energetske unije; poziva prihodnja predsedstva Sveta EU, naj med nizozemskim predsedovanjem leta 2016 pripravijo in sprejmejo pravni okvir, in sicer v obliki medvladnega sporazuma med ustreznimi državami članicami, v katerem bo opredeljena severnomorska elektroenergetska strategija;

Srednja in zahodna Evropa

| 30. | poudarja, da je skupni elektroenergetski trg med Avstrijo in Nemčijo nadaljnji korak pri vzpostavljanju povezanega evropskega elektroenergetskega trga; priznava, da skupno trgovalno območje med tema državama, ki je bilo uvedeno leta 2002, pomeni, da imata enake veleprodajne cene, ter zagotavlja neomejeno trgovanje z električno energijo in skoraj stoodstotno zanesljivo oskrbo; ugotavlja, da je to trgovalno območje edino sorazmerno veliko območje v Evropi, ki si ga delita dve državi; poudarja, da večja trgovalna območja podpirajo potrebne značilnosti dobro delujočega in likvidnega elektroenergetskega trga, ki omogoča zmanjšanje stroškov trgovanja, zagotavlja trdne kazalnike cen pri naložbenih odločitvah in spodbuja konkurenco; poziva k hitremu razvoju omrežij, ki bodo omogočila vključitev energije iz obnovljivih virov na elektroenergetski trg in zagotovila stabilnost omrežij, zlasti v južni Nemčiji; poziva k ohranitvi tega uspešnega modela in razširitvi trgovalnega območja; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je skupni elektroenergetski trg med Avstrijo in Nemčijo nadaljnji korak pri vzpostavljanju povezanega evropskega elektroenergetskega trga; priznava, da skupno trgovalno območje med tema državama, ki je bilo uvedeno leta 2002, pomeni, da imata enake veleprodajne cene, ter zagotavlja neomejeno trgovanje z električno energijo in skoraj stoodstotno zanesljivo oskrbo; ugotavlja, da je to trgovalno območje edino sorazmerno veliko območje v Evropi, ki si ga delita dve državi; poudarja, da večja trgovalna območja podpirajo potrebne značilnosti dobro delujočega in likvidnega elektroenergetskega trga, ki omogoča zmanjšanje stroškov trgovanja, zagotavlja trdne kazalnike cen pri naložbenih odločitvah in spodbuja konkurenco; poziva k hitremu razvoju omrežij, ki bodo omogočila vključitev energije iz obnovljivih virov na elektroenergetski trg in zagotovila stabilnost omrežij, zlasti v južni Nemčiji; poziva k ohranitvi tega uspešnega modela in razširitvi trgovalnega območja;

Srednja in jugovzhodna Evropa

| 31. | poudarja, da ima srednja in jugovzhodna Evropa ogromen – večinoma neizkoriščen – potencial na področju obnovljivih virov energije; meni, da bi moralo sodelovanje in usklajevanje pri dolgoročnem načrtovanju in gradnji regionalne omrežne infrastrukture v srednji in jugovzhodni Evropi seči čez meje EU in zajeti tudi nečlanice EU na zahodnem Balkanu in Turčijo; poziva k oblikovanju nove platforme, kjer bodo lahko vsi glavni deležniki v tej regiji razpravljali in zagotovili politično osnovo za skupne projekte, katerih namen je polno izkoriščanje elektroenergetskega potenciala te regije; priznava, da bi lahko ta platforma postala skupina EU na visoki ravni za plinske povezave v srednji in jugovzhodni Evropi, ki je bila ustanovljena februarja 2015, če bi razširili njen mandat, da bi zajel še elektroenergetiko in države v srednji in jugovzhodni Evropi, ki niso v EU; priznava, da bi platforma omogočila Komisiji, da bi prevzela vodenje in zagotovila politično podporo; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da ima srednja in jugovzhodna Evropa ogromen – večinoma neizkoriščen – potencial na področju obnovljivih virov energije; meni, da bi moralo sodelovanje in usklajevanje pri dolgoročnem načrtovanju in gradnji regionalne omrežne infrastrukture v srednji in jugovzhodni Evropi seči čez meje EU in zajeti tudi nečlanice EU na zahodnem Balkanu in Turčijo; poziva k oblikovanju nove platforme, kjer bodo lahko vsi glavni deležniki v tej regiji razpravljali in zagotovili politično osnovo za skupne projekte, katerih namen je polno izkoriščanje elektroenergetskega potenciala te regije; priznava, da bi lahko ta platforma postala skupina EU na visoki ravni za plinske povezave v srednji in jugovzhodni Evropi, ki je bila ustanovljena februarja 2015, če bi razširili njen mandat, da bi zajel še elektroenergetiko in države v srednji in jugovzhodni Evropi, ki niso v EU; priznava, da bi platforma omogočila Komisiji, da bi prevzela vodenje in zagotovila politično podporo;

| 32. | ugotavlja, da je zaradi velike odvisnosti srednje in jugovzhodne Evrope od uvoza energije nujno povečati čezmejno elektroenergetsko zmogljivost, s čimer bi pripomogli k zanesljivosti oskrbe v tej regiji, dolgoročno pa k zmanjšanju računov za električno energijo, ki jih plačujejo državljani; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je zaradi velike odvisnosti srednje in jugovzhodne Evrope od uvoza energije nujno povečati čezmejno elektroenergetsko zmogljivost, s čimer bi pripomogli k zanesljivosti oskrbe v tej regiji, dolgoročno pa k zmanjšanju računov za električno energijo, ki jih plačujejo državljani;

| 33. | priporoča, da Komisija temeljito oceni možnosti za nove čezmejne elektroenergetske povezave v sredozemski regiji in med južnoevropskimi in severnoafriškimi trgi, da bi povečali zanesljivost oskrbe in razvili obnovljive vire energije v obeh regijah; |
| --- | --- |

33.

priporoča, da Komisija temeljito oceni možnosti za nove čezmejne elektroenergetske povezave v sredozemski regiji in med južnoevropskimi in severnoafriškimi trgi, da bi povečali zanesljivost oskrbe in razvili obnovljive vire energije v obeh regijah;

Iberski polotok

| 34. | poudarja, da je pomembno zagotoviti znatno večjo čezmejno povezanost med Španijo in Francijo, da bi podprli uporabo obnovljivih virov energije v tej regiji in omogočili, da bi notranji elektroenergetski trg vključeval celoten Iberski polotok; meni, da sta Madridska deklaracija, ki je bila podpisana 4. marca 2015, in ustanovitev skupine na visoki ravni za čezmejne povezave v jugozahodni Evropi pomembna koraka k večji čezmejni povezanosti v tej regiji; priznava, da je sedanja zmogljivost čezmejnega povezovanja med Iberskim polotokom in evropsko celino premajhna in da projekti, ki so vključeni na prvi seznam projektov skupnega interesa, niso zadostovali za uresničitev cilja čezmejne povezanosti leta 2020; poziva vse države v tej regiji, naj podprejo razvoj svojega znatnega potenciala na področju energije iz obnovljivih virov in temu sektorju olajšajo dostop do povezanega evropskega trga; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je pomembno zagotoviti znatno večjo čezmejno povezanost med Španijo in Francijo, da bi podprli uporabo obnovljivih virov energije v tej regiji in omogočili, da bi notranji elektroenergetski trg vključeval celoten Iberski polotok; meni, da sta Madridska deklaracija, ki je bila podpisana 4. marca 2015, in ustanovitev skupine na visoki ravni za čezmejne povezave v jugozahodni Evropi pomembna koraka k večji čezmejni povezanosti v tej regiji; priznava, da je sedanja zmogljivost čezmejnega povezovanja med Iberskim polotokom in evropsko celino premajhna in da projekti, ki so vključeni na prvi seznam projektov skupnega interesa, niso zadostovali za uresničitev cilja čezmejne povezanosti leta 2020; poziva vse države v tej regiji, naj podprejo razvoj svojega znatnega potenciala na področju energije iz obnovljivih virov in temu sektorju olajšajo dostop do povezanega evropskega trga;

| 35. | pozdravlja pobudo Komisije, da bo preučila koristi čezmejne povezanosti Iberskega polotoka s Francijo, Združenim kraljestvom, Italijo in južnimi sredozemskimi državami; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja pobudo Komisije, da bo preučila koristi čezmejne povezanosti Iberskega polotoka s Francijo, Združenim kraljestvom, Italijo in južnimi sredozemskimi državami;

Po letu 2020

| 36. | ugotavlja, da se je evropski elektroenergetski sistem od leta 2002 – ko je bil cilj 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti prvotno postavljen – razvijal, po vsej celini pa so se še posebej razvili obnovljivi viri energije; v zvezi s tem priporoča, da 15-odstotni cilj do leta 2030 ne bi smel biti postavljen zgolj na podlagi razpoložljive zmogljivosti, temveč bi ga bilo treba skrbno in podrobno oceniti, da bi bil ustrezen in izvedljiv; zato poziva Komisijo, naj oceni določanje dopolnilnih regionalnih ciljev in naj poišče boljše kvalitativne in kvantitativne referenčne vrednosti, na primer trgovinske tokove, konice in ozka grla, ki bodo ponazorile, kako potrebna je čezmejna povezanost; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da se je evropski elektroenergetski sistem od leta 2002 – ko je bil cilj 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti prvotno postavljen – razvijal, po vsej celini pa so se še posebej razvili obnovljivi viri energije; v zvezi s tem priporoča, da 15-odstotni cilj do leta 2030 ne bi smel biti postavljen zgolj na podlagi razpoložljive zmogljivosti, temveč bi ga bilo treba skrbno in podrobno oceniti, da bi bil ustrezen in izvedljiv; zato poziva Komisijo, naj oceni določanje dopolnilnih regionalnih ciljev in naj poišče boljše kvalitativne in kvantitativne referenčne vrednosti, na primer trgovinske tokove, konice in ozka grla, ki bodo ponazorile, kako potrebna je čezmejna povezanost;

| 37. | poudarja, da je treba za prihodnji cilj glede čezmejne elektroenergetske povezanosti izhajati iz dolgoročnih podnebnih ciljev EU ter iz trajnostnega energetskega sistema, h kateremu EU teži; glede na to ugotavlja, da bo zahtevana stopnja čezmejne povezanosti odvisna od več dejavnikov, med drugim: a) uporabe načela, da ima energetska učinkovitost prednost, in ukrepov za prilagajanje odjema v nacionalni politiki in politiki EU, b) razvoja decentraliziranih elektroenergetskih omrežij na podlagi obnovljivih virov in s tem povezanih inteligentnih omrežij, c) nacionalnih sklepov o mešanici energijskih virov v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi cilji EU, d) razvoja tehnologije za shranjevanje energije, tudi na ravni gospodinjstev in občin, e) po potrebi uporabe najboljše razpoložljive tehnologije, f) priznavanja vloge državljanov kot proizvajalcev-odjemalcev v energetskem sistemu in g) oblikovanja jasnih pobud za naložbe v omrežja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba za prihodnji cilj glede čezmejne elektroenergetske povezanosti izhajati iz dolgoročnih podnebnih ciljev EU ter iz trajnostnega energetskega sistema, h kateremu EU teži; glede na to ugotavlja, da bo zahtevana stopnja čezmejne povezanosti odvisna od več dejavnikov, med drugim: a) uporabe načela, da ima energetska učinkovitost prednost, in ukrepov za prilagajanje odjema v nacionalni politiki in politiki EU, b) razvoja decentraliziranih elektroenergetskih omrežij na podlagi obnovljivih virov in s tem povezanih inteligentnih omrežij, c) nacionalnih sklepov o mešanici energijskih virov v skladu z dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi cilji EU, d) razvoja tehnologije za shranjevanje energije, tudi na ravni gospodinjstev in občin, e) po potrebi uporabe najboljše razpoložljive tehnologije, f) priznavanja vloge državljanov kot proizvajalcev-odjemalcev v energetskem sistemu in g) oblikovanja jasnih pobud za naložbe v omrežja;

o

o o

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/54

---

P8_TA(2015)0446

Izvajanje evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o izvajanju evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress (2015/2042(INI))

(2017/C 399/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Izvajanje evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress v letu 2013 (COM(2014)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Izvajanje evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress v letu 2013 (COM(2014)0639),

| — | ob upoštevanju vmesne ocene evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress z dne 5. maja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesne ocene evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress z dne 5. maja 2015 (1),

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument (Študija pomanjkljivosti na področju mikrofinanciranja in možnosti za njihovo obravnavo v okviru finančnega instrumenta EU) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument (Študija pomanjkljivosti na področju mikrofinanciranja in možnosti za njihovo obravnavo v okviru finančnega instrumenta EU) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (3) (v nadaljnjem besedilu: „Uredba EaSI“) , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (3) (v nadaljnjem besedilu: „Uredba EaSI“) ,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o evropskem mikrofinančnem instrumentu Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (4) (v nadaljnjem besedilu: sklep in mikrofinančni instrument), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o evropskem mikrofinančnem instrumentu Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (4) (v nadaljnjem besedilu: sklep in mikrofinančni instrument),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o priporočilih Komisiji glede evropske pobude za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o priporočilih Komisiji glede evropske pobude za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju (5),

| — | ob upoštevanju poglobljene analize službe Evropskega parlamenta za raziskovalne storitve z naslovom European Progress Microfinance Facility – Interim evaluation (Evropski mikrofinančni instrument Progress – vmesna ocena), objavljene maja 2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize službe Evropskega parlamenta za raziskovalne storitve z naslovom European Progress Microfinance Facility – Interim evaluation (Evropski mikrofinančni instrument Progress – vmesna ocena), objavljene maja 2015 (6),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila št. 8/2015 Računskega sodišča z naslovom „Ali finančna podpora EU ustreza potrebam mikropodjetnikov?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila št. 8/2015 Računskega sodišča z naslovom „Ali finančna podpora EU ustreza potrebam mikropodjetnikov?“,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0331/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0331/2015),

| A. | ker mikrofinanciranje prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; ker mikrofinanciranje lahko ljudem pomaga iz revščine in brezposelnosti, jim da dostojanstvo ter z večjim socialnim vključevanjem in zmanjševanjem socialnih razlik krepi povezanost med skupnostmi; |
| --- | --- |

A.

ker mikrofinanciranje prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; ker mikrofinanciranje lahko ljudem pomaga iz revščine in brezposelnosti, jim da dostojanstvo ter z večjim socialnim vključevanjem in zmanjševanjem socialnih razlik krepi povezanost med skupnostmi;

| B. | ker je cilj mikrofinančnega instrumenta povečati razpoložljivost in dostop do mikrofinanciranja za osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, osebe, ki jim grozi socialna izključenost, ali ranljive osebe, ki so v zapostavljene pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga in ki želijo ustanoviti ali dalje razvijati svoje mikropodjetje, vključno s samozaposlenimi; ker je cilj instrumenta povečati razpoložljivost in dostop do mikrofinanciranja tudi za mikropodjetja in socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj mikrofinančnega instrumenta povečati razpoložljivost in dostop do mikrofinanciranja za osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg dela, osebe, ki jim grozi socialna izključenost, ali ranljive osebe, ki so v zapostavljene pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga in ki želijo ustanoviti ali dalje razvijati svoje mikropodjetje, vključno s samozaposlenimi; ker je cilj instrumenta povečati razpoložljivost in dostop do mikrofinanciranja tudi za mikropodjetja in socialno gospodarstvo;

| C. | ker je cilj mikrofinančnega instrumenta okrepiti zmogljivost posrednikov, da bi povečali število potencialnih operacij ter tako z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest prispevali k zaposlovanju, rasti in socialnem vključevanju v lokalnih skupnostih; |
| --- | --- |

C.

ker je cilj mikrofinančnega instrumenta okrepiti zmogljivost posrednikov, da bi povečali število potencialnih operacij ter tako z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest prispevali k zaposlovanju, rasti in socialnem vključevanju v lokalnih skupnostih;

| D. | ker kaže, da so posojilojemalke v težjem finančnem položaju kot posojilojemalci, saj je delež žensk, ki so brezposelne ali na pragu revščine, večji (7); ker je razmerje med podjetnicami in podjetniki, ki koristijo mikrofinančni instrument, le 36 proti 64, kar je z vidika uravnotežene zastopanosti spolov še vedno neustrezno; |
| --- | --- |

D.

ker kaže, da so posojilojemalke v težjem finančnem položaju kot posojilojemalci, saj je delež žensk, ki so brezposelne ali na pragu revščine, večji (7); ker je razmerje med podjetnicami in podjetniki, ki koristijo mikrofinančni instrument, le 36 proti 64, kar je z vidika uravnotežene zastopanosti spolov še vedno neustrezno;

| E. | ker marginalizacija in večplastna diskriminacija, ki jo doživljajo nekatere skupine žensk, dodatno povečujeta njihovo gospodarsko prikrajšanost in težak dostop do financiranja; ker bi moralo biti vključevanje žensk, ki se soočajo z izključenostjo, prednostna naloga; |
| --- | --- |

E.

ker marginalizacija in večplastna diskriminacija, ki jo doživljajo nekatere skupine žensk, dodatno povečujeta njihovo gospodarsko prikrajšanost in težak dostop do financiranja; ker bi moralo biti vključevanje žensk, ki se soočajo z izključenostjo, prednostna naloga;

| F. | ker vse večje število žensk, ki so udeležene na trgu dela, zagotavlja večino sredstev za preživljanje svoje družine; ker je med starši samohranilci več žensk kot moških; ker bi moralo mikrofinanciranje koristiti vse več žensk; |
| --- | --- |

F.

ker vse večje število žensk, ki so udeležene na trgu dela, zagotavlja večino sredstev za preživljanje svoje družine; ker je med starši samohranilci več žensk kot moških; ker bi moralo mikrofinanciranje koristiti vse več žensk;

| G. | ker socialno gospodarstvo vključuje zadruge, vzajemne družbe, neprofitna združenja, fundacije in socialna podjetja, ki prispevajo k politiki Unije na področja zaposlovanja, socialne kohezije, regionalnega razvoja in razvoja podeželja, varstva okolja, varstva potrošnikov, kmetijstva, razvoja tretjih držav in socialnih politik; |
| --- | --- |

G.

ker socialno gospodarstvo vključuje zadruge, vzajemne družbe, neprofitna združenja, fundacije in socialna podjetja, ki prispevajo k politiki Unije na področja zaposlovanja, socialne kohezije, regionalnega razvoja in razvoja podeželja, varstva okolja, varstva potrošnikov, kmetijstva, razvoja tretjih držav in socialnih politik;

| H. | ker sta se zaradi gospodarske in finančne krize zvišali stopnji revščine in socialne izključenosti, prav tako pa so se povečale dolgotrajna brezposelnost, brezposelnost mladih in socialne neenakosti; |
| --- | --- |

H.

ker sta se zaradi gospodarske in finančne krize zvišali stopnji revščine in socialne izključenosti, prav tako pa so se povečale dolgotrajna brezposelnost, brezposelnost mladih in socialne neenakosti;

| I. | ker mikrofinančni instrument izboljšuje pogoje, pod katerimi posojilojemalci lahko pridobijo posojila, in omogoča financiranje za posameznike, ki sicer posojil ne bi dobili; ker so instrument uporabili mikrofinančni posredniki v 22 državah članicah; ker je splošni cilj instrumenta izplačati 46 000 mikroposojil do leta 2020, kar bi znašalo okoli 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

I.

ker mikrofinančni instrument izboljšuje pogoje, pod katerimi posojilojemalci lahko pridobijo posojila, in omogoča financiranje za posameznike, ki sicer posojil ne bi dobili; ker so instrument uporabili mikrofinančni posredniki v 22 državah članicah; ker je splošni cilj instrumenta izplačati 46 000 mikroposojil do leta 2020, kar bi znašalo okoli 500 milijonov EUR;

| J. | ker je stopnja vračila posojilojemalcev po ocenah 95-odstotna; ker mikrofinančni instrument posameznikom pomaga pri vstopu ali ponovnem vstopu na trg dela ali pri ustanavljanju lastnih podjetij in samozaposlenim, da ohranijo ali razširijo svoja mikropodjetja, tako da ohranijo delovna mesta, dodatno zaposlujejo in ustvarjajo prihodek; ker instrument dosega oddaljena evropska območja in spodbuja gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

J.

ker je stopnja vračila posojilojemalcev po ocenah 95-odstotna; ker mikrofinančni instrument posameznikom pomaga pri vstopu ali ponovnem vstopu na trg dela ali pri ustanavljanju lastnih podjetij in samozaposlenim, da ohranijo ali razširijo svoja mikropodjetja, tako da ohranijo delovna mesta, dodatno zaposlujejo in ustvarjajo prihodek; ker instrument dosega oddaljena evropska območja in spodbuja gospodarsko dejavnost;

| K. | ker je doseganje manjšin še vedno težko oceniti, saj se večina mikrofinančnih posrednikov posebej ne ukvarja s tem, da bi ga okrepili; ker prejemniki mikroposojil sebe ne vidijo nujno kot marginalizirano skupino ali pa se bojijo diskriminacije, če bi se razkrilo njihovo etnično poreklo; |
| --- | --- |

K.

ker je doseganje manjšin še vedno težko oceniti, saj se večina mikrofinančnih posrednikov posebej ne ukvarja s tem, da bi ga okrepili; ker prejemniki mikroposojil sebe ne vidijo nujno kot marginalizirano skupino ali pa se bojijo diskriminacije, če bi se razkrilo njihovo etnično poreklo;

| L. | ker je bilo 60 % posameznikov, za katere so na voljo podatki, nezaposlenih ali neaktivnih, ko so zaprosili za mikroposojilo; 84 % prejemnikov je bilo v starostni skupini od 25 do 54 let, 36 % evidentiranih podjetnikov, ki so prejeli mikroposojilo, pa je bilo ženskega spola; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo 60 % posameznikov, za katere so na voljo podatki, nezaposlenih ali neaktivnih, ko so zaprosili za mikroposojilo; 84 % prejemnikov je bilo v starostni skupini od 25 do 54 let, 36 % evidentiranih podjetnikov, ki so prejeli mikroposojilo, pa je bilo ženskega spola;

| M. | ker je treba mikrofinančni instrument oceniti tudi s kvalitativnega in ne le s kvantitativnega vidika; ker je kljub temu, da je instrument enostavneje oceniti z vidika gospodarske učinkovitosti, treba oceniti tudi njegovo učinkovitost pri izpolnjevanju cilja socialne vključenosti, pa tudi kakovost in posredni učinek ustvarjenih delovnih mest; |
| --- | --- |

M.

ker je treba mikrofinančni instrument oceniti tudi s kvalitativnega in ne le s kvantitativnega vidika; ker je kljub temu, da je instrument enostavneje oceniti z vidika gospodarske učinkovitosti, treba oceniti tudi njegovo učinkovitost pri izpolnjevanju cilja socialne vključenosti, pa tudi kakovost in posredni učinek ustvarjenih delovnih mest;

| N. | ker je ciljno razmerje 40: 60 med podjetnicami in podjetniki skoraj doseženo in ker je bistveno višje od povprečja v Uniji; |
| --- | --- |

N.

ker je ciljno razmerje 40: 60 med podjetnicami in podjetniki skoraj doseženo in ker je bistveno višje od povprečja v Uniji;

| O. | ker so storitve za razvoj podjetja, kot sta usposabljanje in mentorstvo, bistvenega pomena za uspeh in sposobnost preživetja mikropodjetja; |
| --- | --- |

O.

ker so storitve za razvoj podjetja, kot sta usposabljanje in mentorstvo, bistvenega pomena za uspeh in sposobnost preživetja mikropodjetja;

| P. | ker je bilo ugotovljeno, da je pomanjkljivost mikrofinančnega instrumenta ta, da ne financira podjetij socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

P.

ker je bilo ugotovljeno, da je pomanjkljivost mikrofinančnega instrumenta ta, da ne financira podjetij socialnega gospodarstva;

| Q. | ker je lahko mikrofinanciranje eden od elementov, ki podjetjem pomagajo pri prehodu iz sive ekonomije k opravljanju prijavljene gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker je lahko mikrofinanciranje eden od elementov, ki podjetjem pomagajo pri prehodu iz sive ekonomije k opravljanju prijavljene gospodarske dejavnosti;

| R. | ker je večja javna dostopnost podatkov, povezanih z zagotavljanjem mikroposojil prek mikrofinančnih posrednikov, najboljši način za spodbujanje boljše porabe javnih sredstev; ker večja javna dostopnost podatkov tudi omogoča lažjo primerjavo uspešnosti mikrofinančnih posrednikov; |
| --- | --- |

R.

ker je večja javna dostopnost podatkov, povezanih z zagotavljanjem mikroposojil prek mikrofinančnih posrednikov, najboljši način za spodbujanje boljše porabe javnih sredstev; ker večja javna dostopnost podatkov tudi omogoča lažjo primerjavo uspešnosti mikrofinančnih posrednikov;

| S. | ker obstaja potencial za sinergijo med mikrofinančnim instrumentom in Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi skladi EU, s čimer bi se izognili neželenemu prekrivanju; |
| --- | --- |

S.

ker obstaja potencial za sinergijo med mikrofinančnim instrumentom in Evropskim socialnim skladom, Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi skladi EU, s čimer bi se izognili neželenemu prekrivanju;

| T. | ker člen 6 finančne uredbe določa, da se proračun „oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti“; |
| --- | --- |

T.

ker člen 6 finančne uredbe določa, da se proračun „oblikuje in izvršuje v skladu z načeli enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja, ki zahteva uspešno in učinkovito notranjo kontrolo, ter preglednosti“;

| U. | ker mikrofinančni instrument prejema finančna sredstva EU in finančne prispevke Evropske investicijske banke, oboje pa upravlja Evropski investicijski sklad, predvideva pa tudi dodatno financiranje s strani zasebnih vlagateljev; |
| --- | --- |

U.

ker mikrofinančni instrument prejema finančna sredstva EU in finančne prispevke Evropske investicijske banke, oboje pa upravlja Evropski investicijski sklad, predvideva pa tudi dodatno financiranje s strani zasebnih vlagateljev;

| V. | ker potencialni prejemniki mikrofinančnega instrumenta še vedno ne poznajo dovolj; |
| --- | --- |

V.

ker potencialni prejemniki mikrofinančnega instrumenta še vedno ne poznajo dovolj;

Povečanje dostopa do mikrofinanciranja

| 1. | poudarja, kako pomembni so finančni instrumenti, kot je instrument Progress, v času finančne krize, saj omogočajo ustanavljanje novih podjetij, spodbujajo nove zaposlitve in zagotavljajo dostop do financiranja brezposelnim, prikrajšanim osebam in mikropodjetjem, hkrati pa zmanjšujejo tveganje za mikrofinančne posrednike; |
| --- | --- |

1.

poudarja, kako pomembni so finančni instrumenti, kot je instrument Progress, v času finančne krize, saj omogočajo ustanavljanje novih podjetij, spodbujajo nove zaposlitve in zagotavljajo dostop do financiranja brezposelnim, prikrajšanim osebam in mikropodjetjem, hkrati pa zmanjšujejo tveganje za mikrofinančne posrednike;

| 2. | ugotavlja, da je bil vpliv na ustvarjanje delovnih mest manjši, kot je bilo sprva pričakovano, čeprav bi bili številni prejemniki brez mikrokredita popolnoma izključeni s kreditnega trga; meni, da je manjši vpliv na ustvarjanje delovnih mest lahko posledica dejstva, da je uvajanje mikrofinančnega instrumenta sovpadlo z veliko gospodarsko krizo, ki je vplivala na kreditni trg in na raven zaposlenosti; ugotavlja pa, da je instrument znatno prispeval k ohranjanju delovnih mest; upošteva, da bo to vprašanje obravnaval novi, prožnejši instrument v okviru Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI); |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je bil vpliv na ustvarjanje delovnih mest manjši, kot je bilo sprva pričakovano, čeprav bi bili številni prejemniki brez mikrokredita popolnoma izključeni s kreditnega trga; meni, da je manjši vpliv na ustvarjanje delovnih mest lahko posledica dejstva, da je uvajanje mikrofinančnega instrumenta sovpadlo z veliko gospodarsko krizo, ki je vplivala na kreditni trg in na raven zaposlenosti; ugotavlja pa, da je instrument znatno prispeval k ohranjanju delovnih mest; upošteva, da bo to vprašanje obravnaval novi, prožnejši instrument v okviru Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI);

| 3. | obžaluje, da je bilo toliko vlog za mikrofinanciranje zavrnjenih (zavrnitev je bilo skoraj 2 000, deloma zaradi prezadolženosti oseb in podjetij) in da je na mikrofinančnem trgu kljub vse številnejšim mikroposojevalcem še vedno velika vrzel; poziva Komisijo, naj opravi natančnejšo študijo razlogov za te zavrnitve in poišče možne rešitve; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da je bilo toliko vlog za mikrofinanciranje zavrnjenih (zavrnitev je bilo skoraj 2 000, deloma zaradi prezadolženosti oseb in podjetij) in da je na mikrofinančnem trgu kljub vse številnejšim mikroposojevalcem še vedno velika vrzel; poziva Komisijo, naj opravi natančnejšo študijo razlogov za te zavrnitve in poišče možne rešitve;

| 4. | poudarja, da je mikrofinančni instrument še posebej pomemben v kriznih časih, saj brezposelnim in prikrajšanim osebam omogoča dostop do financiranja; poudarja, da lahko mikrofinanciranje, zlasti glede na sedanjo krizo na področju migracij in azila, deluje kot bistvena podpora beguncem in migrantom, ki vstopajo na trg delovne sile v EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je mikrofinančni instrument še posebej pomemben v kriznih časih, saj brezposelnim in prikrajšanim osebam omogoča dostop do financiranja; poudarja, da lahko mikrofinanciranje, zlasti glede na sedanjo krizo na področju migracij in azila, deluje kot bistvena podpora beguncem in migrantom, ki vstopajo na trg delovne sile v EU;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo kontaktne točke za širjenje znanja o mikrofinančnem instrumentu med morebitnimi upravičenci in državljani na splošno; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo kontaktne točke za širjenje znanja o mikrofinančnem instrumentu med morebitnimi upravičenci in državljani na splošno;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi dosedanjih izkušenj povečajo ozaveščenost glede obstoja mikrofinančnega instrumenta, njegovih koristi in načinov za dostop do njega, predvsem v oddaljenih regijah in v skupnostih, zlasti tistih z etničnimi manjšinami, ali v organizacijah za invalide; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi dosedanjih izkušenj povečajo ozaveščenost glede obstoja mikrofinančnega instrumenta, njegovih koristi in načinov za dostop do njega, predvsem v oddaljenih regijah in v skupnostih, zlasti tistih z etničnimi manjšinami, ali v organizacijah za invalide;

| 7. | ugotavlja, da so leta 2013 ukrepi v okviru mikrofinančnega instrumenta vključevali prednostna posojila in jamstva; ugotavlja tudi, da nekateri mikrofinančni posredniki prejemajo tako jamstva kot posojila, vendar ta dva instrumenta vedno pokrivata različne portfelje; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so leta 2013 ukrepi v okviru mikrofinančnega instrumenta vključevali prednostna posojila in jamstva; ugotavlja tudi, da nekateri mikrofinančni posredniki prejemajo tako jamstva kot posojila, vendar ta dva instrumenta vedno pokrivata različne portfelje;

| 8. | poziva, naj mikrofinančni instrument upošteva dodano vrednost projektov v regijah z velikimi in stalnimi naravnimi ali demografskimi ovirami, kot na primer v regijah, ki so redko poseljene ali doživljajo odseljevanje, saj spodbujajo ustvarjanje delovnih mest v teh regijah, poleg tega pa tudi prispevajo k zadrževanju prebivalcev v njih; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj mikrofinančni instrument upošteva dodano vrednost projektov v regijah z velikimi in stalnimi naravnimi ali demografskimi ovirami, kot na primer v regijah, ki so redko poseljene ali doživljajo odseljevanje, saj spodbujajo ustvarjanje delovnih mest v teh regijah, poleg tega pa tudi prispevajo k zadrževanju prebivalcev v njih;

| 9. | pozdravlja, da sta Komisija in Evropski investicijski sklad poskrbela, da je os za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo pri EaSI čim hitreje postala operativna, da bi upravičencem zagotovili dostop do financiranja; pričakuje, da bo EaSI uspešno obravnaval pomanjkljivosti mikrofinančnega instrumenta; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, da sta Komisija in Evropski investicijski sklad poskrbela, da je os za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo pri EaSI čim hitreje postala operativna, da bi upravičencem zagotovili dostop do financiranja; pričakuje, da bo EaSI uspešno obravnaval pomanjkljivosti mikrofinančnega instrumenta;

| 10. | poziva Komisijo, naj oceni primernost sedanje opredelitve mikroposojila, da bi zagotovila, da bodo prihodnji finančni instrumenti ustrezali potrebam trga in upravičencev ter da bodo skladni s cilji, opredeljenimi v členu 2 sklepa; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj oceni primernost sedanje opredelitve mikroposojila, da bi zagotovila, da bodo prihodnji finančni instrumenti ustrezali potrebam trga in upravičencev ter da bodo skladni s cilji, opredeljenimi v členu 2 sklepa;

| 11. | spodbuja Komisijo in države članice, naj zberejo in ocenijo podatke o lastnostih mikropodjetij, njihovih potrebah in stopnji preživetja ter po potrebi predlagajo spremembo uredbe o EaSI pri vmesnem pregledu; pozdravlja dejstvo, da bodo saldo in vrnjena sredstva, ki bodo na voljo ob koncu izvajanja mikrofinančnega instrumenta, vloženi v proračun osi EaSI za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, s čimer se bo povečalo število jamstev in financiranih instrumentov, ki bodo na voljo za mikroposojila; |
| --- | --- |

11.

spodbuja Komisijo in države članice, naj zberejo in ocenijo podatke o lastnostih mikropodjetij, njihovih potrebah in stopnji preživetja ter po potrebi predlagajo spremembo uredbe o EaSI pri vmesnem pregledu; pozdravlja dejstvo, da bodo saldo in vrnjena sredstva, ki bodo na voljo ob koncu izvajanja mikrofinančnega instrumenta, vloženi v proračun osi EaSI za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo, s čimer se bo povečalo število jamstev in financiranih instrumentov, ki bodo na voljo za mikroposojila;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da je vseh sedem instrumentov v okviru mikrofinančnega instrumenta, ki so bili do zdaj preučeni, pritegnilo dodatno zasebno financiranje; je kljub temu zaskrbljen, da je bila ciljna vrednost stopnje vzvoda pri jamstvih po podatkih iz poročila Računskega sodišča dosežena samo v enem od sedmih primerov, v dveh primerih pa ni bila dosežena; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da je vseh sedem instrumentov v okviru mikrofinančnega instrumenta, ki so bili do zdaj preučeni, pritegnilo dodatno zasebno financiranje; je kljub temu zaskrbljen, da je bila ciljna vrednost stopnje vzvoda pri jamstvih po podatkih iz poročila Računskega sodišča dosežena samo v enem od sedmih primerov, v dveh primerih pa ni bila dosežena;

| 13. | pozdravlja večjo prožnost novega programa v okviru EaSI pri odzivanju na spreminjajoče se potrebe glede prerazporeditve sredstev med osi programa; poziva Komisijo, naj prepreči dvojno financiranje tako, da razvije jasno in pregledno sinergijo med EaSI ter drugimi programi in pobudami Unije; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja večjo prožnost novega programa v okviru EaSI pri odzivanju na spreminjajoče se potrebe glede prerazporeditve sredstev med osi programa; poziva Komisijo, naj prepreči dvojno financiranje tako, da razvije jasno in pregledno sinergijo med EaSI ter drugimi programi in pobudami Unije;

| 14. | poziva Komisijo, naj zagotovi več oglaševanja in informacij v zvezi z mikrofinančnim instrumentom in različnimi dostopi do njega; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj zagotovi več oglaševanja in informacij v zvezi z mikrofinančnim instrumentom in različnimi dostopi do njega;

| 15. | poziva Komisijo, naj poveča geografski obseg mikrofinančnega instrumenta, da bi ta dosegel vsako državo članico; poudarja potrebo po razširitvi sektorskega obsega tega instrumenta, da ne bo omejen zgolj na kmetijstvo in trgovino; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj poveča geografski obseg mikrofinančnega instrumenta, da bi ta dosegel vsako državo članico; poudarja potrebo po razširitvi sektorskega obsega tega instrumenta, da ne bo omejen zgolj na kmetijstvo in trgovino;

Doseganje ciljnih skupin in poročanje o socialnem učinku

| 16. | obžaluje, da zaradi slabo opredeljenega poročanja o socialnih vidikih socialni učinek mikrofinančnega instrumenta ni merjen natančneje z vidika ustvarjanja delovnih mest, vzdržnosti podjetij in doseganja manjšinskih skupin; zato poziva Komisijo, naj upošteva standarde za empirično merjenje socialne uspešnosti, da bi zagotovila kar največji socialni učinek, tudi glede na cilje strategije Evropa 2020, in oceni, ali je treba dodatno pojasniti opredelitev ciljnih skupin, vključno z invalidi; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da zaradi slabo opredeljenega poročanja o socialnih vidikih socialni učinek mikrofinančnega instrumenta ni merjen natančneje z vidika ustvarjanja delovnih mest, vzdržnosti podjetij in doseganja manjšinskih skupin; zato poziva Komisijo, naj upošteva standarde za empirično merjenje socialne uspešnosti, da bi zagotovila kar največji socialni učinek, tudi glede na cilje strategije Evropa 2020, in oceni, ali je treba dodatno pojasniti opredelitev ciljnih skupin, vključno z invalidi;

| 17. | ugotavlja, da se je mikrofinančni instrument začel izvajati kot pilotni projekt; ugotavlja tudi, da so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri doseganju ranljivih skupin, kot so migranti in invalidi; verjame pa, da so se pridobljene izkušnje upoštevale in da so bile nekatere pomanjkljivosti že odpravljene z novim instrumentom EaSI; pozdravlja dejstvo, da je bilo strateško vrednotenje ciljev razvito skladno s cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da se je mikrofinančni instrument začel izvajati kot pilotni projekt; ugotavlja tudi, da so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri doseganju ranljivih skupin, kot so migranti in invalidi; verjame pa, da so se pridobljene izkušnje upoštevale in da so bile nekatere pomanjkljivosti že odpravljene z novim instrumentom EaSI; pozdravlja dejstvo, da je bilo strateško vrednotenje ciljev razvito skladno s cilji strategije Evropa 2020;

| 18. | poziva Evropski investicijski sklad, naj sodeluje z mikrofinančnimi posredniki in od njih zahteva, da uporabljajo evropski kodeks pravilnega ravnanja za ponudnike mikroposojil, poleg tega pa naj daje prednost tistim mikrofinančnim posrednikom, ki so dokazali, da so zmožni in pripravljeni sodelovati z organizacijami, ki zagotavljajo dodatno podporo končnim upravičencem; poziva ga tudi, naj v sporazume z mikrofinančnimi posredniki vnese določbe, v skladu s katerimi bodo morali ti posredniki tesneje sodelovati z organizacijami, ki predstavljajo ranljive skupine, da bi jih učinkoviteje dosegli; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropski investicijski sklad, naj sodeluje z mikrofinančnimi posredniki in od njih zahteva, da uporabljajo evropski kodeks pravilnega ravnanja za ponudnike mikroposojil, poleg tega pa naj daje prednost tistim mikrofinančnim posrednikom, ki so dokazali, da so zmožni in pripravljeni sodelovati z organizacijami, ki zagotavljajo dodatno podporo končnim upravičencem; poziva ga tudi, naj v sporazume z mikrofinančnimi posredniki vnese določbe, v skladu s katerimi bodo morali ti posredniki tesneje sodelovati z organizacijami, ki predstavljajo ranljive skupine, da bi jih učinkoviteje dosegli;

| 19. | poziva Komisijo, naj izboljša metode za ocenjevanje sposobnosti preživetja podjetij in njihovega vpliva v skupnosti po vračilu mikroposojila; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj izboljša metode za ocenjevanje sposobnosti preživetja podjetij in njihovega vpliva v skupnosti po vračilu mikroposojila;

| 20. | poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj izboljšata poročanje o upravičencih in mikrofinančnih posrednikih, obenem pa ugotavlja, da je treba najti ravnovesje, da mikrofinančnih posrednikov ne bi preveč obremenili; poudarja, da informacije, ki bi bile potrebne za ustrezno poročanje, zagotovijo mikrofinančni posredniki in jemalci mikroposojil, ko želijo pridobiti posojilo; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj izboljšata poročanje o upravičencih in mikrofinančnih posrednikih, obenem pa ugotavlja, da je treba najti ravnovesje, da mikrofinančnih posrednikov ne bi preveč obremenili; poudarja, da informacije, ki bi bile potrebne za ustrezno poročanje, zagotovijo mikrofinančni posredniki in jemalci mikroposojil, ko želijo pridobiti posojilo;

| 21. | obžaluje, da so podatki o uporabi posojil in garancij v okviru mikrofinančnega instrumenta razdrobljeni in nepopolni ter ne vsebujejo podrobnih podatkov o zaposlitvenem statusu končnih prejemnikov, čeprav je Računsko sodišče ugotovilo, da je poročanje skladno z zahtevami sklepa; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da so podatki o uporabi posojil in garancij v okviru mikrofinančnega instrumenta razdrobljeni in nepopolni ter ne vsebujejo podrobnih podatkov o zaposlitvenem statusu končnih prejemnikov, čeprav je Računsko sodišče ugotovilo, da je poročanje skladno z zahtevami sklepa;

| 22. | poziva Evropski investicijski sklad, naj zagotovi, da bodo mikrofinančni posredniki objavili podatke o številu in obsegu zagotovljenih mikroposojil ter o vrsti končnih upravičencev; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropski investicijski sklad, naj zagotovi, da bodo mikrofinančni posredniki objavili podatke o številu in obsegu zagotovljenih mikroposojil ter o vrsti končnih upravičencev;

| 23. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za enakost med moškimi in ženskami pri dostopu do mikrofinanciranja in naj v prihodnosti kot cilj predvidi enako razmerje med podjetniki in podjetnicami; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo mikrofinančne posrednike k izvajanju posebnih strategij, namenjenih ženskam in v podporo podjetnicam, tudi prek sodelovanja z ustreznimi združenji in organizacijami s tega področja; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za enakost med moškimi in ženskami pri dostopu do mikrofinanciranja in naj v prihodnosti kot cilj predvidi enako razmerje med podjetniki in podjetnicami; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo mikrofinančne posrednike k izvajanju posebnih strategij, namenjenih ženskam in v podporo podjetnicam, tudi prek sodelovanja z ustreznimi združenji in organizacijami s tega področja;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj dodatno spodbujajo prepoznavnost in informacije v zvezi z možnostmi financiranja v okviru mikrofinančnega instrumenta, tudi s kampanjami osveščanja, izmenjavo primerov najboljše prakse med podjetnicami ter delavnicami in usposabljanjem za ženske, da bi dosegli ustreznejše ravnotežje med spoloma pri dostopu do mikrofinanciranja; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj dodatno spodbujajo prepoznavnost in informacije v zvezi z možnostmi financiranja v okviru mikrofinančnega instrumenta, tudi s kampanjami osveščanja, izmenjavo primerov najboljše prakse med podjetnicami ter delavnicami in usposabljanjem za ženske, da bi dosegli ustreznejše ravnotežje med spoloma pri dostopu do mikrofinanciranja;

| 25. | poziva Komisijo, naj upošteva koristi mikrofinanciranja za ženske, vključno z ustvarjanjem trajnostnih delovnih mest; poziva Komisijo, naj omogoči izmenjavo mnenj in primerov dobre prakse med podjetnicami; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj upošteva koristi mikrofinanciranja za ženske, vključno z ustvarjanjem trajnostnih delovnih mest; poziva Komisijo, naj omogoči izmenjavo mnenj in primerov dobre prakse med podjetnicami;

| 26. | priznava pomen ciljnega razmerja med podjetniki in podjetnicami, vendar meni, da uspeha mikrofinančnega instrumenta ne bi smeli meriti zgolj s splošnimi cilji, ampak po zmožnosti instrumenta, da pomaga mikropodjetnikom ter malim in srednjim podjetjem pri zagonu njihovih projektov ter da prispeva h gospodarski rasti in socialni koheziji; |
| --- | --- |

26.

priznava pomen ciljnega razmerja med podjetniki in podjetnicami, vendar meni, da uspeha mikrofinančnega instrumenta ne bi smeli meriti zgolj s splošnimi cilji, ampak po zmožnosti instrumenta, da pomaga mikropodjetnikom ter malim in srednjim podjetjem pri zagonu njihovih projektov ter da prispeva h gospodarski rasti in socialni koheziji;

| 27. | poziva Komisijo, naj svojo pozornost usmeri v izboljšanje dostopa do mikrofinanciranja za potencialno izključene osebe, kot so migranti, begunci, dolgotrajno brezposelni, mladi, osebe z nizkim dohodkom, nizkokvalificirani delavci in invalidi, ki trenutno ne koristijo mikrofinančnega instrumenta v zadostnem obsegu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj svojo pozornost usmeri v izboljšanje dostopa do mikrofinanciranja za potencialno izključene osebe, kot so migranti, begunci, dolgotrajno brezposelni, mladi, osebe z nizkim dohodkom, nizkokvalificirani delavci in invalidi, ki trenutno ne koristijo mikrofinančnega instrumenta v zadostnem obsegu;

| 28. | poziva Komisijo, naj begunce in prosilce za azil prizna kot ciljno skupino; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj begunce in prosilce za azil prizna kot ciljno skupino;

| 29. | poziva Komisijo, naj okrepi pobude in razpoložljiva sredstva za dodeljevanje mikrokreditov inovativnim zagonskim podjetjem, ki jih vodijo mladi, da bi podprli podjetništvo pri mladih ter visokotehnološke, znanstvene in socialne inovacije v času gospodarske krize in težavnega dostopa do posojil; poudarja tudi, da morajo države članice zmanjšati birokracijo pri dostopanju do sredstev, ki jih Unija daje na voljo podjetnikom; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj okrepi pobude in razpoložljiva sredstva za dodeljevanje mikrokreditov inovativnim zagonskim podjetjem, ki jih vodijo mladi, da bi podprli podjetništvo pri mladih ter visokotehnološke, znanstvene in socialne inovacije v času gospodarske krize in težavnega dostopa do posojil; poudarja tudi, da morajo države članice zmanjšati birokracijo pri dostopanju do sredstev, ki jih Unija daje na voljo podjetnikom;

Podpora socialnemu gospodarstvu

| 30. | obžaluje, da mikrofinančni instrument ne financira večjega števila socialnih podjetij; zato pozdravlja dejstvo, da je določen delež proračuna EaSI namenjen financiranju socialnih podjetij; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da mikrofinančni instrument ne financira večjega števila socialnih podjetij; zato pozdravlja dejstvo, da je določen delež proračuna EaSI namenjen financiranju socialnih podjetij;

| 31. | spodbuja Komisijo, naj v prihodnosti to tesno spremlja in države članice spodbudi k izmenjavi podatkov, znanja in primerov najboljše prakse v zvezi s tem ter zagotovi ustrezno poročanje mikrofinančnih posrednikov in jih spodbudi k podpori potencialnih projektov z visokim socialnim učinkom; |
| --- | --- |

31.

spodbuja Komisijo, naj v prihodnosti to tesno spremlja in države članice spodbudi k izmenjavi podatkov, znanja in primerov najboljše prakse v zvezi s tem ter zagotovi ustrezno poročanje mikrofinančnih posrednikov in jih spodbudi k podpori potencialnih projektov z visokim socialnim učinkom;

| 32. | poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi pregleda omejitev za posojila socialnim podjetjem v okviru EaSI, da bodo imela dovolj sredstev za ustrezen razvoj in da bodo izpolnjene potrebe trga; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi pregleda omejitev za posojila socialnim podjetjem v okviru EaSI, da bodo imela dovolj sredstev za ustrezen razvoj in da bodo izpolnjene potrebe trga;

| 33. | poudarja, da je treba v programe financiranja vključiti vidik spola; meni, da sta ocena učinka z vidika spola in vključevanje načela enakosti spolov v načrtovanje proračuna koristna za oceno in izboljšanje vpliva prednostnih področij financiranja, dodelitve finančnih sredstev in načrtov programov financiranja na ženske; poudarja, da je treba dosledno zbirati in redno razčlenjevati podatke, ločene po spolu; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba v programe financiranja vključiti vidik spola; meni, da sta ocena učinka z vidika spola in vključevanje načela enakosti spolov v načrtovanje proračuna koristna za oceno in izboljšanje vpliva prednostnih področij financiranja, dodelitve finančnih sredstev in načrtov programov financiranja na ženske; poudarja, da je treba dosledno zbirati in redno razčlenjevati podatke, ločene po spolu;

Storitve spremljanja in usposabljanja ter dopolnjevanje z drugimi instrumenti

| 34. | pozdravlja dejstvo, da je v okviru EaSI mogoče financirati okrepitev zmogljivosti mikrofinančnih posrednikov in jim zagotavljati tehnično pomoč, da bi izboljšali njihovo profesionalizacijo, izvajanje storitev ter zbiranje in obdelavo podatkov za boljše povratne informacije o mikrofinančnem instrumentu; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja dejstvo, da je v okviru EaSI mogoče financirati okrepitev zmogljivosti mikrofinančnih posrednikov in jim zagotavljati tehnično pomoč, da bi izboljšali njihovo profesionalizacijo, izvajanje storitev ter zbiranje in obdelavo podatkov za boljše povratne informacije o mikrofinančnem instrumentu;

| 35. | poziva Komisijo, naj mikrofinančni instrument poveže z osnovnim usposabljanjem za podjetnike, da bi zagotovili gospodarsko sposobnost preživetja podjetij in cilj zagotavljanja posojil; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj mikrofinančni instrument poveže z osnovnim usposabljanjem za podjetnike, da bi zagotovili gospodarsko sposobnost preživetja podjetij in cilj zagotavljanja posojil;

| 36. | obžaluje, da storitev za razvoj podjetij, vključno z mentorstvom in usposabljanjem, ni mogoče financirati neposredno iz EaSI, in poziva Komisijo, naj preuči možne poti financiranja v prihodnosti, ki bi vključevale nove ustrezne instrumente v partnerstvu z nacionalnimi skladi ali skladi Unije; |
| --- | --- |

36.

obžaluje, da storitev za razvoj podjetij, vključno z mentorstvom in usposabljanjem, ni mogoče financirati neposredno iz EaSI, in poziva Komisijo, naj preuči možne poti financiranja v prihodnosti, ki bi vključevale nove ustrezne instrumente v partnerstvu z nacionalnimi skladi ali skladi Unije;

| 37. | ugotavlja, da bi moral Evropski socialni sklad zagotoviti ključno financiranje za ustanavljanje podjetij, uspešno delujoče mikrofinanciranje in socialno podjetništvo skupaj s programi mentorstva in usposabljanja; obžaluje, da EaSI ne financira teh instrumentov neposredno; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da bi moral Evropski socialni sklad zagotoviti ključno financiranje za ustanavljanje podjetij, uspešno delujoče mikrofinanciranje in socialno podjetništvo skupaj s programi mentorstva in usposabljanja; obžaluje, da EaSI ne financira teh instrumentov neposredno;

| 38. | priporoča, naj Komisija in države članice s spodbujanjem sodelovanja z mikrofinančnimi posredniki in končnimi prejemniki razvijejo strateško sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi organizacijami in institucijami v zvezi z EaSI, Evropskim socialnim skladom in drugimi morebitnimi nacionalnimi programi, da bi izboljšali pomoč, ki se zagotavlja jemalcem mikroposojil v smislu usposabljanja, mentorstva in splošne podpore za večjo sposobnost preživetja podjetij; |
| --- | --- |

38.

priporoča, naj Komisija in države članice s spodbujanjem sodelovanja z mikrofinančnimi posredniki in končnimi prejemniki razvijejo strateško sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi organizacijami in institucijami v zvezi z EaSI, Evropskim socialnim skladom in drugimi morebitnimi nacionalnimi programi, da bi izboljšali pomoč, ki se zagotavlja jemalcem mikroposojil v smislu usposabljanja, mentorstva in splošne podpore za večjo sposobnost preživetja podjetij;

| 39. | pozdravlja možnost uporabe sredstev iz Evropskega socialnega sklada za os EaSI za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo in poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj mikrofinančne posrednike bolje seznanijo s to možnostjo iz člena 38 uredbe o skupnih določbah (8); |
| --- | --- |

39.

pozdravlja možnost uporabe sredstev iz Evropskega socialnega sklada za os EaSI za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo in poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj mikrofinančne posrednike bolje seznanijo s to možnostjo iz člena 38 uredbe o skupnih določbah (8);

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo Evropski sklad za strateške naložbe na voljo za financiranje mikropodjetij; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo Evropski sklad za strateške naložbe na voljo za financiranje mikropodjetij;

Mikrofinančni posredniki

| 41. | spodbuja Komisijo, naj uskladi podporo Evropskega socialnega sklada in EaSI, da bi izboljšala dopolnjevanje teh dveh programov glede mikrofinančnih instrumentov, in naj se med drugim osredotoči na sodelovanje med mikrofinančnimi posredniki in centri za podporo podjetjem, ki so sofinancirani iz Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Komisijo, naj uskladi podporo Evropskega socialnega sklada in EaSI, da bi izboljšala dopolnjevanje teh dveh programov glede mikrofinančnih instrumentov, in naj se med drugim osredotoči na sodelovanje med mikrofinančnimi posredniki in centri za podporo podjetjem, ki so sofinancirani iz Evropskega socialnega sklada;

| 42. | pozdravlja izbirni proces ponudnikov mikrokreditov, ki je skladen s pravili in postopki Evropskega investicijskega sklada, in ponovno poziva, da bi morali ti posredniki spoštovati načela odgovornega posojanja in izogibanja prezadolženosti oseb in podjetij; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja izbirni proces ponudnikov mikrokreditov, ki je skladen s pravili in postopki Evropskega investicijskega sklada, in ponovno poziva, da bi morali ti posredniki spoštovati načela odgovornega posojanja in izogibanja prezadolženosti oseb in podjetij;

| 43. | priporoča, naj se poenostavi postopek za dostop do mikrofinančnega instrumenta ter naj bodo sporazumi med mikrofinančnimi posredniki in Evropskim investicijskim skladom prožnejši in lažje razumljivi, da bodo manjši mikrofinančni posredniki lahko hitro v celoti izkoristili instrumente za financiranje in instrumente Evropskega investicijskega sklada; |
| --- | --- |

43.

priporoča, naj se poenostavi postopek za dostop do mikrofinančnega instrumenta ter naj bodo sporazumi med mikrofinančnimi posredniki in Evropskim investicijskim skladom prožnejši in lažje razumljivi, da bodo manjši mikrofinančni posredniki lahko hitro v celoti izkoristili instrumente za financiranje in instrumente Evropskega investicijskega sklada;

| 44. | obžaluje, da številne vloge za mikrofinančni instrument niso bile popolne in jih
  EIF
  ni mogel odobriti; poziva Komisijo, naj oceni vzroke za ta neuspeh (na primer pomanjkljive informacije, premajhna dostopnost ali upravno breme, ki bi ga bilo treba zmanjšati); poleg tega jo poziva, naj se hitro loti reševanja tega problema; |
| --- | --- |

44.

obžaluje, da številne vloge za mikrofinančni instrument niso bile popolne in jih
  EIF
  ni mogel odobriti; poziva Komisijo, naj oceni vzroke za ta neuspeh (na primer pomanjkljive informacije, premajhna dostopnost ali upravno breme, ki bi ga bilo treba zmanjšati); poleg tega jo poziva, naj se hitro loti reševanja tega problema;

| 45. | poziva Komisijo, naj zagotovi več oglaševanja in informacij o mikrofinančnem instrumentu in o tem, kako do njega dostopati, pa tudi, naj poenostavi postopek in zagotovi, da bodo dogovori med mikrofinančnimi posredniki in Evropskim investicijskim skladom prožnejši in bolj razumljivi, da bi manjšim posrednikom omogočili hitrejši dostop do trga; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj zagotovi več oglaševanja in informacij o mikrofinančnem instrumentu in o tem, kako do njega dostopati, pa tudi, naj poenostavi postopek in zagotovi, da bodo dogovori med mikrofinančnimi posredniki in Evropskim investicijskim skladom prožnejši in bolj razumljivi, da bi manjšim posrednikom omogočili hitrejši dostop do trga;

| 46. | poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj ocenita, kako bi s preseganjem obstoječih zahtev za mikrofinančne posrednike lahko bolje porazdelili koristi mikrofinančnega instrumenta med širšo javnost; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj ocenita, kako bi s preseganjem obstoječih zahtev za mikrofinančne posrednike lahko bolje porazdelili koristi mikrofinančnega instrumenta med širšo javnost;

| 47. | spodbuja Komisijo, naj okrepi sodelovanje med mikrofinančnimi posredniki in organizacijami, ki zastopajo interese upravičencev, da ne bo zajemalo le oglaševanja produktov ali iskanja novih strank; |
| --- | --- |

47.

spodbuja Komisijo, naj okrepi sodelovanje med mikrofinančnimi posredniki in organizacijami, ki zastopajo interese upravičencev, da ne bo zajemalo le oglaševanja produktov ali iskanja novih strank;

| 48. | poziva države članice, naj razvijejo mikrofinančni sektor in omogočijo njegovo širitev, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020, poleg tega pa naj uporabijo mikrofinančni instrument, tako da preučijo možnosti za vstop nebančnih posrednikov na trg mikroposojil, ne da bi bili odvisni od partnerske banke; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj razvijejo mikrofinančni sektor in omogočijo njegovo širitev, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020, poleg tega pa naj uporabijo mikrofinančni instrument, tako da preučijo možnosti za vstop nebančnih posrednikov na trg mikroposojil, ne da bi bili odvisni od partnerske banke;

| 49. | spodbuja Komisijo, naj okrepi svoj dialog z mikrofinančnimi akterji (mikrofinančni posredniki, banke in nebanke ter mreže, kot je evropska mikrofinančna mreža) in deležniki, ki trenutno niso vključeni, glede dostopnosti, uporabe in zasnove produktov, ki so na voljo v okviru programov, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

49.

spodbuja Komisijo, naj okrepi svoj dialog z mikrofinančnimi akterji (mikrofinančni posredniki, banke in nebanke ter mreže, kot je evropska mikrofinančna mreža) in deležniki, ki trenutno niso vključeni, glede dostopnosti, uporabe in zasnove produktov, ki so na voljo v okviru programov, ki jih financira Unija;

| 50. | spodbuja Komisijo in države članice, naj omogočijo izmenjavo primerov najboljše prakse med mikrofinančnimi posredniki iz različnih držav članic; |
| --- | --- |

50.

spodbuja Komisijo in države članice, naj omogočijo izmenjavo primerov najboljše prakse med mikrofinančnimi posredniki iz različnih držav članic;

| 51. | poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj zagotovita, do bo os EaSI za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo nadalje spodbujala širjenje in vključevanje evropskega kodeksa pravilnega ravnanja za ponudnike mikroposojil v pogodbe z mikrofinančnimi posredniki; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in Evropski investicijski sklad, naj zagotovita, do bo os EaSI za mikrofinanciranje in socialno podjetništvo nadalje spodbujala širjenje in vključevanje evropskega kodeksa pravilnega ravnanja za ponudnike mikroposojil v pogodbe z mikrofinančnimi posredniki;

| 52. | meni, da je poročilo Komisije o izvajanju evropskega mikrofinančnega instrumenta za leto 2013 zelo splošno in vsebuje premalo podrobnosti o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

52.

meni, da je poročilo Komisije o izvajanju evropskega mikrofinančnega instrumenta za leto 2013 zelo splošno in vsebuje premalo podrobnosti o njegovem izvajanju;

| 53. | spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da bosta mikrofinančni instrument in instrument EaSI še naprej prispevala k dodani vrednosti in prepoznavnosti EU; |
| --- | --- |

53.

spodbuja Komisijo, naj zagotovi, da bosta mikrofinančni instrument in instrument EaSI še naprej prispevala k dodani vrednosti in prepoznavnosti EU;

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=fr&pubId=7760

(2)  http://bookshop.europa.eu/fr/study-on-imperfections-in-the-area-of-microfinance-and-options-how-to-address-them-through-an-eu-financial-instrument-pbKE0214424/?CatalogCategoryID=ZjsKABstHnIAAAEjH5EY4e5L

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 238.

(4)  UL L 87, 7.4.2010, str. 1.

(5)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 85.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/547555/EPRS_IDA(2015)547555_EN.pdf

(7)  Vmesna ocena izvajanja evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress.

(8)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/61

---

P8_TA(2015)0447

Nova skupna ribiška politika: struktura tehničnih ukrepov in večletnih načrtov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o novi skupni ribiški politiki: struktura tehničnih ukrepov in večletnih načrtov (2015/2092(INI))

(2017/C 399/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 43, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 43,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki, zlasti člena 7(2) ter členov 9 in 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki, zlasti člena 7(2) ter členov 9 in 10,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0328/2015),

| A. | ker je trajnost ribjih staležev je nujni pogoj za prihodnost ribiške industrije; |
| --- | --- |

A.

ker je trajnost ribjih staležev je nujni pogoj za prihodnost ribiške industrije;

| B. | ker je bil pri zakonodajnih predlogih v zvezi s tehničnimi ukrepi in večletnimi načrti od leta 2009 dosežen le majhen napredek, deloma ker je zaradi predlogov Komisije o teh načrtih prišlo do trenj med evropskimi institucijami glede njihovih pristojnosti pri odločanju v skladu s členom 43 PDEU, deloma pa so se težave pojavile zaradi usklajevanja zakonodaje v zvezi s tehničnimi ukrepi z Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

B.

ker je bil pri zakonodajnih predlogih v zvezi s tehničnimi ukrepi in večletnimi načrti od leta 2009 dosežen le majhen napredek, deloma ker je zaradi predlogov Komisije o teh načrtih prišlo do trenj med evropskimi institucijami glede njihovih pristojnosti pri odločanju v skladu s členom 43 PDEU, deloma pa so se težave pojavile zaradi usklajevanja zakonodaje v zvezi s tehničnimi ukrepi z Lizbonsko pogodbo;

| C. | ker cilji skupne ribiške politike (SRP) (Uredba (EU) št. 1380/2013) vključujejo obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, in sicer z uporabo ekosistemskega in selektivnostnega pristopa; ker so tehnični ukrepi in večletni načrti med glavnimi orodji za dosego teh ciljev; |
| --- | --- |

C.

ker cilji skupne ribiške politike (SRP) (Uredba (EU) št. 1380/2013) vključujejo obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, in sicer z uporabo ekosistemskega in selektivnostnega pristopa; ker so tehnični ukrepi in večletni načrti med glavnimi orodji za dosego teh ciljev;

| D. | ker sta med glavnimi spremembami, ki jih je prinesla reforma SRP iz leta 2013, tudi obveznost iztovarjanja in regionalizacija; |
| --- | --- |

D.

ker sta med glavnimi spremembami, ki jih je prinesla reforma SRP iz leta 2013, tudi obveznost iztovarjanja in regionalizacija;

| E. | ker so kompleksnost in raznolikost tehničnih ukrepov ter to, da so vključeni v veliko različnih uredb, prispevali k temu, da je njihovo izvajanje težavno za ribiče, ki bi zaradi tega lahko postali nezaupljivi; |
| --- | --- |

E.

ker so kompleksnost in raznolikost tehničnih ukrepov ter to, da so vključeni v veliko različnih uredb, prispevali k temu, da je njihovo izvajanje težavno za ribiče, ki bi zaradi tega lahko postali nezaupljivi;

| F. | ker načelo regionalizacije vključuje posvetovanje s svetovalnimi svetovi, da se deležnikom približa postopek odločanja in za boljše ocenjevanje morebitnih socialno-ekonomskih posledic teh odločitev; |
| --- | --- |

F.

ker načelo regionalizacije vključuje posvetovanje s svetovalnimi svetovi, da se deležnikom približa postopek odločanja in za boljše ocenjevanje morebitnih socialno-ekonomskih posledic teh odločitev;

| G. | ker so kompleksnost tehničnih ukrepov in težave pri njihovem izvajanju ter pomanjkanje oprijemljivih rezultatov oziroma spodbud v okviru SRP prispevali k temu, da so ribiči postali nezaupljivi; |
| --- | --- |

G.

ker so kompleksnost tehničnih ukrepov in težave pri njihovem izvajanju ter pomanjkanje oprijemljivih rezultatov oziroma spodbud v okviru SRP prispevali k temu, da so ribiči postali nezaupljivi;

| H. | ker bi si bilo treba s pregledom tehničnih ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem in z uporabo ekosistemskega pristopa prizadevati za izboljšanje okoljske trajnosti ribolovnih in morskih virov na način, ki je skladen s socialno-ekonomsko vzdržnostjo sektorja; |
| --- | --- |

H.

ker bi si bilo treba s pregledom tehničnih ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem in z uporabo ekosistemskega pristopa prizadevati za izboljšanje okoljske trajnosti ribolovnih in morskih virov na način, ki je skladen s socialno-ekonomsko vzdržnostjo sektorja;

| I. | ker je treba za dosego ciljev nove SRP med drugim uporabljati bolj selektivno ribolovno orodje in prakse; |
| --- | --- |

I.

ker je treba za dosego ciljev nove SRP med drugim uporabljati bolj selektivno ribolovno orodje in prakse;

| J. | ker sedanje inovacije, ki izboljšujejo selektivnost ribolovnega orodja, pogosto ovira zakonodaja; |
| --- | --- |

J.

ker sedanje inovacije, ki izboljšujejo selektivnost ribolovnega orodja, pogosto ovira zakonodaja;

| K. | ker obveznost iztovarjanja pomeni bistveno spremembo pristopa k upravljanju ribištva, zlasti pa k pridnenemu ribolovu, pa tudi k tehničnim ukrepom na ključnih področjih, kot sta sestava ulova in velikost mrežnega očesa; |
| --- | --- |

K.

ker obveznost iztovarjanja pomeni bistveno spremembo pristopa k upravljanju ribištva, zlasti pa k pridnenemu ribolovu, pa tudi k tehničnim ukrepom na ključnih področjih, kot sta sestava ulova in velikost mrežnega očesa;

| L. | ker je treba posebno pozornost nameniti pomenu malega ribolova za trajnost obalnih skupnosti, zlasti za vlogo žensk in otrok; ker se SRP sklicuje na ločeno ureditev za mali priobalni ribolov v Evropi; |
| --- | --- |

L.

ker je treba posebno pozornost nameniti pomenu malega ribolova za trajnost obalnih skupnosti, zlasti za vlogo žensk in otrok; ker se SRP sklicuje na ločeno ureditev za mali priobalni ribolov v Evropi;

| M. | ker je potrebna splošna opredelitev pojma malega ribolova, glede na vlogo, ki jo ima pri obnavljanju naših morij in ohranjanju tradicionalnih in okoljsko trajnostnih praks in dejavnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je potrebna splošna opredelitev pojma malega ribolova, glede na vlogo, ki jo ima pri obnavljanju naših morij in ohranjanju tradicionalnih in okoljsko trajnostnih praks in dejavnosti;

| N. | ker je za izvajanje ciljev SRP v EU, zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za nosilce dejavnosti ter lažje izvajanje in spremljanje tehničnih ukrepov potrebna opredelitev osnovnih načel, skupnih vsem morskim bazenom, v obliki okvirne uredbe, sprejete po rednem postopku v skladu z Lizbonsko pogodbo; |
| --- | --- |

N.

ker je za izvajanje ciljev SRP v EU, zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za nosilce dejavnosti ter lažje izvajanje in spremljanje tehničnih ukrepov potrebna opredelitev osnovnih načel, skupnih vsem morskim bazenom, v obliki okvirne uredbe, sprejete po rednem postopku v skladu z Lizbonsko pogodbo;

| O. | ker rednega zakonodajnega postopka ni treba vedno uporabiti za ukrepe, ki se sprejmejo na regionalni ravni ali pogosto spreminjajo ali temeljijo na standardih in ciljih, o katerih odločata sozakonodajalca, treba pa ga je uporabiti za sprejetje predpisov, skupnih vsem morskim bazenom, ter za ukrepe, ki so zajeti v posebnih uredbah ali ki v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo spremenjeni; |
| --- | --- |

O.

ker rednega zakonodajnega postopka ni treba vedno uporabiti za ukrepe, ki se sprejmejo na regionalni ravni ali pogosto spreminjajo ali temeljijo na standardih in ciljih, o katerih odločata sozakonodajalca, treba pa ga je uporabiti za sprejetje predpisov, skupnih vsem morskim bazenom, ter za ukrepe, ki so zajeti v posebnih uredbah ali ki v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo spremenjeni;

| P. | ker je treba z regionalizacijo zagotoviti prilagoditev tehničnih ukrepov posebnim zahtevam posameznega ribištva in morskega bazena, kar zagotavlja prožnost in omogoča hitro odzivanje v izrednih razmerah; ker je treba z regionalizacijo poenostaviti tehnične ukrepe ter poskrbeti za to, da bodo lažje razumljivi in jih bo lažje izvajati in izvrševati; ker bi bilo treba pri sprejemanju tehničnih ukrepov na regionalni ravni upoštevati model, o katerem sta se sozakonodajalca dogovorila v okviru reformirane SRP; |
| --- | --- |

P.

ker je treba z regionalizacijo zagotoviti prilagoditev tehničnih ukrepov posebnim zahtevam posameznega ribištva in morskega bazena, kar zagotavlja prožnost in omogoča hitro odzivanje v izrednih razmerah; ker je treba z regionalizacijo poenostaviti tehnične ukrepe ter poskrbeti za to, da bodo lažje razumljivi in jih bo lažje izvajati in izvrševati; ker bi bilo treba pri sprejemanju tehničnih ukrepov na regionalni ravni upoštevati model, o katerem sta se sozakonodajalca dogovorila v okviru reformirane SRP;

| Q. | ker lahko regionalizacija prispeva k poenostavitvi in lažjemu razumevanju predpisov, kar bi ribiški sektor pa tudi drugi deležniki zelo pozdravili, zlasti kadar so vključeni v proces sprejemanja teh predpisov; |
| --- | --- |

Q.

ker lahko regionalizacija prispeva k poenostavitvi in lažjemu razumevanju predpisov, kar bi ribiški sektor pa tudi drugi deležniki zelo pozdravili, zlasti kadar so vključeni v proces sprejemanja teh predpisov;

| R. | ker regionalizacija ne bi smela privesti do ponovne nacionalizacije, saj to ni združljivo s SRP, ki je zaradi skupnih virov v izključni pristojnosti EU; |
| --- | --- |

R.

ker regionalizacija ne bi smela privesti do ponovne nacionalizacije, saj to ni združljivo s SRP, ki je zaradi skupnih virov v izključni pristojnosti EU;

| S. | ker bi bilo treba pri sprejemanju tehničnih ukrepov na regionalni ravni upoštevati model, o katerem sta se sozakonodajalca dogovorila v okviru nove SRP, tj., da Komisija sprejema delegirane akte na podlagi skupnih priporočil zadevnih držav članic, ki izpolnjujejo standarde in cilje, ki sta jih sozakonodajalca določila ali, če zadevne države članice ne predložijo skupnega priporočila v določenem času, na lastno pobudo Komisije; ker pa Parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo ohranja pravico do ugovora na kateri koli delegirani akt; |
| --- | --- |

S.

ker bi bilo treba pri sprejemanju tehničnih ukrepov na regionalni ravni upoštevati model, o katerem sta se sozakonodajalca dogovorila v okviru nove SRP, tj., da Komisija sprejema delegirane akte na podlagi skupnih priporočil zadevnih držav članic, ki izpolnjujejo standarde in cilje, ki sta jih sozakonodajalca določila ali, če zadevne države članice ne predložijo skupnega priporočila v določenem času, na lastno pobudo Komisije; ker pa Parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo ohranja pravico do ugovora na kateri koli delegirani akt;

| T. | ker bi moral pregled okvira tehničnih ukrepov predstavljati priložnost za nadaljnji razmislek o regionalizaciji in alternativah delegiranim aktom; |
| --- | --- |

T.

ker bi moral pregled okvira tehničnih ukrepov predstavljati priložnost za nadaljnji razmislek o regionalizaciji in alternativah delegiranim aktom;

| U. | ker so nekateri predlogi posebnih uredb, ki vsebujejo tehnične ukrepe (v zvezi z visečimi mrežami, prilovom kitov, globokomorskim ribolovom), izkazali za sporne; ker so nekateri predlogi – na primer glede globokomorskega ribolova v severovzhodnem Atlantiku – blokirani več kot tri leta; ker so tudi pogajanja o postopku o ribolovu z visečimi mrežami zastala; ker so regionalne organizacije za upravljanje ribištva zavrnile številne posebne določbe v zvezi s tehničnimi ukrepi; |
| --- | --- |

U.

ker so nekateri predlogi posebnih uredb, ki vsebujejo tehnične ukrepe (v zvezi z visečimi mrežami, prilovom kitov, globokomorskim ribolovom), izkazali za sporne; ker so nekateri predlogi – na primer glede globokomorskega ribolova v severovzhodnem Atlantiku – blokirani več kot tri leta; ker so tudi pogajanja o postopku o ribolovu z visečimi mrežami zastala; ker so regionalne organizacije za upravljanje ribištva zavrnile številne posebne določbe v zvezi s tehničnimi ukrepi;

| V. | ker bi bilo treba pri tehničnih ukrepih upoštevati pojav nezakonitega ribolova, ki je pogosto povezan z nezakonito uporabo ribolovnega orodja, ter z njimi predlagati učinkovito rešitev problema nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova; |
| --- | --- |

V.

ker bi bilo treba pri tehničnih ukrepih upoštevati pojav nezakonitega ribolova, ki je pogosto povezan z nezakonito uporabo ribolovnega orodja, ter z njimi predlagati učinkovito rešitev problema nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova;

| W. | ker tehnični ukrepi, ki se uporabljajo za posamezni ribolovni bazen EU, niso vedno prilagojeni potrebam različnih inovativnih dejavnosti in lokalnega ribištva; ker ribiči zaradi tega potrebujejo sklop tehničnih ukrepov, ki bo temeljili na regionalnem pristopu in ustrezali različnim pogojem posameznih morskih bazenov; ker je trajnostno upravljanje ribjih staležev bistvenega pomena in je v zvezi s tem treba zakonodajo poenostaviti in prilagoditi na dejansko stanje na terenu; ker je prav tako treba upoštevati, da si ribolovne bazene delimo s tretjimi državami, katerih predpisi o ohranjanju se zelo razlikujejo od evropskih; |
| --- | --- |

W.

ker tehnični ukrepi, ki se uporabljajo za posamezni ribolovni bazen EU, niso vedno prilagojeni potrebam različnih inovativnih dejavnosti in lokalnega ribištva; ker ribiči zaradi tega potrebujejo sklop tehničnih ukrepov, ki bo temeljili na regionalnem pristopu in ustrezali različnim pogojem posameznih morskih bazenov; ker je trajnostno upravljanje ribjih staležev bistvenega pomena in je v zvezi s tem treba zakonodajo poenostaviti in prilagoditi na dejansko stanje na terenu; ker je prav tako treba upoštevati, da si ribolovne bazene delimo s tretjimi državami, katerih predpisi o ohranjanju se zelo razlikujejo od evropskih;

| X. | ker je v evropskih vodah, zlasti v Sredozemlju, bistvenega pomena, da države članice uvedejo potrebne ukrepe in sodelujejo, da ugotovijo, kateri državljani so odgovorni za nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov, in tako zagotovijo, da se naložijo ustrezne sankcije in poostrijo mejni pregledi in preverjanja na ploščadi; |
| --- | --- |

X.

ker je v evropskih vodah, zlasti v Sredozemlju, bistvenega pomena, da države članice uvedejo potrebne ukrepe in sodelujejo, da ugotovijo, kateri državljani so odgovorni za nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov, in tako zagotovijo, da se naložijo ustrezne sankcije in poostrijo mejni pregledi in preverjanja na ploščadi;

| Y. | ker so bili večletni načrti, sprejeti med letoma 2002 in 2009, različno učinkoviti; ker bodo novi večletni načrti sprejeti v skladu z novimi predpisi SRP; |
| --- | --- |

Y.

ker so bili večletni načrti, sprejeti med letoma 2002 in 2009, različno učinkoviti; ker bodo novi večletni načrti sprejeti v skladu z novimi predpisi SRP;

| Z. | ker morajo biti pogajanja s tretjimi državami del prizadevanj za dosego trajnosti; |
| --- | --- |

Z.

ker morajo biti pogajanja s tretjimi državami del prizadevanj za dosego trajnosti;

| AA. | ker je bila z reformo SRP uvedena obveznost iztovarjanja, zagotovljene pa so bile tudi prožnost, izjeme in finančna podpora iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

AA.

ker je bila z reformo SRP uvedena obveznost iztovarjanja, zagotovljene pa so bile tudi prožnost, izjeme in finančna podpora iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo;

| AB. | ker se bodo z vrstami, ki omejujejo ribolov, verjetno pojavile težave pri izvajanju prepovedi zavržkov v mešanem ribolovu; |
| --- | --- |

AB.

ker se bodo z vrstami, ki omejujejo ribolov, verjetno pojavile težave pri izvajanju prepovedi zavržkov v mešanem ribolovu;

| AC. | ker je v skladu z Lizbonsko pogodbo Parlament sozakonodajalec na področju ribištva, z izjemo celotnega dovoljenega ulova in kvot; |
| --- | --- |

AC.

ker je v skladu z Lizbonsko pogodbo Parlament sozakonodajalec na področju ribištva, z izjemo celotnega dovoljenega ulova in kvot;

| AD. | ker mu od leta 2009 zaradi zastoja predlogov v Svetu ni uspelo sprejeti nobenega večletnega načrta; |
| --- | --- |

AD.

ker mu od leta 2009 zaradi zastoja predlogov v Svetu ni uspelo sprejeti nobenega večletnega načrta;

| AE. | ker sta sozakonodajalca v okviru medinstitucionalne projektne skupine za večletne načrte priznala, kako pomembno je, da kljub razlikam v tolmačenju določb pravnega okvira sodelujeta pri večletnih načrtih, da bi našla praktične rešitve; |
| --- | --- |

AE.

ker sta sozakonodajalca v okviru medinstitucionalne projektne skupine za večletne načrte priznala, kako pomembno je, da kljub razlikam v tolmačenju določb pravnega okvira sodelujeta pri večletnih načrtih, da bi našla praktične rešitve;

| AF. | ker bi bilo treba z večletnimi načrti zagotoviti trden in trajen okvir za upravljanje ribištva, ki bi temeljil na najboljših in najnovejših znanstvenih in socialno-ekonomskih ugotovitvah in bi moral biti dovolj prožen za prilagoditev razvoju staležev in sprejetim letnim sklepom o odobritvi ribolovnih možnosti; |
| --- | --- |

AF.

ker bi bilo treba z večletnimi načrti zagotoviti trden in trajen okvir za upravljanje ribištva, ki bi temeljil na najboljših in najnovejših znanstvenih in socialno-ekonomskih ugotovitvah in bi moral biti dovolj prožen za prilagoditev razvoju staležev in sprejetim letnim sklepom o odobritvi ribolovnih možnosti;

| AG. | ker so bili kot skupni elementi prihodnjih večletnih načrtov določeni meja največjega trajnostnega donosa in rok za njegovo uresničitev, previdnostni mehanizem za sprožitev zaščitnih ukrepov, najmanjša ciljna raven biomase, mehanizem za prilagajanje na nepredvidene spremembe pri najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju ter določbo o pregledu; |
| --- | --- |

AG.

ker so bili kot skupni elementi prihodnjih večletnih načrtov določeni meja največjega trajnostnega donosa in rok za njegovo uresničitev, previdnostni mehanizem za sprožitev zaščitnih ukrepov, najmanjša ciljna raven biomase, mehanizem za prilagajanje na nepredvidene spremembe pri najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju ter določbo o pregledu;

| AH. | ker je treba z večletnimi načrti določiti splošen cilj, ki ga je mogoče doseči z upravnega in znanstvenega vidika; ker bi morali vključevati dolgoročne stabilne donose v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem, kar se mora odražati v letnih sklepih Sveta o ribolovnih možnostih; ker bi morali biti ti letni sklepi strogo omejeni na odobritev ribolovnih možnosti; |
| --- | --- |

AH.

ker je treba z večletnimi načrti določiti splošen cilj, ki ga je mogoče doseči z upravnega in znanstvenega vidika; ker bi morali vključevati dolgoročne stabilne donose v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem, kar se mora odražati v letnih sklepih Sveta o ribolovnih možnostih; ker bi morali biti ti letni sklepi strogo omejeni na odobritev ribolovnih možnosti;

| AI. | ker sodba Sodišča Evropske unije z dne 26. novembra 2014 v zadevah C-103/12 Evropski parlament proti Svetu in C-165/12 Evropska komisija proti Svetu o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah Evropske unije za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane predstavlja precedens, s tem ko pojasni vsebino in omejitve dveh različnih pravnih podlag iz člena 43 PDEU; ker se člen 43(3) lahko uporablja samo kot pravna podlaga za odobritev ribolovnih možnosti v okviru uredb o celotnemu dovoljenemu ulovu in kvotah; |
| --- | --- |

AI.

ker sodba Sodišča Evropske unije z dne 26. novembra 2014 v zadevah C-103/12 Evropski parlament proti Svetu in C-165/12 Evropska komisija proti Svetu o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah Evropske unije za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele, v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane predstavlja precedens, s tem ko pojasni vsebino in omejitve dveh različnih pravnih podlag iz člena 43 PDEU; ker se člen 43(3) lahko uporablja samo kot pravna podlaga za odobritev ribolovnih možnosti v okviru uredb o celotnemu dovoljenemu ulovu in kvotah;

| AJ. | ker
  je
  Sodišče Evropske unije 1. decembra 2015 odločilo o skupnih zadevah C-124/13 in C-125/13 Evropski parlament proti Svetu o Uredbi Sveta (EU) št. 1243/2012, ki spreminja dolgoročni načrt za staleže trske, v kateri Sodišče potrjuje, Parlament pa je to podprl, da bi morala biti uredba glede na svoj cilj in vsebino sprejeta na podlagi člena 43(2) PDEU po rednem zakonodajnem postopku s Parlamentom kot sozakonodajalcem, saj uvaja odločitve politike, ki vplivajo na večletni načrt in so torej potrebne za nadaljnje doseganje ciljev SRP.; |
| --- | --- |

AJ.

ker
  je
  Sodišče Evropske unije 1. decembra 2015 odločilo o skupnih zadevah C-124/13 in C-125/13 Evropski parlament proti Svetu o Uredbi Sveta (EU) št. 1243/2012, ki spreminja dolgoročni načrt za staleže trske, v kateri Sodišče potrjuje, Parlament pa je to podprl, da bi morala biti uredba glede na svoj cilj in vsebino sprejeta na podlagi člena 43(2) PDEU po rednem zakonodajnem postopku s Parlamentom kot sozakonodajalcem, saj uvaja odločitve politike, ki vplivajo na večletni načrt in so torej potrebne za nadaljnje doseganje ciljev SRP.;

| AK. | ker se najmanjše referenčne velikosti ohranjanja zaradi pomanjkanja večletnih načrtov lahko spremenijo na podlagi načrtov iztovarjanja, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi akti na podlagi priporočil zadevnih držav članic ali, če zadevne države članice ne predložijo skupnega priporočila v določenem času, na lastno pobudo Komisije; poudarja pomen zaščite nedoraslih rib in upoštevanja znanstvenih mnenj pri odločanju o najmanjši referenčni velikosti ohranjanja; |
| --- | --- |

AK.

ker se najmanjše referenčne velikosti ohranjanja zaradi pomanjkanja večletnih načrtov lahko spremenijo na podlagi načrtov iztovarjanja, ki jih Komisija sprejme z delegiranimi akti na podlagi priporočil zadevnih držav članic ali, če zadevne države članice ne predložijo skupnega priporočila v določenem času, na lastno pobudo Komisije; poudarja pomen zaščite nedoraslih rib in upoštevanja znanstvenih mnenj pri odločanju o najmanjši referenčni velikosti ohranjanja;

| AL. | ker bodo imeli načrti iztovarjanja ključno vlogo ob upoštevanju sprememb ribolovnih tehnik in s tem ribolovne umrljivosti in drstitvene biomase (oba merljiva cilja iz večletnih načrtov), ki bi lahko bile posledica sprememb najmanjših velikosti ohranjanja; ker bi s spremembo najmanjših velikosti z delegiranimi akti spremenili glavne parametre večletnih načrtov od zunaj; |
| --- | --- |

AL.

ker bodo imeli načrti iztovarjanja ključno vlogo ob upoštevanju sprememb ribolovnih tehnik in s tem ribolovne umrljivosti in drstitvene biomase (oba merljiva cilja iz večletnih načrtov), ki bi lahko bile posledica sprememb najmanjših velikosti ohranjanja; ker bi s spremembo najmanjših velikosti z delegiranimi akti spremenili glavne parametre večletnih načrtov od zunaj;

| AM. | ker sta sozakonodajalca želela, da so ti delegirani akti prehodni in se pod nobenim pogojem ne uporabljajo dlje kot tri leta; |
| --- | --- |

AM.

ker sta sozakonodajalca želela, da so ti delegirani akti prehodni in se pod nobenim pogojem ne uporabljajo dlje kot tri leta;

| AN. | ker se lahko najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za isto vrsto med posameznimi območji razlikujejo, da se upoštevajo posebne značilnosti vrste in ribištva; ker je zaželeno sprejemanje horizontalnih odločitev za vsa območja, kadar je to mogoče, za lažje nadzorovanje; |
| --- | --- |

AN.

ker se lahko najmanjše referenčne velikosti ohranjanja za isto vrsto med posameznimi območji razlikujejo, da se upoštevajo posebne značilnosti vrste in ribištva; ker je zaželeno sprejemanje horizontalnih odločitev za vsa območja, kadar je to mogoče, za lažje nadzorovanje;

| 1. | meni, da bi bilo treba za zagotovitev izvajanja ciljev SRP in odpravo neskladij in/ali podvajanja prihodnje tehnične ukrepe poenostaviti in jih umestiti v jasno strukturiran pravni okvir, temeljiti pa bi morali na zanesljivih znanstvenih podatkih, zagotovljenih z medsebojnim strokovnim pregledom; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi bilo treba za zagotovitev izvajanja ciljev SRP in odpravo neskladij in/ali podvajanja prihodnje tehnične ukrepe poenostaviti in jih umestiti v jasno strukturiran pravni okvir, temeljiti pa bi morali na zanesljivih znanstvenih podatkih, zagotovljenih z medsebojnim strokovnim pregledom;

| 2. | meni, da je treba pripraviti izčrpen seznam, s katerim bodo povzeti vsi tehnični ukrepi, ki so trenutno v veljavi, da bi dobili boljši pregled nad možnimi poenostavitvami in izbrisi v zvezi s prihodnjimi tehničnimi ukrepi; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba pripraviti izčrpen seznam, s katerim bodo povzeti vsi tehnični ukrepi, ki so trenutno v veljavi, da bi dobili boljši pregled nad možnimi poenostavitvami in izbrisi v zvezi s prihodnjimi tehničnimi ukrepi;

| 3. | meni, da je treba pregledati tehnične ukrepe za uresničitev ciljev SRP, izboljšanje selektivnosti, čim večje zmanjšanje zavržkov in vpliva ribolova na okolje, poenostavitev sedanjih predpisov ter okrepitev znanstvene utemeljenosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba pregledati tehnične ukrepe za uresničitev ciljev SRP, izboljšanje selektivnosti, čim večje zmanjšanje zavržkov in vpliva ribolova na okolje, poenostavitev sedanjih predpisov ter okrepitev znanstvene utemeljenosti;

| 4. | meni, da bi morali biti tehnični ukrepi prilagojeni posebnim potrebam posameznega ribištva in posamezne regije, kar bo omogočilo zagotavljanje višje ravni spoštovanja predpisov s strani zadevnega sektorja; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morali biti tehnični ukrepi prilagojeni posebnim potrebam posameznega ribištva in posamezne regije, kar bo omogočilo zagotavljanje višje ravni spoštovanja predpisov s strani zadevnega sektorja;

| 5. | meni, da bi morali poenostavitev in regionalizacija tehničnih ukrepov vedno potekati v skladu z dejanskim namenom uredbe o tehničnih ukrepih, ki je čim bolj zmanjšati naključni ulov in vplive na morsko okolje; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morali poenostavitev in regionalizacija tehničnih ukrepov vedno potekati v skladu z dejanskim namenom uredbe o tehničnih ukrepih, ki je čim bolj zmanjšati naključni ulov in vplive na morsko okolje;

| 6. | meni, da je treba za lažje izvajanje predpisov SRP in za večjo sprejemljivost predpisov SRP za ribiški sektor in druge deležnike ter za zagotovitev skladnosti z njimi ribiče bolj vključiti v odločanje, zlasti v okviru svetovalnih svetov, in jih spodbujati prek podpore v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo in drugih instrumentov za inovacije, usposabljanje, opremo in uporabo bolj selektivnih ribolovnih orodij; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba za lažje izvajanje predpisov SRP in za večjo sprejemljivost predpisov SRP za ribiški sektor in druge deležnike ter za zagotovitev skladnosti z njimi ribiče bolj vključiti v odločanje, zlasti v okviru svetovalnih svetov, in jih spodbujati prek podpore v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo in drugih instrumentov za inovacije, usposabljanje, opremo in uporabo bolj selektivnih ribolovnih orodij;

| 7. | meni, da bo novi zakonodajni okvir omogočil lažjo nadaljnjo uporabo inovativnega ribolovnega orodja, za katerega je znanstveno dokazano, da povečuje selektivnost in zmanjšuje vpliv na okolje; |
| --- | --- |

7.

meni, da bo novi zakonodajni okvir omogočil lažjo nadaljnjo uporabo inovativnega ribolovnega orodja, za katerega je znanstveno dokazano, da povečuje selektivnost in zmanjšuje vpliv na okolje;

| 8. | meni, da bo treba spodbujati inovacije in raziskave za zagotovitev pravilnega izvajanja SRP, zlasti pri iztovarjanju zavržkov, za povečanje selektivnosti in modernizacijo ribolovne tehnike in tehnik spremljanja; |
| --- | --- |

8.

meni, da bo treba spodbujati inovacije in raziskave za zagotovitev pravilnega izvajanja SRP, zlasti pri iztovarjanju zavržkov, za povečanje selektivnosti in modernizacijo ribolovne tehnike in tehnik spremljanja;

| 9. | meni, da bi morala biti trajnostna uporaba inovativnega ribolovnega orodja, za katerega je bilo z neodvisnimi znanstvenimi raziskavami dokazano, da je bolj selektivno, dovoljena brez omejitev ali nepotrebnih količinskih omejitev, morala bi biti zakonsko urejena in, kar zadeva nadaljnje raziskave, finančno podprta; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morala biti trajnostna uporaba inovativnega ribolovnega orodja, za katerega je bilo z neodvisnimi znanstvenimi raziskavami dokazano, da je bolj selektivno, dovoljena brez omejitev ali nepotrebnih količinskih omejitev, morala bi biti zakonsko urejena in, kar zadeva nadaljnje raziskave, finančno podprta;

| 10. | meni, da je treba za sprejetje skupnih predpisov za vse morske bazene, vključno z določitvijo standardov in ciljev za tehnične ukrepe, na primer tehnične ukrepe, vsebovane v posebnih uredbah, ali tehnične ukrepe, ki v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo spremenjeni, še naprej uporabljati redni zakonodajni postopek, in meni, da ga ni treba vedno uporabiti za ukrepe, ki se sprejmejo na regionalni ravni ali lahko pogosto spreminjajo; meni, da bi bilo treba te ukrepe redno ocenjevati, da bi se zagotovila njihova nadaljnja ustreznost; meni tudi, da je s premišljeno uporabo delegiranih aktov mogoče izpolniti to potrebo po prilagodljivosti in odzivnosti; opozarja pa, da Parlament v skladu s Pogodbo ohranja pravico do ugovora na kateri koli delegirani akt; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba za sprejetje skupnih predpisov za vse morske bazene, vključno z določitvijo standardov in ciljev za tehnične ukrepe, na primer tehnične ukrepe, vsebovane v posebnih uredbah, ali tehnične ukrepe, ki v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bodo spremenjeni, še naprej uporabljati redni zakonodajni postopek, in meni, da ga ni treba vedno uporabiti za ukrepe, ki se sprejmejo na regionalni ravni ali lahko pogosto spreminjajo; meni, da bi bilo treba te ukrepe redno ocenjevati, da bi se zagotovila njihova nadaljnja ustreznost; meni tudi, da je s premišljeno uporabo delegiranih aktov mogoče izpolniti to potrebo po prilagodljivosti in odzivnosti; opozarja pa, da Parlament v skladu s Pogodbo ohranja pravico do ugovora na kateri koli delegirani akt;

| 11. | priporoča, da se oblikuje jasen in splošen evropski okvir za tehnične ukrepe, s katerim bo določeno omejeno število glavnih medsektorskih načel; meni, da predpisi, ki se ne uporabljajo za veliko večino evropskih voda, ne bi smeli biti vključeni v ta splošni okvir, temveč v regionalizacijo; |
| --- | --- |

11.

priporoča, da se oblikuje jasen in splošen evropski okvir za tehnične ukrepe, s katerim bo določeno omejeno število glavnih medsektorskih načel; meni, da predpisi, ki se ne uporabljajo za veliko večino evropskih voda, ne bi smeli biti vključeni v ta splošni okvir, temveč v regionalizacijo;

| 12. | meni, da bi morali biti vsi ukrepi, ki se sprejmejo na regionalni ravni, skladni z Okvirno uredbo 2008/56/ES o tehničnih ukrepih in s cilji SRP in okvirne direktive o morski strategiji; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morali biti vsi ukrepi, ki se sprejmejo na regionalni ravni, skladni z Okvirno uredbo 2008/56/ES o tehničnih ukrepih in s cilji SRP in okvirne direktive o morski strategiji;

| 13. | meni, da bi bilo treba predpise glede tehničnih ukrepov določiti z ustrezno uporabo procesa regionalizacije, temeljiti pa bi morali na skupnih in centraliziranih načelih in opredelitvah, vključno s skupnimi cilji in standardi, ki se uporabljajo v EU, vključno s seznamom prepovedanih vrst in ribolovnega orodja, posebnimi predpisi za večje morske bazene in številne posebne tehnične predpise, ki bi bili vsi sprejeti po rednem zakonodajnem postopku; ugotavlja, da bi se regionalizacija uporabljala za predpise, ki se uporabljajo na regionalni ravni ali se pogosto spreminjajo, in bi jo bilo treba redno ponovno ocenjevati; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba predpise glede tehničnih ukrepov določiti z ustrezno uporabo procesa regionalizacije, temeljiti pa bi morali na skupnih in centraliziranih načelih in opredelitvah, vključno s skupnimi cilji in standardi, ki se uporabljajo v EU, vključno s seznamom prepovedanih vrst in ribolovnega orodja, posebnimi predpisi za večje morske bazene in številne posebne tehnične predpise, ki bi bili vsi sprejeti po rednem zakonodajnem postopku; ugotavlja, da bi se regionalizacija uporabljala za predpise, ki se uporabljajo na regionalni ravni ali se pogosto spreminjajo, in bi jo bilo treba redno ponovno ocenjevati;

| 14. | poudarja, da mora biti nova okvirna uredba o tehničnih ukrepih razumljiva, za kar bodo potrebna znatna prizadevanja glede jasnosti; zato zahteva, da se veljavne uredbe o tehničnih ukrepih, zlasti uredbi Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1967/2006, predhodno razveljavijo, da se konča množenje uredb; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da mora biti nova okvirna uredba o tehničnih ukrepih razumljiva, za kar bodo potrebna znatna prizadevanja glede jasnosti; zato zahteva, da se veljavne uredbe o tehničnih ukrepih, zlasti uredbi Sveta (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1967/2006, predhodno razveljavijo, da se konča množenje uredb;

| 15. | opozarja, da lahko države članice, kar zadeva delegirane akte, v skladu s členom 18 osnovne uredbe v roku, ki se določi v uredbi o tehničnih ukrepih, predložijo priporočila Komisiji, ki ne more sprejeti nobenega akta pred iztekom tega roka; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da lahko države članice, kar zadeva delegirane akte, v skladu s členom 18 osnovne uredbe v roku, ki se določi v uredbi o tehničnih ukrepih, predložijo priporočila Komisiji, ki ne more sprejeti nobenega akta pred iztekom tega roka;

| 16. | meni, da je treba ob upoštevanju ciljev SRP in okvirne direktive o morski strategiji oceniti ustreznost, učinkovitost ter socialno-ekonomske posledice posebnih uredb, ki temeljijo na tehničnih ukrepih, za ladjevje EU in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba ob upoštevanju ciljev SRP in okvirne direktive o morski strategiji oceniti ustreznost, učinkovitost ter socialno-ekonomske posledice posebnih uredb, ki temeljijo na tehničnih ukrepih, za ladjevje EU in lokalne skupnosti;

| 17. | meni, da bi morali tehnični ukrepi vključevati posebne določbe o uporabi nekaterih vrst ribolovnega orodja za zaščito občutljivih habitatov in morskih vrst; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morali tehnični ukrepi vključevati posebne določbe o uporabi nekaterih vrst ribolovnega orodja za zaščito občutljivih habitatov in morskih vrst;

| 18. | meni, da bi bilo treba s pomočjo tehničnih ukrepov preprečiti uporabo škodljivega in neselektivnega ribolovnega orodja, splošno uporabo eksplozivnih in strupenih snovi pa prepovedati; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi bilo treba s pomočjo tehničnih ukrepov preprečiti uporabo škodljivega in neselektivnega ribolovnega orodja, splošno uporabo eksplozivnih in strupenih snovi pa prepovedati;

| 19. | meni, da je treba nujno oblikovati usklajen niz tehničnih ukrepov za vsakega od morskih bazenov, pri tem pa upoštevati njihove posebnosti, kadar lahko odločitve Unije pomembno vplivajo na obnavljanje staležev rib in zaščito ekosistemov in trajnostno upravljanje skupnih staležev rib; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba nujno oblikovati usklajen niz tehničnih ukrepov za vsakega od morskih bazenov, pri tem pa upoštevati njihove posebnosti, kadar lahko odločitve Unije pomembno vplivajo na obnavljanje staležev rib in zaščito ekosistemov in trajnostno upravljanje skupnih staležev rib;

| 20. | meni, da morajo določbe v zvezi s tehničnimi ukrepi – ne glede na obveznost iztovarjanja, ki velja od 1. januarja 2015 in se bo do leta 2019 postopoma začela uporabljati za staleže rib – dovolj prožne za prilagajanje na napredek na področju ribištva v realnem času in za zagotavljanje več priložnosti za ribiški sektor, da novosti na področju selektivnih metod ribolova uporabi v praksi; |
| --- | --- |

20.

meni, da morajo določbe v zvezi s tehničnimi ukrepi – ne glede na obveznost iztovarjanja, ki velja od 1. januarja 2015 in se bo do leta 2019 postopoma začela uporabljati za staleže rib – dovolj prožne za prilagajanje na napredek na področju ribištva v realnem času in za zagotavljanje več priložnosti za ribiški sektor, da novosti na področju selektivnih metod ribolova uporabi v praksi;

| 21. | meni, da obveznost raztovarjanja pomeni bistveno spremembo za ribištva in da je zato treba tehnične ukrepe prilagoditi tako, da bodo z njimi lahko izvajali in spodbujali selektivnejši ribolov; v ta namen priporoča naslednje tri ukrepe:






  — | bistveno prilagoditev ali celo preklic predpisov glede sestave ulova, |
| --- | --- | --- |

21.

meni, da obveznost raztovarjanja pomeni bistveno spremembo za ribištva in da je zato treba tehnične ukrepe prilagoditi tako, da bodo z njimi lahko izvajali in spodbujali selektivnejši ribolov; v ta namen priporoča naslednje tri ukrepe:

—

bistveno prilagoditev ali celo preklic predpisov glede sestave ulova,

| — | zagotovitev večje prožnosti glede velikosti mrežnih očes, |
| --- | --- |

—

zagotovitev večje prožnosti glede velikosti mrežnih očes,

| — | omogočiti bi bilo treba, da se na krovu hrani več vrst orodja; |
| --- | --- |

—

omogočiti bi bilo treba, da se na krovu hrani več vrst orodja;

| 22. | je seznanjen s težavami, ki so posledica soobstoja tržnih standardov, določenih z Uredbo Sveta (ES) št. 2406/96, in najmanjše velikosti ulova; zahteva, da se z novo okvirno uredbo o tehničnih ukrepih harmonizirajo; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen s težavami, ki so posledica soobstoja tržnih standardov, določenih z Uredbo Sveta (ES) št. 2406/96, in najmanjše velikosti ulova; zahteva, da se z novo okvirno uredbo o tehničnih ukrepih harmonizirajo;

| 23. | meni, da bi bilo treba pri pregledu tehničnih ukrepov upoštevati njihov vpliv v smislu ohranjanja bioloških virov, morskega okolja, operativnih stroškov ribolova ter donosnosti v socialno-poklicnem smislu; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba pri pregledu tehničnih ukrepov upoštevati njihov vpliv v smislu ohranjanja bioloških virov, morskega okolja, operativnih stroškov ribolova ter donosnosti v socialno-poklicnem smislu;

| 24. | verjame, da je mogoče cilj ohranjanja iz okvirne uredbe o tehničnih ukrepih učinkoviteje doseči z ukrepi, namenjenimi izboljšanju upravljanja ponudbe in povpraševanja, in s sodelovanjem z organizacijami proizvajalcev; |
| --- | --- |

24.

verjame, da je mogoče cilj ohranjanja iz okvirne uredbe o tehničnih ukrepih učinkoviteje doseči z ukrepi, namenjenimi izboljšanju upravljanja ponudbe in povpraševanja, in s sodelovanjem z organizacijami proizvajalcev;

| 25. | meni, da prilov iz obrtnega ribolova v celinskih vodah držav članic in regij ne bi smel biti vključen v celotni dovoljeni ulov; |
| --- | --- |

25.

meni, da prilov iz obrtnega ribolova v celinskih vodah držav članic in regij ne bi smel biti vključen v celotni dovoljeni ulov;

| 26. | meni, da imajo večletni načrti bistveno vlogo pri ohranjanju ribolovnih virov v okviru SRP, saj predstavljajo najprimernejše sredstvo za sprejetje in izvajanje posebnih tehničnih ukrepov za različne vrste ribolova; |
| --- | --- |

26.

meni, da imajo večletni načrti bistveno vlogo pri ohranjanju ribolovnih virov v okviru SRP, saj predstavljajo najprimernejše sredstvo za sprejetje in izvajanje posebnih tehničnih ukrepov za različne vrste ribolova;

| 27. | meni tudi, da si morata sozakonodajalca še naprej prizadevati za dogovor o večletnih načrtih v zvezi z institucionalnimi pristojnostmi v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije in na podlagi ustrezne sodne prakse; |
| --- | --- |

27.

meni tudi, da si morata sozakonodajalca še naprej prizadevati za dogovor o večletnih načrtih v zvezi z institucionalnimi pristojnostmi v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije in na podlagi ustrezne sodne prakse;

| 28. | nadalje meni, da bi bilo treba z večletnimi načrti zagotoviti trden in trajen okvir za upravljanje ribištva ter da bi morali temeljiti na najboljših in najnovejših znanstvenih in socialno-ekonomskih ugotovitvah, priznanih s strani strokovnjakov, ter biti prilagojeni razvoju staležev, hkrati pa tudi omogočati prožnost za sprejemanje letnih sklepov Sveta o ribolovnih možnostih; upošteva, da s temi letnimi sklepi ne bil smel biti presežen strogi obseg odobritve ribolovnih možnosti in da bi si bilo treba z njimi, kolikor je to mogoče, prizadevati za preprečitev njihovega velikega nihanja; |
| --- | --- |

28.

nadalje meni, da bi bilo treba z večletnimi načrti zagotoviti trden in trajen okvir za upravljanje ribištva ter da bi morali temeljiti na najboljših in najnovejših znanstvenih in socialno-ekonomskih ugotovitvah, priznanih s strani strokovnjakov, ter biti prilagojeni razvoju staležev, hkrati pa tudi omogočati prožnost za sprejemanje letnih sklepov Sveta o ribolovnih možnostih; upošteva, da s temi letnimi sklepi ne bil smel biti presežen strogi obseg odobritve ribolovnih možnosti in da bi si bilo treba z njimi, kolikor je to mogoče, prizadevati za preprečitev njihovega velikega nihanja;

| 29. | vztraja, da je treba doseči napredek pri prihodnjih večletnih načrtih za obnavljanje in ohranjanje staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, vključno z vnaprej določenim časovnim načrtom, referenčno točko za sprožitev zaščitnih ukrepov glede ohranjanja, mehanizmom za prilagajanje na nepredvidene spremembe v znanstvenih dognanjih ter določba o pregledu; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da je treba doseči napredek pri prihodnjih večletnih načrtih za obnavljanje in ohranjanje staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, vključno z vnaprej določenim časovnim načrtom, referenčno točko za sprožitev zaščitnih ukrepov glede ohranjanja, mehanizmom za prilagajanje na nepredvidene spremembe v znanstvenih dognanjih ter določba o pregledu;

| 30. | meni, da je treba izboljšati selektivnost in čim bolj zmanjšati naključni ulov, da se tako preprečijo težave zaradi obveznosti iztovarjanja za mešani ribolov; meni, da bi bilo priporočljivo poiskati načine, s katerimi bi lahko za določitev celotnega dovoljenega ulova izkoristili možnost sprejetja ukrepov za prilagodljivost in uporabili znanstveno določene razpone ribolovne umrljivosti; |
| --- | --- |

30.

meni, da je treba izboljšati selektivnost in čim bolj zmanjšati naključni ulov, da se tako preprečijo težave zaradi obveznosti iztovarjanja za mešani ribolov; meni, da bi bilo priporočljivo poiskati načine, s katerimi bi lahko za določitev celotnega dovoljenega ulova izkoristili možnost sprejetja ukrepov za prilagodljivost in uporabili znanstveno določene razpone ribolovne umrljivosti;

| 31. | ponovno potrjuje, da je treba prek svetovalnih svetov povečati udeležbo deležnikov pri oblikovanju in izvajanju večletnih načrtov ter pri vseh odločitvah v zvezi z regionalizacijo; |
| --- | --- |

31.

ponovno potrjuje, da je treba prek svetovalnih svetov povečati udeležbo deležnikov pri oblikovanju in izvajanju večletnih načrtov ter pri vseh odločitvah v zvezi z regionalizacijo;

| 32. | meni, da bi moral Parlament še zlasti natančno preučiti delegirane akte v zvezi z načrti iztovarjanja in si pridržati pravico, da nasprotuje kateremu koli delegiranemu aktu, če meni, da je to potrebno; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi moral Parlament še zlasti natančno preučiti delegirane akte v zvezi z načrti iztovarjanja in si pridržati pravico, da nasprotuje kateremu koli delegiranemu aktu, če meni, da je to potrebno;

| 33. | meni tudi, da prehodna veljavnost delegiranih aktov v zvezi z načrti iztovarjanja, vključno s spremembami najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v nobenem primeru ne bi smela biti daljša od treh let ter da bi morali večletni načrti po tem roku, kjer je to ustrezno, nadomestiti delegirane akte ter da bi zato bilo treba večletne načrte sprejeti čim prej; |
| --- | --- |

33.

meni tudi, da prehodna veljavnost delegiranih aktov v zvezi z načrti iztovarjanja, vključno s spremembami najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v nobenem primeru ne bi smela biti daljša od treh let ter da bi morali večletni načrti po tem roku, kjer je to ustrezno, nadomestiti delegirane akte ter da bi zato bilo treba večletne načrte sprejeti čim prej;

| 34. | nadalje meni, da bi morale v okviru regionalizacije odločitve o najmanjši referenčni velikosti ohranjanja za posamezno vrsto temeljiti na znanstvenem mnenju; poudarja, da se je treba izogniti tržnim nepravilnostim ali goljufijam, ki bi lahko ogrozile delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

34.

nadalje meni, da bi morale v okviru regionalizacije odločitve o najmanjši referenčni velikosti ohranjanja za posamezno vrsto temeljiti na znanstvenem mnenju; poudarja, da se je treba izogniti tržnim nepravilnostim ali goljufijam, ki bi lahko ogrozile delovanje notranjega trga;

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 16. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/68

---

P8_TA(2015)0455

Seznam invazivnih tujerodnih vrst

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o sprejetju seznama invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

(2017/C 399/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o sprejetju seznama invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (D041932/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o sprejetju seznama invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, v skladu z Uredbo (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (D041932/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (1), zlasti njenega člena 4(1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (1), zlasti njenega člena 4(1),

| — | ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker bo Komisija z izvedbenimi akti sprejela seznam invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo (v nadaljnjem besedilu: seznam Unije), na podlagi meril, določenih v členu 4(3) Uredba (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o invazivnih tujerodnih vrstah), in ker se ti izvedbeni akti sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2) uredbe; |
| --- | --- |

A.

ker bo Komisija z izvedbenimi akti sprejela seznam invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo (v nadaljnjem besedilu: seznam Unije), na podlagi meril, določenih v členu 4(3) Uredba (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o invazivnih tujerodnih vrstah), in ker se ti izvedbeni akti sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2) uredbe;

| B. | ker bodo osnutki izvedbenih aktov predloženi odboru iz člena 27(1) uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah do 2. januarja 2016, veljati pa bodo začeli 20. dan po objavi v Uradnem listu; |
| --- | --- |

B.

ker bodo osnutki izvedbenih aktov predloženi odboru iz člena 27(1) uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah do 2. januarja 2016, veljati pa bodo začeli 20. dan po objavi v Uradnem listu;

| C. | ker seznam Unije v celoti zavezuje in se neposredno uporablja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

C.

ker seznam Unije v celoti zavezuje in se neposredno uporablja v vseh državah članicah;

| D. | ker je invazivnih tujerodnih vrst veliko in je zato pomembno zagotoviti, da se prednostno obravnavajo tiste, za katere se šteje, da zadevajo Unijo; |
| --- | --- |

D.

ker je invazivnih tujerodnih vrst veliko in je zato pomembno zagotoviti, da se prednostno obravnavajo tiste, za katere se šteje, da zadevajo Unijo;

| E. | ker bi bilo za invazivne tujerodne vrste treba šteti, da zadevajo Unijo, če je škoda, ki jo povzročijo v prizadetih državah članicah, tako velika, da upravičuje sprejetje posebnih ukrepov, ki se uporabljajo v celotni Uniji, tudi v državah članicah, ki še niso prizadete ali najverjetneje sploh ne bodo; |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo za invazivne tujerodne vrste treba šteti, da zadevajo Unijo, če je škoda, ki jo povzročijo v prizadetih državah članicah, tako velika, da upravičuje sprejetje posebnih ukrepov, ki se uporabljajo v celotni Uniji, tudi v državah članicah, ki še niso prizadete ali najverjetneje sploh ne bodo;

| F. | ker je bilo v neuradnih tristranskih pogajanjih ugotovljeno, da je bistveno zagotoviti, da določanje invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, ostane sorazmerno in osredotočeno na vrste, katerih uvrstitev na seznam Unije bi na stroškovno učinkovit način uspešno preprečevala, čim bolj zmanjšala ali ublažila njihove škodljive vplive; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo v neuradnih tristranskih pogajanjih ugotovljeno, da je bistveno zagotoviti, da določanje invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, ostane sorazmerno in osredotočeno na vrste, katerih uvrstitev na seznam Unije bi na stroškovno učinkovit način uspešno preprečevala, čim bolj zmanjšala ali ublažila njihove škodljive vplive;

| G. | ker so merila za uvrstitev na seznam Unije ključni instrument za uporabo uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah; |
| --- | --- |

G.

ker so merila za uvrstitev na seznam Unije ključni instrument za uporabo uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah;

| H. | ker bi morala merila za uvrstitev na seznam Unije zagotoviti, da se na seznam uvrstijo tiste potencialne invazivne tujerodne vrste, ki imajo najbolj škodljiv vpliv, s čimer bi zagotovili tudi učinkovito uporabo sredstev; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala merila za uvrstitev na seznam Unije zagotoviti, da se na seznam uvrstijo tiste potencialne invazivne tujerodne vrste, ki imajo najbolj škodljiv vpliv, s čimer bi zagotovili tudi učinkovito uporabo sredstev;

| I. | ker bi bilo treba na podlagi uvodne izjave 13 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah vzpostaviti skupna merila za izvedbo ocen tveganja, da bi zagotovili skladnost s pravili iz ustreznih sporazumov Svetovne trgovinske organizacije in usklajeno uporabo uredbe; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba na podlagi uvodne izjave 13 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah vzpostaviti skupna merila za izvedbo ocen tveganja, da bi zagotovili skladnost s pravili iz ustreznih sporazumov Svetovne trgovinske organizacije in usklajeno uporabo uredbe;

| J. | ker je v uvodni izjavi 32 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah navedeno, da bi bilo treba zato, da bi upoštevali najnovejša znanstvena dognanja na okoljskem področju, v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov, da se določijo skupni elementi za pripravo ocen tveganja; |
| --- | --- |

J.

ker je v uvodni izjavi 32 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah navedeno, da bi bilo treba zato, da bi upoštevali najnovejša znanstvena dognanja na okoljskem področju, v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov, da se določijo skupni elementi za pripravo ocen tveganja;

| K. | ker je v uvodni izjavi 32 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah nadalje navedeno, da je zlasti pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov, ter da bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način; |
| --- | --- |

K.

ker je v uvodni izjavi 32 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah nadalje navedeno, da je zlasti pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov, ter da bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način;

| L. | ker Parlament ni bil ustrezno obveščen o določitvi skupnih elementov za pripravo ocen tveganja in ker mu ustrezni dokumenti niso bili predloženi istočasno, pravočasno in na ustrezen način; |
| --- | --- |

L.

ker Parlament ni bil ustrezno obveščen o določitvi skupnih elementov za pripravo ocen tveganja in ker mu ustrezni dokumenti niso bili predloženi istočasno, pravočasno in na ustrezen način;

| M. | ker se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah, s katerimi podrobneje določi vrste sprejemljivih dokazov za namene točke (b) člena 4(3) te uredbe ter pripravi podroben opis uporabe točk od (a) do (h) odstavka 1 člena 5 te uredbe; ker mora podrobni opis vključevati metodologijo, ki se uporabi pri oceni tveganja, pri kateri se upoštevajo ustrezni nacionalni in mednarodni standardi ter potreba po prednostni razvrstitvi ukrepov proti invazivnim tujerodnim vrstam, ki so povezane z znatnimi škodljivimi vplivi na biotsko raznovrstnost ali povezane ekosistemske storitve ali bi lahko imele take škodljive vplive ter imajo ali bi lahko imele take škodljive vplive na človekovo zdravje ali gospodarstvo, kar šteje za dodaten dejavnik pri prednostnem razvrščanju; |
| --- | --- |

M.

ker se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 29 uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah, s katerimi podrobneje določi vrste sprejemljivih dokazov za namene točke (b) člena 4(3) te uredbe ter pripravi podroben opis uporabe točk od (a) do (h) odstavka 1 člena 5 te uredbe; ker mora podrobni opis vključevati metodologijo, ki se uporabi pri oceni tveganja, pri kateri se upoštevajo ustrezni nacionalni in mednarodni standardi ter potreba po prednostni razvrstitvi ukrepov proti invazivnim tujerodnim vrstam, ki so povezane z znatnimi škodljivimi vplivi na biotsko raznovrstnost ali povezane ekosistemske storitve ali bi lahko imele take škodljive vplive ter imajo ali bi lahko imele take škodljive vplive na človekovo zdravje ali gospodarstvo, kar šteje za dodaten dejavnik pri prednostnem razvrščanju;

| N. | ker Komisija ni upoštevala določb člena 4(3) uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah niti podrobneje določila vrste sprejemljivih dokazov za namene točke (b) člena 4(3) te uredbe in ker prav tako ni predložila podrobnega opisa uporabe točk od (a) do (h) odstavka 1 člena 5 te uredbe, vključno z metodologijo, ki se uporabi pri oceni tveganja; |
| --- | --- |

N.

ker Komisija ni upoštevala določb člena 4(3) uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah niti podrobneje določila vrste sprejemljivih dokazov za namene točke (b) člena 4(3) te uredbe in ker prav tako ni predložila podrobnega opisa uporabe točk od (a) do (h) odstavka 1 člena 5 te uredbe, vključno z metodologijo, ki se uporabi pri oceni tveganja;

| O. | ker Komisija ni zagotovila, da bi vse države članice pri pripravi predlogov za uvrstitev vrst na seznam Unije na enak način uporabile metodologijo, ki se uporabi pri oceni tveganja, in ker ni mogoče zagotoviti, da države članice uporabljajo enake vrste dokazov in uporabljajo iste splošne standarde; |
| --- | --- |

O.

ker Komisija ni zagotovila, da bi vse države članice pri pripravi predlogov za uvrstitev vrst na seznam Unije na enak način uporabile metodologijo, ki se uporabi pri oceni tveganja, in ker ni mogoče zagotoviti, da države članice uporabljajo enake vrste dokazov in uporabljajo iste splošne standarde;

| P. | ker razlogi za uvrstitev vrst na osnutek seznama Unije ne temeljijo na znanstvenih temveč na političnih merilih; |
| --- | --- |

P.

ker razlogi za uvrstitev vrst na osnutek seznama Unije ne temeljijo na znanstvenih temveč na političnih merilih;

| Q. | ker uvrstitev vrst na seznam ne temelji na standardizirani oceni tveganja in metodologiji, temveč na politični volji držav članic; |
| --- | --- |

Q.

ker uvrstitev vrst na seznam ne temelji na standardizirani oceni tveganja in metodologiji, temveč na politični volji držav članic;

| R. | ker v osnutku seznama Unije problematika invazivnih tujerodnih vrst ni obravnavana na celosten način, da bi lahko zaščitili domačo biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve ter čim bolj zmanjšali in ublažili vplive, ki bi jih te vrste utegnile imeti na človekovo zdravje ali gospodarstvo; |
| --- | --- |

R.

ker v osnutku seznama Unije problematika invazivnih tujerodnih vrst ni obravnavana na celosten način, da bi lahko zaščitili domačo biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve ter čim bolj zmanjšali in ublažili vplive, ki bi jih te vrste utegnile imeti na človekovo zdravje ali gospodarstvo;

| S. | ker bi se lahko z uredbo o invazivnih tujerodnih vrstah kot namenskim zakonodajnim instrumentom EU spoprijeli z obstoječimi izzivi, povezanimi z izgubo biotske raznovrstnosti, in pri tem dosegli rezultate ter prispevali k doseganju ciljev strategije za biotsko raznovrstnost, vendar samo, če bi se uredba pravilno izvajala in če bi jo podpirali lokalni organi ter širša javnost; |
| --- | --- |

S.

ker bi se lahko z uredbo o invazivnih tujerodnih vrstah kot namenskim zakonodajnim instrumentom EU spoprijeli z obstoječimi izzivi, povezanimi z izgubo biotske raznovrstnosti, in pri tem dosegli rezultate ter prispevali k doseganju ciljev strategije za biotsko raznovrstnost, vendar samo, če bi se uredba pravilno izvajala in če bi jo podpirali lokalni organi ter širša javnost;

| T. | ker je prvotni seznam Komisije kritiziralo več pristojnih nacionalnih organov in deležnikov ter širša javnost, ki zdaj resno dvomijo o učinkovitosti uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah v prihodnosti, zlasti zaradi tega, ker številne med najbolj problematičnimi invazivnimi tujerodnimi vrstami niso uvrščene na seznam, medtem ko so nanj uvrščene nekatere vrste, ki ne morejo imeti znatnega negativnega vpliva na biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve, zdravje ljudi ali gospodarstvo, ali pa bi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti v zvezi z njimi, povzročili nesorazmerne stroške; |
| --- | --- |

T.

ker je prvotni seznam Komisije kritiziralo več pristojnih nacionalnih organov in deležnikov ter širša javnost, ki zdaj resno dvomijo o učinkovitosti uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah v prihodnosti, zlasti zaradi tega, ker številne med najbolj problematičnimi invazivnimi tujerodnimi vrstami niso uvrščene na seznam, medtem ko so nanj uvrščene nekatere vrste, ki ne morejo imeti znatnega negativnega vpliva na biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve, zdravje ljudi ali gospodarstvo, ali pa bi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejeti v zvezi z njimi, povzročili nesorazmerne stroške;

| U. | ker so na prvotnem seznamu prezrte nekatere med najbolj škodljivimi invazivnimi tujerodnimi vrstami v Evropi; ker nekatere vrste kopenskih rastlin in sesalcev izpolnjujejo ustrezna merila in je zanje na voljo groba ocena tveganja, vendar niso uvrščene na seznam; ker nanj prav tako niso uvrščene nekatere med vrstami sesalcev, ki se v zadnjih letih v Evropi najhitreje širijo, pa tudi ne nekatere rastlinske vrste, ki so razširjene in se hitro širijo ter imajo znaten in dobro dokumentiran škodljiv vpliv na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

U.

ker so na prvotnem seznamu prezrte nekatere med najbolj škodljivimi invazivnimi tujerodnimi vrstami v Evropi; ker nekatere vrste kopenskih rastlin in sesalcev izpolnjujejo ustrezna merila in je zanje na voljo groba ocena tveganja, vendar niso uvrščene na seznam; ker nanj prav tako niso uvrščene nekatere med vrstami sesalcev, ki se v zadnjih letih v Evropi najhitreje širijo, pa tudi ne nekatere rastlinske vrste, ki so razširjene in se hitro širijo ter imajo znaten in dobro dokumentiran škodljiv vpliv na zdravje ljudi;

| 1. | meni da osnutek izvedbene uredbe Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v uredbi (EU) št. 1143/2014; |
| --- | --- |

1.

meni da osnutek izvedbene uredbe Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v uredbi (EU) št. 1143/2014;

| 2. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbene uredbe in odboru predloži nov osnutek; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbene uredbe in odboru predloži nov osnutek;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 317, 4.11.2014, str. 35.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/71

---

P8_TA(2015)0456

Izdelki, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603xT25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2015/3006(RSP))

(2017/C 399/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2) in zlasti členov 7(3) in 19(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 15. julija 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 15. julija 2015 (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Monsanto Europe S.A. 17. maja 2010 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri nizozemskem pristojnem organu vložila prošnjo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo NK603 x T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe S.A. 17. maja 2010 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri nizozemskem pristojnem organu vložila prošnjo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo NK603 x T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni;

| B. | ker gensko spremenjena koruza MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2, kot je opisano v prošnji, izloča beljakovino CP4 EPSPS, ki omogoča odpornost na herbicid glifosat, in beljakovino PAT, ki omogoča odpornost na herbicide na osnovi amonijevega glufosinata, in ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (IARC) (specializirana agencija za rak pri Svetovni zdravstveni organizaciji) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5), |
| --- | --- |

B.

ker gensko spremenjena koruza MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2, kot je opisano v prošnji, izloča beljakovino CP4 EPSPS, ki omogoča odpornost na herbicid glifosat, in beljakovino PAT, ki omogoča odpornost na herbicide na osnovi amonijevega glufosinata, in ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (IARC) (specializirana agencija za rak pri Svetovni zdravstveni organizaciji) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (5),

| C. | ker je Komisija, čeprav je Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane 1. decembra 2015 sprejel predlog resolucije, v katerem je nasprotoval osnutku izvedbenega sklepa o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, odločila, da ne bo upoštevala načela lojalnega sodelovanja med institucijami EU in je 4. decembra 2015 sprejela izvedbeni sklep, kar je bilo 10 dni pred začetkom prvega plenarnega zasedanja Parlamenta, na katerem bi ta lahko glasoval o predlogu resolucije po njenem sprejetju v odboru; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija, čeprav je Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane 1. decembra 2015 sprejel predlog resolucije, v katerem je nasprotoval osnutku izvedbenega sklepa o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, odločila, da ne bo upoštevala načela lojalnega sodelovanja med institucijami EU in je 4. decembra 2015 sprejela izvedbeni sklep, kar je bilo 10 dni pred začetkom prvega plenarnega zasedanja Parlamenta, na katerem bi ta lahko glasoval o predlogu resolucije po njenem sprejetju v odboru;

| D. | ker je 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu svojega zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 Komisija izrazila obžalovanje, ker je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejela Komisija v skladu z veljavno zakonodajo, brez podpore mnenj držav članic v odboru, ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločitve, kar je precejšnja izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri sprejemanju odločitev o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

D.

ker je 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu svojega zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 Komisija izrazila obžalovanje, ker je od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejela Komisija v skladu z veljavno zakonodajo, brez podpore mnenj držav članic v odboru, ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločitve, kar je precejšnja izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri sprejemanju odločitev o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme;

| E. | ker je bila Komisija imenovana na podlagi sklopa političnih smernic, predstavljenih Parlamentu, in ker so te smernice vsebovale obvezo, da se pregleda zakonodaja, ki velja za odobritev gensko spremenjenih organizmov (GSO); |
| --- | --- |

E.

ker je bila Komisija imenovana na podlagi sklopa političnih smernic, predstavljenih Parlamentu, in ker so te smernice vsebovale obvezo, da se pregleda zakonodaja, ki velja za odobritev gensko spremenjenih organizmov (GSO);

| F. | ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se GSO sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da ne more veljati tradicionalna prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament 28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (6), ker se GSO sicer pridelujejo na ozemlju držav članic, a trgovina z njimi prečka meje, kar pomeni, da ne more veljati tradicionalna prepoved trgovine in uporabe, ki jo predlaga Komisija, brez ponovne uvedbe pregledov uvoženega blaga na mejah;

| G. | ker sedanji sistem odobritve gensko spremenjenih živil in krme ne deluje dobro, saj je francoski časnik Le Monde 14. oktobra 2015 objavil (7), da je bilo izdano dovoljenje za uvoz v EU šest sort gensko spremenjene koruze, katerih genske spremembe niso bile vključene v oceno, ko so poljščine bile odobrene, družba Syngenta pa je julija 2015 Evropsko agencijo za varnost hrane in Komisijo le obvestila o dodatnih gensko spremenjenih lastnostih, čeprav so bile sorte odobrene za uvoz med letoma 2008 in 2011; |
| --- | --- |

G.

ker sedanji sistem odobritve gensko spremenjenih živil in krme ne deluje dobro, saj je francoski časnik Le Monde 14. oktobra 2015 objavil (7), da je bilo izdano dovoljenje za uvoz v EU šest sort gensko spremenjene koruze, katerih genske spremembe niso bile vključene v oceno, ko so poljščine bile odobrene, družba Syngenta pa je julija 2015 Evropsko agencijo za varnost hrane in Komisijo le obvestila o dodatnih gensko spremenjenih lastnostih, čeprav so bile sorte odobrene za uvoz med letoma 2008 in 2011;

| H. | ker je Parlament, ko je zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pozval Komisijo, naj umakne svoj predlog in predloži novega; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament, ko je zavrnil zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, pozval Komisijo, naj umakne svoj predlog in predloži novega;

| 1. | meni, da Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2279 presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

meni, da Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/2279 presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003;

| 2. | meni, da Komisija s svojo odločitvijo, da nadaljuje s postopkom za sprejetje Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/2279, čeprav je pristojni odbor osnutek pred zadevnim glasovanjem na plenarnem zasedanju zavrnil, krši člen 13(2) Pogodbe o Evropski uniji glede medsebojnega lojalnega sodelovanja med institucijami; |
| --- | --- |

2.

meni, da Komisija s svojo odločitvijo, da nadaljuje s postopkom za sprejetje Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/2279, čeprav je pristojni odbor osnutek pred zadevnim glasovanjem na plenarnem zasedanju zavrnil, krši člen 13(2) Pogodbe o Evropski uniji glede medsebojnega lojalnega sodelovanja med institucijami;

| 3. | meni, da bi treba izvedbeni sklep v sedanji, nedelujoči različici, ki dovoljuje, da se dajo na trg proizvodi, ki vsebujejo gensko spremenjene organizme, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, začasno preklicati, dokler se ne na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme nova uredba; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi treba izvedbeni sklep v sedanji, nedelujoči različici, ki dovoljuje, da se dajo na trg proizvodi, ki vsebujejo gensko spremenjene organizme, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, začasno preklicati, dokler se ne na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme nova uredba;

| 4. | meni, da izvedbeni sklep Komisije ni v skladu s pravom Unije, s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 (8), ki je v skladu z glavnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 (9) ta, da se v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo določijo temelji za zagotavljanje visoke stopnje zaščite človeškega življenja in zdravja, zdravja in dobrobiti živali, interesov okolja in potrošnikov, hkrati pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

4.

meni, da izvedbeni sklep Komisije ni v skladu s pravom Unije, s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003 in Uredbe (ES) št. 396/2005 (8), ki je v skladu z glavnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 (9) ta, da se v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo določijo temelji za zagotavljanje visoke stopnje zaščite človeškega življenja in zdravja, zdravja in dobrobiti živali, interesov okolja in potrošnikov, hkrati pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga;

| 5. | poziva Komisijo, naj razveljavi svoj izvedbeni sklep (EU) 2015/2279; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj razveljavi svoj izvedbeni sklep (EU) 2015/2279;

| 6. | poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo GSO za zdravje ali okolje; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži nov zakonodajni predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki naj upošteva pogosto izražene nacionalne pomisleke, ki ne zadevajo le vprašanj v zvezi z varnostjo GSO za zdravje ali okolje;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 322, 8.12.2015, str. 58.

(2)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  Odbor EFSA za GSO (odbor EFSA za gensko spremenjene organizme), 2015. Znanstveno mnenje o vlogi (EFSA-GMO-NL-2010-80) družbe Monsanto za dajanje na trg proti herbicidom odporne gensko spremenjene koruze NK603 x T25 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. Glasilo EFSA: 2015; 13(7):4165, 23 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(5)  Monografije IARC, zvezek 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015 (ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov, 20. marec 2015, ni SL različice, op. prev. http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0379.

(7)  http://www.lemonde.fr/planete/article/2015/10/14/failles-dans-l-homologation-de-six-mais-ogm-en-europe_4788853_3244.html

(8)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(9)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/74

---

P8_TA(2015)0457

Spodbujanje preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju osnutka poročila posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (2015/2066(INI) (posebni odbor TAXE 1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka poročila posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (2015/2066(INI) (posebni odbor TAXE 1);

| — | ob upoštevanju končnega poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, objavljenega 5. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, objavljenega 5. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0349/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0349/2015),

Najpomembnejše ugotovitve glede škandala LuxLeaks

| A. | ker je Mednarodno združenje raziskovalnih novinarjev v zvezi z davčnimi stališči in drugimi škodljivimi primeri prakse v Luksemburgu (LuxLeaks) novembra 2014 razkrilo, da je skoraj 340 multinacionalnih podjetij z državo sklenilo skrivne dogovore, na podlagi katerih so številna med njimi lahko na račun državljanov Unije znižala svoje svetovne davčne prispevke na minimalno raven, obenem pa so v Luksemburgu opravljala zelo malo gospodarske dejavnosti ali nič; |
| --- | --- |

A.

ker je Mednarodno združenje raziskovalnih novinarjev v zvezi z davčnimi stališči in drugimi škodljivimi primeri prakse v Luksemburgu (LuxLeaks) novembra 2014 razkrilo, da je skoraj 340 multinacionalnih podjetij z državo sklenilo skrivne dogovore, na podlagi katerih so številna med njimi lahko na račun državljanov Unije znižala svoje svetovne davčne prispevke na minimalno raven, obenem pa so v Luksemburgu opravljala zelo malo gospodarske dejavnosti ali nič;

| B. | ker so razkritja pokazala, da so nekateri davčni svetovalci med letoma 2002 in 2010 mednarodnim podjetjem zavestno in načrtno pomagali pridobiti vsaj 548 davčnih stališč v Luksemburgu; ker ti skrivni dogovori vključujejo zapletene finančne strukture, zasnovane za znatno znižanje davkov; |
| --- | --- |

B.

ker so razkritja pokazala, da so nekateri davčni svetovalci med letoma 2002 in 2010 mednarodnim podjetjem zavestno in načrtno pomagali pridobiti vsaj 548 davčnih stališč v Luksemburgu; ker ti skrivni dogovori vključujejo zapletene finančne strukture, zasnovane za znatno znižanje davkov;

| C. | ker so zaradi teh davčnih stališč številna podjetja plačevala manj kot 1 % davka na dobiček, ki so ga preusmerila v Luksemburg; ker imajo multinacionalna podjetja tam, kjer poslujejo, koristi od številnih javnih dobrin in storitev, vendar nekatera izmed njih ne plačujejo svojega poštenega deleža davkov; ker lahko obdavčitev dobička, ki ga ustvarijo nekatera multinacionalna podjetja, po skoraj ničodstotni davčni stopnji škoduje Uniji in drugim gospodarstvom; |
| --- | --- |

C.

ker so zaradi teh davčnih stališč številna podjetja plačevala manj kot 1 % davka na dobiček, ki so ga preusmerila v Luksemburg; ker imajo multinacionalna podjetja tam, kjer poslujejo, koristi od številnih javnih dobrin in storitev, vendar nekatera izmed njih ne plačujejo svojega poštenega deleža davkov; ker lahko obdavčitev dobička, ki ga ustvarijo nekatera multinacionalna podjetja, po skoraj ničodstotni davčni stopnji škoduje Uniji in drugim gospodarstvom;

| D. | ker je fizična prisotnost luksemburških hčerinskih družb z obsegom poslovanja v vrednosti več sto milijonov evrov v Luksemburgu v številnih primerih majhna, skromna je tudi njihova gospodarska dejavnost, na nekaterih naslovih pa je prijavljenih več kot 1 600 podjetij; |
| --- | --- |

D.

ker je fizična prisotnost luksemburških hčerinskih družb z obsegom poslovanja v vrednosti več sto milijonov evrov v Luksemburgu v številnih primerih majhna, skromna je tudi njihova gospodarska dejavnost, na nekaterih naslovih pa je prijavljenih več kot 1 600 podjetij;

| E. | ker so preiskave, opravljene v okviru posebnega odbora TAXE 1, razkrile, da se praksa davčnih stališč ne izvaja izključno v Luksemburgu, temveč je razširjena po vsej Uniji; ker se davčna stališča lahko uporabljajo zakonito, da se podjetjem zagotovi potrebna pravna varnost in zmanjša finančno tveganje za poštena podjetja, a kljub temu obstaja nevarnost morebitne zlorabe in izogibanja davkom, poleg tega pa dejstvo, da je pravna varnost zagotovljena samo za izbrane akterje, lahko povzroči določeno mero neenakosti med podjetji, ki so pridobila davčna stališča, in podjetji, ki jih ne uporabljajo; |
| --- | --- |

E.

ker so preiskave, opravljene v okviru posebnega odbora TAXE 1, razkrile, da se praksa davčnih stališč ne izvaja izključno v Luksemburgu, temveč je razširjena po vsej Uniji; ker se davčna stališča lahko uporabljajo zakonito, da se podjetjem zagotovi potrebna pravna varnost in zmanjša finančno tveganje za poštena podjetja, a kljub temu obstaja nevarnost morebitne zlorabe in izogibanja davkom, poleg tega pa dejstvo, da je pravna varnost zagotovljena samo za izbrane akterje, lahko povzroči določeno mero neenakosti med podjetji, ki so pridobila davčna stališča, in podjetji, ki jih ne uporabljajo;

| F. | ker je treba upoštevati poročilo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, objavljeno 12. februarja 2013, o obravnavanju erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, v katerem so predlagani novi mednarodni standardi za boj proti eroziji davčne osnove in preusmeritvi dobička; |
| --- | --- |

F.

ker je treba upoštevati poročilo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, objavljeno 12. februarja 2013, o obravnavanju erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, v katerem so predlagani novi mednarodni standardi za boj proti eroziji davčne osnove in preusmeritvi dobička;

| G. | ker je treba upoštevati sporočilo po srečanju finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G-20, ki je potekalo 5. oktobra 2015; |
| --- | --- |

G.

ker je treba upoštevati sporočilo po srečanju finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G-20, ki je potekalo 5. oktobra 2015;

| H. | ker nacionalni politični voditelji, z nekaterimi hvalevrednimi izjemami, niso pokazali zadostne pripravljenosti za reševanje vprašanja izogibanja davkom pri obdavčitvi pravnih oseb; |
| --- | --- |

H.

ker nacionalni politični voditelji, z nekaterimi hvalevrednimi izjemami, niso pokazali zadostne pripravljenosti za reševanje vprašanja izogibanja davkom pri obdavčitvi pravnih oseb;

| I. | ker je Evropska unija dosegla velik napredek pri gospodarskem povezovanju, med drugim z ustanovitvijo ekonomske in monetarne unije ter bančne unije, usklajevanje davčnih politik na ravni Unije v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije pa je neločljiv del procesa povezovanja; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropska unija dosegla velik napredek pri gospodarskem povezovanju, med drugim z ustanovitvijo ekonomske in monetarne unije ter bančne unije, usklajevanje davčnih politik na ravni Unije v okviru Pogodbe o delovanju Evropske unije pa je neločljiv del procesa povezovanja;

Obdavčitev dohodkov pravnih oseb in agresivno davčno načrtovanje

| J. | ker je leta 2012 prihodek od davka na dohodke pravnih oseb v 28 državah članicah Unije v povprečju predstavljal 2,6 % BDP (1); |
| --- | --- |

J.

ker je leta 2012 prihodek od davka na dohodke pravnih oseb v 28 državah članicah Unije v povprečju predstavljal 2,6 % BDP (1);

| K. | ker je ob pomanjkanju naložb in rasti pomembno zadržati podjetja v Uniji ali jih vanjo pritegniti in ker je zato nadvse pomembno, da Unija veča svojo privlačnost za lokalna in tuja podjetja; |
| --- | --- |

K.

ker je ob pomanjkanju naložb in rasti pomembno zadržati podjetja v Uniji ali jih vanjo pritegniti in ker je zato nadvse pomembno, da Unija veča svojo privlačnost za lokalna in tuja podjetja;

| L. | ker mora davčno načrtovanje vedno potekati v mejah prava in veljavnih pogodb; |
| --- | --- |

L.

ker mora davčno načrtovanje vedno potekati v mejah prava in veljavnih pogodb;

| M. | ker se pri agresivnem davčnem načrtovanju izkoriščajo tehnične značilnosti davčnega sistema, neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi ali vrzeli v zakonodaji, da se zmanjšajo davčne obveznosti; |
| --- | --- |

M.

ker se pri agresivnem davčnem načrtovanju izkoriščajo tehnične značilnosti davčnega sistema, neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi ali vrzeli v zakonodaji, da se zmanjšajo davčne obveznosti;

| N. | ker sheme agresivnega davčnega načrtovanja pogosto izkoriščajo kombinacijo mednarodnih davčnih neskladij, zelo ugodnih posebnih nacionalnih davčnih pravil in uporabo davčnih oaz; |
| --- | --- |

N.

ker sheme agresivnega davčnega načrtovanja pogosto izkoriščajo kombinacijo mednarodnih davčnih neskladij, zelo ugodnih posebnih nacionalnih davčnih pravil in uporabo davčnih oaz;

| O. | ker so davčne goljufije in davčne utaje za razliko od agresivnega davčnega načrtovanja predvsem nezakonite dejavnosti, namenjene neplačevanju davčnih obveznosti; |
| --- | --- |

O.

ker so davčne goljufije in davčne utaje za razliko od agresivnega davčnega načrtovanja predvsem nezakonite dejavnosti, namenjene neplačevanju davčnih obveznosti;

| P. | ker se zdi, da je najustreznejši način za preprečevanje agresivnega davčnega načrtovanja dobra zakonodaja, njeno primerno izvajanje in mednarodno usklajevanje za dosego želenih rezultatov; |
| --- | --- |

P.

ker se zdi, da je najustreznejši način za preprečevanje agresivnega davčnega načrtovanja dobra zakonodaja, njeno primerno izvajanje in mednarodno usklajevanje za dosego želenih rezultatov;

| Q. | ker se skupna izguba državnih prihodkov zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb običajno nadomesti s splošnim povišanjem obdavčitve, zmanjšanjem javnih storitev ali povečanjem nacionalnega zadolževanja, kar škoduje drugim davkoplačevalcem ter gospodarstvu na splošno; |
| --- | --- |

Q.

ker se skupna izguba državnih prihodkov zaradi izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb običajno nadomesti s splošnim povišanjem obdavčitve, zmanjšanjem javnih storitev ali povečanjem nacionalnega zadolževanja, kar škoduje drugim davkoplačevalcem ter gospodarstvu na splošno;

| R. | ker bi lahko po ocenah neke študije (2) izguba prihodkov za Unijo zaradi izogibanja plačilu davkov od dohodkov pravnih oseb letno znašala okoli 50–70 milijard EUR, kar se izgubi zaradi preusmeritve dobička, in ker se v tej študiji ocenjuje tudi, da bi lahko ta izguba prihodkov za Unijo zaradi izogibanja plačilu davkov od dohodkov pravnih oseb v resnici znašala približno 160–190 milijard EUR, če upoštevamo posebne davčne dogovore, neučinkovitost pri pobiranju davkov ter druge podobne dejavnosti; |
| --- | --- |

R.

ker bi lahko po ocenah neke študije (2) izguba prihodkov za Unijo zaradi izogibanja plačilu davkov od dohodkov pravnih oseb letno znašala okoli 50–70 milijard EUR, kar se izgubi zaradi preusmeritve dobička, in ker se v tej študiji ocenjuje tudi, da bi lahko ta izguba prihodkov za Unijo zaradi izogibanja plačilu davkov od dohodkov pravnih oseb v resnici znašala približno 160–190 milijard EUR, če upoštevamo posebne davčne dogovore, neučinkovitost pri pobiranju davkov ter druge podobne dejavnosti;

| S. | ker se v študiji ocenjuje, da je učinkovitost davka od dohodkov pravnih oseb 75 %, čeprav študija tudi potrjuje, da to ni znesek, ki ga lahko davčni organi zares pričakujejo, saj bi bilo del tega zneska pretirano drago ali tehnično težavno pobrati; ker se v študiji predvideva, da bi v primeru celovite rešitve vprašanja erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, če bi bila na voljo in izvedljiva po vsej Uniji, pozitiven učinek na davčne prihodke vlad držav članic znašal 0,2 % skupnih prihodkov od davkov; |
| --- | --- |

S.

ker se v študiji ocenjuje, da je učinkovitost davka od dohodkov pravnih oseb 75 %, čeprav študija tudi potrjuje, da to ni znesek, ki ga lahko davčni organi zares pričakujejo, saj bi bilo del tega zneska pretirano drago ali tehnično težavno pobrati; ker se v študiji predvideva, da bi v primeru celovite rešitve vprašanja erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, če bi bila na voljo in izvedljiva po vsej Uniji, pozitiven učinek na davčne prihodke vlad držav članic znašal 0,2 % skupnih prihodkov od davkov;

| T. | ker izgube zaradi erozije davčne osnove in preusmeritve dobička ogrožajo pravilno delovanje notranjega trga ter verodostojnost, učinkovitost in poštenost sistemov obdavčevanja pravnih oseb v Uniji; ker je v študiji tudi pojasnjeno, da v izračunih ni zajeta ocena dejavnosti sive ekonomije in da je zaradi nepreglednosti nekaterih struktur in plačil podjetij težko natančno oceniti učinek na prihodke od davkov, zato bi utegnil učinek biti bistveno večji, kot predvideva poročilo; |
| --- | --- |

T.

ker izgube zaradi erozije davčne osnove in preusmeritve dobička ogrožajo pravilno delovanje notranjega trga ter verodostojnost, učinkovitost in poštenost sistemov obdavčevanja pravnih oseb v Uniji; ker je v študiji tudi pojasnjeno, da v izračunih ni zajeta ocena dejavnosti sive ekonomije in da je zaradi nepreglednosti nekaterih struktur in plačil podjetij težko natančno oceniti učinek na prihodke od davkov, zato bi utegnil učinek biti bistveno večji, kot predvideva poročilo;

| U. | ker izgube zaradi erozije davčne osnove in preusmeritve dobička jasno razkrivajo tudi neenake konkurenčne pogoje med podjetji, ki delujejo samo v eni državi članici in tam plačujejo davke, zlasti mala in srednja podjetja, družinska podjetja in samozaposlene osebe, ter nekaterimi multinacionalnimi podjetji, ki lahko dobiček načrtno preusmerjajo iz jurisdikcij z visokimi davki v tiste z nizkimi ter izvajajo agresivno davčno načrtovanje, s čimer zmanjšajo svojo skupno davčno osnovo in dodatno obremenijo javne finance, vse to pa v škodo državljanov Unije ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

U.

ker izgube zaradi erozije davčne osnove in preusmeritve dobička jasno razkrivajo tudi neenake konkurenčne pogoje med podjetji, ki delujejo samo v eni državi članici in tam plačujejo davke, zlasti mala in srednja podjetja, družinska podjetja in samozaposlene osebe, ter nekaterimi multinacionalnimi podjetji, ki lahko dobiček načrtno preusmerjajo iz jurisdikcij z visokimi davki v tiste z nizkimi ter izvajajo agresivno davčno načrtovanje, s čimer zmanjšajo svojo skupno davčno osnovo in dodatno obremenijo javne finance, vse to pa v škodo državljanov Unije ter malih in srednjih podjetij;

| V. | ker multinacionalna podjetja, ki se poslužujejo praks agresivnega davčnega načrtovanja, delujejo v nasprotju z načelom pravične konkurence in družbene odgovornosti gospodarskih družb, kot je opredeljena v sporočilu COM(2011)0681, saj so za pripravo strategij davčnega načrtovanja potrebna sredstva, ki so na voljo samo velikim podjetjem, to pa ustvarja neenake konkurenčne pogoje med malimi in srednjimi podjetji ter velikimi podjetji, kar je nujno treba odpraviti; |
| --- | --- |

V.

ker multinacionalna podjetja, ki se poslužujejo praks agresivnega davčnega načrtovanja, delujejo v nasprotju z načelom pravične konkurence in družbene odgovornosti gospodarskih družb, kot je opredeljena v sporočilu COM(2011)0681, saj so za pripravo strategij davčnega načrtovanja potrebna sredstva, ki so na voljo samo velikim podjetjem, to pa ustvarja neenake konkurenčne pogoje med malimi in srednjimi podjetji ter velikimi podjetji, kar je nujno treba odpraviti;

| W. | ker poleg tega poudarja, da je lahko davčna konkurenca v Uniji in v odnosu do tretjih držav v nekaterih primerih škodljiva in lahko vodi do tekmovanja v zniževanju standardov glede davčnih stopenj, medtem ko so večja preglednost, usklajevanje in zbliževanje učinkovit okvir za zagotavljanje poštene konkurence med podjetji v Uniji in ščitijo državne proračune pred negativnimi posledicami; |
| --- | --- |

W.

ker poleg tega poudarja, da je lahko davčna konkurenca v Uniji in v odnosu do tretjih držav v nekaterih primerih škodljiva in lahko vodi do tekmovanja v zniževanju standardov glede davčnih stopenj, medtem ko so večja preglednost, usklajevanje in zbliževanje učinkovit okvir za zagotavljanje poštene konkurence med podjetji v Uniji in ščitijo državne proračune pred negativnimi posledicami;

| X. | ker so ukrepi, ki dopuščajo agresivno davčno načrtovanje, nezdružljivi z načelom lojalnega sodelovanja med državami članicami; |
| --- | --- |

X.

ker so ukrepi, ki dopuščajo agresivno davčno načrtovanje, nezdružljivi z načelom lojalnega sodelovanja med državami članicami;

| Y. | ker so vse večja kompleksnost podjetij ter digitalizacija in globalizacija gospodarstva nekateri od dejavnikov, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje, kar vodi v izkrivljanje konkurence, ki škoduje rasti in podjetjem v Uniji, predvsem malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

Y.

ker so vse večja kompleksnost podjetij ter digitalizacija in globalizacija gospodarstva nekateri od dejavnikov, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje, kar vodi v izkrivljanje konkurence, ki škoduje rasti in podjetjem v Uniji, predvsem malim in srednjim podjetjem;

| Z. | ker se države članice ne morejo posamično bojevati proti agresivnemu davčnemu načrtovanju; ker nepregledne in neusklajene politike obdavčevanja dohodkov pravnih oseb ogrožajo fiskalno politiko držav članic, kar prinaša neproduktivne rezultate, kot je večja obdavčitev manj mobilnih davčnih osnov; |
| --- | --- |

Z.

ker se države članice ne morejo posamično bojevati proti agresivnemu davčnemu načrtovanju; ker nepregledne in neusklajene politike obdavčevanja dohodkov pravnih oseb ogrožajo fiskalno politiko držav članic, kar prinaša neproduktivne rezultate, kot je večja obdavčitev manj mobilnih davčnih osnov;

| AA. | ker države članice zaradi pomanjkanja usklajenih ukrepov sprejemajo enostranske nacionalne ukrepe; ker se ti pogosto izkažejo za neučinkovite, nezadostne in v nekaterih primerih celo škodljive; |
| --- | --- |

AA.

ker države članice zaradi pomanjkanja usklajenih ukrepov sprejemajo enostranske nacionalne ukrepe; ker se ti pogosto izkažejo za neučinkovite, nezadostne in v nekaterih primerih celo škodljive;

| AB. | ker je zato treba ubrati usklajen pristop z več strani, in sicer na nacionalni in mednarodni ravni ter na ravni Unije; |
| --- | --- |

AB.

ker je zato treba ubrati usklajen pristop z več strani, in sicer na nacionalni in mednarodni ravni ter na ravni Unije;

| AC. | ker je Unija pionirka na področju svetovnega boja proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, predvsem s spodbujanjem napredka pri preprečevanju erozije davčne osnove in preusmeritve dobička v okviru OECD; ker bi morala Unija ohraniti svoj pionirski status tudi v naslednjih fazah tega projekta in si prizadevati, da bi preprečila škodo, ki jo erozija davčne osnove in preusmeritev dobička lahko povzročita državam članicam, pa tudi državam v razvoju po vsem svetu; to vključuje ukrepanje glede vprašanj, povezanih z erozijo davčne osnove in preusmeritvijo dobička, ter drugih vprašanj, pomembnih za države v razvoju, kot so navedena v poročilu delovne skupine G-20 za razvoj iz leta 2014; |
| --- | --- |

AC.

ker je Unija pionirka na področju svetovnega boja proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, predvsem s spodbujanjem napredka pri preprečevanju erozije davčne osnove in preusmeritve dobička v okviru OECD; ker bi morala Unija ohraniti svoj pionirski status tudi v naslednjih fazah tega projekta in si prizadevati, da bi preprečila škodo, ki jo erozija davčne osnove in preusmeritev dobička lahko povzročita državam članicam, pa tudi državam v razvoju po vsem svetu; to vključuje ukrepanje glede vprašanj, povezanih z erozijo davčne osnove in preusmeritvijo dobička, ter drugih vprašanj, pomembnih za države v razvoju, kot so navedena v poročilu delovne skupine G-20 za razvoj iz leta 2014;

| AD. | ker morajo Komisija in države članice zagotoviti, da se bo celovit sveženj ukrepov OECD v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmeritvijo dobička izvajal kot minimalni standard na ravni Unije in ostal ambiciozen; ker je izjemno pomembno, da projekt v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmeritvijo dobička izvajajo vse države članice OECD; |
| --- | --- |

AD.

ker morajo Komisija in države članice zagotoviti, da se bo celovit sveženj ukrepov OECD v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmeritvijo dobička izvajal kot minimalni standard na ravni Unije in ostal ambiciozen; ker je izjemno pomembno, da projekt v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmeritvijo dobička izvajajo vse države članice OECD;

| AE. | ker bi morala Komisija jasno določiti, kako bo na področjih ukrepanja, že omenjenih v tem poročilu, in drugih področjih izvajala vseh 15 ugotovitev projekta OECD in skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, ter pri tem čim prej določiti ambiciozen in konkreten načrt za zakonodajne ukrepe, da bi spodbudila druge države, naj sledijo smernicam OECD ter zgledu Unije pri izvajanju akcijskega načrta; ker bi morala Komisija razmisliti tudi, na katerih področjih Unije bi bilo treba preseči minimalne standarde, ki jih priporoča OECD; |
| --- | --- |

AE.

ker bi morala Komisija jasno določiti, kako bo na področjih ukrepanja, že omenjenih v tem poročilu, in drugih področjih izvajala vseh 15 ugotovitev projekta OECD in skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, ter pri tem čim prej določiti ambiciozen in konkreten načrt za zakonodajne ukrepe, da bi spodbudila druge države, naj sledijo smernicam OECD ter zgledu Unije pri izvajanju akcijskega načrta; ker bi morala Komisija razmisliti tudi, na katerih področjih Unije bi bilo treba preseči minimalne standarde, ki jih priporoča OECD;

| AF. | ker je v skladu s pogodbami Unije sprejemanje zakonov o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb zdaj v pristojnosti držav članic, večina težav, povezanih z agresivnim načrtovanjem davkov, pa je multinacionalne narave; |
| --- | --- |

AF.

ker je v skladu s pogodbami Unije sprejemanje zakonov o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb zdaj v pristojnosti držav članic, večina težav, povezanih z agresivnim načrtovanjem davkov, pa je multinacionalne narave;

| AG. | ker je tako edini način za doseganje enakih konkurenčnih pogojev in preprečevanje ukrepov, ki bi dajali prednost velikim multinacionalnim podjetjem v škodo malih in srednjih podjetij, večje usklajevanje nacionalnih davčnih politik; |
| --- | --- |

AG.

ker je tako edini način za doseganje enakih konkurenčnih pogojev in preprečevanje ukrepov, ki bi dajali prednost velikim multinacionalnim podjetjem v škodo malih in srednjih podjetij, večje usklajevanje nacionalnih davčnih politik;

| AH. | ker neusklajenost davčnih politik v Uniji ustvarja precejšnje stroške in upravno breme za državljane in podjetja, ki poslujejo v več državah članicah Unije, kar še toliko bolj velja za mala in srednja podjetja, povzroča pa tudi nenamerno dvojno obdavčevanje, dvojno neobdavčenje ali omogoča agresivno davčno načrtovanje, in ker bi bilo treba te primere odpraviti in so zato potrebne preglednejše in preprostejše rešitve; |
| --- | --- |

AH.

ker neusklajenost davčnih politik v Uniji ustvarja precejšnje stroške in upravno breme za državljane in podjetja, ki poslujejo v več državah članicah Unije, kar še toliko bolj velja za mala in srednja podjetja, povzroča pa tudi nenamerno dvojno obdavčevanje, dvojno neobdavčenje ali omogoča agresivno davčno načrtovanje, in ker bi bilo treba te primere odpraviti in so zato potrebne preglednejše in preprostejše rešitve;

| AI. | ker bi bilo treba pri oblikovanju davčnih pravil in sorazmernih upravnih postopkov posebno pozornost nameniti malim in srednjim podjetjem ter družinskim podjetjem, na katerih sloni gospodarstvo Unije; |
| --- | --- |

AI.

ker bi bilo treba pri oblikovanju davčnih pravil in sorazmernih upravnih postopkov posebno pozornost nameniti malim in srednjim podjetjem ter družinskim podjetjem, na katerih sloni gospodarstvo Unije;

| AJ. | ker mora biti do 26. junija 2017 vzpostavljen vseevropski register dejanskega lastništva, ki bo pripomogel k odkrivanju morebitnega izogibanja davkom in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

AJ.

ker mora biti do 26. junija 2017 vzpostavljen vseevropski register dejanskega lastništva, ki bo pripomogel k odkrivanju morebitnega izogibanja davkom in preusmerjanja dobička;

| AK. | ker razkritja škandala LuxLeaks in delo, ki ga je opravil posebni odbor TAXE 1, jasno kažejo, da je treba povečati preglednost zakonodajnih ukrepov Unije ter njihovo usklajenost in konvergenco s politikami na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji; |
| --- | --- |

AK.

ker razkritja škandala LuxLeaks in delo, ki ga je opravil posebni odbor TAXE 1, jasno kažejo, da je treba povečati preglednost zakonodajnih ukrepov Unije ter njihovo usklajenost in konvergenco s politikami na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji;

| AL. | ker bi se bilo treba pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb ravnati po načelu obdavčitve dobička tam, kjer je bil ustvarjen; |
| --- | --- |

AL.

ker bi se bilo treba pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb ravnati po načelu obdavčitve dobička tam, kjer je bil ustvarjen;

| AM. | ker bi morale Evropska komisija in države članice še naprej imeti zelo dejavno vlogo v mednarodni areni in si prizadevati za vzpostavitev mednarodnih standardov, ki bodo temeljili predvsem na načelih preglednosti, izmenjave informacij in odpravljanja škodljivih davčnih ukrepov; |
| --- | --- |

AM.

ker bi morale Evropska komisija in države članice še naprej imeti zelo dejavno vlogo v mednarodni areni in si prizadevati za vzpostavitev mednarodnih standardov, ki bodo temeljili predvsem na načelih preglednosti, izmenjave informacij in odpravljanja škodljivih davčnih ukrepov;

| AN. | ker mora Unija po načelu „usklajenost politik za razvoj“, kot je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije, zagotoviti, da se na nobeni stopnji oblikovanja politik na vseh področjih, to velja tudi glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ne bo delalo v nasprotju s ciljem trajnostnega razvoja, temveč da se bo spodbujal; |
| --- | --- |

AN.

ker mora Unija po načelu „usklajenost politik za razvoj“, kot je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije, zagotoviti, da se na nobeni stopnji oblikovanja politik na vseh področjih, to velja tudi glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ne bo delalo v nasprotju s ciljem trajnostnega razvoja, temveč da se bo spodbujal;

| AO. | ker bi usklajen pristop k sistemu obdavčevanja dohodkov pravnih oseb po vsej Uniji omogočil, da bi odpravili nelojalno konkurenco in okrepili konkurenčnost podjetij Unije, zlasti malih in srednjih; |
| --- | --- |

AO.

ker bi usklajen pristop k sistemu obdavčevanja dohodkov pravnih oseb po vsej Uniji omogočil, da bi odpravili nelojalno konkurenco in okrepili konkurenčnost podjetij Unije, zlasti malih in srednjih;

| AP. | ker bi morale Komisija in države članice še naprej uvajati elektronske rešitve pri davčnih postopkih, da bi zmanjšale upravno breme in poenostavile čezmejne postopke; |
| --- | --- |

AP.

ker bi morale Komisija in države članice še naprej uvajati elektronske rešitve pri davčnih postopkih, da bi zmanjšale upravno breme in poenostavile čezmejne postopke;

| AQ. | ker bi morala Komisija oceniti učinek davčnih ugodnosti, dodeljenih obstoječim posebnim gospodarskim območjem v Uniji, in v zvezi s tem spodbujati izmenjavo dobre prakse med davčnimi organi; |
| --- | --- |

AQ.

ker bi morala Komisija oceniti učinek davčnih ugodnosti, dodeljenih obstoječim posebnim gospodarskim območjem v Uniji, in v zvezi s tem spodbujati izmenjavo dobre prakse med davčnimi organi;

Preglednost

| AR. | ker lahko večja preglednost na področju obdavčitve dohodkov pravnih oseb izboljša pobiranje davkov, poveča učinkovitost davčnih organov in je bistvena za zagotovitev večjega zaupanja javnosti v davčne sisteme in vlade ter bi morala biti pomembna prednostna naloga;






  (i) | ker je večja preglednost glede dejavnosti velikih multinacionalnih podjetij, zlasti glede dobička, plačanih davkov od njega, prejetih subvencij in davčnih napovedi, števila zaposlenih in sredstev ključnega pomena, da se zagotovi učinkovit boj davčnih uprav proti eroziji davčne osnove in preusmeritvi dobička; ker je treba doseči pravo ravnovesje med preglednostjo, varstvom osebnih podatkov in poslovno zaupnostjo ter upoštevati tudi učinek na manjša podjetja; ker je poročanje po državah ena od bistvenih oblik te preglednosti; ker bi morali vsi predlogi Unije za poročanje po posameznih državah v prvi vrsti temeljiti na vzorcu OECD; ker lahko Unija preseže smernice OECD in uvede obvezno javno poročanje po posameznih državah in ker je Evropski parlament v svojih predlogih sprememb k predlogu o spremembi direktive o pravicah delničarjev, sprejetih 8. julija 2015 (3), glasoval za polno javno poročanje po državah; ker je Evropska komisija med 17. junijem in 9. septembrom 2015 opravila posvetovanje na to temo, da bi preučila različne možnosti za izvajanje poročanja po državah (4); ker je 88 % vseh, ki so se javno odzvali na to posvetovanje, dejalo, da podpira javno razkritje davčnih informacij v podjetjih; |
| --- | --- | --- |

AR.

ker lahko večja preglednost na področju obdavčitve dohodkov pravnih oseb izboljša pobiranje davkov, poveča učinkovitost davčnih organov in je bistvena za zagotovitev večjega zaupanja javnosti v davčne sisteme in vlade ter bi morala biti pomembna prednostna naloga;

(i)

ker je večja preglednost glede dejavnosti velikih multinacionalnih podjetij, zlasti glede dobička, plačanih davkov od njega, prejetih subvencij in davčnih napovedi, števila zaposlenih in sredstev ključnega pomena, da se zagotovi učinkovit boj davčnih uprav proti eroziji davčne osnove in preusmeritvi dobička; ker je treba doseči pravo ravnovesje med preglednostjo, varstvom osebnih podatkov in poslovno zaupnostjo ter upoštevati tudi učinek na manjša podjetja; ker je poročanje po državah ena od bistvenih oblik te preglednosti; ker bi morali vsi predlogi Unije za poročanje po posameznih državah v prvi vrsti temeljiti na vzorcu OECD; ker lahko Unija preseže smernice OECD in uvede obvezno javno poročanje po posameznih državah in ker je Evropski parlament v svojih predlogih sprememb k predlogu o spremembi direktive o pravicah delničarjev, sprejetih 8. julija 2015 (3), glasoval za polno javno poročanje po državah; ker je Evropska komisija med 17. junijem in 9. septembrom 2015 opravila posvetovanje na to temo, da bi preučila različne možnosti za izvajanje poročanja po državah (4); ker je 88 % vseh, ki so se javno odzvali na to posvetovanje, dejalo, da podpira javno razkritje davčnih informacij v podjetjih;

| (ii) | ker agresivno davčno načrtovanje, ki ga izvajajo podjetja, ni združljivo z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; ker nekatera podjetja v Uniji že dokazujejo, da v celoti izpolnjujejo svoje davčne obveznosti, in sicer tako, da so pridobila in oglašujejo oznako „Fair Tax Payer“ (pošteno plačujemo davke) (5), in ker lahko imajo ti ukrepi velik odvračilni učinek in spremenijo ravnanje, prek tveganja izgube ugleda zaradi nespoštovanja, in bi morala taka oznaka temeljiti na skupnih merilih na evropski ravni; |
| --- | --- |

(ii)

ker agresivno davčno načrtovanje, ki ga izvajajo podjetja, ni združljivo z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb; ker nekatera podjetja v Uniji že dokazujejo, da v celoti izpolnjujejo svoje davčne obveznosti, in sicer tako, da so pridobila in oglašujejo oznako „Fair Tax Payer“ (pošteno plačujemo davke) (5), in ker lahko imajo ti ukrepi velik odvračilni učinek in spremenijo ravnanje, prek tveganja izgube ugleda zaradi nespoštovanja, in bi morala taka oznaka temeljiti na skupnih merilih na evropski ravni;

| (iii) | ker bi večjo preglednost dosegli, če bi države članice druga drugo in Komisijo obveščale o novih davčnih olajšavah, oprostitvah, spodbudah ali podobnih ukrepih, ki bi utegnili znatno vplivati na dejansko davčno stopnjo v državi; ker bi takšno obveščanje pomagalo državam članicam prepoznavati primere škodljive davčne prakse; |
| --- | --- |

(iii)

ker bi večjo preglednost dosegli, če bi države članice druga drugo in Komisijo obveščale o novih davčnih olajšavah, oprostitvah, spodbudah ali podobnih ukrepih, ki bi utegnili znatno vplivati na dejansko davčno stopnjo v državi; ker bi takšno obveščanje pomagalo državam članicam prepoznavati primere škodljive davčne prakse;

| (iv) | ker kljub nedavnemu dogovoru v Svetu o spremembi Direktive Sveta 2011/16/EU (6) v zvezi z avtomatično izmenjavo davčnih stališč obstaja tveganje, da med državami članicami ni dovolj komunikacije glede morebitnega učinka, ki bi ga njihovi davčni dogovori z nekaterimi podjetji lahko imeli na pobiranje davkov v drugih državah članicah; ker bi si morali nacionalni davčni organi samodejno in nemudoma izmenjati vsa davčna stališča, ko jih izdajo; ker bi morala imeti Komisija dostop do davčnih stališč prek varne osrednje podatkovne zbirke; ker bi morala za vsa davčna stališča, ki jih sprejmejo davčni organi, veljati večja preglednost, pri tem pa je treba ohraniti zaupne in poslovno občutljive podatke; |
| --- | --- |

(iv)

ker kljub nedavnemu dogovoru v Svetu o spremembi Direktive Sveta 2011/16/EU (6) v zvezi z avtomatično izmenjavo davčnih stališč obstaja tveganje, da med državami članicami ni dovolj komunikacije glede morebitnega učinka, ki bi ga njihovi davčni dogovori z nekaterimi podjetji lahko imeli na pobiranje davkov v drugih državah članicah; ker bi si morali nacionalni davčni organi samodejno in nemudoma izmenjati vsa davčna stališča, ko jih izdajo; ker bi morala imeti Komisija dostop do davčnih stališč prek varne osrednje podatkovne zbirke; ker bi morala za vsa davčna stališča, ki jih sprejmejo davčni organi, veljati večja preglednost, pri tem pa je treba ohraniti zaupne in poslovno občutljive podatke;

| (v) | ker se po nekaterih poročilih prostocarinska območja uporabljajo za prikrivanje transakcij pred davčnimi organi; |
| --- | --- |

(v)

ker se po nekaterih poročilih prostocarinska območja uporabljajo za prikrivanje transakcij pred davčnimi organi;

| (vi) | ker je napredek v boju proti davčni utaji, izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju mogoče spremljati zgolj s harmonizirano metodologijo, s katero bo mogoče oceniti velikost vrzeli zaradi neposredne in posredne obdavčitve v državah članicah in v vsej Uniji; ker bi morala biti ocena davčne vrzeli le začetek zagotavljanja nadaljnjih informacij o davčnih zadevah; |
| --- | --- |

(vi)

ker je napredek v boju proti davčni utaji, izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju mogoče spremljati zgolj s harmonizirano metodologijo, s katero bo mogoče oceniti velikost vrzeli zaradi neposredne in posredne obdavčitve v državah članicah in v vsej Uniji; ker bi morala biti ocena davčne vrzeli le začetek zagotavljanja nadaljnjih informacij o davčnih zadevah;

| (vii) | ker je sedanji pravni okvir Unije za zaščito prijaviteljev nepravilnosti nezadosten in obstajajo bistvena razhajanja med načini, kako jim različne države članice zagotavljajo zaščito; ker je razumljivo, da delavci, ki imajo ključne informacije, zaradi pomanjkanja tovrstne zaščite ne bodo pripravljeni spregovoriti, zato te informacije ne bodo prišle na dan; ker so prijavitelji nepravilnosti pomagali povečati zanimanje javnosti za nepošteno obdavčevanje, bi države članice morale razmisliti, kako bodo zaščitile tovrstna razkritja; ker bi bilo zato primerno v vsej Uniji omogočiti zaščito za prijavitelje nepravilnosti, ki prijavijo domnevno nepravilno ravnanje, kršitve, zlorabo ali nezakonite dejavnosti nacionalnim ali evropskim organom, ali v primeru vztrajno spregledanega nepravilnega ravnanja, kršitev, zlorabe ali nezakonite dejavnosti, ki bi lahko imele posledice za javni interes, razkrijejo vsej javnosti; ker bi morala biti ta zaščita skladna s splošnim pravnim sistemom; ker bi morala biti ta zaščita učinkovita pred neupravičenim pravnim pregonom, ekonomskimi sankcijami in diskriminacijo; |
| --- | --- |

(vii)

ker je sedanji pravni okvir Unije za zaščito prijaviteljev nepravilnosti nezadosten in obstajajo bistvena razhajanja med načini, kako jim različne države članice zagotavljajo zaščito; ker je razumljivo, da delavci, ki imajo ključne informacije, zaradi pomanjkanja tovrstne zaščite ne bodo pripravljeni spregovoriti, zato te informacije ne bodo prišle na dan; ker so prijavitelji nepravilnosti pomagali povečati zanimanje javnosti za nepošteno obdavčevanje, bi države članice morale razmisliti, kako bodo zaščitile tovrstna razkritja; ker bi bilo zato primerno v vsej Uniji omogočiti zaščito za prijavitelje nepravilnosti, ki prijavijo domnevno nepravilno ravnanje, kršitve, zlorabo ali nezakonite dejavnosti nacionalnim ali evropskim organom, ali v primeru vztrajno spregledanega nepravilnega ravnanja, kršitev, zlorabe ali nezakonite dejavnosti, ki bi lahko imele posledice za javni interes, razkrijejo vsej javnosti; ker bi morala biti ta zaščita skladna s splošnim pravnim sistemom; ker bi morala biti ta zaščita učinkovita pred neupravičenim pravnim pregonom, ekonomskimi sankcijami in diskriminacijo;

Usklajevanje

| AS. | ker je sprejemanje zakonov o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb v pristojnosti držav članic, večina težav, povezanih z agresivnim načrtovanjem davkov, pa je multinacionalne narave; ker je zato intenzivnejše usklajevanje nacionalnih davčnih politik edini izvedljivi način za reševanje težav zaradi erozije davčne osnove in preusmeritve dobička ter agresivnega davčnega načrtovanja;






  (i) | ker bi bila obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb pomemben korak v smeri reševanja težav, povezanih z agresivnim davčnim načrtovanjem v Uniji, in bi jo bilo treba nujno uvesti; ker je končni cilj obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb z morebitnimi izjemami za mala in srednja podjetja, ki niso multinacionalna podjetja in podjetja, ki ne poslujejo čezmejno, in sicer z metodo porazdelitvene formule na podlagi kombinacije objektivnih spremenljivk; ker Komisija razmišlja o začasnih ukrepih za onemogočanje priložnosti za preusmeritev dobička, dokler se v celoti ne vzpostavi obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb; ker je treba zagotoviti, da ti ukrepi, vključno z izravnavo čezmejnih izgub, ne bodo povečali tveganja erozije davčne osnove in preusmeritve dobička; ker ti ukrepi niso popoln nadomestek za konsolidacijo in potrebovali bi čas, da bi nova ureditev začela popolnoma delovati; |
| --- | --- | --- |

AS.

ker je sprejemanje zakonov o obdavčevanju dohodkov pravnih oseb v pristojnosti držav članic, večina težav, povezanih z agresivnim načrtovanjem davkov, pa je multinacionalne narave; ker je zato intenzivnejše usklajevanje nacionalnih davčnih politik edini izvedljivi način za reševanje težav zaradi erozije davčne osnove in preusmeritve dobička ter agresivnega davčnega načrtovanja;

(i)

ker bi bila obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb pomemben korak v smeri reševanja težav, povezanih z agresivnim davčnim načrtovanjem v Uniji, in bi jo bilo treba nujno uvesti; ker je končni cilj obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb z morebitnimi izjemami za mala in srednja podjetja, ki niso multinacionalna podjetja in podjetja, ki ne poslujejo čezmejno, in sicer z metodo porazdelitvene formule na podlagi kombinacije objektivnih spremenljivk; ker Komisija razmišlja o začasnih ukrepih za onemogočanje priložnosti za preusmeritev dobička, dokler se v celoti ne vzpostavi obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb; ker je treba zagotoviti, da ti ukrepi, vključno z izravnavo čezmejnih izgub, ne bodo povečali tveganja erozije davčne osnove in preusmeritve dobička; ker ti ukrepi niso popoln nadomestek za konsolidacijo in potrebovali bi čas, da bi nova ureditev začela popolnoma delovati;

| (ii) | ker se kljub delu skupine za kodeks ravnanja o škodljivi obdavčitvi pravnih oseb v Uniji še vedno izvaja agresivno davčno načrtovanje; ker pretekli poskusi za okrepitev upravljanja in mandata skupine ter za prilagoditev in razširitev delovnih metod in meril iz kodeksa, namen česar je bil boj proti novim oblikam škodljivih davčnih praks v sedanjem gospodarskem okolju, niso bili uspešni; ker je za dejavnosti skupine značilno splošno pomanjkanje preglednosti in odgovornosti; ker je zato treba temeljito prenoviti učinkovitost in delovanje skupine in z objavljanjem zapisnikov in letnih poročil, vključno z navedbo stališč držav članic, doseči, da bo učinkovitejše in preglednejše; ker bi morala biti skupina zmožna sprejemati stališča o vprašanjih, ki izhajajo iz davčne politike več kot ene države članice, ne da bi majhen delež držav članic blokiral priporočila; |
| --- | --- |

(ii)

ker se kljub delu skupine za kodeks ravnanja o škodljivi obdavčitvi pravnih oseb v Uniji še vedno izvaja agresivno davčno načrtovanje; ker pretekli poskusi za okrepitev upravljanja in mandata skupine ter za prilagoditev in razširitev delovnih metod in meril iz kodeksa, namen česar je bil boj proti novim oblikam škodljivih davčnih praks v sedanjem gospodarskem okolju, niso bili uspešni; ker je za dejavnosti skupine značilno splošno pomanjkanje preglednosti in odgovornosti; ker je zato treba temeljito prenoviti učinkovitost in delovanje skupine in z objavljanjem zapisnikov in letnih poročil, vključno z navedbo stališč držav članic, doseči, da bo učinkovitejše in preglednejše; ker bi morala biti skupina zmožna sprejemati stališča o vprašanjih, ki izhajajo iz davčne politike več kot ene države članice, ne da bi majhen delež držav članic blokiral priporočila;

| (iii) | ker bi skupno načelo obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Uniji moralo biti, da se davki plačajo v državah, v katerih podjetje dejansko posluje in ustvarja vrednost; ker je treba razviti merila, s katerimi bi to zagotovili; ker je treba za vsako uporabo posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine ali drugih preferenčnih davčnih režimov tudi zagotoviti, da se davki plačajo tam, kjer se ustvarja vrednost, v skladu z merili iz 5. ukrepa projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, pri tem pa določiti evropske opredelitve, kaj se šteje za spodbujanje raziskav in razvoja in kaj ne, ter za uskladitev uporabe ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine in inovacij, pa tudi skrajšati rok za odpravo starega sistema na 30. junij 2017; |
| --- | --- |

(iii)

ker bi skupno načelo obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Uniji moralo biti, da se davki plačajo v državah, v katerih podjetje dejansko posluje in ustvarja vrednost; ker je treba razviti merila, s katerimi bi to zagotovili; ker je treba za vsako uporabo posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine ali drugih preferenčnih davčnih režimov tudi zagotoviti, da se davki plačajo tam, kjer se ustvarja vrednost, v skladu z merili iz 5. ukrepa projekta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička, pri tem pa določiti evropske opredelitve, kaj se šteje za spodbujanje raziskav in razvoja in kaj ne, ter za uskladitev uporabe ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine in inovacij, pa tudi skrajšati rok za odpravo starega sistema na 30. junij 2017;

| (iv) | ker so nekatere države članice enostransko uvedle pravila o tujih odvisnih družbah, da bi ustrezno zagotovile dejansko obdavčitev dobičkov, preusmerjenih v države z nizkimi ali ničelnimi davki; ker je treba ta pravila uskladiti, da neenotni nacionalni predpisi o tujih odvisnih družbah v Uniji ne bi izkrivljali delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

(iv)

ker so nekatere države članice enostransko uvedle pravila o tujih odvisnih družbah, da bi ustrezno zagotovile dejansko obdavčitev dobičkov, preusmerjenih v države z nizkimi ali ničelnimi davki; ker je treba ta pravila uskladiti, da neenotni nacionalni predpisi o tujih odvisnih družbah v Uniji ne bi izkrivljali delovanja notranjega trga;

| (v) | ker je v Direktivi 2011/16/EU določeno sodelovanje med državami članicami na področju davčnih inšpekcij in davčnega nadzora ter se spodbuja izmenjava najboljše prakse med davčnimi organi; ker pa instrumenti, predvideni v tej direktivi, niso dovolj učinkoviti in ker so razhajajoči se nacionalni pristopi do revizorskih družb v kontrastu z zelo organiziranimi metodami davčnega načrtovanja nekaterih podjetij; |
| --- | --- |

(v)

ker je v Direktivi 2011/16/EU določeno sodelovanje med državami članicami na področju davčnih inšpekcij in davčnega nadzora ter se spodbuja izmenjava najboljše prakse med davčnimi organi; ker pa instrumenti, predvideni v tej direktivi, niso dovolj učinkoviti in ker so razhajajoči se nacionalni pristopi do revizorskih družb v kontrastu z zelo organiziranimi metodami davčnega načrtovanja nekaterih podjetij;

| (vi) | ker bi bilo treba za učinkovito samodejno izmenjavo splošnih informacij, zlasti pa informacij o davčnih stališčih, uvesti režim evropske davčne identifikacijske številke; ker bi morala Komisija razmisliti o vzpostavitvi skupnega evropskega registra podjetij; |
| --- | --- |

(vi)

ker bi bilo treba za učinkovito samodejno izmenjavo splošnih informacij, zlasti pa informacij o davčnih stališčih, uvesti režim evropske davčne identifikacijske številke; ker bi morala Komisija razmisliti o vzpostavitvi skupnega evropskega registra podjetij;

| (vii) | ker se je Komisija odločila, da bo podaljšala mandat platformi za dobro davčno upravljanje, ki bi sicer potekel leta 2016, in razširila njeno področje delovanja ter metode dela; ker lahko platforma prispeva k izvajanju novega akcijskega načrta za okrepljen boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, pripomore k razpravam o davčnih stališčih držav članic ob upoštevanju novih pravil o izmenjavi informacij ter zagotovi povratne informacije o novih pobudah za preprečevanje izogibanja plačilu davkov; ker pa mora Komisija okrepiti profil, povečati članstvo in izboljšati učinkovitost platforme za dobro davčno upravljanje; |
| --- | --- |

(vii)

ker se je Komisija odločila, da bo podaljšala mandat platformi za dobro davčno upravljanje, ki bi sicer potekel leta 2016, in razširila njeno področje delovanja ter metode dela; ker lahko platforma prispeva k izvajanju novega akcijskega načrta za okrepljen boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam, pripomore k razpravam o davčnih stališčih držav članic ob upoštevanju novih pravil o izmenjavi informacij ter zagotovi povratne informacije o novih pobudah za preprečevanje izogibanja plačilu davkov; ker pa mora Komisija okrepiti profil, povečati članstvo in izboljšati učinkovitost platforme za dobro davčno upravljanje;

| (viii) | ker bi morala Komisija v procesu evropskega semestra preučiti in zahtevati izvajanje reform za davčne uprave, da bi okrepila zmogljivosti pobiranja davkov davčnih uprav na nacionalni in evropski ravni in omogočila njihovo učinkovitejše delovanje in s tem spodbudila pozitiven učinek učinkovitega pobiranja davkov ter učinkovitih ukrepov proti davčnim goljufijam in davčni utaji na prihodke držav članic; |
| --- | --- |

(viii)

ker bi morala Komisija v procesu evropskega semestra preučiti in zahtevati izvajanje reform za davčne uprave, da bi okrepila zmogljivosti pobiranja davkov davčnih uprav na nacionalni in evropski ravni in omogočila njihovo učinkovitejše delovanje in s tem spodbudila pozitiven učinek učinkovitega pobiranja davkov ter učinkovitih ukrepov proti davčnim goljufijam in davčni utaji na prihodke držav članic;

Konvergenca

| AT. | ker samo izboljšano usklajevanje ne bo rešilo temeljnih težav, do katerih prihaja zaradi različnih pravil o obdavčevanju dohodka pravnih oseb v različnih državah članicah; ker mora del skupnega odziva na agresivno davčno načrtovanje vključevati konvergenco omejenega števila nacionalnih davčnih praks; ker je to mogoče doseči, ne da bi okrnili suverenost držav članic glede drugih elementov njihovih sistemov obdavčevanja dohodkov pravnih oseb;






  (i) | ker lahko do agresivnega davčnega načrtovanja včasih pride zaradi kumulativnih koristi sporazumov o dvojnem obdavčevanju, sklenjenih med različnimi državami članicami, ki namesto tega ironično vodijo v dvojno neobdavčitev; ker lahko povečanje števila sporazumov o dvojnem obdavčevanju med posameznimi državami članicami in tretjimi državami privede do priložnosti za nove luknje v zakonu; ker je treba skladno s 15. ukrepom projekta OECD ter skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička razviti večstranski instrument za spreminjanje dvostranskih davčnih sporazumov; ker bi bilo treba Komisiji podeliti mandat, da se v imenu Unije s tretjimi državami pogaja o davčnih sporazumih, saj sedanji način dvostranskih pogajanj ne daje optimalnih rezultatov; ker bi morala Komisija zagotoviti, da bodo ti sporazumi vsebovali določbe o recipročnosti in da bodo prepovedovali vse škodljive učinke za državljane Unije in podjetja, zlasti mala in srednja, do česar bi utegnilo priti zaradi zunajozemeljske uporabe zakonodaje tretjih držav v jurisdikciji Unije in držav članic; |
| --- | --- | --- |

AT.

ker samo izboljšano usklajevanje ne bo rešilo temeljnih težav, do katerih prihaja zaradi različnih pravil o obdavčevanju dohodka pravnih oseb v različnih državah članicah; ker mora del skupnega odziva na agresivno davčno načrtovanje vključevati konvergenco omejenega števila nacionalnih davčnih praks; ker je to mogoče doseči, ne da bi okrnili suverenost držav članic glede drugih elementov njihovih sistemov obdavčevanja dohodkov pravnih oseb;

(i)

ker lahko do agresivnega davčnega načrtovanja včasih pride zaradi kumulativnih koristi sporazumov o dvojnem obdavčevanju, sklenjenih med različnimi državami članicami, ki namesto tega ironično vodijo v dvojno neobdavčitev; ker lahko povečanje števila sporazumov o dvojnem obdavčevanju med posameznimi državami članicami in tretjimi državami privede do priložnosti za nove luknje v zakonu; ker je treba skladno s 15. ukrepom projekta OECD ter skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička razviti večstranski instrument za spreminjanje dvostranskih davčnih sporazumov; ker bi bilo treba Komisiji podeliti mandat, da se v imenu Unije s tretjimi državami pogaja o davčnih sporazumih, saj sedanji način dvostranskih pogajanj ne daje optimalnih rezultatov; ker bi morala Komisija zagotoviti, da bodo ti sporazumi vsebovali določbe o recipročnosti in da bodo prepovedovali vse škodljive učinke za državljane Unije in podjetja, zlasti mala in srednja, do česar bi utegnilo priti zaradi zunajozemeljske uporabe zakonodaje tretjih držav v jurisdikciji Unije in držav članic;

| (ii) | ker bi morala Unija imeti lastno ažurno opredelitev davčnih oaz; |
| --- | --- |

(ii)

ker bi morala Unija imeti lastno ažurno opredelitev davčnih oaz;

| (iii) | ker bi morala Unija ukrepati proti podjetjem, ki uporabljajo davčne oaze; ker je Evropski parlament k temu že pozval v poročilu o letnem davčnem poročilu za leto 2014 (7), v katerem je pozval k „uvedbi strogih sankcij, na podlagi katerih nepoštena podjetja ali podjetja v davčnih oazah ali državah, ki z ugodnimi davčnimi pogoji izkrivljajo konkurenco, ne bi bila upravičena do sredstev EU in državne pomoči ter ne bi imela dostopa do javnih naročil, da bi podjetja odvrnili od kršenja davčnih standardov in izogibanju tem standardom; poziva države članice, naj od podjetij, ki so vpletena v kršenje davčnih standardov EU, izterjajo vso pridobljeno javno pomoč“; ker bi morali za države članice veljati protiukrepi, če bi odklonile spremembo svojih škodljivih preferenčnih davčnih režimov, ki ogrožajo obstoj enakih konkurenčnih pogojev v Uniji; |
| --- | --- |

(iii)

ker bi morala Unija ukrepati proti podjetjem, ki uporabljajo davčne oaze; ker je Evropski parlament k temu že pozval v poročilu o letnem davčnem poročilu za leto 2014 (7), v katerem je pozval k „uvedbi strogih sankcij, na podlagi katerih nepoštena podjetja ali podjetja v davčnih oazah ali državah, ki z ugodnimi davčnimi pogoji izkrivljajo konkurenco, ne bi bila upravičena do sredstev EU in državne pomoči ter ne bi imela dostopa do javnih naročil, da bi podjetja odvrnili od kršenja davčnih standardov in izogibanju tem standardom; poziva države članice, naj od podjetij, ki so vpletena v kršenje davčnih standardov EU, izterjajo vso pridobljeno javno pomoč“; ker bi morali za države članice veljati protiukrepi, če bi odklonile spremembo svojih škodljivih preferenčnih davčnih režimov, ki ogrožajo obstoj enakih konkurenčnih pogojev v Uniji;

| (iv) | ker je potrebna nova, zavezujoča opredelitev „stalne poslovne enote“, da bi zagotovili, da se bo davek pobiral tam, kjer poteka gospodarska dejavnost in se ustvarja vrednost; ker je to treba doseči z minimalnimi zavezujočimi merili, s katerimi bi ugotovili, ali je gospodarska dejavnost dovolj obsežna, da bi jo obdavčili v državi članici in tako preprečili problematiko navideznih podjetij („poštnih nabiralnikov“), zlasti v zvezi z izzivi, ki jih prinaša digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(iv)

ker je potrebna nova, zavezujoča opredelitev „stalne poslovne enote“, da bi zagotovili, da se bo davek pobiral tam, kjer poteka gospodarska dejavnost in se ustvarja vrednost; ker je to treba doseči z minimalnimi zavezujočimi merili, s katerimi bi ugotovili, ali je gospodarska dejavnost dovolj obsežna, da bi jo obdavčili v državi članici in tako preprečili problematiko navideznih podjetij („poštnih nabiralnikov“), zlasti v zvezi z izzivi, ki jih prinaša digitalno gospodarstvo;

| (v) | ker so potekajoče preiskave Komisije o domnevnih kršitvah pravil Unije o državni pomoči razkrile nekoristno pomanjkanje preglednosti glede tega, kako naj bi se ta pravila izvajala; ker bi Komisija za to morala objaviti smernice o državni pomoči, s katerimi bi razjasnila, kako bo določila, kdaj je državna pomoč povezana z davki, ter tako podjetjem in državam članicam zagotovila večjo pravno varnost; ker bi morala Komisija v okviru posodobitve ureditve o državni pomoči zagotoviti učinkovit naknadni pregled zakonitosti odobrene državne pomoči; |
| --- | --- |

(v)

ker so potekajoče preiskave Komisije o domnevnih kršitvah pravil Unije o državni pomoči razkrile nekoristno pomanjkanje preglednosti glede tega, kako naj bi se ta pravila izvajala; ker bi Komisija za to morala objaviti smernice o državni pomoči, s katerimi bi razjasnila, kako bo določila, kdaj je državna pomoč povezana z davki, ter tako podjetjem in državam članicam zagotovila večjo pravno varnost; ker bi morala Komisija v okviru posodobitve ureditve o državni pomoči zagotoviti učinkovit naknadni pregled zakonitosti odobrene državne pomoči;

| (vi) | ker je ena od nehotenih posledic Direktive Sveta 2003/49/ES (8) to, da je lahko prihodek od čezmejnih plačil obresti in licenčnin neobdavčen (ali obdavčen z zelo nizko davčno stopnjo); ker bi bilo treba v omenjeno direktivo in v Direktivo Sveta 2005/19/ES (9) ter drugo ustrezno zakonodajo Unije vključiti splošno pravilo proti zlorabam; |
| --- | --- |

(vi)

ker je ena od nehotenih posledic Direktive Sveta 2003/49/ES (8) to, da je lahko prihodek od čezmejnih plačil obresti in licenčnin neobdavčen (ali obdavčen z zelo nizko davčno stopnjo); ker bi bilo treba v omenjeno direktivo in v Direktivo Sveta 2005/19/ES (9) ter drugo ustrezno zakonodajo Unije vključiti splošno pravilo proti zlorabam;

| (vii) | ker bi z davčnim odtegljajem na ravni Unije ali ukrepom s podobnim učinkom zagotovili vsaj enkratno obdavčitev vseh dobičkov, ustvarjenih v Uniji, preden zapustijo njene meje; |
| --- | --- |

(vii)

ker bi z davčnim odtegljajem na ravni Unije ali ukrepom s podobnim učinkom zagotovili vsaj enkratno obdavčitev vseh dobičkov, ustvarjenih v Uniji, preden zapustijo njene meje;

| (viii) | ker sedanji okvir Unije za reševanje sporov glede dvojnega obdavčenja med državami članicami ne deluje in bi potreboval jasnejša pravila in strožje roke po zgledu obstoječih sistemov; |
| --- | --- |

(viii)

ker sedanji okvir Unije za reševanje sporov glede dvojnega obdavčenja med državami članicami ne deluje in bi potreboval jasnejša pravila in strožje roke po zgledu obstoječih sistemov;

| (ix) | ker imajo davčni svetovalci bistveno vlogo pri omogočanju agresivnega davčnega načrtovanja, saj podjetjem pomagajo pri vzpostavljanju zapletenih pravnih struktur, da bi izkoristila neskladja in vrzeli, ki izhajajo iz različnih davčnih sistemov; ker temeljit pregled sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb ni možen brez preiskave praks teh svetovalnih podjetij; ker je treba pri tej preiskavi obravnavati navzkrižje interesov, značilno za ta podjetja, ki sočasno svetujejo nacionalnim vladam o vzpostavitvi davčnih sistemov ter podjetjem o tem, kako čim bolj omejiti njihove davčne obveznosti znotraj takih sistemov; |
| --- | --- |

(ix)

ker imajo davčni svetovalci bistveno vlogo pri omogočanju agresivnega davčnega načrtovanja, saj podjetjem pomagajo pri vzpostavljanju zapletenih pravnih struktur, da bi izkoristila neskladja in vrzeli, ki izhajajo iz različnih davčnih sistemov; ker temeljit pregled sistema obdavčevanja dohodkov pravnih oseb ni možen brez preiskave praks teh svetovalnih podjetij; ker je treba pri tej preiskavi obravnavati navzkrižje interesov, značilno za ta podjetja, ki sočasno svetujejo nacionalnim vladam o vzpostavitvi davčnih sistemov ter podjetjem o tem, kako čim bolj omejiti njihove davčne obveznosti znotraj takih sistemov;

| AU. | ker agresivno davčno načrtovanje in dejavnosti erozije davčne osnove in preusmeritve dobička niso edine, ki spodkopavajo skupno učinkovitost pobiranja davkov, koncept davčne poštenosti in verodostojnost nacionalnih davčnih uprav; ker bi morale Unija in države članice odločno ukrepati, da bi obravnavale problem davčnih utaj in davčnih goljufij tako pri obdavčevanju pravnih in fizičnih oseb kot tudi pri problematiki v zvezi s pobiranjem davkov, ki niso davki od dohodka pravnih oseb, zlasti DDV; ker vsi ti drugi elementi pobiranja davkov in davčnega upravljanja znatno poglabljajo obstoječo davčno vrzel; |
| --- | --- |

AU.

ker agresivno davčno načrtovanje in dejavnosti erozije davčne osnove in preusmeritve dobička niso edine, ki spodkopavajo skupno učinkovitost pobiranja davkov, koncept davčne poštenosti in verodostojnost nacionalnih davčnih uprav; ker bi morale Unija in države članice odločno ukrepati, da bi obravnavale problem davčnih utaj in davčnih goljufij tako pri obdavčevanju pravnih in fizičnih oseb kot tudi pri problematiki v zvezi s pobiranjem davkov, ki niso davki od dohodka pravnih oseb, zlasti DDV; ker vsi ti drugi elementi pobiranja davkov in davčnega upravljanja znatno poglabljajo obstoječo davčno vrzel;

| AV. | ker bi zato morala Komisija premisliti, kako bo obravnavala ta širša vprašanja, vključno z uveljavljanjem pravil glede DDV v državah članicah in njihovo uporabo v čezmejnih primerih, pa tudi z neučinkovitostjo pri pobiranju DDV (ki je v nekaterih državah članicah pomemben vir nacionalnega dohodka), praksami izogibanja plačevanja DDV in tudi negativnimi posledicami nekaterih davčnih amnestij ali nepreglednih shem „davčnih oprostitev“; ker bi bilo treba pri vseh teh ukrepih upoštevati uravnoteženost stroškov in koristi. |
| --- | --- |

AV.

ker bi zato morala Komisija premisliti, kako bo obravnavala ta širša vprašanja, vključno z uveljavljanjem pravil glede DDV v državah članicah in njihovo uporabo v čezmejnih primerih, pa tudi z neučinkovitostjo pri pobiranju DDV (ki je v nekaterih državah članicah pomemben vir nacionalnega dohodka), praksami izogibanja plačevanja DDV in tudi negativnimi posledicami nekaterih davčnih amnestij ali nepreglednih shem „davčnih oprostitev“; ker bi bilo treba pri vseh teh ukrepih upoštevati uravnoteženost stroškov in koristi.

| 1. | poziva Komisijo, naj Parlamentu do junija 2016 v skladu s podrobnimi priporočili iz Priloge k tej resoluciji predloži enega ali več zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj Parlamentu do junija 2016 v skladu s podrobnimi priporočili iz Priloge k tej resoluciji predloži enega ali več zakonodajnih predlogov;

| 2. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti;

| 3. | meni, da bi morali finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morali finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena podrobna priporočila Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena podrobna priporočila Komisiji, Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2)  European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union (Evropska dodana vrednost zakonodajnega poročila o spodbujanju preglednosti, skladnosti in konvergence v politike na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji), Benjamin Ferrett, Daniel Gravino in Silvia Merler – še ni objavljeno.

(3)  Sprejeta besedila z dne 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(4)  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5)  Ena takšnih je oznaka „Fair Tax Mark“ (oznaka za pošteno plačane davke): http://www.fairtaxmark.net/.

(6)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

(7)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//EN

(8)  Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (UL L 157, 26.6.2003, str. 49).

(9)  Direktiva Sveta 2005/19/ES z dne 17. februarja 2005 o spremembah Direktive 90/434/EGS o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic (UL L 58, 4.3.2005, str. 19).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

A.
     
  Preglednost

Priporočilo A1. Obvezno, javno poročanje po posameznih državah za multinacionalna podjetja v vseh sektorjih

Evropski parlament ponovno poziva Evropsko komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi do prvega četrtletja 2016 za vsa multinacionalna podjetja v vseh sektorjih uvedli izčrpno in javno poročanje po posameznih državah.

| — | Predlog bi morala oblikovati na podlagi zahtev iz predloge za poročanje po posameznih državah, ki jo je septembra 2014 objavil OECD (13. ukrep projekta OECD in skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička). |
| --- | --- |

—

Predlog bi morala oblikovati na podlagi zahtev iz predloge za poročanje po posameznih državah, ki jo je septembra 2014 objavil OECD (13. ukrep projekta OECD in skupine G-20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička).

| — | Pri oblikovanju predloga bi morala Komisija upoštevati tudi:






  — | rezultate posveta Komisije o poročanju po posameznih državah, ki je potekal med 17. junijem in 9. septembrom 2015 in pri katerem so pretresli različne možnosti za morebitno izvajanje tovrstnega poročanja v Uniji; |
| --- | --- | --- |

—

Pri oblikovanju predloga bi morala Komisija upoštevati tudi:

—

rezultate posveta Komisije o poročanju po posameznih državah, ki je potekal med 17. junijem in 9. septembrom 2015 in pri katerem so pretresli različne možnosti za morebitno izvajanje tovrstnega poročanja v Uniji;

| — | predloge za popolnoma javno poročanje po posameznih državah, opisano v pregledani direktivi o pravicah delničarjev, izglasovani 8. julija 2015 (1) v Evropskem parlamentu, in v potekajočih tristranskih pogajanjih o tej direktivi. |
| --- | --- |

—

predloge za popolnoma javno poročanje po posameznih državah, opisano v pregledani direktivi o pravicah delničarjev, izglasovani 8. julija 2015 (1) v Evropskem parlamentu, in v potekajočih tristranskih pogajanjih o tej direktivi.

Priporočilo A2. Nova oznaka „Fair Tax Payer“ (Pošten plačnik davkov) za podjetja, ki spoštujejo dobre davčne prakse

Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj čim prej vloži ustrezen zakonodajni predlog o prostovoljni evropski oznaki „Fair Tax Payer“ (Pošten plačnik davkov).

| — | Predlog bi moral vsebovati evropski okvir z merili upravičenosti, po katerem bi lahko nacionalni organi podeljevali to oznako. |
| --- | --- |

—

Predlog bi moral vsebovati evropski okvir z merili upravičenosti, po katerem bi lahko nacionalni organi podeljevali to oznako.

| — | V okviru bi moralo biti tudi nedvoumno določeno, da se oznaka podeljuje samo podjetjem, ki izpolnjujejo več kot zgolj črko unijskih in nacionalnih predpisov. |
| --- | --- |

—

V okviru bi moralo biti tudi nedvoumno določeno, da se oznaka podeljuje samo podjetjem, ki izpolnjujejo več kot zgolj črko unijskih in nacionalnih predpisov.

| — | Podjetja bi morala oznaka „Fair Tax Payer“ (Pošten plačnik davkov) motivirati k vključitvi plačila poštenega zneska davkov v svojo politiko družbene odgovornosti, prav tako pa bi morala o svojem stališču do davčnih zadev poročati v svojem letnem poročilu. |
| --- | --- |

—

Podjetja bi morala oznaka „Fair Tax Payer“ (Pošten plačnik davkov) motivirati k vključitvi plačila poštenega zneska davkov v svojo politiko družbene odgovornosti, prav tako pa bi morala o svojem stališču do davčnih zadev poročati v svojem letnem poročilu.

Priporočilo A3. Obvezno obveščanje o novih davčnih ukrepih

Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj čim prej vloži predlog za nov mehanizem, v katerem bi morale države članice nemudoma obvestiti druge države članice in Komisijo, če bi nameravale uvesti novo davčno olajšavo, oprostitev, spodbudo ali podoben ukrep, ki bi utegnil znatno vplivati na dejansko davčno stopnjo v državi članici ali na davčno osnovo v drugi državi članici.

| — | Dolžno obveščanje držav članic naj bi zajemalo analize učinka prelivanja o tem, ali bi novi davčni ukrepi znatno vplivali na druge države članice in države v razvoju, s tem pa bi podprli delo skupine za kodeks ravnanja pri prepoznavanju škodljivih davčnih praks. |
| --- | --- |

—

Dolžno obveščanje držav članic naj bi zajemalo analize učinka prelivanja o tem, ali bi novi davčni ukrepi znatno vplivali na druge države članice in države v razvoju, s tem pa bi podprli delo skupine za kodeks ravnanja pri prepoznavanju škodljivih davčnih praks.

| — | Nove davčne ukrepe bi bilo treba zajeti v procesu evropskega semestra, oblikovati pa bi bilo treba tudi priporočila za nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

—

Nove davčne ukrepe bi bilo treba zajeti v procesu evropskega semestra, oblikovati pa bi bilo treba tudi priporočila za nadaljnje ukrepanje.

| — | Evropski parlament bi moral biti redno obveščen o vsem obveščanju in ocenjevanju, ki ga opravi Evropska komisija. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament bi moral biti redno obveščen o vsem obveščanju in ocenjevanju, ki ga opravi Evropska komisija.

| — | Za države članice, ki ne bodo izpolnjevale zahtev glede poročanja, bi bilo treba predvideti kazni. |
| --- | --- |

—

Za države članice, ki ne bodo izpolnjevale zahtev glede poročanja, bi bilo treba predvideti kazni.

| — | Komisija bi morala tudi razmisliti, ali ne bi bilo ustrezno zahtevati od davčnosvetovalnih podjetij, da obvestijo nacionalne davčne organe, kadar razvijejo in začnejo tržiti nekatere davčne ureditve, ki naj bi podjetjem pomagale zmanjšati skupno davčno obveznost, kakor se dogaja v nekaterih državah članicah. Razmisliti bi morala tudi, ali bi bilo deljenje teh informacij med državami članicami prek skupine za kodeks ravnanja dovolj učinkovito orodje za izboljšave na področju obdavčitve dohodkov pravnih oseb v Uniji. |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala tudi razmisliti, ali ne bi bilo ustrezno zahtevati od davčnosvetovalnih podjetij, da obvestijo nacionalne davčne organe, kadar razvijejo in začnejo tržiti nekatere davčne ureditve, ki naj bi podjetjem pomagale zmanjšati skupno davčno obveznost, kakor se dogaja v nekaterih državah članicah. Razmisliti bi morala tudi, ali bi bilo deljenje teh informacij med državami članicami prek skupine za kodeks ravnanja dovolj učinkovito orodje za izboljšave na področju obdavčitve dohodkov pravnih oseb v Uniji.

Priporočilo A4. Avtomatična izmenjava podatkov o davčnih stališčih, ki naj bi se razširjeno uporabljala za vsa davčna stališča, podatki pa bi se deloma objavili

Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj dopolni Direktivo 2011/16/EU z elementi avtomatične izmenjave podatkov o davčnih stališčih, in sicer z:

| — | razširjenim obsegom avtomatične izmenjave podatkov, tako da ne bodo zajeta samo čezmejna davčna stališča, marveč vsa, ki zadevajo davek od dohodkov pravnih oseb. Posredovani podatki morajo biti celoviti in v skupno dogovorjeni obliki, tako da jih bodo lahko davčni organi v ustreznih državah dejansko uporabili; |
| --- | --- |

—

razširjenim obsegom avtomatične izmenjave podatkov, tako da ne bodo zajeta samo čezmejna davčna stališča, marveč vsa, ki zadevajo davek od dohodkov pravnih oseb. Posredovani podatki morajo biti celoviti in v skupno dogovorjeni obliki, tako da jih bodo lahko davčni organi v ustreznih državah dejansko uporabili;

| — | občutno povečano preglednostjo davčnih stališč na ravni Unije, upoštevaje poslovno zaupnost in poslovne skrivnosti, pa tudi aktualne najboljše prakse, ki se uporabljajo v nekaterih državah članicah, in sicer z vsakoletno objavo poročila, v katerem bodo povzete najpomembnejše zadeve iz varnega osrednjega imenika davčnih stališč in vnaprejšnjih cenovnih sporazumov, ki ga bo vzpostavila Komisija. |
| --- | --- |

—

občutno povečano preglednostjo davčnih stališč na ravni Unije, upoštevaje poslovno zaupnost in poslovne skrivnosti, pa tudi aktualne najboljše prakse, ki se uporabljajo v nekaterih državah članicah, in sicer z vsakoletno objavo poročila, v katerem bodo povzete najpomembnejše zadeve iz varnega osrednjega imenika davčnih stališč in vnaprejšnjih cenovnih sporazumov, ki ga bo vzpostavila Komisija.

| — | podatke je treba predložiti v dogovorjeni, standardizirani obliki in tako javnosti omogočiti, da jih bo lahko dejansko uporabila; |
| --- | --- |

—

podatke je treba predložiti v dogovorjeni, standardizirani obliki in tako javnosti omogočiti, da jih bo lahko dejansko uporabila;

| — | zagotovitvijo, da bo Komisija prevzela popolno in smiselno vlogo pri obvezni izmenjavi podatkov o davčnih stališčih z oblikovanjem varnega osrednjega imenika o vseh sklenjenih davčnih stališčih v Uniji, do katerega bodo lahko dostopale države članice in Komisija; |
| --- | --- |

—

zagotovitvijo, da bo Komisija prevzela popolno in smiselno vlogo pri obvezni izmenjavi podatkov o davčnih stališčih z oblikovanjem varnega osrednjega imenika o vseh sklenjenih davčnih stališčih v Uniji, do katerega bodo lahko dostopale države članice in Komisija;

| — | zagotovitvijo, da bodo državam članicam, ki podatkov o davčnih stališčih ne izmenjujejo avtomatsko, tako kot bi morale, naložene ustrezne sankcije. |
| --- | --- |

—

zagotovitvijo, da bodo državam članicam, ki podatkov o davčnih stališčih ne izmenjujejo avtomatsko, tako kot bi morale, naložene ustrezne sankcije.

Priporočilo A5. Preglednost prostocarinskih območij

Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj vloži ustrezen zakonodajni predlog za:

| — | določitev najdaljšega roka, do katerega se lahko na prostocarinskih območjih prodaja blago, oproščeno carine, trošarine in davka na dodano vrednost; |
| --- | --- |

—

določitev najdaljšega roka, do katerega se lahko na prostocarinskih območjih prodaja blago, oproščeno carine, trošarine in davka na dodano vrednost;

| — | določitev obveznosti, da morajo upravni organi teh območij nemudoma obvestiti davčne organe držav članic in tretjih držav o vseh transakcijah, ki so jih njihovi davčni rezidenti izvedli na teh območjih. |
| --- | --- |

—

določitev obveznosti, da morajo upravni organi teh območij nemudoma obvestiti davčne organe držav članic in tretjih držav o vseh transakcijah, ki so jih njihovi davčni rezidenti izvedli na teh območjih.

Priporočilo A6. Ocena Komisije o vrzeli pri davku od dohodkov pravnih oseb

Evropski parlament poziva Komisijo, naj:

| — | na podlagi najboljše prakse, ki se že uporablja v državah članicah, oblikuje harmonizirano metodologijo, ki bi morala biti objavljena in s katero bi lahko države članice ovrednotile obseg davčne vrzeli zaradi neposredne in posredne obdavčitve dohodkov pravnih oseb – torej razlike med dolgovanim in plačanim davkom – v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

—

na podlagi najboljše prakse, ki se že uporablja v državah članicah, oblikuje harmonizirano metodologijo, ki bi morala biti objavljena in s katero bi lahko države članice ovrednotile obseg davčne vrzeli zaradi neposredne in posredne obdavčitve dohodkov pravnih oseb – torej razlike med dolgovanim in plačanim davkom – v vseh državah članicah;

| — | sodeluje z državami članicami in tako zagotovi posredovanje potrebnih podatkov, ki naj bi se analizirali po tej metodologiji, da bodo rezultati kolikor mogoče točni; |
| --- | --- |

—

sodeluje z državami članicami in tako zagotovi posredovanje potrebnih podatkov, ki naj bi se analizirali po tej metodologiji, da bodo rezultati kolikor mogoče točni;

| — | uporablja dogovorjeno metodologijo in potrebne podatke ter vsaki dve leti pripravi in objavi oceno vrzeli zaradi neposredne in posredne obdavčitve dohodkov pravnih oseb za vso Unijo. |
| --- | --- |

—

uporablja dogovorjeno metodologijo in potrebne podatke ter vsaki dve leti pripravi in objavi oceno vrzeli zaradi neposredne in posredne obdavčitve dohodkov pravnih oseb za vso Unijo.

Priporočilo A7. Zaščita prijaviteljev nepravilnosti

Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj vloži ustrezen zakonodajni predlog, s katerim bi:

| — | zaščitili prijavitelje nepravilnosti, ki delujejo izključno v javnem interesu (ne pa tudi za denar ali druge osebne interese) ter izpostavijo nepravilno ravnanje, kršitve, zlorabe ali nezakonite dejavnosti glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v kateri koli državi članici Evropske unije. Prijavitelje nepravilnosti bi morali zaščititi, če domnevno nepravilno ravnanje, kršitve, goljufije ali nezakonite dejavnosti prijavijo ustreznemu pristojnemu organu, pa tudi, če v primeru dolgotrajno nerešenega nepravilnega ravnanja, kršitev, goljufij ali nezakonitih dejavnosti glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ki škodujejo javnemu interesu, sporočijo svoje pomisleke širši javnosti; |
| --- | --- |

—

zaščitili prijavitelje nepravilnosti, ki delujejo izključno v javnem interesu (ne pa tudi za denar ali druge osebne interese) ter izpostavijo nepravilno ravnanje, kršitve, zlorabe ali nezakonite dejavnosti glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb v kateri koli državi članici Evropske unije. Prijavitelje nepravilnosti bi morali zaščititi, če domnevno nepravilno ravnanje, kršitve, goljufije ali nezakonite dejavnosti prijavijo ustreznemu pristojnemu organu, pa tudi, če v primeru dolgotrajno nerešenega nepravilnega ravnanja, kršitev, goljufij ali nezakonitih dejavnosti glede obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ki škodujejo javnemu interesu, sporočijo svoje pomisleke širši javnosti;

| — | zagotovili, da bomo v Evropski uniji obvarovali pravico do izražanja in obveščanja; |
| --- | --- |

—

zagotovili, da bomo v Evropski uniji obvarovali pravico do izražanja in obveščanja;

| — | tovrstno varstvo bi moralo biti skladno s splošnim pravnim sistemom in bi moralo varovati tudi pred neutemeljenim pravnim preganjanjem, ekonomskimi sankcijami in diskriminacijo; |
| --- | --- |

—

tovrstno varstvo bi moralo biti skladno s splošnim pravnim sistemom in bi moralo varovati tudi pred neutemeljenim pravnim preganjanjem, ekonomskimi sankcijami in diskriminacijo;

| — | zakonodajni predlog o tem bi se moral opirati na uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter upoštevati vso morebitno prihodnjo unijsko zakonodajo s tega področja; |
| --- | --- |

—

zakonodajni predlog o tem bi se moral opirati na uredbo (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter upoštevati vso morebitno prihodnjo unijsko zakonodajo s tega področja;

| — | tak zakonodajni predlog bi moral slediti tudi priporočilu Sveta Evrope CM/Rec(2014)7 (3) o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti ter opredelitvi prijavitelja nepravilnosti kot nekoga, ki prijavi ali razkrije informacije o nevarnosti ali škodi za javni interes v okviru svojih odnosov na delovnem mestu, ne glede na to, ali gre pri tem za javni ali zasebni sektor. |
| --- | --- |

—

tak zakonodajni predlog bi moral slediti tudi priporočilu Sveta Evrope CM/Rec(2014)7 (3) o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti ter opredelitvi prijavitelja nepravilnosti kot nekoga, ki prijavi ali razkrije informacije o nevarnosti ali škodi za javni interes v okviru svojih odnosov na delovnem mestu, ne glede na to, ali gre pri tem za javni ali zasebni sektor.

B.
     
  Usklajevanje

Priporočilo B1. Uvedba skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb

Evropski parlament poziva Evropsko komisijo, naj čim prej vloži zakonodajni predlog za uvedbo skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb.

Prvi korak bi bil obvezna skupna osnova za davek od dohodkov pravnih oseb v Uniji do junija 2016, razen morda z začasno izjemo za mala in srednja podjetja, ki niso multinacionalna, ter podjetja, ki ne poslujejo čezmejno, zato da bi za podjetja, ki poslujejo v več državah članicah, obdavčljive dobičke obračunavali samo po enem naboru pravil.

Drugi korak bi moral slediti čim prej, najkasneje konec leta 2017, in sicer obvezna skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb, pri kateri bi ustrezno upoštevali nabor različnih možnosti (na primer upoštevanje stroškov vključitve malih in srednjih podjetij ter podjetij, ki ne poslujejo čezmejno).

Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb bi morala temeljiti na formuli porazdelitve, ki bi upoštevala resnično gospodarsko dejavnost podjetij in ne bi neupravičeno koristila samo nekaterim državam članicam.

V vmesnem obdobju med uvedbo obvezne skupne in obvezne skupne konsolidirane davčne osnove bi morali izvajati nekaj ukrepov, s katerimi bi zmanjšali preusmerjanje dobička (predvsem z določanjem transfernih cen), na primer vsaj zakonodajni predlog o preprečevanju erozije davčne osnove in preusmeritve dobička v Uniji. Ti ukrepi ne bi smeli zajemati začasne ureditve za izravnavo čezmejnih izgub, razen če bi Komisija lahko zagotovila, da bodo izravnave pregledne in ne bodo omogočale zlorab za namen agresivnega davčnega načrtovanja.

Komisija bi morala razmisliti, do katere mere bi bil potreben enoten sklop splošno sprejetih računovodskih načel, da bi ustrezne računovodske podatke pripravili za uporabo za namene skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb.

Vsak predlog za obvezno skupno ali obvezno skupno konsolidirano davčno osnovo bi moral vključevati klavzulo za preprečevanje izogibanju plačilu davkov.

Priporočilo B2. Okrepiti mandat in izboljšati preglednost skupine Sveta za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij)

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži predlog, da bi skupino za kodeks ravnanja vključili v metodo Skupnosti kot delovno skupino Sveta, pri čemer bi sodelovala Evropska komisija ter Parlament kot opazovalec.

| — | Skupina za kodeks ravnanja bo tako preglednejša in učinkovitejša ter bolj odgovorna, med drugim zaradi:






  — | rednega zagotavljanja, posodabljanja in objavljanja pregleda o tem, do katere mere država članica izpolnjuje priporočila, ki jih skupina za kodeks ravnanja določi v poročilu o napredku, tega pa vsakih šest mesecev pošlje finančnim ministrom; |
| --- | --- | --- |

—

Skupina za kodeks ravnanja bo tako preglednejša in učinkovitejša ter bolj odgovorna, med drugim zaradi:

—

rednega zagotavljanja, posodabljanja in objavljanja pregleda o tem, do katere mere država članica izpolnjuje priporočila, ki jih skupina za kodeks ravnanja določi v poročilu o napredku, tega pa vsakih šest mesecev pošlje finančnim ministrom;

| — | rednega zagotavljanja, posodabljanja in objavljanja seznama škodljivih davčnih praks vsaki dve leti; |
| --- | --- |

—

rednega zagotavljanja, posodabljanja in objavljanja seznama škodljivih davčnih praks vsaki dve leti;

| — | rednega oblikovanja, zagotavljanja in objavljanja zapisnikov, vključno z večjo preglednostjo v procesu oblikovanja priporočil, zlasti tako, da se navedejo stališča predstavnikov držav članic; |
| --- | --- |

—

rednega oblikovanja, zagotavljanja in objavljanja zapisnikov, vključno z večjo preglednostjo v procesu oblikovanja priporočil, zlasti tako, da se navedejo stališča predstavnikov držav članic;

| — | imenovanja političnega predsednika s strani ministrov ECOFIN; |
| --- | --- |

—

imenovanja političnega predsednika s strani ministrov ECOFIN;

| — | imenovanja predstavnika na visoki ravni in njegovega namestnika iz vsake države članice, da bi povečali prepoznavnost tega organa. |
| --- | --- |

—

imenovanja predstavnika na visoki ravni in njegovega namestnika iz vsake države članice, da bi povečali prepoznavnost tega organa.

| — | Naloge skupine za kodeks ravnanja so:






  — | prepoznavati škodljive davčne prakse v Uniji; |
| --- | --- | --- |

—

Naloge skupine za kodeks ravnanja so:

—

prepoznavati škodljive davčne prakse v Uniji;

| — | predlagati ukrepe in roke za odpravo teh praks in spremljati rezultate priporočil in predlaganih ukrepov; |
| --- | --- |

—

predlagati ukrepe in roke za odpravo teh praks in spremljati rezultate priporočil in predlaganih ukrepov;

| — | pregledati poročila o učinkih prelivanja pri novih davčnih ukrepih, ki jih, kot je navedeno zgoraj, posredujejo države članice, in oceniti, ali je potrebno ukrepanje; |
| --- | --- |

—

pregledati poročila o učinkih prelivanja pri novih davčnih ukrepih, ki jih, kot je navedeno zgoraj, posredujejo države članice, in oceniti, ali je potrebno ukrepanje;

| — | predlagati druge pobude v zvezi z davčnimi ukrepi v zunanji politiki Unije; |
| --- | --- |

—

predlagati druge pobude v zvezi z davčnimi ukrepi v zunanji politiki Unije;

| — | izboljšati mehanizme izvrševanja proti praksam, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje. |
| --- | --- |

—

izboljšati mehanizme izvrševanja proti praksam, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje.

Priporočilo B3. Posebna ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine in druge preferenčne sheme: povezovanje preferenčnih shem z ustvarjanjem vrednosti

Evropski parlament poziva Komisijo, naj še naprej usmerja države članice pri izvajanju tovrstnih ureditev v skladu s spremenjenim pristopom povezanosti in tako zagotovi, da ne bodo škodljive.

| — | Pri usmerjanju bi moralo biti jasno, da morajo preferenčne sheme, na primer ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, izhajati iz spremenjenega pristopa povezanosti, kakor je bilo opredeljeno v procesu OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička (5. ukrep), torej da mora obstajati neposredna povezava med davčnimi ugodnostmi in z njimi povezanimi raziskovalnimi in razvojnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

—

Pri usmerjanju bi moralo biti jasno, da morajo preferenčne sheme, na primer ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, izhajati iz spremenjenega pristopa povezanosti, kakor je bilo opredeljeno v procesu OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička (5. ukrep), torej da mora obstajati neposredna povezava med davčnimi ugodnostmi in z njimi povezanimi raziskovalnimi in razvojnimi dejavnostmi.

| — | Zelo obsežne tovrstne ureditve, ki niso vezane na geografsko poreklo in „starost“ strokovnega znanja, bi morale veljati za škodljivo prakso. |
| --- | --- |

—

Zelo obsežne tovrstne ureditve, ki niso vezane na geografsko poreklo in „starost“ strokovnega znanja, bi morale veljati za škodljivo prakso.

| — | Če države članice v 12 mesecih tega pristopa ne bodo dosledno uporabljale, bi morala Komisija vložiti ustrezen obvezujoč zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

—

Če države članice v 12 mesecih tega pristopa ne bodo dosledno uporabljale, bi morala Komisija vložiti ustrezen obvezujoč zakonodajni predlog.

| — | Komisija bi morala predstaviti predloge za skupne evropske standarde in opredelitve, kaj šteje za spodbujanje raziskav in razvoja in kaj ne, ter za harmonizirano uporabo ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine in inovacij, pa tudi skrajšati rok za odpravo starega sistema na 30. junij 2017, s tem da skrajša obdobje veljave predhodnih pravil. |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala predstaviti predloge za skupne evropske standarde in opredelitve, kaj šteje za spodbujanje raziskav in razvoja in kaj ne, ter za harmonizirano uporabo ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine in inovacij, pa tudi skrajšati rok za odpravo starega sistema na 30. junij 2017, s tem da skrajša obdobje veljave predhodnih pravil.

Priporočilo B4. Tuje odvisne družbe

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži ustrezen zakonodajni predlog za:

| — | zagotovitev usklajenega okvira za pravila Unije o tujih odvisnih družbah, zato da bo dobiček, pridobljen v državah z nizkimi ali ničelnimi davki, vendarle obdavčen, s tem pa razlike v teh predpisih po Uniji tudi ne bodo izkrivljale delovanja notranjega trga. S tem okvirom bi tudi zagotovili, da se zakonodaja o tujih odvisnih družbah ne bo uporabljala zgolj za popolnoma umetne ureditve. To posameznim državam članicam ne preprečuje, da bi uvedle strožja pravila. |
| --- | --- |

—

zagotovitev usklajenega okvira za pravila Unije o tujih odvisnih družbah, zato da bo dobiček, pridobljen v državah z nizkimi ali ničelnimi davki, vendarle obdavčen, s tem pa razlike v teh predpisih po Uniji tudi ne bodo izkrivljale delovanja notranjega trga. S tem okvirom bi tudi zagotovili, da se zakonodaja o tujih odvisnih družbah ne bo uporabljala zgolj za popolnoma umetne ureditve. To posameznim državam članicam ne preprečuje, da bi uvedle strožja pravila.

Priporočilo B5. Boljše usklajevanje držav članic pri davčnem nadzoru

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2011/16/EU, da bi:

| — | zagotovili učinkovitejši hkratni davčni nadzor in kontrole, kadar se bosta dva nacionalna davčna organa odločila izvesti kontrolo pri eni ali več osebah, pri katerih imata skupen ali dopolnjujoč se interes; |
| --- | --- |

—

zagotovili učinkovitejši hkratni davčni nadzor in kontrole, kadar se bosta dva nacionalna davčna organa odločila izvesti kontrolo pri eni ali več osebah, pri katerih imata skupen ali dopolnjujoč se interes;

| — | zagotovili, da bodo ustrezni davčni organi hkrati izvajali nadzor pri nadrejenem podjetju in njegovih odvisnih podjetjih v Uniji, in sicer pod vodstvom davčnega organa nadrejenega podjetja, tako da bo zagotovljen učinkovit pretok informacij med temi organi. Ob tem naj velja:






  — | davčni organi bi morali redno izmenjevati informacije o svojih preiskavah in tako zagotoviti, da skupine ne bodo izkoriščale neskladij ali vrzeli pri kombiniranju različnih nacionalnih davčnih sistemov; |
| --- | --- | --- |

—

zagotovili, da bodo ustrezni davčni organi hkrati izvajali nadzor pri nadrejenem podjetju in njegovih odvisnih podjetjih v Uniji, in sicer pod vodstvom davčnega organa nadrejenega podjetja, tako da bo zagotovljen učinkovit pretok informacij med temi organi. Ob tem naj velja:

—

davčni organi bi morali redno izmenjevati informacije o svojih preiskavah in tako zagotoviti, da skupine ne bodo izkoriščale neskladij ali vrzeli pri kombiniranju različnih nacionalnih davčnih sistemov;

| — | roki za izmenjavo informacij o potekajočem davčnem nadzoru bi morali biti čim krajši; |
| --- | --- |

—

roki za izmenjavo informacij o potekajočem davčnem nadzoru bi morali biti čim krajši;

| — | davčni organ, pristojen za posamezno podjetje, bi moral o ugotovitvah davčnega nadzora sistematično obvestiti davčne organe, pristojne za druge subjekte v isti skupini; |
| --- | --- |

—

davčni organ, pristojen za posamezno podjetje, bi moral o ugotovitvah davčnega nadzora sistematično obvestiti davčne organe, pristojne za druge subjekte v isti skupini;

| — | davčni organ ne bi smel sprejemati odločitev o ugotovitvah davčnega nadzora, dokler ne obvesti drugih ustreznih davčnih organov. |
| --- | --- |

—

davčni organ ne bi smel sprejemati odločitev o ugotovitvah davčnega nadzora, dokler ne obvesti drugih ustreznih davčnih organov.

Priporočilo B6. Uvedba skupne evropske davčne identifikacijske številke

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži predlog za evropsko davčno identifikacijsko številko.

| — | Predlog naj temelji na orisu evropske davčne identifikacije številke iz Akcijskega načrta Komisije za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam iz leta 2012 (22. ukrep) (4) in izid s tem povezanega posvetovanja leta 2013 (5). |
| --- | --- |

—

Predlog naj temelji na orisu evropske davčne identifikacije številke iz Akcijskega načrta Komisije za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam iz leta 2012 (22. ukrep) (4) in izid s tem povezanega posvetovanja leta 2013 (5).

C.
     
  Konvergenca

Priporočilo C1. Nov pristop do mednarodnih davčnih sporazumov

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži zakonodajni predlog, ki bi Uniji omogočil, da bi glede mednarodnih davčnih sporazumov nastopala enotno.

| — | Komisiji bi bilo treba podeliti mandat za pogajanja o davčnih sporazumih s tretjimi državami v imenu Unije, saj sedanji način dvostranskih pogajanj ne daje optimalnih rezultatov, zlasti za države v razvoju. |
| --- | --- |

—

Komisiji bi bilo treba podeliti mandat za pogajanja o davčnih sporazumih s tretjimi državami v imenu Unije, saj sedanji način dvostranskih pogajanj ne daje optimalnih rezultatov, zlasti za države v razvoju.

| — | Komisija mora zagotoviti, da bodo ti sporazumi vsebovali določbe o recipročnosti in da bodo prepovedovali vse škodljive učinke za državljane Unije in za podjetja, zlasti mala in srednja, do česar bi utegnilo priti zaradi zunajozemeljske uporabe zakonodaje tretjih držav v jurisdikciji Unije in držav članic. |
| --- | --- |

—

Komisija mora zagotoviti, da bodo ti sporazumi vsebovali določbe o recipročnosti in da bodo prepovedovali vse škodljive učinke za državljane Unije in za podjetja, zlasti mala in srednja, do česar bi utegnilo priti zaradi zunajozemeljske uporabe zakonodaje tretjih držav v jurisdikciji Unije in držav članic.

| — | Uvesti bi bilo treba skupni večstranski sporazum Unije o dvojnem obdavčevanju, s katerim bi nadomestili sedanje veliko število dvostranskih davčnih sporazumov med državami članicami ter med državami članicami in drugimi državami. |
| --- | --- |

—

Uvesti bi bilo treba skupni večstranski sporazum Unije o dvojnem obdavčevanju, s katerim bi nadomestili sedanje veliko število dvostranskih davčnih sporazumov med državami članicami ter med državami članicami in drugimi državami.

| — | Vsi novi mednarodni trgovinski sporazumi, ki jih bo sklepala Unija, bi morali vsebovati določbo o dobrem davčnem upravljanju. |
| --- | --- |

—

Vsi novi mednarodni trgovinski sporazumi, ki jih bo sklepala Unija, bi morali vsebovati določbo o dobrem davčnem upravljanju.

| — | V vseh mednarodnih davčnih sporazumih se predvidi mehanizem izvrševanja. |
| --- | --- |

—

V vseh mednarodnih davčnih sporazumih se predvidi mehanizem izvrševanja.

Priporočilo C2. Skupna in stroga opredelitev davčne oaze

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži predlog, da bi v sodelovanju z OECD in Združenimi narodi, med drugimi, oblikovali stroga merila za opredelitev davčnih oaz.

| — | Merila bi morala temeljiti na poglobljenih, preglednih, robustnih, objektivno preverljivih in skupno sprejetih kazalnikih, s katerimi bi nadalje razvili načela dobrega upravljanja, ki jih je Komisija opredelila v svojem sporočilu iz leta 2009 „Spodbujanje dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ (6), in sicer: izmenjavo podatkov in upravno sodelovanje, pravično davčno konkurenco in preglednost. |
| --- | --- |

—

Merila bi morala temeljiti na poglobljenih, preglednih, robustnih, objektivno preverljivih in skupno sprejetih kazalnikih, s katerimi bi nadalje razvili načela dobrega upravljanja, ki jih je Komisija opredelila v svojem sporočilu iz leta 2009 „Spodbujanje dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ (6), in sicer: izmenjavo podatkov in upravno sodelovanje, pravično davčno konkurenco in preglednost.

| — | Ta merila bi morala zajemati koncepte, kot so bančna tajnost, beleženje podatkov o lastništvu podjetij, trustov in fundacij, objavljanje računovodskih izkazov podjetij, zmogljivosti za izmenjavo podatkov, učinkovitost davčnega upravljanja, spodbujanje davčne utaje, obstoj škodljivih pravnih instrumentov, preprečevanje pranja denarja, avtomatičnost izmenjave podatkov, obstoj dvostranskih sporazumov ter mednarodne obveznosti v zvezi s preglednostjo in pravosodnim sodelovanjem. |
| --- | --- |

—

Ta merila bi morala zajemati koncepte, kot so bančna tajnost, beleženje podatkov o lastništvu podjetij, trustov in fundacij, objavljanje računovodskih izkazov podjetij, zmogljivosti za izmenjavo podatkov, učinkovitost davčnega upravljanja, spodbujanje davčne utaje, obstoj škodljivih pravnih instrumentov, preprečevanje pranja denarja, avtomatičnost izmenjave podatkov, obstoj dvostranskih sporazumov ter mednarodne obveznosti v zvezi s preglednostjo in pravosodnim sodelovanjem.

| — | Na podlagi teh meril bi morala Komisija predložiti revidiran seznam davčnih oaz, s katerim bi nadomestila svoj začasni seznam, objavljen junija 2015. |
| --- | --- |

—

Na podlagi teh meril bi morala Komisija predložiti revidiran seznam davčnih oaz, s katerim bi nadomestila svoj začasni seznam, objavljen junija 2015.

| — | Seznam davčnih oaz bi moral biti kot referenčna točka za druge politike in direktive povezan z ustrezno davčno zakonodajo. |
| --- | --- |

—

Seznam davčnih oaz bi moral biti kot referenčna točka za druge politike in direktive povezan z ustrezno davčno zakonodajo.

| — | Seznam bi morala pregledati in dopolniti vsaj vsaki dve leti ali pa na utemeljeno zahtevo jurisdikcije, navedene na seznamu. |
| --- | --- |

—

Seznam bi morala pregledati in dopolniti vsaj vsaki dve leti ali pa na utemeljeno zahtevo jurisdikcije, navedene na seznamu.

Priporočilo C3. Ukrepanje proti podjetjem, ki izkoriščajo davčne oaze

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži zakonodajni predlog za nabor protiukrepov, ki bi jih morale Unija in države članice kot delničarke in financerke javnih organov, bank in programov financiranja uporabiti za podjetja, ki uporabljajo davčne oaze za agresivno davčno načrtovanje in ne spoštujejo unijskih standardov dobrega davčnega upravljanja.

| — | Protiukrepi bi morali zajemati:






  — | prepoved dostopanja do državne pomoči ali javnih razpisov na ravni Unije ali nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

—

Protiukrepi bi morali zajemati:

—

prepoved dostopanja do državne pomoči ali javnih razpisov na ravni Unije ali nacionalni ravni;

| — | prepoved dostopanja do nekaterih skladov Unije. |
| --- | --- |

—

prepoved dostopanja do nekaterih skladov Unije.

| — | To bi morali med drugim doseči z:






  — | dopolnitvijo statuta Evropske investicijske banke (EIB) (protokol št. 5 k temeljnim pogodbam). Tako bi zagotovili, da EIB ne bi financirala končnih upravičencev ali finančnih posrednikov, ki uporabljajo davčne oaze ali škodljive davčne prakse (7); |
| --- | --- | --- |

—

To bi morali med drugim doseči z:

—

dopolnitvijo statuta Evropske investicijske banke (EIB) (protokol št. 5 k temeljnim pogodbam). Tako bi zagotovili, da EIB ne bi financirala končnih upravičencev ali finančnih posrednikov, ki uporabljajo davčne oaze ali škodljive davčne prakse (7);

| — | spremembo Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (8), da bi zagotovili, da sklad ne bi financiral tovrstnih podjetij (9); |
| --- | --- |

—

spremembo Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (8), da bi zagotovili, da sklad ne bi financiral tovrstnih podjetij (9);

| — | spremembo uredb (EU) št. 1305/2013 (10), (EU) št. 1306/2013 (11), (EU) št. 1307/2013 (12) in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), da bi zagotovili, da skupna kmetijska politika ne bi financirala tovrstnih podjetij; |
| --- | --- |

—

spremembo uredb (EU) št. 1305/2013 (10), (EU) št. 1306/2013 (11), (EU) št. 1307/2013 (12) in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), da bi zagotovili, da skupna kmetijska politika ne bi financirala tovrstnih podjetij;

| — | nadaljevanjem posodabljanja državne pomoči. Tako bi zagotovili, da države članice tovrstnim podjetjem ne bi dajale državne pomoči (14); |
| --- | --- |

—

nadaljevanjem posodabljanja državne pomoči. Tako bi zagotovili, da države članice tovrstnim podjetjem ne bi dajale državne pomoči (14);

| — | spremembo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), da bi zagotovili, da nobeno tovrstno podjetje ne bi moglo pridobiti finančnih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo); |
| --- | --- |

—

spremembo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), da bi zagotovili, da nobeno tovrstno podjetje ne bi moglo pridobiti finančnih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo);

| — | spremembo sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, da bi zagotovili, da ne bo financirala tovrstnih podjetij (16); |
| --- | --- |

—

spremembo sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, da bi zagotovili, da ne bo financirala tovrstnih podjetij (16);

| — | prepovedjo sklepanja trgovinskih sporazumov med Unijo in jurisdikcijami, ki jih Komisija opredeli kot davčne oaze. |
| --- | --- |

—

prepovedjo sklepanja trgovinskih sporazumov med Unijo in jurisdikcijami, ki jih Komisija opredeli kot davčne oaze.

Komisija prouči, ali se lahko obstoječi trgovinski sporazumi z državami, ki so bile opredeljene kot davčne oaze, začasno nehajo izvajati ali razveljavijo.

Priporočilo C4. Stalna poslovna enota

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži ustrezen zakonodajni predlog za:

| — | prilagoditev opredelitve stalne poslovne enote, tako da se podjetja ne bodo mogla umetno izmikati davčni zavezanosti v državah članicah, kjer so ekonomsko dejavne; opredelitev bi morala zajemati tudi situacije, ko tudi za podjetja, ki opravljajo povsem dematerializirane digitalne dejavnosti, velja, da imajo v državi članici stalno poslovno enoto, če imajo v gospodarstvu te države znatno digitalno prisotnost; |
| --- | --- |

—

prilagoditev opredelitve stalne poslovne enote, tako da se podjetja ne bodo mogla umetno izmikati davčni zavezanosti v državah članicah, kjer so ekonomsko dejavne; opredelitev bi morala zajemati tudi situacije, ko tudi za podjetja, ki opravljajo povsem dematerializirane digitalne dejavnosti, velja, da imajo v državi članici stalno poslovno enoto, če imajo v gospodarstvu te države znatno digitalno prisotnost;

| — | opredelitev (na ravni Unije) najmanjše ekonomske vsebine, s čimer bi zagotovili, da bodo podjetja v državi članici, kjer so davčni zavezanci, resnično ustvarjala vrednost in prispevala h gospodarstvu te države članice. |
| --- | --- |

—

opredelitev (na ravni Unije) najmanjše ekonomske vsebine, s čimer bi zagotovili, da bodo podjetja v državi članici, kjer so davčni zavezanci, resnično ustvarjala vrednost in prispevala h gospodarstvu te države članice.

Opredelitvi bi morali biti sestavni del konkretne prepovedi navideznih podjetij (tako imenovanih „poštnih nabiralnikov“).

Priporočilo C5. Izboljšati okvir za določanje transfernih cen v EU

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži ustrezen zakonodajni predlog za:

| — | razvoj posebnih smernic Unije, s katerimi bi določili, kako naj se uporabljajo nova načela OECD o določanju transfernih cen in kako jih je treba tolmačiti v kontekstu EU, in sicer na podlagi izkušenj in analize teh načel. S tem bi:






  — | upoštevali ekonomsko stvarnost na notranjem trgu; |
| --- | --- | --- |

—

razvoj posebnih smernic Unije, s katerimi bi določili, kako naj se uporabljajo nova načela OECD o določanju transfernih cen in kako jih je treba tolmačiti v kontekstu EU, in sicer na podlagi izkušenj in analize teh načel. S tem bi:

—

upoštevali ekonomsko stvarnost na notranjem trgu;

| — | državam članicam in podjetjem, ki poslujejo v Uniji, zagotovili gotovost, jasnost in pravičnost; |
| --- | --- |

—

državam članicam in podjetjem, ki poslujejo v Uniji, zagotovili gotovost, jasnost in pravičnost;

| — | zmanjšali nevarnost zlorabe pravil za preusmerjanje dobička. |
| --- | --- |

—

zmanjšali nevarnost zlorabe pravil za preusmerjanje dobička.

Priporočilo C6. Hibridna neskladja

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži ustrezen zakonodajni predlog, da bi bodisi:

| — | harmonizirali nacionalne opredelitve dolga, lastniškega kapitala, nepreglednih in preglednih subjektov, harmonizirali pripisovanje sredstev in obveznosti stalni poslovni enoti, pa tudi razporejanje odhodkov in prihodkov med različne subjekte v skupini bodisi |
| --- | --- |

—

harmonizirali nacionalne opredelitve dolga, lastniškega kapitala, nepreglednih in preglednih subjektov, harmonizirali pripisovanje sredstev in obveznosti stalni poslovni enoti, pa tudi razporejanje odhodkov in prihodkov med različne subjekte v skupini bodisi

| — | v primeru neskladja preprečili dvojno neobdavčitev. |
| --- | --- |

—

v primeru neskladja preprečili dvojno neobdavčitev.

Priporočilo C7. Spremembe v ureditvi državne pomoči v Uniji v povezavi z davki

Evropski parlament poziva Komisijo, naj najkasneje do sredine leta 2017 vloži ustrezen predlog glede:

| — | smernic o državni pomoči, s katerimi bi razjasnili, kako bo Komisija določila, kdaj je državna pomoč povezana z davki, ter s tem podjetjem in državam članicam zagotovila večjo pravno varnost, pri tem pa je treba upoštevati, da so se tovrstne smernice v drugih sektorjih v državah članicah izkazale za izredno učinkovite pri zaustavljanju in preprečevanju praks, ki so v nasprotju z zakonodajo Unije o državni pomoči; ta učinek je mogoče doseči le z zelo nadrobnimi smernicami, ki morajo vsebovati tudi številčne pragove; |
| --- | --- |

—

smernic o državni pomoči, s katerimi bi razjasnili, kako bo Komisija določila, kdaj je državna pomoč povezana z davki, ter s tem podjetjem in državam članicam zagotovila večjo pravno varnost, pri tem pa je treba upoštevati, da so se tovrstne smernice v drugih sektorjih v državah članicah izkazale za izredno učinkovite pri zaustavljanju in preprečevanju praks, ki so v nasprotju z zakonodajo Unije o državni pomoči; ta učinek je mogoče doseči le z zelo nadrobnimi smernicami, ki morajo vsebovati tudi številčne pragove;

| — | javnega razkritja davčnih politik, ki niso skladne s politiko državne pomoči, tako da bi podjetja in države članice usmerjala in jim zagotovila pravno varnost; Komisija za ta namen preusmeri sredstva v generalni direktorat za konkurenco, tako da se bo lahko zares ukvarjal s problematiko nezakonite državne pomoči (tudi s selektivnimi davčnimi ugodnostmi). |
| --- | --- |

—

javnega razkritja davčnih politik, ki niso skladne s politiko državne pomoči, tako da bi podjetja in države članice usmerjala in jim zagotovila pravno varnost; Komisija za ta namen preusmeri sredstva v generalni direktorat za konkurenco, tako da se bo lahko zares ukvarjal s problematiko nezakonite državne pomoči (tudi s selektivnimi davčnimi ugodnostmi).

Evropski parlament Komisijo tudi poziva, naj na dolgi rok oceni možnost spremembe veljavnih pravil, zato da zneskov, izterjanih po kršitvi pravil EU o državni pomoči, ne bi vrnili državam članicam, ki so odobrile nezakonito pomoč, povezano z davki, kakor omogočajo sedanja pravila. Izterjano državno pomoč bi lahko na primer vrnili v proračun Unije ali dodelili državam članicam, ki so utrpele erozijo davčne osnove.

Priporočilo C8. Sprememba direktiv Sveta 90/435/EGS

   (17)

  , 2003/49/ES in 2005/19/ES ter druge ustrezne zakonodaje Unije ter uvedba splošnega pravila o preprečevanju zlorab

Evropski parlament poziva Komisijo, naj vloži ustrezen predlog.

| — | Po uvedbi splošnega pravila o preprečevanju zlorab v Direktivo 90/435/EGS ga je treba čim prej uvesti tudi v Direktivo 2003/49/ES ter predlagati, da bi ga uvedli tudi v Direktivo 2005/19/ES in drugo ustrezno zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

—

Po uvedbi splošnega pravila o preprečevanju zlorab v Direktivo 90/435/EGS ga je treba čim prej uvesti tudi v Direktivo 2003/49/ES ter predlagati, da bi ga uvedli tudi v Direktivo 2005/19/ES in drugo ustrezno zakonodajo Unije.

| — | To pravilo bi morali vključiti v vso prihodnjo zakonodajo Unije, ki bi se dotikala davčnih zadev ali bi vplivala na davke. |
| --- | --- |

—

To pravilo bi morali vključiti v vso prihodnjo zakonodajo Unije, ki bi se dotikala davčnih zadev ali bi vplivala na davke.

| — | Poleg uvedbe splošnega pravila o preprečevanju zlorab bi bilo treba iz Direktive 2003/49/ES črtati zahtevo, da morajo države članice ugodneje obravnavati plačila obresti in licenčnin, če drugje v Uniji dejansko niso obdavčene. |
| --- | --- |

—

Poleg uvedbe splošnega pravila o preprečevanju zlorab bi bilo treba iz Direktive 2003/49/ES črtati zahtevo, da morajo države članice ugodneje obravnavati plačila obresti in licenčnin, če drugje v Uniji dejansko niso obdavčene.

| — | V Direktivo 2005/19/ES pa bi bilo treba poleg splošnega pravila o preprečevanju zlorab uvesti dodatne obveznosti glede preglednosti. Če te ne bi zadoščale za preprečitev agresivnega davčnega načrtovanja, bi bilo treba uvesti še določbo o minimalnem davku, ki bi ga zahtevali za uporabo „davčnih ugodnosti“ (na primer neobdavčitev dividend) ali drugih ukrepov s podobnim učinkom. |
| --- | --- |

—

V Direktivo 2005/19/ES pa bi bilo treba poleg splošnega pravila o preprečevanju zlorab uvesti dodatne obveznosti glede preglednosti. Če te ne bi zadoščale za preprečitev agresivnega davčnega načrtovanja, bi bilo treba uvesti še določbo o minimalnem davku, ki bi ga zahtevali za uporabo „davčnih ugodnosti“ (na primer neobdavčitev dividend) ali drugih ukrepov s podobnim učinkom.

Priporočilo C9. Izboljšanje mehanizmov za reševanje sporov o čezmejnem obdavčevanju

Evropski parlament poziva Komisijo, naj do poletja 2016 vloži ustrezen predlog.

| — | Izboljšati bi bilo treba sedanje mehanizme v Uniji za reševanje sporov o čezmejnem obdavčevanju, tako da bi se poleg primerov dvojne obdavčitve ukvarjali z dvojno neobdavčitvijo. Namen tega je doseči usklajen pristop Unije do reševanja sporov z jasnejšimi pravili in strožjimi roki, opirali pa bi se na že obstoječe sisteme. |
| --- | --- |

—

Izboljšati bi bilo treba sedanje mehanizme v Uniji za reševanje sporov o čezmejnem obdavčevanju, tako da bi se poleg primerov dvojne obdavčitve ukvarjali z dvojno neobdavčitvijo. Namen tega je doseči usklajen pristop Unije do reševanja sporov z jasnejšimi pravili in strožjimi roki, opirali pa bi se na že obstoječe sisteme.

| — | Delovanje in odločitve mehanizma za reševanje sporov bi morali biti pregledni, zato da bi zmanjšali nejasnosti za podjetja pri izvajanju davčne zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Delovanje in odločitve mehanizma za reševanje sporov bi morali biti pregledni, zato da bi zmanjšali nejasnosti za podjetja pri izvajanju davčne zakonodaje.

Priporočilo C10. Uvedba davčnega odtegljaja ali ukrepa s podobni učinkom, da iz Unije ne bi odtekali neobdavčeni dobički

Evropski parlament poziva Komisijo, naj do poletja 2016 vloži predlog za davčni odtegljaj ali ukrep s podobni učinkom, s katerim bi zagotovili, da bi bili v Uniji ustvarjeni dobički tu tudi dejansko obdavčeni, preden odtečejo iz nje.

D.
     
  Drugi ukrepi

Priporočilo D1. Dodatni ukrepi za zapolnitev davčne vrzeli

Evropski parlament poziva Komisijo, naj se poleg agresivnega davčnega načrtovanja, erozije davčne osnove in preusmeritve dobička osredini tudi na druge dejavnike, ki večajo obstoječo davčno vrzel, in naj med drugim:

| — | preišče vzroke nizke učinkovitosti pri pobiranju davkov, tudi DDV; |
| --- | --- |

—

preišče vzroke nizke učinkovitosti pri pobiranju davkov, tudi DDV;

| — | preišče vzroke davčne nepravičnosti ali neverodostojnosti davčnih uprav tudi na drugih področjih, ne samo pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

—

preišče vzroke davčne nepravičnosti ali neverodostojnosti davčnih uprav tudi na drugih področjih, ne samo pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb;

| — | določi načela za davčno amnestijo, vključno z okoliščinami, ko bi bila upravičena, in okoliščinami, ko bi bile primernejše druge možnosti politike, določi naj tudi zahtevo, da morajo države članice vnaprej obvestiti Komisijo o vsaki novi davčni amnestiji, zato da bi odpravili negativne posledice tovrstnih politik na prihodnje pobiranje davkov; |
| --- | --- |

—

določi načela za davčno amnestijo, vključno z okoliščinami, ko bi bila upravičena, in okoliščinami, ko bi bile primernejše druge možnosti politike, določi naj tudi zahtevo, da morajo države članice vnaprej obvestiti Komisijo o vsaki novi davčni amnestiji, zato da bi odpravili negativne posledice tovrstnih politik na prihodnje pobiranje davkov;

| — | predlaga najnižjo stopnjo preglednosti za sisteme davčnih oprostitev in diskrecijskih davčnih olajšav, ki jih izvajajo nacionalne vlade; |
| --- | --- |

—

predlaga najnižjo stopnjo preglednosti za sisteme davčnih oprostitev in diskrecijskih davčnih olajšav, ki jih izvajajo nacionalne vlade;

| — | državam članicam naj omogoči večjo svobodo pri upoštevanju tega, ali pravne osebe izpolnjujejo svoje davčne obveznosti, zlasti upoštevanju sistematičnega neizpolnjevanja teh obveznosti, kot dejavnika pri podeljevanju pogodb o javnih naročilih; |
| --- | --- |

—

državam članicam naj omogoči večjo svobodo pri upoštevanju tega, ali pravne osebe izpolnjujejo svoje davčne obveznosti, zlasti upoštevanju sistematičnega neizpolnjevanja teh obveznosti, kot dejavnika pri podeljevanju pogodb o javnih naročilih;

| — | zagotovi, da bodo imeli davčni organi popoln in smiseln dostop do osrednjih registrov dejanskih lastnikov podjetij in trustov ter da se bodo ti registri ustrezno vzdrževali in preverjali. |
| --- | --- |

—

zagotovi, da bodo imeli davčni organi popoln in smiseln dostop do osrednjih registrov dejanskih lastnikov podjetij in trustov ter da se bodo ti registri ustrezno vzdrževali in preverjali.

To se lahko doseže tako, da države članice hitro prenesejo četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja in tako zagotovijo širok in poenostavljen dostop do podatkov v centralnih registrih dejanskih lastnikov, tudi organizacijam civilne družbe, novinarjem in državljanom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(2)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

(3)  http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/Whistleblowers/protecting_whistleblowers_en.asp (Ni na voljo v slovenščini, op. prev.)

(4)  COM(2012)0722.

(5)  https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp

(6)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0201:FIN:SL:PDF

(7)  http://www.eib.org/attachments/general/governance_of_the_eib_en.pdf

(8)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

(9)  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

(10)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

(11)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(12)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. december 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

(13)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0026+0+DOC+XML+V0//SL

(15)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

(16)  http://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/basic-documents-of-the-ebrd.html

(17)  Direktiva Sveta 90/435/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (UL L 225, 20.8.1990, str. 6).

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/92

---

P8_TA(2015)0458

Odnosi med EU in Kitajsko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (2015/2003(INI))

(2017/C 399/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko 6. maja 1975, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko 6. maja 1975,

| — | ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ki se je začelo izvajati leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, ki se je začelo izvajati leta 2003,

| — | ob upoštevanju glavnega pravnega okvira za odnose s Kitajsko, namreč Sporazuma o trgovini in gospodarskem sodelovanju med ES in Kitajsko (1) podpisanega maja leta 1985, ki pokriva področji gospodarskih in trgovinskih odnosov ter program sodelovanja med EU in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glavnega pravnega okvira za odnose s Kitajsko, namreč Sporazuma o trgovini in gospodarskem sodelovanju med ES in Kitajsko (1) podpisanega maja leta 1985, ki pokriva področji gospodarskih in trgovinskih odnosov ter program sodelovanja med EU in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju strateškega programa za sodelovanje med EU in Kitajsko 2020, o katerem je bil dogovor dosežen 21. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega programa za sodelovanje med EU in Kitajsko 2020, o katerem je bil dogovor dosežen 21. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju strukturiranega političnega dialoga med EU in Kitajsko, ki je bil uradno vzpostavljen leta 1994, in strateškega dialoga na visoki ravni o strateških vprašanjih in vprašanjih zunanje politike, ki je bil vzpostavljen leta 2010, zlasti 5. strateškega dialoga na visoki ravni med EU in Kitajsko 6. maja 2015 v Pekingu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strukturiranega političnega dialoga med EU in Kitajsko, ki je bil uradno vzpostavljen leta 1994, in strateškega dialoga na visoki ravni o strateških vprašanjih in vprašanjih zunanje politike, ki je bil vzpostavljen leta 2010, zlasti 5. strateškega dialoga na visoki ravni med EU in Kitajsko 6. maja 2015 v Pekingu,

| — | ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki potekajo od leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki potekajo od leta 2007,

| — | ob upoštevanju pogajanj o dvostranskem sporazumu o naložbah, ki so se začela januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o dvostranskem sporazumu o naložbah, ki so se začela januarja 2014,

| — | ob upoštevanju 17. vrha EU-Kitajska, ki je potekal 29. junija 2015 v Bruslju, in skupne izjave ob njegovem zaključku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 17. vrha EU-Kitajska, ki je potekal 29. junija 2015 v Bruslju, in skupne izjave ob njegovem zaključku,

| — | ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska na skupni tiskovni konferenci s kitajskim predsednikom vlade Li Keqiangom po 17. vrhu EU-Kitajska 29. junija 2015, v katerih je izrazil „zaskrbljenost EU zaradi stanja na področju svobode izražanja in združevanja na Kitajskem, tudi zaradi položaja pripadnikov manjšin, kot so Tibetanci in Ujguri“, in spodbudil „Kitajsko, naj ponovno začne konstruktiven dialog s predstavniki dalajlame“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta Donalda Tuska na skupni tiskovni konferenci s kitajskim predsednikom vlade Li Keqiangom po 17. vrhu EU-Kitajska 29. junija 2015, v katerih je izrazil „zaskrbljenost EU zaradi stanja na področju svobode izražanja in združevanja na Kitajskem, tudi zaradi položaja pripadnikov manjšin, kot so Tibetanci in Ujguri“, in spodbudil „Kitajsko, naj ponovno začne konstruktiven dialog s predstavniki dalajlame“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 24. oktobra 2006 z naslovom „EU–Kitajska: Tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 24. oktobra 2006 z naslovom „EU–Kitajska: Tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (COM(2006)0631),

| — | ob upoštevanju političnih smernic Sveta za vzhodno Azijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic Sveta za vzhodno Azijo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 11. in 12. decembra 2006 z naslovom Strateško partnerstvo EU-Kitajska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 11. in 12. decembra 2006 z naslovom Strateško partnerstvo EU-Kitajska,

| — | ob upoštevanju strateškega dokumenta Komisije o Kitajski 2007–2013, večletnega okvirnega programa 2011–2013, vmesnega pregleda strateškega dokumenta iz leta 2010 in pregleda večletnega okvirnega programa 2011–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega dokumenta Komisije o Kitajski 2007–2013, večletnega okvirnega programa 2011–2013, vmesnega pregleda strateškega dokumenta iz leta 2010 in pregleda večletnega okvirnega programa 2011–2013,

| — | ob upoštevanju prvega dokumenta Kitajske o njeni politiki do EU, ki je bil objavljen 13. oktobra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega dokumenta Kitajske o njeni politiki do EU, ki je bil objavljen 13. oktobra 2003,

| — | ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega nacionalnega ljudskega kongresa 1. julija 2015 sprejel nov zakon o nacionalni varnosti in da je bil 5. maja 2015 objavljen drugi osnutek novega zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega nacionalnega ljudskega kongresa 1. julija 2015 sprejel nov zakon o nacionalni varnosti in da je bil 5. maja 2015 objavljen drugi osnutek novega zakona o upravljanju tujih nevladnih organizacij,

| — | ob upoštevanju bele knjige o kitajski vojaški strategiji z dne 26. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige o kitajski vojaški strategiji z dne 26. maja 2015,

| — | ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki se je začel leta 1995, in 32. kroga tega dialoga v Pekingu 8. in 9. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki se je začel leta 1995, in 32. kroga tega dialoga v Pekingu 8. in 9. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju 60 sektorskih dialogov med Kitajsko in EU, ki so trenutno v teku in med drugim zadevajo okolje, regionalno politiko, zaposlovanje in socialne zadeve ter civilno družbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 60 sektorskih dialogov med Kitajsko in EU, ki so trenutno v teku in med drugim zadevajo okolje, regionalno politiko, zaposlovanje in socialne zadeve ter civilno družbo,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi med EU in Kitajsko februarja 2012, ki bo vključeval vse skupne pobude EU in Kitajske na tem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi med EU in Kitajsko februarja 2012, ki bo vključeval vse skupne pobude EU in Kitajske na tem področju,

| — | ob upoštevanju sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med ES in Kitajsko, ki je začel veljati leta 2000 (2), in sporazuma o znanstvenem in tehnološkem partnerstvu, podpisanega 20. maja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med ES in Kitajsko, ki je začel veljati leta 2000 (2), in sporazuma o znanstvenem in tehnološkem partnerstvu, podpisanega 20. maja 2009,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in Kitajske o podnebnih spremembah s 17. vrha EU-Kitajska, ki je potekal junija 2015, in načrtovanih nacionalno določenih prispevkov, ki jih je Kitajska 30. junija 2015 predložila Okvirni konvenciji ZN o podnebnih spremembah (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in Kitajske o podnebnih spremembah s 17. vrha EU-Kitajska, ki je potekal junija 2015, in načrtovanih nacionalno določenih prispevkov, ki jih je Kitajska 30. junija 2015 predložila Okvirni konvenciji ZN o podnebnih spremembah (UNFCCC),

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in Kitajske o energetski varnosti, podane 3. maja 2012 v Bruslju, in energetskega dialoga med ES in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in Kitajske o energetski varnosti, podane 3. maja 2012 v Bruslju, in energetskega dialoga med ES in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju okroglih miz EU–Kitajska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okroglih miz EU–Kitajska,

| — | ob upoštevanju 18. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske od 8. do 14. novembra 2012 in sprememb v vodstvu stalnega odbora politbiroja, ki so bile sprejete na tem kongresu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 18. nacionalnega kongresa Komunistične partije Kitajske od 8. do 14. novembra 2012 in sprememb v vodstvu stalnega odbora politbiroja, ki so bile sprejete na tem kongresu,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju izidov četrtega plenarnega zasedanja 18. centralnega komiteja Komunistične partije Kitajske (četrtega plenuma) od 20. do 23. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov četrtega plenarnega zasedanja 18. centralnega komiteja Komunistične partije Kitajske (četrtega plenuma) od 20. do 23. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju izjave predsedujočega 26. vrha ASEAN z dne 27. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedujočega 26. vrha ASEAN z dne 27. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. maja 2015 po njenem srečanju s predsednikom vlade Kitajske Li Keqiangom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. maja 2015 po njenem srečanju s predsednikom vlade Kitajske Li Keqiangom,

| — | ob upoštevanju zadnjega medparlamentarnega srečanja Evropskega parlamenta s Kitajsko 26. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega medparlamentarnega srečanja Evropskega parlamenta s Kitajsko 26. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Kitajski, zlasti tistih z dne 23. maja 2012 o EU in Kitajski: neuravnotežena trgovina? (3), z dne 2. februarja 2012 o zunanji politiki EU do držav BRICS in drugih sil v vzponu: cilji in strategije (4), z dne 14. marca 2013 o jedrskih grožnjah in človekovih pravicah v Demokratični ljudski republiki Koreji (5), z dne 17. aprila 2014 o razmerah v Severni Koreji (6), z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (7) in z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Kitajski, zlasti tistih z dne 23. maja 2012 o EU in Kitajski: neuravnotežena trgovina? (3), z dne 2. februarja 2012 o zunanji politiki EU do držav BRICS in drugih sil v vzponu: cilji in strategije (4), z dne 14. marca 2013 o jedrskih grožnjah in človekovih pravicah v Demokratični ljudski republiki Koreji (5), z dne 17. aprila 2014 o razmerah v Severni Koreji (6), z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (7) in z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu (8),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. septembra 2006 o odnosih med EU in Kitajsko (9), z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (10), z dne 14. marca 2013 o odnosih med EU in Kitajsko (11), z dne 9. oktobra 2013 o pogajanjih med EU in Kitajsko za dvostranski sporazum o naložbah (12) in z dne 9. oktobra 2013 o trgovinskih odnosih med EU in Tajvanom (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. septembra 2006 o odnosih med EU in Kitajsko (9), z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (10), z dne 14. marca 2013 o odnosih med EU in Kitajsko (11), z dne 9. oktobra 2013 o pogajanjih med EU in Kitajsko za dvostranski sporazum o naložbah (12) in z dne 9. oktobra 2013 o trgovinskih odnosih med EU in Tajvanom (13),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o človekovih pravicah, in sicer z dne 26. novembra 2009 o pravicah manjšin in izvajanju smrtne kazni na Kitajskem (14), z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang, Kitajska) (15), z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (16), z dne 12. decembra 2013 o pridobivanju organov na Kitajskem (17) in z dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o človekovih pravicah, in sicer z dne 26. novembra 2009 o pravicah manjšin in izvajanju smrtne kazni na Kitajskem (14), z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang, Kitajska) (15), z dne 5. julija 2012 o škandalu s prisilnim splavom na Kitajskem (16), z dne 12. decembra 2013 o pridobivanju organov na Kitajskem (17) in z dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (18),

| — | ob upoštevanju embarga na orožje, ki ga je EU uvedla zaradi zadušitve demonstracij na Trgu nebeškega miru junija leta 1989 in ga je Parlament podprl v svoji resoluciji z dne 2. februarja 2006 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju embarga na orožje, ki ga je EU uvedla zaradi zadušitve demonstracij na Trgu nebeškega miru junija leta 1989 in ga je Parlament podprl v svoji resoluciji z dne 2. februarja 2006 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o odnosih med Evropsko unijo, Kitajsko in Tajvanom ter varnosti na Daljnem vzhodu (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o odnosih med Evropsko unijo, Kitajsko in Tajvanom ter varnosti na Daljnem vzhodu (20),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tibetu, zlasti tistih z dne 25. novembra 2010 o Tibetu – načrti, da postane kitajščina glavni učni jezik (21), z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov (22), ter z dne 14. junija 2012 o stanju človekovih pravic v Tibetu (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Tibetu, zlasti tistih z dne 25. novembra 2010 o Tibetu – načrti, da postane kitajščina glavni učni jezik (21), z dne 27. oktobra 2011 o Tibetu, zlasti samosežigih redovnic in menihov (22), ter z dne 14. junija 2012 o stanju človekovih pravic v Tibetu (23),

| — | ob upoštevanju devetih krogov pogovorov med visokimi predstavniki kitajske vlade in dalajlame med letoma 2002 in 2010, ob upoštevanju kitajske bele knjige o Tibetu z naslovom Razvojno pot Tibeta vodi neustavljiv zgodovinski tok (ang. Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide), ki jo je 15. aprila 2015 objavil informacijski urad kitajskega državnega sveta, ob upoštevanju memoranduma iz leta 2008 in opombe k memorandumu resnični avtonomiji iz leta 2009, ki so ju predstavili predstavniki 14. dalajlame, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju devetih krogov pogovorov med visokimi predstavniki kitajske vlade in dalajlame med letoma 2002 in 2010, ob upoštevanju kitajske bele knjige o Tibetu z naslovom Razvojno pot Tibeta vodi neustavljiv zgodovinski tok (ang. Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide), ki jo je 15. aprila 2015 objavil informacijski urad kitajskega državnega sveta, ob upoštevanju memoranduma iz leta 2008 in opombe k memorandumu resnični avtonomiji iz leta 2009, ki so ju predstavili predstavniki 14. dalajlame,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0350/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0350/2015),

| A. | ker leta 2015 mineva 40 let od vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko; ker je strateško partnerstvo med EU in Kitajsko bistvenega pomena za odnose med EU in Ljudsko republiko Kitajsko ter za iskanje vzajemnih odgovorov na vrsto globalnih vprašanj in za prepoznavanje skupnih interesov, kot so svetovna in regionalna varnost, boj proti terorizmu, boj proti organiziranemu kriminalu, kibernetska varnost, orožje za množično uničevanje in neširjenje jedrskega orožja, zanesljiva oskrba z energijo, svetovna finančna in tržna ureditev, podnebne spremembe in trajnostni razvoj, pa tudi za oblikovanje okvira za reševanje dvostranskih vprašanj med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

A.

ker leta 2015 mineva 40 let od vzpostavitve diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko; ker je strateško partnerstvo med EU in Kitajsko bistvenega pomena za odnose med EU in Ljudsko republiko Kitajsko ter za iskanje vzajemnih odgovorov na vrsto globalnih vprašanj in za prepoznavanje skupnih interesov, kot so svetovna in regionalna varnost, boj proti terorizmu, boj proti organiziranemu kriminalu, kibernetska varnost, orožje za množično uničevanje in neširjenje jedrskega orožja, zanesljiva oskrba z energijo, svetovna finančna in tržna ureditev, podnebne spremembe in trajnostni razvoj, pa tudi za oblikovanje okvira za reševanje dvostranskih vprašanj med EU in Kitajsko;

| B. | ker sta Kitajska in EU leta 2013 začeli pogajanja o dvostranskem sporazumu o naložbah; |
| --- | --- |

B.

ker sta Kitajska in EU leta 2013 začeli pogajanja o dvostranskem sporazumu o naložbah;

| C. | ker je Kitajska pomembna trgovinska partnerica EU in ima velik in rastoč trg; ker so sedanja pogajanja o sporazumu o naložbah med najpomembnejšimi vprašanji dvostranskih gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

C.

ker je Kitajska pomembna trgovinska partnerica EU in ima velik in rastoč trg; ker so sedanja pogajanja o sporazumu o naložbah med najpomembnejšimi vprašanji dvostranskih gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko;

| D. | ker je Kitajska pod sedanjim vodstvom generalnega sekretarja Komunistične partije Kitajske in kitajskega predsednika Xi Jinpinga začela z različnimi pobudami, vključno s projektom „nove svilene poti“ za gospodarsko povezavo Kitajske s srednjo Azijo in nato z Evropo in Afriko, ustanovitvijo Azijske infrastrukturne investicijske banke (AIIB) in strateško pomembnim energetskim poslom z Rusijo za dobavo 38 milijard kubičnih metrov zemeljskega plina na leto, izgradnjo naftovoda in drugimi skupnimi projekti za iskanje in črpanje nafte na Kitajskem; ker Kitajska v zadnjih letih izvaja vse bolj dejavno naložbeno politiko v EU in tudi v njenem vzhodnem sosedstvu, |
| --- | --- |

D.

ker je Kitajska pod sedanjim vodstvom generalnega sekretarja Komunistične partije Kitajske in kitajskega predsednika Xi Jinpinga začela z različnimi pobudami, vključno s projektom „nove svilene poti“ za gospodarsko povezavo Kitajske s srednjo Azijo in nato z Evropo in Afriko, ustanovitvijo Azijske infrastrukturne investicijske banke (AIIB) in strateško pomembnim energetskim poslom z Rusijo za dobavo 38 milijard kubičnih metrov zemeljskega plina na leto, izgradnjo naftovoda in drugimi skupnimi projekti za iskanje in črpanje nafte na Kitajskem; ker Kitajska v zadnjih letih izvaja vse bolj dejavno naložbeno politiko v EU in tudi v njenem vzhodnem sosedstvu,

| E. | ker je predsednik Xi Jinping sprožil pobudo „Kitajski sen“, ki je bila predstavljena kot zasnova in vizija za uresničitev nacionalnega preporoda in izgradnjo zmerno uspešne družbe s širokim spektrom gospodarskih, družbenih, kulturnih in političnih razsežnosti, pa tudi za to, da bi Kitajska do leta 2049 postala povsem razvita država; |
| --- | --- |

E.

ker je predsednik Xi Jinping sprožil pobudo „Kitajski sen“, ki je bila predstavljena kot zasnova in vizija za uresničitev nacionalnega preporoda in izgradnjo zmerno uspešne družbe s širokim spektrom gospodarskih, družbenih, kulturnih in političnih razsežnosti, pa tudi za to, da bi Kitajska do leta 2049 postala povsem razvita država;

| F. | ker je bila gospodarska rast Kitajske v zadnjih dvajsetih letih zelo visoka in ker se je 600 milijonov kitajskih državljanov rešilo revščine; |
| --- | --- |

F.

ker je bila gospodarska rast Kitajske v zadnjih dvajsetih letih zelo visoka in ker se je 600 milijonov kitajskih državljanov rešilo revščine;

| G. | ker je zlom kitajske borze leta 2015 negativno vplival na svetovno finančno stabilnost, tudi v EU; |
| --- | --- |

G.

ker je zlom kitajske borze leta 2015 negativno vplival na svetovno finančno stabilnost, tudi v EU;

| H. | ker je kitajska politika načrtovanja družine od 80-ih let 20. stoletja povzročila hitro staranje prebivalstva, tako da je sedaj že več kot 200 milijonov državljanov starejših od 60 let; |
| --- | --- |

H.

ker je kitajska politika načrtovanja družine od 80-ih let 20. stoletja povzročila hitro staranje prebivalstva, tako da je sedaj že več kot 200 milijonov državljanov starejših od 60 let;

| I. | ker je propadanje okolja na Kitajskem doseglo dramatične razsežnosti, zaradi česar so vedno bolj potrebni nujni, odločni in osredotočeni ukrepi vlade; ker je bila na nedavnem vrhunskem srečanju EU-Kitajske obravnavana tudi tema trajnostnega razvoja in podnebnih sprememb ter sprejeta skupna izjava o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

I.

ker je propadanje okolja na Kitajskem doseglo dramatične razsežnosti, zaradi česar so vedno bolj potrebni nujni, odločni in osredotočeni ukrepi vlade; ker je bila na nedavnem vrhunskem srečanju EU-Kitajske obravnavana tudi tema trajnostnega razvoja in podnebnih sprememb ter sprejeta skupna izjava o podnebnih spremembah;

| J. | ker je Kitajska priznala, da je treba obravnavati nevarnosti podnebnih sprememb, in ker se je na konferenci o podnebnih spremembah v Parizu obvezala, da bo sprejela protokol ali kateri koli pravni instrument, s katerim bi dosegli splošen dogovor o tej zadevi; |
| --- | --- |

J.

ker je Kitajska priznala, da je treba obravnavati nevarnosti podnebnih sprememb, in ker se je na konferenci o podnebnih spremembah v Parizu obvezala, da bo sprejela protokol ali kateri koli pravni instrument, s katerim bi dosegli splošen dogovor o tej zadevi;

| K. | ker je priljubljena protikorupcijska kampanja predsednika Xi Jinpinga – ki se je začela leta 2012 in naj bi bila namenjena reševanju vprašanj upravljanja, osredotočena pa je bila na partijske, vladne in vojaške uradnike ter uradnike državnih podjetij, osumljene korupcije – zahtevala že več odmevnih žrtev, pri tem pa ni razkrila zgolj zlorab položajev, temveč tudi ogromna bogastva, ki so jih nakopičili kitajski voditelji, in infiltracijo močnih hudodelskih omrežij v politični sistem; |
| --- | --- |

K.

ker je priljubljena protikorupcijska kampanja predsednika Xi Jinpinga – ki se je začela leta 2012 in naj bi bila namenjena reševanju vprašanj upravljanja, osredotočena pa je bila na partijske, vladne in vojaške uradnike ter uradnike državnih podjetij, osumljene korupcije – zahtevala že več odmevnih žrtev, pri tem pa ni razkrila zgolj zlorab položajev, temveč tudi ogromna bogastva, ki so jih nakopičili kitajski voditelji, in infiltracijo močnih hudodelskih omrežij v politični sistem;

| L. | ker tuje nevladne organizacije uspešno delujejo in imajo osrednjo vlogo pri razvoju lokalnih nevladnih organizacij in odpiranju Kitajske po reformi; |
| --- | --- |

L.

ker tuje nevladne organizacije uspešno delujejo in imajo osrednjo vlogo pri razvoju lokalnih nevladnih organizacij in odpiranju Kitajske po reformi;

| M. | ker je Kitajska zaradi nacionalne varnosti letos objavila tri nove osnutke zakonov, ki vsebujejo določbe o kibernetski varnosti in nevladnih organizacijah; |
| --- | --- |

M.

ker je Kitajska zaradi nacionalne varnosti letos objavila tri nove osnutke zakonov, ki vsebujejo določbe o kibernetski varnosti in nevladnih organizacijah;

| N. | ker so bili Peking, Kunming in Urumqi v letih 2013 in 2014 tarče večjih in nasilnih terorističnih napadov, v katerih je umrlo 72 ljudi, 356 pa je bilo ranjenih; ker Kitajska pripravlja protiteroristični zakon, s čimer se še bolj poudarja dejstvo, da vlada postavlja boj proti terorizmu med najpomembnejše prednostne naloge; |
| --- | --- |

N.

ker so bili Peking, Kunming in Urumqi v letih 2013 in 2014 tarče večjih in nasilnih terorističnih napadov, v katerih je umrlo 72 ljudi, 356 pa je bilo ranjenih; ker Kitajska pripravlja protiteroristični zakon, s čimer se še bolj poudarja dejstvo, da vlada postavlja boj proti terorizmu med najpomembnejše prednostne naloge;

| O. | ker je zakonodajni svet Hongkonga junija 2015 glasoval proti spornemu predlogu, ki bi volivcem omogočil, da izvolijo svojega glavnega upravitelja, vendar le iz skupine kandidatov, ki bi jih preveril odbor, naklonjen Pekingu; ker je prav ta predlog sprožil 79-dnevne množične proteste dežnikarskega gibanja v podporo demokraciji, ki so trajali od konca septembra do sredine decembra 2014; |
| --- | --- |

O.

ker je zakonodajni svet Hongkonga junija 2015 glasoval proti spornemu predlogu, ki bi volivcem omogočil, da izvolijo svojega glavnega upravitelja, vendar le iz skupine kandidatov, ki bi jih preveril odbor, naklonjen Pekingu; ker je prav ta predlog sprožil 79-dnevne množične proteste dežnikarskega gibanja v podporo demokraciji, ki so trajali od konca septembra do sredine decembra 2014;

| P. | ker novo kitajsko vodstvo meni, da je vzpon Ljudske republike Kitajske nepovratno dejstvo, ki vodi v premik od diplomacije odzivanja k proaktivni diplomaciji; |
| --- | --- |

P.

ker novo kitajsko vodstvo meni, da je vzpon Ljudske republike Kitajske nepovratno dejstvo, ki vodi v premik od diplomacije odzivanja k proaktivni diplomaciji;

| Q. | ker nova bela knjiga o vojaški strategiji Kitajske navaja, da je treba opustiti tradicionalni pristop, po katerem je ozemlje pomembnejše od morja, in večji pomen namenjati obvladovanju morij ter zaščiti pomorskih pravic in interesov; ker Kitajska ne priznava Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) v zvezi s spori v Južnokitajskem in Vzhodnokitajskem morju; |
| --- | --- |

Q.

ker nova bela knjiga o vojaški strategiji Kitajske navaja, da je treba opustiti tradicionalni pristop, po katerem je ozemlje pomembnejše od morja, in večji pomen namenjati obvladovanju morij ter zaščiti pomorskih pravic in interesov; ker Kitajska ne priznava Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) v zvezi s spori v Južnokitajskem in Vzhodnokitajskem morju;

| R. | ker so v izjavi o ravnanju iz leta 2002 Kitajska in države ASEAN obljubile, da bodo ustvarile pogoje za „miroljubno in trajno rešitev“ v Južnokitajskem morju; ker napetost v odnosih s sosednjimi državami, kot so Tajvan, Vietnam, Filipini, Malezija in Brunej, kljub temu še naprej narašča; |
| --- | --- |

R.

ker so v izjavi o ravnanju iz leta 2002 Kitajska in države ASEAN obljubile, da bodo ustvarile pogoje za „miroljubno in trajno rešitev“ v Južnokitajskem morju; ker napetost v odnosih s sosednjimi državami, kot so Tajvan, Vietnam, Filipini, Malezija in Brunej, kljub temu še naprej narašča;

| S. | ker je Kitajska glavna politična podpornica Severne Koreje in največja vlagateljica v to državo, največja donatorica pomoči zanjo, njena najpomembnejša dobaviteljica hrane in energije ter najpomembnejša trgovinska partnerica; ker so kitajski izvedenci nedavno razkrili, da utegne imeti Severna Koreja že 20 jedrskih bojnih konic; |
| --- | --- |

S.

ker je Kitajska glavna politična podpornica Severne Koreje in največja vlagateljica v to državo, največja donatorica pomoči zanjo, njena najpomembnejša dobaviteljica hrane in energije ter najpomembnejša trgovinska partnerica; ker so kitajski izvedenci nedavno razkrili, da utegne imeti Severna Koreja že 20 jedrskih bojnih konic;

| T. | ker sta Rusija in Kitajska ob začetku ukrajinske krize kot še nikoli prej okrepili medsebojne odnose; |
| --- | --- |

T.

ker sta Rusija in Kitajska ob začetku ukrajinske krize kot še nikoli prej okrepili medsebojne odnose;

| U. | ker sta Rusija in Kitajska 8. maja 2015 podpisali dvostranski sporazum o informacijski varnosti, kjer so kibernetske grožnje opredeljene kot „prenos informacij, ki bi utegnile ogroziti družbenopolitični in družbenogospodarski sistem ter duhovno, moralno in kulturno okolje obeh držav“; |
| --- | --- |

U.

ker sta Rusija in Kitajska 8. maja 2015 podpisali dvostranski sporazum o informacijski varnosti, kjer so kibernetske grožnje opredeljene kot „prenos informacij, ki bi utegnile ogroziti družbenopolitični in družbenogospodarski sistem ter duhovno, moralno in kulturno okolje obeh držav“;

| V. | ker je Kitajska od leta 2005 povečala posojila latinskoameriškim državam na skupno vrednosti približno 100 milijard USD; ker je Kitajska trenutno največja trgovinska partnerica Brazilije in na primer druga največja trgovinska partnerica Argentine, Venezuele in Kube; |
| --- | --- |

V.

ker je Kitajska od leta 2005 povečala posojila latinskoameriškim državam na skupno vrednosti približno 100 milijard USD; ker je Kitajska trenutno največja trgovinska partnerica Brazilije in na primer druga največja trgovinska partnerica Argentine, Venezuele in Kube;

| W. | ker kitajska vlada priznava pomen in univerzalnost človekovih pravic, a ne dosega oprijemljivih rezultatov pri izboljšanju stanja na tem področju; |
| --- | --- |

W.

ker kitajska vlada priznava pomen in univerzalnost človekovih pravic, a ne dosega oprijemljivih rezultatov pri izboljšanju stanja na tem področju;

| X. | ker je Kitajska uradno in deklarativno sprejela univerzalnost človekovih pravic ter se je v preteklih treh desetletjih s podpisom vrste mednarodnih pogodb na tem področju vključila v mednarodno strukturo človekovih pravic ter tako postala del mednarodnega pravnega in institucionalnega okvira človekovih pravic; |
| --- | --- |

X.

ker je Kitajska uradno in deklarativno sprejela univerzalnost človekovih pravic ter se je v preteklih treh desetletjih s podpisom vrste mednarodnih pogodb na tem področju vključila v mednarodno strukturo človekovih pravic ter tako postala del mednarodnega pravnega in institucionalnega okvira človekovih pravic;

| Y. | ker je predsednik Xi Jinping leta 2015 javno naznanil, da namerava razširiti načelo pravne države po vsej državi, saj je prepričan, da je učinkovito pravosodje poglavitno za sodobno kitajsko gospodarstvo in družbo; |
| --- | --- |

Y.

ker je predsednik Xi Jinping leta 2015 javno naznanil, da namerava razširiti načelo pravne države po vsej državi, saj je prepričan, da je učinkovito pravosodje poglavitno za sodobno kitajsko gospodarstvo in družbo;

| Z. | ker Komunistična partija Kitajske priznava pet verstev, ki pa jih navsezadnje nadzoruje oddelek za delo združene fronte pod okriljem same partije; ker je seznam izključujoč in so zato druge vere in verstva diskriminirani; |
| --- | --- |

Z.

ker Komunistična partija Kitajske priznava pet verstev, ki pa jih navsezadnje nadzoruje oddelek za delo združene fronte pod okriljem same partije; ker je seznam izključujoč in so zato druge vere in verstva diskriminirani;

| AA. | ker se EU in Kitajska že od leta 1995 udejstvujeta v dialogih o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

AA.

ker se EU in Kitajska že od leta 1995 udejstvujeta v dialogih o človekovih pravicah;

| AB. | ker je Evropska varuhinja človekovih pravic v svojem osnutku priporočila z dne 26. marca 2015 izrazila nezadovoljstvo, ker v okviru pogajanj o sporazumu o naložbah in trgovini z Vietnamom ni bila pripravljena ocena učinka na človekove pravice v povezavi z mehanizmom reševanja sporov med vlagatelji in državo; ker je to pomemben precedens za pogajanja o dvostranskem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

AB.

ker je Evropska varuhinja človekovih pravic v svojem osnutku priporočila z dne 26. marca 2015 izrazila nezadovoljstvo, ker v okviru pogajanj o sporazumu o naložbah in trgovini z Vietnamom ni bila pripravljena ocena učinka na človekove pravice v povezavi z mehanizmom reševanja sporov med vlagatelji in državo; ker je to pomemben precedens za pogajanja o dvostranskem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko;

| AC. | ker Tibetanci izražajo svojo kulturno identiteto z gibanjem Lhakar („bela sreda“), ko vsako sredo nosijo samo tibetanska oblačila, govorijo zgolj tibetansko in jedo le tibetansko hrano; ker si je do danes več kot 140 Tibetancev vzelo življenje, tako da so se zažgali v protest proti politiki kitajske vlade v avtonomni regiji Tibet; ker so se nedavno pojavile nove napetosti, ker je v zaporu umrl lama Tenzin Delek Rinpoče; ker se v Tibetu izvajajo politike priseljevanja pripadnikov ljudstva Han; ker leta 2015 obeležujemo 50. obletnico ustanovitve Avtonomne pokrajine Tibet; ker pri reševanju tibetanske krize v zadnjih letih ni bilo napredka vse od zadnjega kroga mirovnih pogovorov leta 2010; |
| --- | --- |

AC.

ker Tibetanci izražajo svojo kulturno identiteto z gibanjem Lhakar („bela sreda“), ko vsako sredo nosijo samo tibetanska oblačila, govorijo zgolj tibetansko in jedo le tibetansko hrano; ker si je do danes več kot 140 Tibetancev vzelo življenje, tako da so se zažgali v protest proti politiki kitajske vlade v avtonomni regiji Tibet; ker so se nedavno pojavile nove napetosti, ker je v zaporu umrl lama Tenzin Delek Rinpoče; ker se v Tibetu izvajajo politike priseljevanja pripadnikov ljudstva Han; ker leta 2015 obeležujemo 50. obletnico ustanovitve Avtonomne pokrajine Tibet; ker pri reševanju tibetanske krize v zadnjih letih ni bilo napredka vse od zadnjega kroga mirovnih pogovorov leta 2010;

| AD. | ker EU v pristopu do odnosov med Tajvanom in Kitajsko upošteva svojo politiko ene Kitajske; |
| --- | --- |

AD.

ker EU v pristopu do odnosov med Tajvanom in Kitajsko upošteva svojo politiko ene Kitajske;

Strateško partnerstvo in sodelovanje med EU in Kitajsko

| 1. | pozdravlja 40. obletnico diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko kot vir navdiha za krepitev strateškega partnerstva, ki je v multipolarnem in globaliziranem svetu močno potrebno, ter za pospešitev tekočih pogajanj za nov sporazum o partnerstvu in sodelovanju na podlagi zaupanja, preglednosti in spoštovanja človekovih pravic; poudarja, da sta obe strani na nedavnem vrhu EU-Kitajska 29. junija 2015 ponovno izrazili zavezanost poglabljanju partnerstva; poudarja, da je Kitajska osrednja mednarodna sila in ena najpomembnejših partneric EU; poudarja, da sta obe strani zavezani, da bosta v naslednjem desetletju spodbujali poglobljeno strateško partnerstvo EU-Kitajska, ki bo v obojestransko korist tako EU kot Kitajske; podpira (pol)letni strateški dialog na visoki ravni, gospodarski in trgovinski dialog na visoki ravni, dialog na visoki ravni za povezovanje ljudi ter več kot 60 sektorskih dialogov med EU in Kitajsko o pestrem naboru vprašanj; poziva, naj ti sektorski dialogi vodijo v krepitev zaupanja in do oprijemljivih rezultatov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja 40. obletnico diplomatskih odnosov med EU in Kitajsko kot vir navdiha za krepitev strateškega partnerstva, ki je v multipolarnem in globaliziranem svetu močno potrebno, ter za pospešitev tekočih pogajanj za nov sporazum o partnerstvu in sodelovanju na podlagi zaupanja, preglednosti in spoštovanja človekovih pravic; poudarja, da sta obe strani na nedavnem vrhu EU-Kitajska 29. junija 2015 ponovno izrazili zavezanost poglabljanju partnerstva; poudarja, da je Kitajska osrednja mednarodna sila in ena najpomembnejših partneric EU; poudarja, da sta obe strani zavezani, da bosta v naslednjem desetletju spodbujali poglobljeno strateško partnerstvo EU-Kitajska, ki bo v obojestransko korist tako EU kot Kitajske; podpira (pol)letni strateški dialog na visoki ravni, gospodarski in trgovinski dialog na visoki ravni, dialog na visoki ravni za povezovanje ljudi ter več kot 60 sektorskih dialogov med EU in Kitajsko o pestrem naboru vprašanj; poziva, naj ti sektorski dialogi vodijo v krepitev zaupanja in do oprijemljivih rezultatov;

| 2. | pozdravlja izid 17. vrha EU-Kitajska 29. junija 2015 v Bruslju, na katerem so se dvostranski odnosi dvignili na novo raven in je bil podan signal za tesnejše politično sodelovanje, ki bo presegalo zgolj trgovinske odnose ter bo usmerjeno v usklajen strateški pristop k spoprijemanju s skupnimi globalnimi izzivi in grožnjami; se zaveda, da sta obe strani popolnoma seznanjeni, kolikšen napredek pomeni izvajanje strateškega programa za sodelovanje EU-Kitajska do leta 2020, in da bo vzpostavljen dvostranski mehanizem pregleda na ravni uradnikov, da bi spremljali nadaljnje ukrepanje; pozdravlja, da sta obe strani na srečanju na vrhu soglašali o naboru prednostnih nalog, s katerimi bosta okrepili dvostransko sodelovanje in poglobili svetovno razsežnost svojega strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izid 17. vrha EU-Kitajska 29. junija 2015 v Bruslju, na katerem so se dvostranski odnosi dvignili na novo raven in je bil podan signal za tesnejše politično sodelovanje, ki bo presegalo zgolj trgovinske odnose ter bo usmerjeno v usklajen strateški pristop k spoprijemanju s skupnimi globalnimi izzivi in grožnjami; se zaveda, da sta obe strani popolnoma seznanjeni, kolikšen napredek pomeni izvajanje strateškega programa za sodelovanje EU-Kitajska do leta 2020, in da bo vzpostavljen dvostranski mehanizem pregleda na ravni uradnikov, da bi spremljali nadaljnje ukrepanje; pozdravlja, da sta obe strani na srečanju na vrhu soglašali o naboru prednostnih nalog, s katerimi bosta okrepili dvostransko sodelovanje in poglobili svetovno razsežnost svojega strateškega partnerstva;

| 3. | poudarja, da morajo države članice EU nastopati enotno v odnosih s kitajsko vlado, zlasti glede na sedanjo diplomatsko dinamičnost Pekinga in preoblikovanje globalne strukture upravljanja; poudarja, da so se sklenila pogajanja o statutu Azijske infrastrukturne investicijske banke (AIIB), ter se nadeja tesnega sodelovanja EU s to banko v prihodnosti; obžaluje, da na ravni EU manjka poglobljene razprave in tesnega usklajevanja glede članstva držav članic v AIIB; poudarja pomen trgovinske in naložbene politike, saj je očitno to področje, na katerem je mogoče izvajati največji pritisk v strateških odnosih s Kitajsko; je seznanjen z nedavnim razvojem sodelovanja med Kitajsko ter državami srednje in vzhodne Evrope, ki je poznano tudi kot „skupina 16 + 1“ in vključuje več držav članic EU, vendar meni, da to ne bi smelo razdeliti EU ali oslabiti njenega položaja v odnosu do Kitajske, obravnavati pa bi moralo tudi vprašanja človekovih pravic; poziva Evropsko služba za zunanje delovanje in Komisijo, naj Parlamentu predložita letno poročilo o razvoju odnosov med EU in Kitajsko; poziva h krepitvi trgovine in naložb s Kitajsko, ki bodo izvršljive in bodo temeljile na pravilih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo države članice EU nastopati enotno v odnosih s kitajsko vlado, zlasti glede na sedanjo diplomatsko dinamičnost Pekinga in preoblikovanje globalne strukture upravljanja; poudarja, da so se sklenila pogajanja o statutu Azijske infrastrukturne investicijske banke (AIIB), ter se nadeja tesnega sodelovanja EU s to banko v prihodnosti; obžaluje, da na ravni EU manjka poglobljene razprave in tesnega usklajevanja glede članstva držav članic v AIIB; poudarja pomen trgovinske in naložbene politike, saj je očitno to področje, na katerem je mogoče izvajati največji pritisk v strateških odnosih s Kitajsko; je seznanjen z nedavnim razvojem sodelovanja med Kitajsko ter državami srednje in vzhodne Evrope, ki je poznano tudi kot „skupina 16 + 1“ in vključuje več držav članic EU, vendar meni, da to ne bi smelo razdeliti EU ali oslabiti njenega položaja v odnosu do Kitajske, obravnavati pa bi moralo tudi vprašanja človekovih pravic; poziva Evropsko služba za zunanje delovanje in Komisijo, naj Parlamentu predložita letno poročilo o razvoju odnosov med EU in Kitajsko; poziva h krepitvi trgovine in naložb s Kitajsko, ki bodo izvršljive in bodo temeljile na pravilih;

| 4. | priznava, da bi morala biti vloga Kitajske v večstranskih finančnih institucijah pomembnejša, kar bi bolje odražalo velikost njenega gospodarstva; meni, da je nedavno ustanovljena banka AIIB priložnost, da bi Kitajska delovala kot odgovorna akterka v večstranski ureditvi; spodbuja novoustanovljeno institucijo, naj ne ponavlja preteklih napak, ko se je dajala prednost financiranju velikopoteznih infrastrukturnih projektov, ter naj raje da prednost tehnični pomoči in dostopu do svetovnega znanja, obenem pa skuša uravnotežiti okoljske, socialne in razvojne prednostne naloge; |
| --- | --- |

4.

priznava, da bi morala biti vloga Kitajske v večstranskih finančnih institucijah pomembnejša, kar bi bolje odražalo velikost njenega gospodarstva; meni, da je nedavno ustanovljena banka AIIB priložnost, da bi Kitajska delovala kot odgovorna akterka v večstranski ureditvi; spodbuja novoustanovljeno institucijo, naj ne ponavlja preteklih napak, ko se je dajala prednost financiranju velikopoteznih infrastrukturnih projektov, ter naj raje da prednost tehnični pomoči in dostopu do svetovnega znanja, obenem pa skuša uravnotežiti okoljske, socialne in razvojne prednostne naloge;

| 5. | šteje za bistveno, da bi evropski prispevek k Azijski infrastrukturni investicijski banki vključeval: pregledne postopke za oceno posojil; jasne standarde s področja dobrega upravljanja, družbene odgovornosti in okolja; pozornost zagotavljanju, da breme dolga ne bo ušlo izpod nadzora držav posojilojemalk; |
| --- | --- |

5.

šteje za bistveno, da bi evropski prispevek k Azijski infrastrukturni investicijski banki vključeval: pregledne postopke za oceno posojil; jasne standarde s področja dobrega upravljanja, družbene odgovornosti in okolja; pozornost zagotavljanju, da breme dolga ne bo ušlo izpod nadzora držav posojilojemalk;

| 6. | pozdravlja sodelovanje več držav članic v AIIB; vseeno obžaluje odsotnost poglobljene razprave, tesnega usklajevanja in usklajenega odziva in pristopa na ravni EU do pobud kitajske vlade za ustanovitev novih večstranskih institucij; poziva institucije EU in države članice, naj to razumejo kot poziv k streznitvi, da se v prihodnosti takšno pomanjkanje usklajevanja ne bi ponovilo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sodelovanje več držav članic v AIIB; vseeno obžaluje odsotnost poglobljene razprave, tesnega usklajevanja in usklajenega odziva in pristopa na ravni EU do pobud kitajske vlade za ustanovitev novih večstranskih institucij; poziva institucije EU in države članice, naj to razumejo kot poziv k streznitvi, da se v prihodnosti takšno pomanjkanje usklajevanja ne bi ponovilo;

| 7. | pozdravlja politični dogovor o izboljšanju strateških infrastrukturnih povezav med EU in Kitajsko; zato pozdravlja odločitev o vzpostavitvi nove platforme za povezljivost, da bi oblikovali ugodno okolje za trajnostna in interoperabilna čezmejna infrastrukturna omrežja v državah in regijah med EU in Kitajsko; želi še posebej pohvaliti pripravljenost EU, da bo ta projekt začela na evropski ravni; poziva obe strani, naj izkoristita priložnosti, ki jih bo prineslo tesno medsebojno povezovanje partnerjev, tudi s sodelovanjem pri infrastrukturnih naložbah v državah ob „novi svilni poti“ in „novi pomorski svilni poti“; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja politični dogovor o izboljšanju strateških infrastrukturnih povezav med EU in Kitajsko; zato pozdravlja odločitev o vzpostavitvi nove platforme za povezljivost, da bi oblikovali ugodno okolje za trajnostna in interoperabilna čezmejna infrastrukturna omrežja v državah in regijah med EU in Kitajsko; želi še posebej pohvaliti pripravljenost EU, da bo ta projekt začela na evropski ravni; poziva obe strani, naj izkoristita priložnosti, ki jih bo prineslo tesno medsebojno povezovanje partnerjev, tudi s sodelovanjem pri infrastrukturnih naložbah v državah ob „novi svilni poti“ in „novi pomorski svilni poti“;

| 8. | izpostavlja močno rast kitajskega gospodarstva v zadnjih dvajsetih letih in poudarja, da bi morale države članice EU bolj izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja ta gospodarski razvoj; opaža kitajsko zanimanje za naložbe v strateško infrastrukturo v Evropi in poudarja, da je treba na tem področju s Kitajsko in drugimi državami v regiji sodelovati pri projektih, kot sta kitajski „En pas, ena pot“ in Junkerjev naložbeni načrt EU, ki vključuje železniške povezave, pristanišča in letališča; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj razmislita o učinku kitajske svetovne naložbene politike in njenih naložbenih dejavnosti v EU in njenem vzhodnem sosedstvu; poudarja – v skladu s poprej sprejetimi stališči Parlamenta in ob popolnem spoštovanju pristojnosti odbora INTA – pomen dvostranskega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko, o katerem trenutno potekajo pogajanja; poziva k vključitvi celovitega poglavja o trajnostnem razvoju v dvostranski sporazum o naložbah, ki bo določal zavezujoče obveznosti glede osrednjih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela in ključnih večstranskih okoljskih sporazumov; poudarja, da se evropska podjetja vedno pogosteje pritožujejo, da so žrtev muhastih pravil in diskriminacije; poudarja pomen uspešnega zaključka tekočih pogajanj o sporazumu o naložbah, da bi se dodatno spodbudile naložbe ter uveljavili zaščita naložb, dostop do trga, tudi za javna naročila, in pošteno obravnavanje podjetij v EU in na Kitajskem; poziva, naj dodatni ukrepi in dejavno spremljanje zajamčijo bolj uravnotežene trgovinske odnose po odpravi ovir za trgovinskih in naložbenih ovir za evropska podjetja; poziva Kitajsko in EU, naj dodatno okrepita sodelovanje, da bi izboljšali dostop za MSP na obeh trgih; poudarja zavezanost EU in Kitajske odprtemu svetovnemu gospodarstvu ter poštenemu, preglednemu in na pravilih temelječemu trgovinskemu in naložbenemu okolju, zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev in nasprotovanju protekcionizmu; |
| --- | --- |

8.

izpostavlja močno rast kitajskega gospodarstva v zadnjih dvajsetih letih in poudarja, da bi morale države članice EU bolj izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja ta gospodarski razvoj; opaža kitajsko zanimanje za naložbe v strateško infrastrukturo v Evropi in poudarja, da je treba na tem področju s Kitajsko in drugimi državami v regiji sodelovati pri projektih, kot sta kitajski „En pas, ena pot“ in Junkerjev naložbeni načrt EU, ki vključuje železniške povezave, pristanišča in letališča; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj razmislita o učinku kitajske svetovne naložbene politike in njenih naložbenih dejavnosti v EU in njenem vzhodnem sosedstvu; poudarja – v skladu s poprej sprejetimi stališči Parlamenta in ob popolnem spoštovanju pristojnosti odbora INTA – pomen dvostranskega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko, o katerem trenutno potekajo pogajanja; poziva k vključitvi celovitega poglavja o trajnostnem razvoju v dvostranski sporazum o naložbah, ki bo določal zavezujoče obveznosti glede osrednjih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela in ključnih večstranskih okoljskih sporazumov; poudarja, da se evropska podjetja vedno pogosteje pritožujejo, da so žrtev muhastih pravil in diskriminacije; poudarja pomen uspešnega zaključka tekočih pogajanj o sporazumu o naložbah, da bi se dodatno spodbudile naložbe ter uveljavili zaščita naložb, dostop do trga, tudi za javna naročila, in pošteno obravnavanje podjetij v EU in na Kitajskem; poziva, naj dodatni ukrepi in dejavno spremljanje zajamčijo bolj uravnotežene trgovinske odnose po odpravi ovir za trgovinskih in naložbenih ovir za evropska podjetja; poziva Kitajsko in EU, naj dodatno okrepita sodelovanje, da bi izboljšali dostop za MSP na obeh trgih; poudarja zavezanost EU in Kitajske odprtemu svetovnemu gospodarstvu ter poštenemu, preglednemu in na pravilih temelječemu trgovinskemu in naložbenemu okolju, zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev in nasprotovanju protekcionizmu;

| 9. | glede tega je seznanjen z začetkom pobude „En pas, ena cesta“ za izgradnjo ene glavnih energetskih in komunikacijskih povezav med srednjo, zahodno in južno Azijo pa vse do Evrope; meni, da bi bilo treba to pobudo glede na njen geostrateški pomen udejanjati večstransko; meni, da je izredno pomembno sinergijo in projekte razvijati popolnoma pregledno in v sodelovanju z vsemi deležniki; |
| --- | --- |

9.

glede tega je seznanjen z začetkom pobude „En pas, ena cesta“ za izgradnjo ene glavnih energetskih in komunikacijskih povezav med srednjo, zahodno in južno Azijo pa vse do Evrope; meni, da bi bilo treba to pobudo glede na njen geostrateški pomen udejanjati večstransko; meni, da je izredno pomembno sinergijo in projekte razvijati popolnoma pregledno in v sodelovanju z vsemi deležniki;

| 10. | poziva k boljšemu usklajevanju med EU in Kitajsko na področjih strateškega pomena, kot so G-20, varnost in obramba, boj proti terorizmu, nezakonite migracije, mednarodni kriminal, neširjenje jedrskega orožja, svetovna in regionalna varnost, kibernetska varnost, orožje za množično uničevanje, zanesljiva oskrba z energijo, globalno upravljanje in reguliranje financ in trgov, podnebne spremembe, pa tudi urbanizacija, razvojni programi in programi pomoči ter trajnostni razvoj; izpostavlja pomen sodelovanja na področju regionalnega razvoja ter dialoga in izmenjav v zvezi s strategijo Evropa 2020 in prihajajočim trinajstim petletnim načrtom Kitajske; |
| --- | --- |

10.

poziva k boljšemu usklajevanju med EU in Kitajsko na področjih strateškega pomena, kot so G-20, varnost in obramba, boj proti terorizmu, nezakonite migracije, mednarodni kriminal, neširjenje jedrskega orožja, svetovna in regionalna varnost, kibernetska varnost, orožje za množično uničevanje, zanesljiva oskrba z energijo, globalno upravljanje in reguliranje financ in trgov, podnebne spremembe, pa tudi urbanizacija, razvojni programi in programi pomoči ter trajnostni razvoj; izpostavlja pomen sodelovanja na področju regionalnega razvoja ter dialoga in izmenjav v zvezi s strategijo Evropa 2020 in prihajajočim trinajstim petletnim načrtom Kitajske;

| 11. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovi, da bodo človekove pravice visoko na dnevnem redu odnosov in dialogov s Kitajsko; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovi, da bodo človekove pravice visoko na dnevnem redu odnosov in dialogov s Kitajsko;

| 12. | poziva, da je treba zaveze o poglobitvi izmenjav med EU in Kitajsko pri vprašanjih človekovih pravic, sprejete med obiskom predsednika Xi Jinpinga v Bruslju marca 2014, pospremiti z opaznim izboljšanjem razmer na terenu; |
| --- | --- |

12.

poziva, da je treba zaveze o poglobitvi izmenjav med EU in Kitajsko pri vprašanjih človekovih pravic, sprejete med obiskom predsednika Xi Jinpinga v Bruslju marca 2014, pospremiti z opaznim izboljšanjem razmer na terenu;

| 13. | poziva Svet in Komisijo, naj dodatno pritegneta Kitajsko s konstruktivnim dialogom, ki bo usmerjen v spodbujanje njenega prehoda v vladavino prava in spoštovanje človekovih pravic ter bo podpiral njeno vključevanje v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet in Komisijo, naj dodatno pritegneta Kitajsko s konstruktivnim dialogom, ki bo usmerjen v spodbujanje njenega prehoda v vladavino prava in spoštovanje človekovih pravic ter bo podpiral njeno vključevanje v svetovno gospodarstvo;

| 14. | pozdravlja poglabljanje partnerstva EU-Kitajska na področju urbanizacije; poziva k nadaljnjemu sodelovanju pri urbanističnem načrtovanju in projektiranju, javnih storitvah, okolju prijaznih zgradbah in pametnem prevozu; spodbuja začetek izvajanja novih skupnih programov med evropskimi in kitajskimi mesti in podjetji; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja poglabljanje partnerstva EU-Kitajska na področju urbanizacije; poziva k nadaljnjemu sodelovanju pri urbanističnem načrtovanju in projektiranju, javnih storitvah, okolju prijaznih zgradbah in pametnem prevozu; spodbuja začetek izvajanja novih skupnih programov med evropskimi in kitajskimi mesti in podjetji;

| 15. | pozdravlja skupno izjavo s tretjega srečanja dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi med EU in Kitajsko 15. septembra 2015; poudarja pomen izmenjav za povezovanje ljudi ter spodbujanja izmenjav med državljani EU in Kitajske; podpira razvoj dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi, da bi se osredotočili na skupne projekte in izmenjave najboljših praks ter spodbujanje izmenjav med ljudmi; poudarja, da bi bilo treba še posebej spodbujati izmenjavo strokovnjakov in študentov med stranema; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja skupno izjavo s tretjega srečanja dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi med EU in Kitajsko 15. septembra 2015; poudarja pomen izmenjav za povezovanje ljudi ter spodbujanja izmenjav med državljani EU in Kitajske; podpira razvoj dialoga na visoki ravni za povezovanje ljudi, da bi se osredotočili na skupne projekte in izmenjave najboljših praks ter spodbujanje izmenjav med ljudmi; poudarja, da bi bilo treba še posebej spodbujati izmenjavo strokovnjakov in študentov med stranema;

| 16. | je zaskrbljen zaradi dampinških praks in pomanjkljive preglednosti kitajskih vladnih politik in subvencij prek davčnih posojil, zemljiških subvencij, poceni posojil, subvencioniranih surovin in drugih ukrepov; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi dampinških praks in pomanjkljive preglednosti kitajskih vladnih politik in subvencij prek davčnih posojil, zemljiških subvencij, poceni posojil, subvencioniranih surovin in drugih ukrepov;

| 17. | je zaskrbljen zaradi ovir, s katerimi se evropska podjetja srečujejo na kitajskem trgu, kot so denimo prisilni prenos tehnologije, ohlapno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in diskriminatorno obravnavanje; poudarja pomen reforme trga na Kitajskem in izvajanja načel tržnega gospodarstva ter odprave diskriminacije in neupravičenih omejitev; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen zaradi ovir, s katerimi se evropska podjetja srečujejo na kitajskem trgu, kot so denimo prisilni prenos tehnologije, ohlapno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in diskriminatorno obravnavanje; poudarja pomen reforme trga na Kitajskem in izvajanja načel tržnega gospodarstva ter odprave diskriminacije in neupravičenih omejitev;

| 18. | se zaveda priložnosti, ki jih prinašajo kitajske naložbe v Evropi v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe; poudarja, da je sklad sicer odprt za naložbe številnih akterjev, a bi morala z njim vseeno še naprej upravljati EU; |
| --- | --- |

18.

se zaveda priložnosti, ki jih prinašajo kitajske naložbe v Evropi v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe; poudarja, da je sklad sicer odprt za naložbe številnih akterjev, a bi morala z njim vseeno še naprej upravljati EU;

| 19. | priznava, da je izziv kitajsko gospodarstvo usmeriti na resnično trajnostno pot v okviru „nove normalnosti“; meni, da bi lahko vidnejše sodelovanje Kitajske v mednarodnih gospodarskih organizacijah, kot je Mednarodni denarni sklad, pozitivno prispevalo k bolj trajnostnemu in uravnoteženemu kitajskemu in svetovnemu gospodarstvu ter k reformi teh organizacij; poziva kitajske oblasti, naj zagotovijo zanesljive statistične podatke o stanju gospodarstva in izboljšajo tozadevno preglednost; |
| --- | --- |

19.

priznava, da je izziv kitajsko gospodarstvo usmeriti na resnično trajnostno pot v okviru „nove normalnosti“; meni, da bi lahko vidnejše sodelovanje Kitajske v mednarodnih gospodarskih organizacijah, kot je Mednarodni denarni sklad, pozitivno prispevalo k bolj trajnostnemu in uravnoteženemu kitajskemu in svetovnemu gospodarstvu ter k reformi teh organizacij; poziva kitajske oblasti, naj zagotovijo zanesljive statistične podatke o stanju gospodarstva in izboljšajo tozadevno preglednost;

| 20. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so kitajski delniški indeksi v zadnjih mesecih izgubili tretjino vrednosti in da je bilo zaustavljeno trgovanje z delnicami več sto podjetij zaradi prevelikega padca njihove vrednosti; izraža zaskrbljenost zaradi sedanje finančne krize, ki je prizadela Kitajsko in zlasti njene borze, ter priznava, da to predstavlja grožnjo svetovnemu gospodarstvu, saj ima ta država pomembno vlogo v svetovni trgovini in svetovnem finančnem sistemu; poziva kitajske oblasti, naj se spoprimejo z izzivom prehoda s sedanjega gospodarskega modela na vzdržno gospodarstvo; ugotavlja, da se je morala kitajska vlada, za katero je značilna kultura nadzora, zaradi nedavnih padcev vrednosti delnic na kitajskih trgih soočiti z dejstvom, da so finančni trgi po svoji naravi nestanovitni; |
| --- | --- |

20.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so kitajski delniški indeksi v zadnjih mesecih izgubili tretjino vrednosti in da je bilo zaustavljeno trgovanje z delnicami več sto podjetij zaradi prevelikega padca njihove vrednosti; izraža zaskrbljenost zaradi sedanje finančne krize, ki je prizadela Kitajsko in zlasti njene borze, ter priznava, da to predstavlja grožnjo svetovnemu gospodarstvu, saj ima ta država pomembno vlogo v svetovni trgovini in svetovnem finančnem sistemu; poziva kitajske oblasti, naj se spoprimejo z izzivom prehoda s sedanjega gospodarskega modela na vzdržno gospodarstvo; ugotavlja, da se je morala kitajska vlada, za katero je značilna kultura nadzora, zaradi nedavnih padcev vrednosti delnic na kitajskih trgih soočiti z dejstvom, da so finančni trgi po svoji naravi nestanovitni;

| 21. | pozdravlja, da se je v zadnjih desetletjih veliko kitajskih državljanov zaradi občutne gospodarske rasti in postopnega odpiranja kitajskega gospodarstva izkopalo iz skrajne revščine; kljub temu ima izraža pomisleke, da tovrstno gospodarsko izboljšanje pogosto povzroči okoljske probleme in veliko neenakost; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja, da se je v zadnjih desetletjih veliko kitajskih državljanov zaradi občutne gospodarske rasti in postopnega odpiranja kitajskega gospodarstva izkopalo iz skrajne revščine; kljub temu ima izraža pomisleke, da tovrstno gospodarsko izboljšanje pogosto povzroči okoljske probleme in veliko neenakost;

| 22. | pozdravlja, da sta EU in Kitajska v skupni izjavi o podnebnih spremembah, sprejeti na vrhu 29. junija 2015, izrazili zavezanost sodelovanju za sklenitev ambicioznega in pravno zavezujočega sporazuma na podnebni konferenci v Parizu leta 2015; poziva vse strani, ki bodo sodelovale na tej konferenci, naj izkoristijo zagon, ki ga prinašata izjavi o podnebnih spremembah EU in Kitajske ter ZDA in Kitajske; poudarja, da je treba sodelovati na področju energije za skupno reševanje številnih izzivov, povezanih z zanesljivostjo oskrbe z energijo in svetovno energetsko ureditvijo; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja, da sta EU in Kitajska v skupni izjavi o podnebnih spremembah, sprejeti na vrhu 29. junija 2015, izrazili zavezanost sodelovanju za sklenitev ambicioznega in pravno zavezujočega sporazuma na podnebni konferenci v Parizu leta 2015; poziva vse strani, ki bodo sodelovale na tej konferenci, naj izkoristijo zagon, ki ga prinašata izjavi o podnebnih spremembah EU in Kitajske ter ZDA in Kitajske; poudarja, da je treba sodelovati na področju energije za skupno reševanje številnih izzivov, povezanih z zanesljivostjo oskrbe z energijo in svetovno energetsko ureditvijo;

Notranje razmere

| 23. | ugotavlja, da kitajska vlada pod vodstvom predsednika Xija Jinpinga kaže vedno večjo samozavest, tako navznoter kot navzven; poudarja, da se aktivisti za državljanske pravice, pravniki, novinarji, blogerji, akademiki in drugi predstavniki civilne družbe sedaj soočajo s hujšim kratenjem svoje svobode, kot je bilo to značilno več let poprej; ugotavlja, da je raven spoštovanja človekovih pravic na Kitajskem še vedno zelo zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da kitajska vlada pod vodstvom predsednika Xija Jinpinga kaže vedno večjo samozavest, tako navznoter kot navzven; poudarja, da se aktivisti za državljanske pravice, pravniki, novinarji, blogerji, akademiki in drugi predstavniki civilne družbe sedaj soočajo s hujšim kratenjem svoje svobode, kot je bilo to značilno več let poprej; ugotavlja, da je raven spoštovanja človekovih pravic na Kitajskem še vedno zelo zaskrbljujoča;

| 24. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi skorajšnjega sprejetja osnutka kitajskega zakona o upravljanju nevladnih organizacij, saj utegne ta predstavljati nadaljnje krčenje prostora za kitajsko civilno družbo in resno omejiti svobodo združevanja in izražanja v državi, vključno s prepovedjo, da bi nevladne organizacije iz tujine, ki niso prijavljene pri kitajskem ministrstvu za javno varnost in regionalnih oddelkih za javno varnost, financirale kitajske posameznike ali organizacije, ter prepovedjo za kitajske skupine, da bi izvajale „dejavnosti“ v imenu neprijavljenih tujih nevladnih organizacij ali z njihovim pooblastilom, kar vključuje tudi organizacije s sedežem v Hongkongu ali Macau; poziva kitajske oblasti, naj ta zakon bistveno spremenijo in uskladijo z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

24.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi skorajšnjega sprejetja osnutka kitajskega zakona o upravljanju nevladnih organizacij, saj utegne ta predstavljati nadaljnje krčenje prostora za kitajsko civilno družbo in resno omejiti svobodo združevanja in izražanja v državi, vključno s prepovedjo, da bi nevladne organizacije iz tujine, ki niso prijavljene pri kitajskem ministrstvu za javno varnost in regionalnih oddelkih za javno varnost, financirale kitajske posameznike ali organizacije, ter prepovedjo za kitajske skupine, da bi izvajale „dejavnosti“ v imenu neprijavljenih tujih nevladnih organizacij ali z njihovim pooblastilom, kar vključuje tudi organizacije s sedežem v Hongkongu ali Macau; poziva kitajske oblasti, naj ta zakon bistveno spremenijo in uskladijo z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic;

| 25. | izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka zakona o kibernetski varnosti, ki bi še okrepil in institucionaliziral prakse cenzure in nadzora kibernetskega prostora ter utegne prisiliti evropska podjetja, da v svojo informacijsko infrastrukturo vključijo obvezna „stranska vrata“; je seznanjen s strahovi kitajskih reformističnih pravnikov in zagovornikov državljanskih pravic, da bo ta zakon še bolj omejil svobodo izražanja in da bo samocenzura še večja; opozarja na zelo neugodne posledice zakonov o kibernetski varnosti in o nevladnih organizacijah za dejavnosti evropskih podjetij in ustanov v Ljudski republiki Kitajski in zato poziva Evropski svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj pri kitajskih oblasteh še naprej ostro protestirajo zaradi teh izredno spornih ukrepov; je zaskrbljen zaradi ohlapne kitajske definicije državne varnosti in večjih groženj v novem zakonu o državni varnosti, saj grožnje na primer vključujejo škodljiv kulturni vpliv; ugotavlja, da so interesi kitajske nacionalne varnosti v novem zakonu opredeljeni tako ohlapno in nejasno, da imajo kitajske oblasti praktično neomejena pooblastila za ukrepanje zoper dejanja, osebe ali objave, s katerimi se ne strinjajo; |
| --- | --- |

25.

izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka zakona o kibernetski varnosti, ki bi še okrepil in institucionaliziral prakse cenzure in nadzora kibernetskega prostora ter utegne prisiliti evropska podjetja, da v svojo informacijsko infrastrukturo vključijo obvezna „stranska vrata“; je seznanjen s strahovi kitajskih reformističnih pravnikov in zagovornikov državljanskih pravic, da bo ta zakon še bolj omejil svobodo izražanja in da bo samocenzura še večja; opozarja na zelo neugodne posledice zakonov o kibernetski varnosti in o nevladnih organizacijah za dejavnosti evropskih podjetij in ustanov v Ljudski republiki Kitajski in zato poziva Evropski svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj pri kitajskih oblasteh še naprej ostro protestirajo zaradi teh izredno spornih ukrepov; je zaskrbljen zaradi ohlapne kitajske definicije državne varnosti in večjih groženj v novem zakonu o državni varnosti, saj grožnje na primer vključujejo škodljiv kulturni vpliv; ugotavlja, da so interesi kitajske nacionalne varnosti v novem zakonu opredeljeni tako ohlapno in nejasno, da imajo kitajske oblasti praktično neomejena pooblastila za ukrepanje zoper dejanja, osebe ali objave, s katerimi se ne strinjajo;

| 26. | izraža zaskrbljenost, ker je sicer treba protikorupcijsko kampanjo, ki jo je začelo kitajsko vodstvo in si prizadeva okrepiti zaupanje državljanov v vlado, pohvaliti, vendar je zanjo značilno pomanjkanje preglednosti, v večini primerov pa se ne upošteva pravna država; ugotavlja, da se kampanja v nekaterih primerih zlorablja za notranje boje ter krepitev vloge in moči Komunistične partije Kitajske; vendar obžaluje, da je bila ta kampanja izvršena na način, ki dodatno ogroža pravno državo, pri čemer so bili obtoženi uradniki domnevno priprti v okviru nezakonitega sistema za pridržanje, odvzeta jim je bilo osnovno pravno varstvo, mnogi pa so bili prisiljeni k priznanju; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost, ker je sicer treba protikorupcijsko kampanjo, ki jo je začelo kitajsko vodstvo in si prizadeva okrepiti zaupanje državljanov v vlado, pohvaliti, vendar je zanjo značilno pomanjkanje preglednosti, v večini primerov pa se ne upošteva pravna država; ugotavlja, da se kampanja v nekaterih primerih zlorablja za notranje boje ter krepitev vloge in moči Komunistične partije Kitajske; vendar obžaluje, da je bila ta kampanja izvršena na način, ki dodatno ogroža pravno državo, pri čemer so bili obtoženi uradniki domnevno priprti v okviru nezakonitega sistema za pridržanje, odvzeta jim je bilo osnovno pravno varstvo, mnogi pa so bili prisiljeni k priznanju;

| 27. | izraža sožalje družinam in prijateljem več kot 173 žrtev uničujoče eksplozije v pristaniškem mestu Tianjin 12. avgusta 2015, zaradi katere je bilo razseljenih več tisoč stanovalcev; je seznanjen z vedno večjim številom mirnih množičnih okoljskih protestov v različnih delih države; opozarja, da je bilo na tisoče ton izjemno strupenih kemičnih snovi nezakonito uskladiščenih samo 600 metrov od stanovanjskih območij; meni, da je politika počasnega uradnega obveščanja o nesreči v Tianjinu in prikrivanja informacij zelo neproduktivna, zlasti v povezavi s cenzuro poročil o tej hudi tragediji v družbenih medijih; poudarja pomen uveljavljanja vseh standardov varnosti pri delu v skladu s kitajsko zakonodajo in mednarodnim pravom in poziva Kitajsko vlado, naj zviša varnostne in okoljske standarde proizvodnje nevarnih snovi in jih predvsem uskladi s kitajsko zakonodajo; |
| --- | --- |

27.

izraža sožalje družinam in prijateljem več kot 173 žrtev uničujoče eksplozije v pristaniškem mestu Tianjin 12. avgusta 2015, zaradi katere je bilo razseljenih več tisoč stanovalcev; je seznanjen z vedno večjim številom mirnih množičnih okoljskih protestov v različnih delih države; opozarja, da je bilo na tisoče ton izjemno strupenih kemičnih snovi nezakonito uskladiščenih samo 600 metrov od stanovanjskih območij; meni, da je politika počasnega uradnega obveščanja o nesreči v Tianjinu in prikrivanja informacij zelo neproduktivna, zlasti v povezavi s cenzuro poročil o tej hudi tragediji v družbenih medijih; poudarja pomen uveljavljanja vseh standardov varnosti pri delu v skladu s kitajsko zakonodajo in mednarodnim pravom in poziva Kitajsko vlado, naj zviša varnostne in okoljske standarde proizvodnje nevarnih snovi in jih predvsem uskladi s kitajsko zakonodajo;

| 28. | ugotavlja, da mora Kitajska zaradi eksplozij z dne 12. avgusta 2015 v Tianjinu in z dne 31. avgusta 2015 v Dongyingu nujno obravnavati vprašanje industrijske varnosti, zlasti v zvezi s korupcijo in nekaznovanjem; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da mora Kitajska zaradi eksplozij z dne 12. avgusta 2015 v Tianjinu in z dne 31. avgusta 2015 v Dongyingu nujno obravnavati vprašanje industrijske varnosti, zlasti v zvezi s korupcijo in nekaznovanjem;

| 29. | poudarja nujnost dodatnih ukrepov za varstvo okolja, glede na to, da je v letu 2014 samo osem od 74 večjih mest dosegalo nacionalni standard koncentracije onesnaženosti zraka 2,5 PM in da na leto na Kitajskem zaradi onesnažene vode zboli 190 milijonov ljudi; svari, da utegne dvojna kriza na področju vode (velika onesnaženost in povečana poraba vode) privesti do večje politične in družbene nestabilnosti; opozarja, da posledice propadanja okolja na Kitajskem čutijo tudi v sosednjih državah; izpostavlja stroške propadanja okolja in upa, da bo okolje v naslednjem petletnem načrtu postalo prednostna naloga; poudarja tudi, da odsotnost varstva okolja ne povzroča zgolj okoljske škode, temveč omogoča tudi dejavnosti, ki predstavljajo nelojalno konkurenco; pozdravlja dejstvo, da bodo v sporazumu za krepitev sodelovanja med EU in Kitajsko obravnavani ključni okoljski izzivi, kot je onesnaženje zraka, vode in tal; pozdravlja dejstvo, da so na podlagi novega zakona o varstvu okolja lokalni funkcionarji – tudi retroaktivno – odgovorni za okoljsko škodo, nastalo v času njihovih mandatov, in da bo imela zaveza varovanju okolja večjo težo v postopkih napredovanja teh lokalnih funkcionarjev; poziva tako nacionalne kot lokalne oblasti, naj konstruktivno in dejavno vključijo okoljske organizacije in ljudska gibanja v spremljanje, izvajanje in uveljavljanje kitajskih okoljskih politik in pobud; opozarja, da so bili na vrhunskem srečanju EU-Kitajska junija 2015 določeni tudi ukrepi na področju okoljskih politik in podnebnih sprememb, na podlagi katerih bi morala Kitajska spoštovati meje izpustov CO2, ob upoštevanju vrhunskega srečanja v Parizu, ki bo decembra 2015, in v skladu s cilji strateškega programa 2020, sprejetega v Pekingu leta 2013; |
| --- | --- |

29.

poudarja nujnost dodatnih ukrepov za varstvo okolja, glede na to, da je v letu 2014 samo osem od 74 večjih mest dosegalo nacionalni standard koncentracije onesnaženosti zraka 2,5 PM in da na leto na Kitajskem zaradi onesnažene vode zboli 190 milijonov ljudi; svari, da utegne dvojna kriza na področju vode (velika onesnaženost in povečana poraba vode) privesti do večje politične in družbene nestabilnosti; opozarja, da posledice propadanja okolja na Kitajskem čutijo tudi v sosednjih državah; izpostavlja stroške propadanja okolja in upa, da bo okolje v naslednjem petletnem načrtu postalo prednostna naloga; poudarja tudi, da odsotnost varstva okolja ne povzroča zgolj okoljske škode, temveč omogoča tudi dejavnosti, ki predstavljajo nelojalno konkurenco; pozdravlja dejstvo, da bodo v sporazumu za krepitev sodelovanja med EU in Kitajsko obravnavani ključni okoljski izzivi, kot je onesnaženje zraka, vode in tal; pozdravlja dejstvo, da so na podlagi novega zakona o varstvu okolja lokalni funkcionarji – tudi retroaktivno – odgovorni za okoljsko škodo, nastalo v času njihovih mandatov, in da bo imela zaveza varovanju okolja večjo težo v postopkih napredovanja teh lokalnih funkcionarjev; poziva tako nacionalne kot lokalne oblasti, naj konstruktivno in dejavno vključijo okoljske organizacije in ljudska gibanja v spremljanje, izvajanje in uveljavljanje kitajskih okoljskih politik in pobud; opozarja, da so bili na vrhunskem srečanju EU-Kitajska junija 2015 določeni tudi ukrepi na področju okoljskih politik in podnebnih sprememb, na podlagi katerih bi morala Kitajska spoštovati meje izpustov CO2, ob upoštevanju vrhunskega srečanja v Parizu, ki bo decembra 2015, in v skladu s cilji strateškega programa 2020, sprejetega v Pekingu leta 2013;

| 30. | pozdravlja večje sodelovanje in izmenjave izkušenj na področju pravic in varstva potrošnikov med EU in Kitajsko, pa tudi krepitev tozadevnih odzivnih ukrepov kitajske vlade, ki se izvajajo prek strožjih pravil trgovcev na podlagi poklicnega kodeksa glede vprašanj, ki vključujejo obveznosti vračil in popravil, morebitne goljufije, zavajajoče in goljufivo oglaševanje, urejanje predplačil in varovanje osebnih podatkov potrošnikov, zlasti ob upoštevanju rastočega kitajskega sektorja spletne trgovine; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja večje sodelovanje in izmenjave izkušenj na področju pravic in varstva potrošnikov med EU in Kitajsko, pa tudi krepitev tozadevnih odzivnih ukrepov kitajske vlade, ki se izvajajo prek strožjih pravil trgovcev na podlagi poklicnega kodeksa glede vprašanj, ki vključujejo obveznosti vračil in popravil, morebitne goljufije, zavajajoče in goljufivo oglaševanje, urejanje predplačil in varovanje osebnih podatkov potrošnikov, zlasti ob upoštevanju rastočega kitajskega sektorja spletne trgovine;

| 31. | ugotavlja, da je v zadnjih letih prišlo do premika v kitajski protiteroristični politiki od odzivne „obrambe pred terorjem“ k bolj proaktivni „vojni proti terorju“, kar je spremljalo nenehno „krizno upravljanje“ z ukrepi – obsežnimi kot nikoli prej – v prizadetih regijah in v družbi; je zaskrbljen zaradi osnutka zakona o boju proti terorizmu, ki utegne privesti do nadaljnjih kršitev svobode izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi, zlasti v Tibetu in Xinjiang kot regijah z manjšinskim prebivalstvom; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je v zadnjih letih prišlo do premika v kitajski protiteroristični politiki od odzivne „obrambe pred terorjem“ k bolj proaktivni „vojni proti terorju“, kar je spremljalo nenehno „krizno upravljanje“ z ukrepi – obsežnimi kot nikoli prej – v prizadetih regijah in v družbi; je zaskrbljen zaradi osnutka zakona o boju proti terorizmu, ki utegne privesti do nadaljnjih kršitev svobode izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi, zlasti v Tibetu in Xinjiang kot regijah z manjšinskim prebivalstvom;

| 32. | izraža solidarnost s kitajskim narodom v njegovih prizadevanjih v boju proti terorizmu in ekstremizmu; a izraža zaskrbljenost, da utegne opredelitev „teroristov“ v osnutku kitajskega zakona o boju proti terorizmu, če ne bo občutno spremenjena, omogočiti penalizacijo praktično vseh miroljubnih izrazov tibetanske kulture, vere ali identitete, ki bi se razlikovali od državnih; |
| --- | --- |

32.

izraža solidarnost s kitajskim narodom v njegovih prizadevanjih v boju proti terorizmu in ekstremizmu; a izraža zaskrbljenost, da utegne opredelitev „teroristov“ v osnutku kitajskega zakona o boju proti terorizmu, če ne bo občutno spremenjena, omogočiti penalizacijo praktično vseh miroljubnih izrazov tibetanske kulture, vere ali identitete, ki bi se razlikovali od državnih;

| 33. | poziva Kitajsko, naj poveča internetno svobodo in spoštuje kibernetsko varnost vseh držav; |
| --- | --- |

33.

poziva Kitajsko, naj poveča internetno svobodo in spoštuje kibernetsko varnost vseh držav;

| 34. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da je regija Xinjiang ujeta v začarani krog, kjer so na eni strani nasilne separatistične in ekstremistične skupine turško govorečih muslimanskih Ujgurov, ki sicer ne predstavljajo večine, na drugi strani pa se Peking, da bi vzpostavil stabilnost, na družbene nemire odziva vedno bolj represivno in povečuje prisotnost varnostnih sil v tej regiji, s tem pa izgublja podporo številnih Ujgurov in med njimi krepi občutek nasprotovanja Han Kitajcem; obžaluje marginalizacijo ujgurske kulture v Xinjiangu, vključno s prepovedjo obiskovanja mošej za ujgurske javne uslužbence in – mestoma – prepovedjo obeleževanja ramadana; poziva kitajske oblasti, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo za vzpostavitev pristnega dialoga z ujgursko skupnostjo in naj zaščitijo kulturno identiteto ujgurskega prebivalstva; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se zlasti v Tibetu in Xinjiangu uveljavljajo omejitve za potovanja državljanov EU, predvsem ko gre za diplomate in novinarje; ugotavlja, da v državah članicah EU ni takšnih omejitev za kitajske državljane (vključno z diplomati in novinarji); zato odločno poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi uveljavili načelo vzajemnosti; |
| --- | --- |

34.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da je regija Xinjiang ujeta v začarani krog, kjer so na eni strani nasilne separatistične in ekstremistične skupine turško govorečih muslimanskih Ujgurov, ki sicer ne predstavljajo večine, na drugi strani pa se Peking, da bi vzpostavil stabilnost, na družbene nemire odziva vedno bolj represivno in povečuje prisotnost varnostnih sil v tej regiji, s tem pa izgublja podporo številnih Ujgurov in med njimi krepi občutek nasprotovanja Han Kitajcem; obžaluje marginalizacijo ujgurske kulture v Xinjiangu, vključno s prepovedjo obiskovanja mošej za ujgurske javne uslužbence in – mestoma – prepovedjo obeleževanja ramadana; poziva kitajske oblasti, naj si po svojih najboljših močeh prizadevajo za vzpostavitev pristnega dialoga z ujgursko skupnostjo in naj zaščitijo kulturno identiteto ujgurskega prebivalstva; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se zlasti v Tibetu in Xinjiangu uveljavljajo omejitve za potovanja državljanov EU, predvsem ko gre za diplomate in novinarje; ugotavlja, da v državah članicah EU ni takšnih omejitev za kitajske državljane (vključno z diplomati in novinarji); zato odločno poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi uveljavili načelo vzajemnosti;

| 35. | izraža naklonjenost ljudem iz Hongkonga in solidarnost z njimi pri podpori demokratičnim reformam; poudarja, da je avtonomija Hongkonga zajamčena z ustavo; meni, da je uvedba splošne volilne pravice v posebni upravni regiji povsem skladna z načelom „ena država, dva sistema“; obžaluje, da ni bilo mogoče dokončati reforme volilne zakonodaje za imenovanje glavnega upravitelja Hongkonga; izraža upanje, da bo mogoče v bližnji prihodnosti začeti nov proces reforme z namenom leta 2017 podeliti prebivalcem Hongkonga splošno neposredno volilno pravico s pristno izbiro raznolikih kandidatov; pozdravlja skupno poročilo Evropske službe za zunanje delovanje in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posebno upravno območje Hongkong: letno poročilo 2014“ z dne 24. aprila 2015 in podpira zavezo EU h krepitvi demokracije, vključno s pravno državo, neodvisnostjo sodnega sistema, temeljnimi svoboščinami in pravicami, preglednostjo ter svobodo obveščanja in izražanja v Hongkongu; |
| --- | --- |

35.

izraža naklonjenost ljudem iz Hongkonga in solidarnost z njimi pri podpori demokratičnim reformam; poudarja, da je avtonomija Hongkonga zajamčena z ustavo; meni, da je uvedba splošne volilne pravice v posebni upravni regiji povsem skladna z načelom „ena država, dva sistema“; obžaluje, da ni bilo mogoče dokončati reforme volilne zakonodaje za imenovanje glavnega upravitelja Hongkonga; izraža upanje, da bo mogoče v bližnji prihodnosti začeti nov proces reforme z namenom leta 2017 podeliti prebivalcem Hongkonga splošno neposredno volilno pravico s pristno izbiro raznolikih kandidatov; pozdravlja skupno poročilo Evropske službe za zunanje delovanje in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posebno upravno območje Hongkong: letno poročilo 2014“ z dne 24. aprila 2015 in podpira zavezo EU h krepitvi demokracije, vključno s pravno državo, neodvisnostjo sodnega sistema, temeljnimi svoboščinami in pravicami, preglednostjo ter svobodo obveščanja in izražanja v Hongkongu;

| 36. | odločno podpira načelo „ena država, dva sistema“ kot podlago za dobre odnose med posebnima upravnima regijama Hongkong in Macao in celinsko Kitajsko; |
| --- | --- |

36.

odločno podpira načelo „ena država, dva sistema“ kot podlago za dobre odnose med posebnima upravnima regijama Hongkong in Macao in celinsko Kitajsko;

| 37. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih političnih in družbenih nemirov v Hongkongu in poziva Kitajsko, naj spoštuje svoje zaveze do prebivalstva Hongkonga, da bo varovala njihove pravice in svoboščine, v skladu s pogoji skupne izjave Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984; |
| --- | --- |

37.

izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih političnih in družbenih nemirov v Hongkongu in poziva Kitajsko, naj spoštuje svoje zaveze do prebivalstva Hongkonga, da bo varovala njihove pravice in svoboščine, v skladu s pogoji skupne izjave Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984;

Zunanje razmere

| 38. | je seznanjen, da pobuda predsednika Xi Jinpinga za nacionalno prenovo „Kitajski sen“ od svojega začetka predvideva odločnejšo in dejavnejšo vlogo Kitajske v svetu; spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj z ZDA razvije skupen pristop do Kitajske na vseh področjih, kjer bi to prispevalo k uveljavljanju interesov EU; poudarja, da je zaradi vztrajnega dviga Kitajske na raven svetovne sile nujno potreben stalen in hiter ponoven premislek o strateških prednostnih vidikih Evrope v odnosih s Kitajsko; poudarja, da bi morala svetovna sila, kot je Kitajska, v kontekstu globalizacije in soodvisnosti na bolj dejaven in konstruktiven način prispevati k spoprijemanju z globalnimi izzivi in regionalnimi konflikti ter k vzpostavljanju multilateralne svetovne ureditve, v kateri se spoštujejo mednarodno pravo, univerzalne vrednote in mir; meni, da bi morala Kitajska vedno bolj zasedati svoje mesto med vodilnimi državami sveta in delovati v skladu s pravili, ki so enaka za vse; |
| --- | --- |

38.

je seznanjen, da pobuda predsednika Xi Jinpinga za nacionalno prenovo „Kitajski sen“ od svojega začetka predvideva odločnejšo in dejavnejšo vlogo Kitajske v svetu; spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj z ZDA razvije skupen pristop do Kitajske na vseh področjih, kjer bi to prispevalo k uveljavljanju interesov EU; poudarja, da je zaradi vztrajnega dviga Kitajske na raven svetovne sile nujno potreben stalen in hiter ponoven premislek o strateških prednostnih vidikih Evrope v odnosih s Kitajsko; poudarja, da bi morala svetovna sila, kot je Kitajska, v kontekstu globalizacije in soodvisnosti na bolj dejaven in konstruktiven način prispevati k spoprijemanju z globalnimi izzivi in regionalnimi konflikti ter k vzpostavljanju multilateralne svetovne ureditve, v kateri se spoštujejo mednarodno pravo, univerzalne vrednote in mir; meni, da bi morala Kitajska vedno bolj zasedati svoje mesto med vodilnimi državami sveta in delovati v skladu s pravili, ki so enaka za vse;

| 39. | opaža, da Kitajska med mandatom predsednika Xi Jinpinga daje prednost odnosom z ZDA, saj je ta predlagal „novo vrsto odnosov med velikimi silami“, in sicer Kitajsko, ZDA in drugimi regionalnimi akterji; je naklonjen bolj konstruktivnemu pristopu do nove svetovne ureditve, ki bi jo morala Kitajska soustvarjati in povezovati, temeljiti pa bi morala na univerzalnih vrednotah človekovih pravic, demokracije in človekove varnosti; poziva EU, naj bo bolj dejavna v Aziji ter naj sodeluje s Kitajsko, ZDA in drugimi regionalnimi akterji za večjo stabilnost v tej regiji; |
| --- | --- |

39.

opaža, da Kitajska med mandatom predsednika Xi Jinpinga daje prednost odnosom z ZDA, saj je ta predlagal „novo vrsto odnosov med velikimi silami“, in sicer Kitajsko, ZDA in drugimi regionalnimi akterji; je naklonjen bolj konstruktivnemu pristopu do nove svetovne ureditve, ki bi jo morala Kitajska soustvarjati in povezovati, temeljiti pa bi morala na univerzalnih vrednotah človekovih pravic, demokracije in človekove varnosti; poziva EU, naj bo bolj dejavna v Aziji ter naj sodeluje s Kitajsko, ZDA in drugimi regionalnimi akterji za večjo stabilnost v tej regiji;

| 40. | poudarja, da so v nedavni beli knjigi o kitajski vojaški strategiji izražene namere Pekinga, da dodatno okrepi kitajsko mornarico in razširi območje njenega delovanja z „obrambe priobalnih voda“ na „zaščito na odprtem morju“; obžaluje enostransko vzpostavitev identifikacijskega območja zračne obrambe in posledično prisvajanje kontrole zračnega prometa nad japonskim in južnokorejskim ozemljem; poziva k uravnoteženemu odnosu, da se preprečita zaskrbljenost sosed Kitajske in zaostrovanje napetosti v Tihem oceanu in v Indijskem oceanu ter da se zagotovi ključni interes Evrope za pravico do plovbe; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da so v nedavni beli knjigi o kitajski vojaški strategiji izražene namere Pekinga, da dodatno okrepi kitajsko mornarico in razširi območje njenega delovanja z „obrambe priobalnih voda“ na „zaščito na odprtem morju“; obžaluje enostransko vzpostavitev identifikacijskega območja zračne obrambe in posledično prisvajanje kontrole zračnega prometa nad japonskim in južnokorejskim ozemljem; poziva k uravnoteženemu odnosu, da se preprečita zaskrbljenost sosed Kitajske in zaostrovanje napetosti v Tihem oceanu in v Indijskem oceanu ter da se zagotovi ključni interes Evrope za pravico do plovbe;

| 41. | obžaluje, da si – v nasprotju z izjavo o ravnanju iz leta 2002 – več strani ponovno prisvaja ozemlja na otočju Spratly, še posebej pa je zaskrbljen zaradi izjemno obsežnih posegov Kitajske, ki vključujejo gradnjo vojaških objektov, pristanišč in vsaj ene vzletno-pristajalne steze; izrecno svari pred tem, da vedno večja prisotnost plovil vojnih mornaric in zračnih patrulj na tem območju, pa tudi morebitna vzpostavitev območja zračnega nadzora (ADIZ – air defense identification zone) nad Južnokitajskim morjem, pomenita grožnjo in da se zaradi tega močno povečuje nevarnost soočenja med nasprotujočima si stranema; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da si – v nasprotju z izjavo o ravnanju iz leta 2002 – več strani ponovno prisvaja ozemlja na otočju Spratly, še posebej pa je zaskrbljen zaradi izjemno obsežnih posegov Kitajske, ki vključujejo gradnjo vojaških objektov, pristanišč in vsaj ene vzletno-pristajalne steze; izrecno svari pred tem, da vedno večja prisotnost plovil vojnih mornaric in zračnih patrulj na tem območju, pa tudi morebitna vzpostavitev območja zračnega nadzora (ADIZ – air defense identification zone) nad Južnokitajskim morjem, pomenita grožnjo in da se zaradi tega močno povečuje nevarnost soočenja med nasprotujočima si stranema;

| 42. | je še vedno zaskrbljen zaradi naraščajočih napetosti v Južnokitajskem morju in zato vse vpletene strani poziva, naj se izogibajo enostranskim provokacijam v Južnokitajskem morju, in poudarja pomen mirnega reševanja sporov na podlagi mednarodnega prava in ob pomoči nepristranskega mednarodnega posredovanja, kot na primer Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); obžaluje, da Kitajska noče priznati pristojnosti niti UNCLOS niti arbitražnega sodišča; poziva Kitajsko, naj ponovno pretehta svoje stališče in poziva vse strani, vključno s Kitajsko, k spoštovanju končne odločitve UNCLOS; meni, da je eden od načinov za možno mirno reševanje napetosti na območjih Vzhodnokitajskega in Južnokitajskega morja pogajanje in skupno izvajanje kodeksov ravnanja za miroljubno izkoriščanje zadevnih morskih območij, vključno z ustanovitvijo varnih trgovinskih poti in ribolovnih kvot ali razdelitvijo območij za izkoriščanje virov; podpira nujni sklic 26. vrha ASEAN za čimprejšnje sprejetje kodeksa ravnanja v Južnokitajskem morju; pozdravlja nedavno dosežen sporazum med Kitajsko in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN), da se pospeši posvetovanje o kodeksu ravnanja za spore v Južnokitajskem morju; je seznanjen s tajvansko mirovno pobudo za Južnokitajsko morje, namenjeno doseganju soglasja o kodeksu ravnanja in vzpostavitvi mehanizma, ki bo vsem stranem omogočal sodelovanje pri skupnem izkoriščanju naravnih in morskih virov v tej regiji; podpira vse ukrepe, ki bodo omogočili, da bo Južnokitajsko morje postalo „morje miru in sodelovanja“; |
| --- | --- |

42.

je še vedno zaskrbljen zaradi naraščajočih napetosti v Južnokitajskem morju in zato vse vpletene strani poziva, naj se izogibajo enostranskim provokacijam v Južnokitajskem morju, in poudarja pomen mirnega reševanja sporov na podlagi mednarodnega prava in ob pomoči nepristranskega mednarodnega posredovanja, kot na primer Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); obžaluje, da Kitajska noče priznati pristojnosti niti UNCLOS niti arbitražnega sodišča; poziva Kitajsko, naj ponovno pretehta svoje stališče in poziva vse strani, vključno s Kitajsko, k spoštovanju končne odločitve UNCLOS; meni, da je eden od načinov za možno mirno reševanje napetosti na območjih Vzhodnokitajskega in Južnokitajskega morja pogajanje in skupno izvajanje kodeksov ravnanja za miroljubno izkoriščanje zadevnih morskih območij, vključno z ustanovitvijo varnih trgovinskih poti in ribolovnih kvot ali razdelitvijo območij za izkoriščanje virov; podpira nujni sklic 26. vrha ASEAN za čimprejšnje sprejetje kodeksa ravnanja v Južnokitajskem morju; pozdravlja nedavno dosežen sporazum med Kitajsko in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN), da se pospeši posvetovanje o kodeksu ravnanja za spore v Južnokitajskem morju; je seznanjen s tajvansko mirovno pobudo za Južnokitajsko morje, namenjeno doseganju soglasja o kodeksu ravnanja in vzpostavitvi mehanizma, ki bo vsem stranem omogočal sodelovanje pri skupnem izkoriščanju naravnih in morskih virov v tej regiji; podpira vse ukrepe, ki bodo omogočili, da bo Južnokitajsko morje postalo „morje miru in sodelovanja“;

| 43. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v skladu s prednostnimi nalogami evropske strategije za pomorsko varnost opredeli tveganja za mir in varnost v tej regiji in drugod po svetu, če bi prišlo do oboroženega spopada v Vzhodnokitajskem in Južnokitajskem morju, pa tudi to, kako bi tak spopad ogrozil svobodo in varnost plovbe ter posebne evropske interese v tej regiji; glede na to, da so drugi akterji (zlasti Avstralija) že zelo politično dejavni v tihomorski regiji, meni, da bi se morala EU zanesti na dvostransko in večstransko sodelovanje, da bi učinkovito prispevala k varnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

43.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v skladu s prednostnimi nalogami evropske strategije za pomorsko varnost opredeli tveganja za mir in varnost v tej regiji in drugod po svetu, če bi prišlo do oboroženega spopada v Vzhodnokitajskem in Južnokitajskem morju, pa tudi to, kako bi tak spopad ogrozil svobodo in varnost plovbe ter posebne evropske interese v tej regiji; glede na to, da so drugi akterji (zlasti Avstralija) že zelo politično dejavni v tihomorski regiji, meni, da bi se morala EU zanesti na dvostransko in večstransko sodelovanje, da bi učinkovito prispevala k varnosti v tej regiji;

| 44. | poziva kitajsko vlado, naj uporabi vse svoje vzvode vpliva, da bi zagotovila stabilnost na Korejskem polotoku in Severno Korejo prepričala, naj se vrne k pristnim pogovorom o denuklearizaciji in sprejme konkretne ukrepe za to; spominja, da je Kitajska še vedno najpomembnejša zaveznica Severne Koreje in zato spodbuja kitajsko vlado, naj skupaj z mednarodno skupnostjo odigra konstruktivno vlogo pri nujnem reševanju zelo slabega položaja v zvezi s človekovimi pravicami, vključno s pomočjo na tisoče severnokorejskih beguncev, ki zaradi neznosnih domačih razmer bežijo na Kitajsko; poziva kitajsko vlado, naj v skladu s svojimi obveznostmi države pogodbenice konvencije ZN o beguncih tem beguncem ne odreka pravice, da prosijo za azil, in naj jih ne vrača na silo v Severno Korejo, temveč zaščiti njihove temeljne človekove pravice; poziva EU, naj – v skladu s svojim splošnim ciljem neširjenja jedrskega orožja – glede tega izvaja diplomatski pritisk na kitajsko vlado; |
| --- | --- |

44.

poziva kitajsko vlado, naj uporabi vse svoje vzvode vpliva, da bi zagotovila stabilnost na Korejskem polotoku in Severno Korejo prepričala, naj se vrne k pristnim pogovorom o denuklearizaciji in sprejme konkretne ukrepe za to; spominja, da je Kitajska še vedno najpomembnejša zaveznica Severne Koreje in zato spodbuja kitajsko vlado, naj skupaj z mednarodno skupnostjo odigra konstruktivno vlogo pri nujnem reševanju zelo slabega položaja v zvezi s človekovimi pravicami, vključno s pomočjo na tisoče severnokorejskih beguncev, ki zaradi neznosnih domačih razmer bežijo na Kitajsko; poziva kitajsko vlado, naj v skladu s svojimi obveznostmi države pogodbenice konvencije ZN o beguncih tem beguncem ne odreka pravice, da prosijo za azil, in naj jih ne vrača na silo v Severno Korejo, temveč zaščiti njihove temeljne človekove pravice; poziva EU, naj – v skladu s svojim splošnim ciljem neširjenja jedrskega orožja – glede tega izvaja diplomatski pritisk na kitajsko vlado;

| 45. | poziva kitajsko vlado, naj skuša vplivati na Pakistan in to državo prepričati, naj preneha podžigati nestabilnost v regiji; |
| --- | --- |

45.

poziva kitajsko vlado, naj skuša vplivati na Pakistan in to državo prepričati, naj preneha podžigati nestabilnost v regiji;

| 46. | pozdravlja sodelovanje med EU in Kitajsko na področju varnosti in obrambe, vključno z operacijami proti piratom v Adenskem zalivu, ter poziva k nadaljevanju skupnih prizadevanj pri reševanju svetovnih varnostnih in obrambnih vprašanj, kot je terorizem; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sodelovanje med EU in Kitajsko na področju varnosti in obrambe, vključno z operacijami proti piratom v Adenskem zalivu, ter poziva k nadaljevanju skupnih prizadevanj pri reševanju svetovnih varnostnih in obrambnih vprašanj, kot je terorizem;

| 47. | opozarja Peking, na nepogrešljivo vlogo ZDA in EU pri ciljih modernizacije Kitajske; poleg tega opominja Peking na mednarodne obveznosti in odgovornost, da država kot stalna članica varnostnega sveta ZN prispeva k miru in svetovni varnosti; v zvezi s tem obžaluje, da Kitajska v partnerstvu z Rusijo vztrajno blokira ukrepe ZN zoper Sirijo, kjer Bašar Al Asad že več kot štiri leta vodi smrtonosno vojno proti sirskemu ljudstvu; |
| --- | --- |

47.

opozarja Peking, na nepogrešljivo vlogo ZDA in EU pri ciljih modernizacije Kitajske; poleg tega opominja Peking na mednarodne obveznosti in odgovornost, da država kot stalna članica varnostnega sveta ZN prispeva k miru in svetovni varnosti; v zvezi s tem obžaluje, da Kitajska v partnerstvu z Rusijo vztrajno blokira ukrepe ZN zoper Sirijo, kjer Bašar Al Asad že več kot štiri leta vodi smrtonosno vojno proti sirskemu ljudstvu;

| 48. | poudarja pomen vzajemnega zaupanja in sodelovanja med Kitajsko, EU in drugimi ključnimi mednarodnimi akterji v boju proti svetovnim varnostnim grožnjam; upa, da bo Kitajska ponudila pomoč EU in pobudam pod vodstvom ZDA, da bi naredili konec kršitvam mednarodnega prava, ki so povzročile konflikt v vzhodni Ukrajini, ter povrnili ozemeljsko celovitost in suverenost Ukrajine po ruski agresiji; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen vzajemnega zaupanja in sodelovanja med Kitajsko, EU in drugimi ključnimi mednarodnimi akterji v boju proti svetovnim varnostnim grožnjam; upa, da bo Kitajska ponudila pomoč EU in pobudam pod vodstvom ZDA, da bi naredili konec kršitvam mednarodnega prava, ki so povzročile konflikt v vzhodni Ukrajini, ter povrnili ozemeljsko celovitost in suverenost Ukrajine po ruski agresiji;

Razmere na področju človekovih pravic

| 49. | opaža močno protislovje med uradnimi prizadevanji Kitajske k univerzalnosti človekovih pravic in slabšanjem razmer na področju človekovih pravic; opaža, da so se nedavno – od leta 2013 – poslabšale razmere na področju človekovih pravic in svoboščin na Kitajskem ter da se je še zaostrilo že obstoječe zatiranje prebivalstva z omejevanjem civilnodružbenih možnosti izražanja in miroljubnega aktivizma; je zelo zaskrbljen zaradi aretacij, sojenj in obsodb številnih aktivistov za državljanske pravice, zagovornikov človekovih pravic in kritikov vlade ter zaradi dejstva, da je kitajska policija pridržala ali zaslišala več kot sto odvetnikov in zagovornikov človekovih pravic; poziva kitajske oblasti, naj priprte izpustijo in jim omogočijo neovirano opravljanje poklica; |
| --- | --- |

49.

opaža močno protislovje med uradnimi prizadevanji Kitajske k univerzalnosti človekovih pravic in slabšanjem razmer na področju človekovih pravic; opaža, da so se nedavno – od leta 2013 – poslabšale razmere na področju človekovih pravic in svoboščin na Kitajskem ter da se je še zaostrilo že obstoječe zatiranje prebivalstva z omejevanjem civilnodružbenih možnosti izražanja in miroljubnega aktivizma; je zelo zaskrbljen zaradi aretacij, sojenj in obsodb številnih aktivistov za državljanske pravice, zagovornikov človekovih pravic in kritikov vlade ter zaradi dejstva, da je kitajska policija pridržala ali zaslišala več kot sto odvetnikov in zagovornikov človekovih pravic; poziva kitajske oblasti, naj priprte izpustijo in jim omogočijo neovirano opravljanje poklica;

| 50. | meni, da morajo trdni in stalni odnosi med EU in Kitajsko zagotavljati učinkovito podlago za zrel, smiseln in odprt dialog o človekovih pravicah, temelječ na vzajemnem zaupanju; prav tako meni, da 40. obletnica odnosov med EU in Kitajsko v letu 2015 ponuja izvrstno priložnost za napredek na tem področju; |
| --- | --- |

50.

meni, da morajo trdni in stalni odnosi med EU in Kitajsko zagotavljati učinkovito podlago za zrel, smiseln in odprt dialog o človekovih pravicah, temelječ na vzajemnem zaupanju; prav tako meni, da 40. obletnica odnosov med EU in Kitajsko v letu 2015 ponuja izvrstno priložnost za napredek na tem področju;

| 51. | poziva EU, naj se med dialogom na različnih ravneh še naprej zavzema za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic na Kitajskem, klavzulo o človekovih pravicah pa vključi v vseh dvostranske pogodbe s Kitajsko; |
| --- | --- |

51.

poziva EU, naj se med dialogom na različnih ravneh še naprej zavzema za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic na Kitajskem, klavzulo o človekovih pravicah pa vključi v vseh dvostranske pogodbe s Kitajsko;

| 52. | pozdravlja 33. dialog EU-Kitajska o človekovih pravicah, ki je potekal 8. in 9. decembra 2014; ugotavlja, da je v povezavi s pritiski drugih mednarodnih partnerjev prispeval h konkretnim dejanjem; poudarja, da je EU večkrat jasno izrazila željo, da bi ti dialogi prinesli bolj oprijemljive izboljšave pri spoštovanju človekovih pravic na terenu; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja 33. dialog EU-Kitajska o človekovih pravicah, ki je potekal 8. in 9. decembra 2014; ugotavlja, da je v povezavi s pritiski drugih mednarodnih partnerjev prispeval h konkretnim dejanjem; poudarja, da je EU večkrat jasno izrazila željo, da bi ti dialogi prinesli bolj oprijemljive izboljšave pri spoštovanju človekovih pravic na terenu;

| 53. | opozarja, da je univerzalnost človekovih pravic vedno v osrčju pogovorov o človekovih pravicah med EU in Kitajsko; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Kitajska v svojem uradnem stališču oporeka tej univerzalnosti na podlagi kulturnih razlik ter da je bil to pomemben vzrok konceptualnih razlik, ki so vodile k nerazumevanju in nezaupanju v odnosih EU-Kitajska ter preprečevale napredek v njunem dialogu o človekovih pravicah; zato poziva kitajsko vodstvo, naj znova pretehta svoj pristop k temu vprašanju in spoštuje univerzalnost človekovih pravic v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah; poziva tudi, naj institucije EU v teh pogovorih sodelujejo s kitajskimi oblastmi in se zavzamejo za spoštovanje univerzalnosti; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da je univerzalnost človekovih pravic vedno v osrčju pogovorov o človekovih pravicah med EU in Kitajsko; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Kitajska v svojem uradnem stališču oporeka tej univerzalnosti na podlagi kulturnih razlik ter da je bil to pomemben vzrok konceptualnih razlik, ki so vodile k nerazumevanju in nezaupanju v odnosih EU-Kitajska ter preprečevale napredek v njunem dialogu o človekovih pravicah; zato poziva kitajsko vodstvo, naj znova pretehta svoj pristop k temu vprašanju in spoštuje univerzalnost človekovih pravic v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah; poziva tudi, naj institucije EU v teh pogovorih sodelujejo s kitajskimi oblastmi in se zavzamejo za spoštovanje univerzalnosti;

| 54. | je še vedno zelo zaskrbljen, ker Kitajska še naprej izreka smrtno kazen in je po številu usmrčenih trenutno na prvem mestu na svetu in ker vsako leto naskrivaj usmrti na tisoče ljudi, ne da bi upoštevala mednarodni minimum za uporabo smrtne kazni; ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva k uveljavljanju človekovega dostojanstva in postopnemu razvoju človekovih pravic; |
| --- | --- |

54.

je še vedno zelo zaskrbljen, ker Kitajska še naprej izreka smrtno kazen in je po številu usmrčenih trenutno na prvem mestu na svetu in ker vsako leto naskrivaj usmrti na tisoče ljudi, ne da bi upoštevala mednarodni minimum za uporabo smrtne kazni; ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva k uveljavljanju človekovega dostojanstva in postopnemu razvoju človekovih pravic;

| 55. | je še vedno zaskrbljen zaradi hudih omejitev svobode izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi, pa tudi delovanja organizacij za človekove pravice; |
| --- | --- |

55.

je še vedno zaskrbljen zaradi hudih omejitev svobode izražanja, zbiranja, združevanja in veroizpovedi, pa tudi delovanja organizacij za človekove pravice;

| 56. | obsoja pogosto diskriminacijo etničnih in verskih manjšin; |
| --- | --- |

56.

obsoja pogosto diskriminacijo etničnih in verskih manjšin;

| 57. | kritizira dejstvo, da svoboda veroizpovedi na Kitajskem sicer ni pravica, ki bi jo zagotavljala ustava, vendar vlada v praksi omejuje verske obrede uradno odobrenih in priznanih verskih organizacij; podpira odpor kitajskih cerkva do obnovljene strategije vlade, da bi dala krščanstvu „večji pridih kitajskosti“; še posebej obsoja sedanjo protikrščansko kampanjo v provinci Zhejiang, med katero je bilo v letu 2014 porušenih na desetine cerkva in odstranjenih več kot 400 križev; razume zaskrbljenost cerkva v drugih provincah z močno navzočnostjo kristjanov; obsoja tudi protibudistične kampanje v sklopu „domovinske vzgoje“, vključno z ukrepi za državni nadzor tibetanskih budističnih samostanov; obsoja programe „pravnega izobraževanja“ za budistične menihe in nune; ne razume in ne sprejema prepovedi podob dalajlame na Kitajskem; je zaskrbljen, da se kitajsko kazensko pravo zlorablja za preganjanje Tibetancev in budistov, katerih verske dejavnosti se enačijo s separatizmom, in dokaz za to vidi v tem, da delež menihov in nun med političnimi zaporniki v Tibetu sedaj znaša približno 44 %; obžaluje, da so se možnosti za prakticiranje budizma v Tibetu po tibetanskih protestih marca 2008 občutno poslabšale, saj je kitajska vlada začela izvajati strožji nadzor prek „domovinske vzgoje“, vključno z ukrepi za tesno spremljanje zadev v vseh tibetanskih budističnih samostanih, na primer prek upravnih odborov, ki niso izvoljeni, „pravnega izobraževanja“ za menihe in nune, tako da ne bodo sodelovali pri razdvajanju domovine in rušenju družbenega reda, in prepovedi podob dalajlame; |
| --- | --- |

57.

kritizira dejstvo, da svoboda veroizpovedi na Kitajskem sicer ni pravica, ki bi jo zagotavljala ustava, vendar vlada v praksi omejuje verske obrede uradno odobrenih in priznanih verskih organizacij; podpira odpor kitajskih cerkva do obnovljene strategije vlade, da bi dala krščanstvu „večji pridih kitajskosti“; še posebej obsoja sedanjo protikrščansko kampanjo v provinci Zhejiang, med katero je bilo v letu 2014 porušenih na desetine cerkva in odstranjenih več kot 400 križev; razume zaskrbljenost cerkva v drugih provincah z močno navzočnostjo kristjanov; obsoja tudi protibudistične kampanje v sklopu „domovinske vzgoje“, vključno z ukrepi za državni nadzor tibetanskih budističnih samostanov; obsoja programe „pravnega izobraževanja“ za budistične menihe in nune; ne razume in ne sprejema prepovedi podob dalajlame na Kitajskem; je zaskrbljen, da se kitajsko kazensko pravo zlorablja za preganjanje Tibetancev in budistov, katerih verske dejavnosti se enačijo s separatizmom, in dokaz za to vidi v tem, da delež menihov in nun med političnimi zaporniki v Tibetu sedaj znaša približno 44 %; obžaluje, da so se možnosti za prakticiranje budizma v Tibetu po tibetanskih protestih marca 2008 občutno poslabšale, saj je kitajska vlada začela izvajati strožji nadzor prek „domovinske vzgoje“, vključno z ukrepi za tesno spremljanje zadev v vseh tibetanskih budističnih samostanih, na primer prek upravnih odborov, ki niso izvoljeni, „pravnega izobraževanja“ za menihe in nune, tako da ne bodo sodelovali pri razdvajanju domovine in rušenju družbenega reda, in prepovedi podob dalajlame;

| 58. | ugotavlja, da je predsednik Xi Jinping prednostno sprejel nekatere zaveze, na primer odločno prizadevanje za vodenje države v skladu z zakoni in boj proti korupciji; je kljub temu globoko zaskrbljen, ker je bilo nedavno pridržanih več kot 200 odvetnikov, zlasti tistih, ki so posvečali človekovim pravicam, mnogi od njih pa so bili obtoženi kršenja javnega reda in spodkopavanja partije, pri čemer so oblasti trdile, da so ti drastični ukrepi namenjeni obrambi kitajskega pravnega sistema; poudarja, da so ti ukrepi v nasprotju s trditvami oblasti, da si bodo prizadevale za pravno državo, in spodkopavajo vsa prizadevanja za politične reforme; |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da je predsednik Xi Jinping prednostno sprejel nekatere zaveze, na primer odločno prizadevanje za vodenje države v skladu z zakoni in boj proti korupciji; je kljub temu globoko zaskrbljen, ker je bilo nedavno pridržanih več kot 200 odvetnikov, zlasti tistih, ki so posvečali človekovim pravicam, mnogi od njih pa so bili obtoženi kršenja javnega reda in spodkopavanja partije, pri čemer so oblasti trdile, da so ti drastični ukrepi namenjeni obrambi kitajskega pravnega sistema; poudarja, da so ti ukrepi v nasprotju s trditvami oblasti, da si bodo prizadevale za pravno državo, in spodkopavajo vsa prizadevanja za politične reforme;

| 59. | opominja, da imajo v uradnih kitajskih stališčih socialno-ekonomske pravice še vedno prednost pred državljanskimi in političnimi pravicami posameznika, medtem ko se te pravice v evropskem razumevanju štejejo za temeljne in enako pomembne, gospodarski razvoj in človekove pravice pa so medsebojno povezani, in v tem se odražajo razlike med evropskim in kitajskim razumevanjem človekovih pravic, ki jih je najti v uradnih stališčih; poudarja še, da je celovito varstvo človekovih pravic bistveno za nadaljnjo gospodarsko rast na Kitajskem, zato poziva kitajske oblasti, naj poskrbijo tako za socialno-ekonomske kot za državljanske in politične pravice; |
| --- | --- |

59.

opominja, da imajo v uradnih kitajskih stališčih socialno-ekonomske pravice še vedno prednost pred državljanskimi in političnimi pravicami posameznika, medtem ko se te pravice v evropskem razumevanju štejejo za temeljne in enako pomembne, gospodarski razvoj in človekove pravice pa so medsebojno povezani, in v tem se odražajo razlike med evropskim in kitajskim razumevanjem človekovih pravic, ki jih je najti v uradnih stališčih; poudarja še, da je celovito varstvo človekovih pravic bistveno za nadaljnjo gospodarsko rast na Kitajskem, zato poziva kitajske oblasti, naj poskrbijo tako za socialno-ekonomske kot za državljanske in politične pravice;

| 60. | kritizira izjemno restriktivno medijsko okolje na Kitajskem in močno nadzorovano digitalno domeno, kjer je dostop do tuje – tudi Evropske – spletne vsebine blokiran, domača vsebina, za katero velja, da pomeni politično grožnjo, pa se redno briše in cenzurira; ostro nasprotuje visokemu številu kitajskih državljanov, zaprtih zaradi kršitev, ki vključujejo svobodo govora, zlasti v internetu; |
| --- | --- |

60.

kritizira izjemno restriktivno medijsko okolje na Kitajskem in močno nadzorovano digitalno domeno, kjer je dostop do tuje – tudi Evropske – spletne vsebine blokiran, domača vsebina, za katero velja, da pomeni politično grožnjo, pa se redno briše in cenzurira; ostro nasprotuje visokemu številu kitajskih državljanov, zaprtih zaradi kršitev, ki vključujejo svobodo govora, zlasti v internetu;

| 61. | je zelo zaskrbljen, ker kitajska vlada nadaljuje z nepopustljivimi politikami do Tibetancev, zlasti z zavračanjem „pristopa srednje poti“, ki ga predlaga Dalajlama in s katerim si ne prizadeva niti za neodvisnost niti za odcepitev, temveč za resnično avtonomijo v ustavnih okvirih Ljudske republike Kitajske; poziva kitajsko vlado, naj ponovno vzpostavi dialog s tibetanskimi predstavniki; protestira, ker Komunistična partija Kitajske potiska tibetansko kulturo na obrobje, in poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo svobodo izražanja, združevanja in veroizpovedi tibetanskega ljudstva; obžaluje poslabšanje humanitarnih razmer v Tibetu, zaradi česar se je povečalo število primerov samozažiga; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bili pred kratkim sprejeti ukrepi za kriminalizacijo samozažigov, katerih cilj je kaznovati tiste, ki so domnevno povezani z osebami, ki so izvedle samozažig; obžaluje, ker je bilo od leta 2006 v tako imenovane „nove socialistične vasi“ prisilno preseljenih več kot 2 milijona tibetanskih nomadov in pastirjev, saj so tako odrezani od zdravstvene oskrbe, izobraževanja in blaginje; ravno tako je zaskrbljen zaradi stalnega naseljevanja Kitajcev etnične skupine Han v Tibet; izraža zaskrbljenost v zvezi s primeri mučenja, izginotja in samovoljnega pridržanja ter odrekanjem dostopa do zdravstvene oskrbe za zapornike, tudi menihu Tenzinu Deleku Rinpočeju in desetim drugim vidnejšim tibetanskim zapornikom; poziva k podrobni preiskavi vseh primerov smrti v zaporih; je zelo zaskrbljen zaradi propadanja okolja v Tibetu; poudarja, da se tibetanska planota hitro segreva in da bi to utegnilo povzročiti topljenje ledenikov v Tibetu, med katerimi številni napajajo največje azijske reke; |
| --- | --- |

61.

je zelo zaskrbljen, ker kitajska vlada nadaljuje z nepopustljivimi politikami do Tibetancev, zlasti z zavračanjem „pristopa srednje poti“, ki ga predlaga Dalajlama in s katerim si ne prizadeva niti za neodvisnost niti za odcepitev, temveč za resnično avtonomijo v ustavnih okvirih Ljudske republike Kitajske; poziva kitajsko vlado, naj ponovno vzpostavi dialog s tibetanskimi predstavniki; protestira, ker Komunistična partija Kitajske potiska tibetansko kulturo na obrobje, in poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo svobodo izražanja, združevanja in veroizpovedi tibetanskega ljudstva; obžaluje poslabšanje humanitarnih razmer v Tibetu, zaradi česar se je povečalo število primerov samozažiga; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bili pred kratkim sprejeti ukrepi za kriminalizacijo samozažigov, katerih cilj je kaznovati tiste, ki so domnevno povezani z osebami, ki so izvedle samozažig; obžaluje, ker je bilo od leta 2006 v tako imenovane „nove socialistične vasi“ prisilno preseljenih več kot 2 milijona tibetanskih nomadov in pastirjev, saj so tako odrezani od zdravstvene oskrbe, izobraževanja in blaginje; ravno tako je zaskrbljen zaradi stalnega naseljevanja Kitajcev etnične skupine Han v Tibet; izraža zaskrbljenost v zvezi s primeri mučenja, izginotja in samovoljnega pridržanja ter odrekanjem dostopa do zdravstvene oskrbe za zapornike, tudi menihu Tenzinu Deleku Rinpočeju in desetim drugim vidnejšim tibetanskim zapornikom; poziva k podrobni preiskavi vseh primerov smrti v zaporih; je zelo zaskrbljen zaradi propadanja okolja v Tibetu; poudarja, da se tibetanska planota hitro segreva in da bi to utegnilo povzročiti topljenje ledenikov v Tibetu, med katerimi številni napajajo največje azijske reke;

| 62. | poziva evropska podjetja, ki opravljajo naložbe na Kitajskem, naj spoštujejo mednarodne delovne standarde ter sprejmejo zaveze, s katerimi bi povečale obseg pravic kitajskih delavcev, če te ne izpolnjujejo mednarodno dogovorjenih standardov; |
| --- | --- |

62.

poziva evropska podjetja, ki opravljajo naložbe na Kitajskem, naj spoštujejo mednarodne delovne standarde ter sprejmejo zaveze, s katerimi bi povečale obseg pravic kitajskih delavcev, če te ne izpolnjujejo mednarodno dogovorjenih standardov;

Odnosi med Kitajsko in Tajvanom

| 63. | meni, da sta tako Kitajska kot Tajvan pomembna gospodarska partnerja EU v azijski in pacifiški regiji; pozdravlja vsako izboljšanje odnosov med Kitajsko in Tajvanom; zagovarja pogajanja o sklenitvi dvostranskega sporazuma o naložbah med EU in Tajvanom, saj je Tajvan za podjetja iz EU na regionalni ravni najboljša vstopna točka in odskočna deska za Kitajsko, prav tako pa so podobne (de facto) sporazume s Tajvanom sklenile že številne države, tudi Ljudska republika Kitajska; |
| --- | --- |

63.

meni, da sta tako Kitajska kot Tajvan pomembna gospodarska partnerja EU v azijski in pacifiški regiji; pozdravlja vsako izboljšanje odnosov med Kitajsko in Tajvanom; zagovarja pogajanja o sklenitvi dvostranskega sporazuma o naložbah med EU in Tajvanom, saj je Tajvan za podjetja iz EU na regionalni ravni najboljša vstopna točka in odskočna deska za Kitajsko, prav tako pa so podobne (de facto) sporazume s Tajvanom sklenile že številne države, tudi Ljudska republika Kitajska;

| 64. | je seznanjen, da kitajska vlada ni nasprotovala sodelovanju Tajvana v nekaterih organizacijah ZN (Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodna organizacija civilnega letalstva); je zaskrbljen, ker je kitajska vlada ponovno potrdila zakon proti odcepitvi iz leta 2005, ki omogoča uporabo vojaških sredstev, če Tajvan razglasi neodvisnost; obžaluje, da je na jugu Kitajske še zmeraj 1 500 raket dolgega dosega usmerjenih proti Tajvanu; meni, da bi postopna demilitarizacija regije dodatno spodbudila zbliževanje strani; poudarja, da bi bilo treba vse spore med obema stranema Tajvanske ožine reševati miroljubno in na podlagi mednarodnega prava; poudarja, da je bilo srečanje najvišjih uradnikov z obeh strani ožine 23. maja 2015 na otoku Kinmen spodbuden korak; ugotavlja, da je bilo to srečanje tretje uradno srečanje med zadolženimi za dvostranske odnose med Kitajsko in Tajvanom; podpira pobude, ki omogočajo miroljuben razvoj odnosov med obema stranema ožine; |
| --- | --- |

64.

je seznanjen, da kitajska vlada ni nasprotovala sodelovanju Tajvana v nekaterih organizacijah ZN (Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodna organizacija civilnega letalstva); je zaskrbljen, ker je kitajska vlada ponovno potrdila zakon proti odcepitvi iz leta 2005, ki omogoča uporabo vojaških sredstev, če Tajvan razglasi neodvisnost; obžaluje, da je na jugu Kitajske še zmeraj 1 500 raket dolgega dosega usmerjenih proti Tajvanu; meni, da bi postopna demilitarizacija regije dodatno spodbudila zbliževanje strani; poudarja, da bi bilo treba vse spore med obema stranema Tajvanske ožine reševati miroljubno in na podlagi mednarodnega prava; poudarja, da je bilo srečanje najvišjih uradnikov z obeh strani ožine 23. maja 2015 na otoku Kinmen spodbuden korak; ugotavlja, da je bilo to srečanje tretje uradno srečanje med zadolženimi za dvostranske odnose med Kitajsko in Tajvanom; podpira pobude, ki omogočajo miroljuben razvoj odnosov med obema stranema ožine;

o

o o

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter držav pristopnic in držav kandidatk, vladi Ljudske republike Kitajske, kitajskemu nacionalnemu ljudskemu kongresu, tajvanski vladi in tajvanskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

65.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter držav pristopnic in držav kandidatk, vladi Ljudske republike Kitajske, kitajskemu nacionalnemu ljudskemu kongresu, tajvanski vladi in tajvanskemu zakonodajnemu svetu.

---

(1)  UL L 250, 19.9.1985, str. 2.

(2)  UL L 6, 11.1.2000, str. 40.

(3)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 33.

(4)  UL C 239 E, 20.8.2013, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0096.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0462.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0094.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0075.

(9)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 219.

(10)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 132.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0097.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0411.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0412.

(14)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 80.

(15)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 185.

(16)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 98.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0603.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0252.

(19)  UL C 288 E, 25.11.2006, str. 59.

(20)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 471.

(21)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 118.

(22)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 121.

(23)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 185..

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/106

---

P8_TA(2015)0459

Priprave na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (2015/2051(INI))

(2017/C 399/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 46/182 z dne 19. decembra 1991 o krepitvi usklajevanja nujne humanitarne pomoči (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 46/182 z dne 19. decembra 1991 o krepitvi usklajevanja nujne humanitarne pomoči (1),

| — | ob upoštevanju preobrazbene agende medagencijskega stalnega odbora Združenih narodov (IASC) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preobrazbene agende medagencijskega stalnega odbora Združenih narodov (IASC) (2),

| — | ob upoštevanju načel partnerstva (kot jih je podprla svetovna platforma za humanitarno pomoč) z dne 12. julija 2007 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel partnerstva (kot jih je podprla svetovna platforma za humanitarno pomoč) z dne 12. julija 2007 (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 64/290 z dne 9. julija 2010 o pravici do izobraževanja v izrednih razmerah (4) ter ustreznih smernic, vključno s smernicami Unicefa in Unesca, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 64/290 z dne 9. julija 2010 o pravici do izobraževanja v izrednih razmerah (4) ter ustreznih smernic, vključno s smernicami Unicefa in Unesca,

| — | ob upoštevanju smernic IASC za vključevanje posredovanj na področju nasilja na podlagi spola v humanitarno ukrepanje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic IASC za vključevanje posredovanj na področju nasilja na podlagi spola v humanitarno ukrepanje (5),

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na tretji svetovni konferenci Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju na Japonskem (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na tretji svetovni konferenci Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju na Japonskem (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 69/313 z dne 27. julija 2015 o akcijski agendi iz Adis Abebe s tretje mednarodne konference o financiranju razvoja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 69/313 z dne 27. julija 2015 o akcijski agendi iz Adis Abebe s tretje mednarodne konference o financiranju razvoja (7),

| — | ob upoštevanju razprav med pripravo na 32. mednarodno konferenco Rdečega križa in Rdečega polmeseca v obdobju od 8. do 10. decembra 2015 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav med pripravo na 32. mednarodno konferenco Rdečega križa in Rdečega polmeseca v obdobju od 8. do 10. decembra 2015 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju poročila o globalni humanitarni pomoči za leto 2015 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o globalni humanitarni pomoči za leto 2015 (8),

| — | ob upoštevanju globalnega pregleda humanitarne pomoči z junija 2015 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega pregleda humanitarne pomoči z junija 2015 (9),

| — | ob upoštevanju načel dobrega humanitarnega donatorstva (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel dobrega humanitarnega donatorstva (10),

| — | ob upoštevanju skupine Združenih narodov na visoki ravni o humanitarnem financiranju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupine Združenih narodov na visoki ravni o humanitarnem financiranju,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (11),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči iz leta 2007 (v nadaljevanju: evropsko soglasje), skupne izjave, ki so jo podpisali Komisija, Svet, Evropski parlament in države članice (12), ter njegovega akcijskega načrta, ki ga je treba obnoviti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči iz leta 2007 (v nadaljevanju: evropsko soglasje), skupne izjave, ki so jo podpisali Komisija, Svet, Evropski parlament in države članice (12), ter njegovega akcijskega načrta, ki ga je treba obnoviti,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 375/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“) (13) in letnega poročila o izvajanju pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2014 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 375/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“) (13) in letnega poročila o izvajanju pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč v letu 2014 (14),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (15),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Vprašanja spola na področju humanitarne pomoči: pomoč, prilagojena različnim potrebam (SWD(2013)0290) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Vprašanja spola na področju humanitarne pomoči: pomoč, prilagojena različnim potrebam (SWD(2013)0290) (16),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Letno poročilo o politiki Evropske unije na področju humanitarne pomoči in civilne zaščite ter njenem izvajanju v letu 2014 (COM(2015)0406) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Letno poročilo o politiki Evropske unije na področju humanitarne pomoči in civilne zaščite ter njenem izvajanju v letu 2014 (COM(2015)0406) (17),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih za leto 2014 GD Evropske komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO) (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih za leto 2014 GD Evropske komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO) (18),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o skupnih načelih za večnamensko denarno pomoč za odziv na humanitarne potrebe (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o skupnih načelih za večnamensko denarno pomoč za odziv na humanitarne potrebe (19),

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih z dne 25. maja 2000, ob upoštevanju smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih (posodobljenih leta 2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih z dne 25. maja 2000, ob upoštevanju smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih (posodobljenih leta 2008),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o novem svetovnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o novem svetovnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (20),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2013 o pristopu EU k odpornosti (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2013 o pristopu EU k odpornosti (21),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2014 o hjoškem akcijskem okviru po letu 2015: obvladovanje tveganj za doseganje odpornosti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2014 o hjoškem akcijskem okviru po letu 2015: obvladovanje tveganj za doseganje odpornosti (22),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2014 o agendi za obdobje po letu 2015, ki bo prinesla resnične spremembe (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2014 o agendi za obdobje po letu 2015, ki bo prinesla resnične spremembe (23),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 9. septembra 2015 z naslovom Reševanje begunske krize v Evropi: Vloga zunanjega delovanja EU (JOIN(2015)0040) (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 9. septembra 2015 z naslovom Reševanje begunske krize v Evropi: Vloga zunanjega delovanja EU (JOIN(2015)0040) (24),

| — | ob upoštevanju regionalnih, tematskih in svetovnih posvetovanj med pripravami na svetovni humanitarni vrh (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnih, tematskih in svetovnih posvetovanj med pripravami na svetovni humanitarni vrh (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (27),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. julija 2015 o razmerah v Jemnu (28), z dne 11. junija 2015 o razmerah v Nepalu po potresih (29), z dne 30. aprila 2015 o razmerah v begunskem taborišču Jarmuk v Siriji (30), z dne 12. marca 2015 o Južnem Sudanu, vključno z nedavnimi ugrabitvami otrok (31), z dne 12. februarja 2015 o humanitarni krizi v Iraku in Siriji, zlasti v zvezi z Islamsko državo (32), in z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Libiji (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. julija 2015 o razmerah v Jemnu (28), z dne 11. junija 2015 o razmerah v Nepalu po potresih (29), z dne 30. aprila 2015 o razmerah v begunskem taborišču Jarmuk v Siriji (30), z dne 12. marca 2015 o Južnem Sudanu, vključno z nedavnimi ugrabitvami otrok (31), z dne 12. februarja 2015 o humanitarni krizi v Iraku in Siriji, zlasti v zvezi z Islamsko državo (32), in z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Libiji (33),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Evropi (34) in z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju priseljevanja in azila (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Evropi (34) in z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju priseljevanja in azila (35),

| — | ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki potrjuje, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki potrjuje, da EU „skrbi za notranjo usklajenost svojih politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev“,

| — | ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 PDEU, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“,

| — | ob upoštevanju člena 214 PDEU o dejavnostih Unije na področju humanitarne pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 214 PDEU o dejavnostih Unije na področju humanitarne pomoči,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. septembra 2015 z naslovom Pred svetovnim humanitarnim vrhom: globalno partnerstvo za načelno in učinkovito humanitarno ukrepanje (COM(2015)0419) (36) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2015)0166 (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. septembra 2015 z naslovom Pred svetovnim humanitarnim vrhom: globalno partnerstvo za načelno in učinkovito humanitarno ukrepanje (COM(2015)0419) (36) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2015)0166 (37),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0332/2015),

| A. | ker se v zelo ranljivem svetu soočamo z vedno večjo raznolikostjo, pogostostjo in močjo naravnih nesreč in lakote ter z izjemnim porastom števila in zapletenosti konfliktov; |
| --- | --- |

A.

ker se v zelo ranljivem svetu soočamo z vedno večjo raznolikostjo, pogostostjo in močjo naravnih nesreč in lakote ter z izjemnim porastom števila in zapletenosti konfliktov;

| B. | ker so čedalje večji izzivi, kot so urbanizacija, hitra rast prebivalstva, demografske spremembe, pogostejše in čedalje močnejše naravne nesreče, okoljska degradacija, dezertifikacija, podnebne spremembe, številni dolgotrajni in istočasni konflikti z regionalnimi posledicami in pomanjkanjem virov, ob posledicah revščine, neenakosti, migracij, razseljevanja in krhkosti posledično zelo povečali potrebo po humanitarnih ukrepih po vsem svetu; |
| --- | --- |

B.

ker so čedalje večji izzivi, kot so urbanizacija, hitra rast prebivalstva, demografske spremembe, pogostejše in čedalje močnejše naravne nesreče, okoljska degradacija, dezertifikacija, podnebne spremembe, številni dolgotrajni in istočasni konflikti z regionalnimi posledicami in pomanjkanjem virov, ob posledicah revščine, neenakosti, migracij, razseljevanja in krhkosti posledično zelo povečali potrebo po humanitarnih ukrepih po vsem svetu;

| C. | ker se je število ljudi, ki potrebujejo pomoč, od leta 2004 več kot podvojilo in v letu 2015 znaša več kot 100 milijonov; ker 250 milijonov ljudi čuti posledice humanitarnih kriz; ker je število nasilno razseljenih ljudi doseglo najvišjo točko po drugi svetovni vojni in znaša skoraj 60 milijonov, pri čemer je skoraj 40 milijonov ljudi razseljenih znotraj lastne države; ker je več kot polovica beguncev v svetu otrok; |
| --- | --- |

C.

ker se je število ljudi, ki potrebujejo pomoč, od leta 2004 več kot podvojilo in v letu 2015 znaša več kot 100 milijonov; ker 250 milijonov ljudi čuti posledice humanitarnih kriz; ker je število nasilno razseljenih ljudi doseglo najvišjo točko po drugi svetovni vojni in znaša skoraj 60 milijonov, pri čemer je skoraj 40 milijonov ljudi razseljenih znotraj lastne države; ker je več kot polovica beguncev v svetu otrok;

| D. | ker bi utegnila biti do leta 2050 zaradi podnebnih sprememb razseljena milijarda ljudi, saj več kot 40 % svetovnega prebivalstva živi v območjih resnih težav z vodo; ker se bo gospodarska izguba zaradi naravnih katastrof, ki sedaj znaša 300 milijard USD letno, najverjetneje precej povečala; |
| --- | --- |

D.

ker bi utegnila biti do leta 2050 zaradi podnebnih sprememb razseljena milijarda ljudi, saj več kot 40 % svetovnega prebivalstva živi v območjih resnih težav z vodo; ker se bo gospodarska izguba zaradi naravnih katastrof, ki sedaj znaša 300 milijard USD letno, najverjetneje precej povečala;

| E. | ker so v zadnjih osmih letih rastoče potrebe in vedno večji izzivi, pomanjkanje trajnih zavez ter rastoči stroški humanitarne pomoči prispevali k temu, da sedanji humanitarni sistem dosega svoje meje in sili številne organizacije k začasni prekinitvi pomoči v hrani, nudenja zatočišč in drugih humanitarnih operacij, ki rešujejo življenja; |
| --- | --- |

E.

ker so v zadnjih osmih letih rastoče potrebe in vedno večji izzivi, pomanjkanje trajnih zavez ter rastoči stroški humanitarne pomoči prispevali k temu, da sedanji humanitarni sistem dosega svoje meje in sili številne organizacije k začasni prekinitvi pomoči v hrani, nudenja zatočišč in drugih humanitarnih operacij, ki rešujejo življenja;

| F. | ker so humanitarne bolnišnice pogosto tarča napadov, pri katerih se uporablja orožje za množično uničevanje; ker število groženj in napadov na humanitarno osebje narašča; ker je varnost humanitarnega osebja in poškodovanih ljudi zelo pogosto ogrožena; in ker napadi pomenijo kršitev mednarodnega humanitarnega prava in resno ogrožajo prihodnost humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker so humanitarne bolnišnice pogosto tarča napadov, pri katerih se uporablja orožje za množično uničevanje; ker število groženj in napadov na humanitarno osebje narašča; ker je varnost humanitarnega osebja in poškodovanih ljudi zelo pogosto ogrožena; in ker napadi pomenijo kršitev mednarodnega humanitarnega prava in resno ogrožajo prihodnost humanitarne pomoči;

| G. | ker morajo biti humanitarna načela človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti, pa tudi osnovna pravila mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic iz Ženevskih konvencij in njenih protokolov, v središču vseh humanitarnih ukrepov; ker je treba brezpogojno zagotavljati zaščito razseljenih ljudi in ker mora prevladati neodvisnost pomoči, torej pomoč, ki je neodvisna od političnih, gospodarskih ali varnostnih premislekov oziroma je brez kakršne koli diskriminacije; |
| --- | --- |

G.

ker morajo biti humanitarna načela človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti, pa tudi osnovna pravila mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic iz Ženevskih konvencij in njenih protokolov, v središču vseh humanitarnih ukrepov; ker je treba brezpogojno zagotavljati zaščito razseljenih ljudi in ker mora prevladati neodvisnost pomoči, torej pomoč, ki je neodvisna od političnih, gospodarskih ali varnostnih premislekov oziroma je brez kakršne koli diskriminacije;

| H. | ker morajo vse strani v konfliktu, tudi državne in nedržavne oborožene sile, humanitarnim delavcem zagotoviti potreben dostop, da lahko oskrbijo ranljivo in zaradi konflikta prizadeto civilno prebivalstvo; |
| --- | --- |

H.

ker morajo vse strani v konfliktu, tudi državne in nedržavne oborožene sile, humanitarnim delavcem zagotoviti potreben dostop, da lahko oskrbijo ranljivo in zaradi konflikta prizadeto civilno prebivalstvo;

| I. | ker ženske in otroci niso zgolj posebej ranljivi in nesorazmerno izpostavljeni tveganjem v območjih katastrof, tako v izrednih razmerah kot po njih, temveč se soočajo tudi z izkoriščanjem, potiskanjem na obrobje, infekcijami ter spolnim in na spolu temelječim nasiljem, ki se uporablja kot orožje; ker so ženske in otroci v večji meri izpostavljeni tveganju zaradi razselitve in razpada običajne zaščite in podpornih struktur; ker mednarodno humanitarno pravo zahteva, da se dekletom in ženskam, ki so bile žrtev posilstva med vojno, brez diskriminacije zagotovi celotna potrebna zdravstvena oskrba; ker je na seznamu Svetovne zdravstvene organizacije splav v nevarnih razmerah zapisan kot eden od treh glavnih vzrokov smrtnosti mater; ker so zdravje mater, psihološka pomoč ženskam, ki so bile žrtve posilstva, ter izobraževanje in šolanje razseljenih otrok najpomembnejši izzivi v begunskih taboriščih; |
| --- | --- |

I.

ker ženske in otroci niso zgolj posebej ranljivi in nesorazmerno izpostavljeni tveganjem v območjih katastrof, tako v izrednih razmerah kot po njih, temveč se soočajo tudi z izkoriščanjem, potiskanjem na obrobje, infekcijami ter spolnim in na spolu temelječim nasiljem, ki se uporablja kot orožje; ker so ženske in otroci v večji meri izpostavljeni tveganju zaradi razselitve in razpada običajne zaščite in podpornih struktur; ker mednarodno humanitarno pravo zahteva, da se dekletom in ženskam, ki so bile žrtev posilstva med vojno, brez diskriminacije zagotovi celotna potrebna zdravstvena oskrba; ker je na seznamu Svetovne zdravstvene organizacije splav v nevarnih razmerah zapisan kot eden od treh glavnih vzrokov smrtnosti mater; ker so zdravje mater, psihološka pomoč ženskam, ki so bile žrtve posilstva, ter izobraževanje in šolanje razseljenih otrok najpomembnejši izzivi v begunskih taboriščih;

| J. | ker je skupni humanitarni poziv v letu 2015 dosegel rekord v zgodovini Združenih narodov s skoraj 19 milijardami EUR; ker je bila kljub rekordnim prispevkom donatorjev financirana samo četrtina globalnega poziva, EU pa je imela težave pri financiranju globalnih humanitarnih pozivov in operacij GD ECHO; ker se je s tem potrdila potreba po globalno usklajenem, pravočasnem, predvidljivem in prožnem financiranju, prilagojenem različnim razmeram, podprlo pa naj bi ga javno-zasebno partnerstvo za inovativno pripravljenost in metode izvajanja; ker je imela EU težave pri financiranju globalnih humanitarnih pozivov in operacij ECHO; ker sta v tem kontekstu še posebej pomembna ponovna zavezanost cilju glede pomoči v višini 0,7 % in pravočasno izpolnjevanje obljub; |
| --- | --- |

J.

ker je skupni humanitarni poziv v letu 2015 dosegel rekord v zgodovini Združenih narodov s skoraj 19 milijardami EUR; ker je bila kljub rekordnim prispevkom donatorjev financirana samo četrtina globalnega poziva, EU pa je imela težave pri financiranju globalnih humanitarnih pozivov in operacij GD ECHO; ker se je s tem potrdila potreba po globalno usklajenem, pravočasnem, predvidljivem in prožnem financiranju, prilagojenem različnim razmeram, podprlo pa naj bi ga javno-zasebno partnerstvo za inovativno pripravljenost in metode izvajanja; ker je imela EU težave pri financiranju globalnih humanitarnih pozivov in operacij ECHO; ker sta v tem kontekstu še posebej pomembna ponovna zavezanost cilju glede pomoči v višini 0,7 % in pravočasno izpolnjevanje obljub;

| K. | ker so za večino humanitarnih kriz krivi ljudje; ker je 80 % mednarodne humanitarne pomoči EU osredotočenih za krize, ki jih je povzročil človek in ki potrebujejo predvsem politične in ne samo humanitarne rešitve; ker sta revščina in ranljivost za krize med seboj tesno povezana, pri tem pa se poudarja potreba po obravnavanju razlogov, ki so privedli do krize, gradnji odpornosti, krepitvi zmogljivosti za prilagajanje naravnim katastrofam in podnebnim spremembam ter izpolnjevanju dolgoročnih potreb prizadetih ljudi; ker bodo posledice humanitarnih kriz, kot so izzivi, ki jih pomenijo migracije in begunci, celo večje, dokler se ne bodo obravnavali temeljni razlogi in dokler ne bo boljše povezave med humanitarno pomočjo in pomočjo za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

K.

ker so za večino humanitarnih kriz krivi ljudje; ker je 80 % mednarodne humanitarne pomoči EU osredotočenih za krize, ki jih je povzročil človek in ki potrebujejo predvsem politične in ne samo humanitarne rešitve; ker sta revščina in ranljivost za krize med seboj tesno povezana, pri tem pa se poudarja potreba po obravnavanju razlogov, ki so privedli do krize, gradnji odpornosti, krepitvi zmogljivosti za prilagajanje naravnim katastrofam in podnebnim spremembam ter izpolnjevanju dolgoročnih potreb prizadetih ljudi; ker bodo posledice humanitarnih kriz, kot so izzivi, ki jih pomenijo migracije in begunci, celo večje, dokler se ne bodo obravnavali temeljni razlogi in dokler ne bo boljše povezave med humanitarno pomočjo in pomočjo za razvojno sodelovanje;

| L. | ker sta humanitarna pomoč in razvoj povezana, zlasti glede na potrebo po povečanju odpornosti na nesreče z ublažitvijo tveganj in zaščito pred pretresi, pri čemer gre za bistven način zmanjševanja humanitarnih potreb in boja proti težav na področju zdravstva, higiene, izobraževanja, prehrane in tudi osnovnih zatočišč; |
| --- | --- |

L.

ker sta humanitarna pomoč in razvoj povezana, zlasti glede na potrebo po povečanju odpornosti na nesreče z ublažitvijo tveganj in zaščito pred pretresi, pri čemer gre za bistven način zmanjševanja humanitarnih potreb in boja proti težav na področju zdravstva, higiene, izobraževanja, prehrane in tudi osnovnih zatočišč;

| M. | ker bodo mednarodno, lokalno in regionalno usklajevanje, izmenjava informacij in skupno načrtovanje, zbiranje podatkov in ocenjevanje pomagali izboljšati odločanje, učinkovitost, uspešnost in odgovornost pri zagotavljanju pomoči; |
| --- | --- |

M.

ker bodo mednarodno, lokalno in regionalno usklajevanje, izmenjava informacij in skupno načrtovanje, zbiranje podatkov in ocenjevanje pomagali izboljšati odločanje, učinkovitost, uspešnost in odgovornost pri zagotavljanju pomoči;

| N. | ker je treba povečati zaupanje in okrepiti sodelovanje med akterji iz zasebnega sektorja, nevladnimi organizacijami, lokalnimi organi, mednarodnimi organizacijami in vladami; ker je mogoče s poslovnimi viri, strokovnim znanjem, oskrbovalnimi verigami, zmožnostmi raziskav in razvoja ter logistiko zagotoviti učinkovitejšo pripravljenost in humanitarne ukrepe; |
| --- | --- |

N.

ker je treba povečati zaupanje in okrepiti sodelovanje med akterji iz zasebnega sektorja, nevladnimi organizacijami, lokalnimi organi, mednarodnimi organizacijami in vladami; ker je mogoče s poslovnimi viri, strokovnim znanjem, oskrbovalnimi verigami, zmožnostmi raziskav in razvoja ter logistiko zagotoviti učinkovitejšo pripravljenost in humanitarne ukrepe;

| O. | ker financiranje v okviru poglavja za humanitarno pomoč EU v letu 2015 znaša 909 milijonov EUR, kar je manj kot 1 % skupnega proračuna EU; ker je izboljšanje povezave med nujno in dolgoročno pomočjo eden od načinov za zmanjšanje sedanjega neskladja med izrednimi humanitarnimi potrebami in razpoložljivimi sredstvi; |
| --- | --- |

O.

ker financiranje v okviru poglavja za humanitarno pomoč EU v letu 2015 znaša 909 milijonov EUR, kar je manj kot 1 % skupnega proračuna EU; ker je izboljšanje povezave med nujno in dolgoročno pomočjo eden od načinov za zmanjšanje sedanjega neskladja med izrednimi humanitarnimi potrebami in razpoložljivimi sredstvi;

| P. | ker so nevladne in mednarodne organizacije, kot so Rdeči križ in agencije ZN, trenutno največje izvajalke humanitarne podpore, saj vsako leto zagotovijo nujno pomoč in zaščito približno 120 milijonom ljudi; |
| --- | --- |

P.

ker so nevladne in mednarodne organizacije, kot so Rdeči križ in agencije ZN, trenutno največje izvajalke humanitarne podpore, saj vsako leto zagotovijo nujno pomoč in zaščito približno 120 milijonom ljudi;

| Q. | ker imajo preprečevanje, notranji odziv in notranje zmogljivosti pomembno vlogo pri najprimernejšem izpolnjevanju potreb in zmanjševanju potrebe po mednarodni pomoči; ker sta bila leta 2015 le 2 % skupne mednarodne humanitarne pomoči dostavljena neposredno lokalnim in nacionalnim nevladnim organizacijam v prizadetih državah, čeprav so njihova odzivnost, poznavanje potreb in sposobnost doseči prizadeto prebivalstvo praviloma boljše kot pri drugih akterjih; ker postajajo zahteve za zagotavljanje odgovornosti v zvezi z ljudmi in skupnostmi, prizadetimi zaradi kriz, čedalje glasnejše; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo preprečevanje, notranji odziv in notranje zmogljivosti pomembno vlogo pri najprimernejšem izpolnjevanju potreb in zmanjševanju potrebe po mednarodni pomoči; ker sta bila leta 2015 le 2 % skupne mednarodne humanitarne pomoči dostavljena neposredno lokalnim in nacionalnim nevladnim organizacijam v prizadetih državah, čeprav so njihova odzivnost, poznavanje potreb in sposobnost doseči prizadeto prebivalstvo praviloma boljše kot pri drugih akterjih; ker postajajo zahteve za zagotavljanje odgovornosti v zvezi z ljudmi in skupnostmi, prizadetimi zaradi kriz, čedalje glasnejše;

| R. | ker mora humanitarna pomoč še naprej temeljiti na potrebah, ki jih ocenijo humanitarni akterji, in ker donatorji ne bi smeli uporabljati pomoči kot orodje za obvladovanje kriz; |
| --- | --- |

R.

ker mora humanitarna pomoč še naprej temeljiti na potrebah, ki jih ocenijo humanitarni akterji, in ker donatorji ne bi smeli uporabljati pomoči kot orodje za obvladovanje kriz;

| S. | ker bi morali biti humanitarni odziv in uporabljena orodja prilagojeni skupno ocenjenim potrebam in spreminjajočim se kontekstom; ker si je treba nujno močno prizadevati za to, da se spoštovanje človekovih pravic, predvsem pa specifičnih potreb žensk, otrok in starejših, invalidov, manjšin in avtohtonega prebivalstva ter drugih ranljivih skupin, vključi med prizadevanja za humanitarni odziv; |
| --- | --- |

S.

ker bi morali biti humanitarni odziv in uporabljena orodja prilagojeni skupno ocenjenim potrebam in spreminjajočim se kontekstom; ker si je treba nujno močno prizadevati za to, da se spoštovanje človekovih pravic, predvsem pa specifičnih potreb žensk, otrok in starejših, invalidov, manjšin in avtohtonega prebivalstva ter drugih ranljivih skupin, vključi med prizadevanja za humanitarni odziv;

| T. | ker se globalne akterje spodbuja, naj vključijo humanitarne odzive v mehanizme za spremljanje človekovih pravic in poročanje o njih; |
| --- | --- |

T.

ker se globalne akterje spodbuja, naj vključijo humanitarne odzive v mehanizme za spremljanje človekovih pravic in poročanje o njih;

| U. | ker naj bi prvi svetovni humanitarni vrh, ki bo potekal v Istanbulu 23. in 24. maja 2016, zagotovil preoblikovanje humanitarne strukture, ki bi morala postati bolj vključujoča, učinkovita, pregledna in resnično globalna, da se bo lahko odzivala na predvideno povečanje humanitarnih potreb, povezanih s sedanjimi in prihodnjimi izzivi, kot so prehranska varnost, rast prebivalstva, podnebne spremembe, nestabilnost, varnost humanitarnih delavcev, prisilno razseljevanje in socialno-gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

U.

ker naj bi prvi svetovni humanitarni vrh, ki bo potekal v Istanbulu 23. in 24. maja 2016, zagotovil preoblikovanje humanitarne strukture, ki bi morala postati bolj vključujoča, učinkovita, pregledna in resnično globalna, da se bo lahko odzivala na predvideno povečanje humanitarnih potreb, povezanih s sedanjimi in prihodnjimi izzivi, kot so prehranska varnost, rast prebivalstva, podnebne spremembe, nestabilnost, varnost humanitarnih delavcev, prisilno razseljevanje in socialno-gospodarski razvoj;

| V. | ker bo prvi svetovni humanitarni vrh sledil številnim medvladnim pogajanjem o zmanjšanju tveganja naravnih nesreč, financiranju razvoja, agendi za trajnostni razvoj po letu 2015 in podnebnih spremembah, kar bo oblikovalo razvojno in humanitarno področje za prihodnja leta ter bo edinstvena, pomembna in konkretna priložnost za uskladitev ciljev, načel in ukrepov, pri čemer bo lahko svet na bolj skladen način obravnaval potrebe in vzpostavljal odpornost najbolj ranljivih; |
| --- | --- |

V.

ker bo prvi svetovni humanitarni vrh sledil številnim medvladnim pogajanjem o zmanjšanju tveganja naravnih nesreč, financiranju razvoja, agendi za trajnostni razvoj po letu 2015 in podnebnih spremembah, kar bo oblikovalo razvojno in humanitarno področje za prihodnja leta ter bo edinstvena, pomembna in konkretna priložnost za uskladitev ciljev, načel in ukrepov, pri čemer bo lahko svet na bolj skladen način obravnaval potrebe in vzpostavljal odpornost najbolj ranljivih;

| W. | ker ima EU kot vodilna donatorica odgovornost in potreben vzvod za prevzem vodilne vloge pri iskanju boljših in inovativnih načinov, da se zadovoljijo potrebe milijonov ljudi, ki jih prizadenejo konflikti in nesreče, ter se jim ponudijo dolgoročne rešitve; |
| --- | --- |

W.

ker ima EU kot vodilna donatorica odgovornost in potreben vzvod za prevzem vodilne vloge pri iskanju boljših in inovativnih načinov, da se zadovoljijo potrebe milijonov ljudi, ki jih prizadenejo konflikti in nesreče, ter se jim ponudijo dolgoročne rešitve;

| X. | ker so nedavno stopnjevanje, stopnja splošne akutne podhranjenosti ter regionalna in mednarodna prelivanja politične nestabilnosti v državah s krizo tretje stopnje, ponovno spomnili, da mora svetovni humanitarni vrh pospešiti spremembe v humanitarnem sistemu in bolje služiti ljudem, ki potrebujejo pomoč; |
| --- | --- |

X.

ker so nedavno stopnjevanje, stopnja splošne akutne podhranjenosti ter regionalna in mednarodna prelivanja politične nestabilnosti v državah s krizo tretje stopnje, ponovno spomnili, da mora svetovni humanitarni vrh pospešiti spremembe v humanitarnem sistemu in bolje služiti ljudem, ki potrebujejo pomoč;

Od globalnih posvetovanj h globalnemu ukrepanju

| 1. | pozdravlja sklep generalnega sekretarja OZN, da skliče prvi svetovni humanitarni vrh z več deležniki, in pripravljenost Turčije, da ta vrh gosti; poziva države članice, naj ta vrh podprejo in dosežejo trdne sklepe Sveta s specifičnimi zavezami in prednostnimi področji ukrepanja, pri čemer naj si prizadevajo za operativno učinkovitost, skupne standarde kakovosti, boljše usklajevanje in partnerstvo med novimi donatorji; ti sklepi naj temeljijo na politično nepristranski pomoči, na skupnem razumevanju in uporabi humanitarnih načel humanosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti ter spoštovanju obveznosti v okviru mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklep generalnega sekretarja OZN, da skliče prvi svetovni humanitarni vrh z več deležniki, in pripravljenost Turčije, da ta vrh gosti; poziva države članice, naj ta vrh podprejo in dosežejo trdne sklepe Sveta s specifičnimi zavezami in prednostnimi področji ukrepanja, pri čemer naj si prizadevajo za operativno učinkovitost, skupne standarde kakovosti, boljše usklajevanje in partnerstvo med novimi donatorji; ti sklepi naj temeljijo na politično nepristranski pomoči, na skupnem razumevanju in uporabi humanitarnih načel humanosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti ter spoštovanju obveznosti v okviru mednarodnega humanitarnega prava;

| 2. | pozdravlja pobudo OZN za zbiranje obveščevalnih podatkov z vsega sveta, da bi bila pripravljena na naravne nesreče in konflikte ter opredelila način za reševanje in varovanje večjega števila ljudi pred posledicami tovrstnih kriz; pozdravlja tudi organizacijo osmih regionalnih posvetovanj, ki so vključevala tudi tematska srečanja, in globalno posvetovanje s predstavniki vlad, civilne družbe, nevladnih organizacij, omrežji prostovoljcev, poslovnimi in verskimi omrežji, pa tudi pobudo o spletnih posvetovanjih in ustanovitev skupine na visoki ravni za humanitarno financiranje, ki ji sopredseduje EU; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja pobudo OZN za zbiranje obveščevalnih podatkov z vsega sveta, da bi bila pripravljena na naravne nesreče in konflikte ter opredelila način za reševanje in varovanje večjega števila ljudi pred posledicami tovrstnih kriz; pozdravlja tudi organizacijo osmih regionalnih posvetovanj, ki so vključevala tudi tematska srečanja, in globalno posvetovanje s predstavniki vlad, civilne družbe, nevladnih organizacij, omrežji prostovoljcev, poslovnimi in verskimi omrežji, pa tudi pobudo o spletnih posvetovanjih in ustanovitev skupine na visoki ravni za humanitarno financiranje, ki ji sopredseduje EU;

| 3. | poudarja, da je za izjemno velike humanitarne izzive danes potreben bolj vključujoč, raznolik in resnično globalen humanitarni sistem, ki naj bi ga svetovni humanitarni vrh okrepili in ki naj bi istočasno prepoznal raznolikost današnjega sistema humanitarnega odzivanja in dopolnjujoče se vloge vseh akterjev; poziva EU, naj spodbuja globalno soglasje o humanitarnem ukrepanju, ki potrjuje načela humanitarne pomoči ter obveznosti in upravičenost po mednarodnem humanitarnem pravu, obenem pa zagotavlja zaščitne odzive, ki so usmerjeni v ljudi, ter od vlad terja odgovornost za njihove vloge in pristojnosti pri varovanju ljudi; opozarja na negativne posledice politizacije humanitarne pomoči in spominja, da sta nadaljnje spoštovanje temeljnih humanitarnih načel in stalna zavezanost slednjim ključni za zagotavljanje humanitarnega prostora na območjih konfliktov in naravnih nesreč; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je za izjemno velike humanitarne izzive danes potreben bolj vključujoč, raznolik in resnično globalen humanitarni sistem, ki naj bi ga svetovni humanitarni vrh okrepili in ki naj bi istočasno prepoznal raznolikost današnjega sistema humanitarnega odzivanja in dopolnjujoče se vloge vseh akterjev; poziva EU, naj spodbuja globalno soglasje o humanitarnem ukrepanju, ki potrjuje načela humanitarne pomoči ter obveznosti in upravičenost po mednarodnem humanitarnem pravu, obenem pa zagotavlja zaščitne odzive, ki so usmerjeni v ljudi, ter od vlad terja odgovornost za njihove vloge in pristojnosti pri varovanju ljudi; opozarja na negativne posledice politizacije humanitarne pomoči in spominja, da sta nadaljnje spoštovanje temeljnih humanitarnih načel in stalna zavezanost slednjim ključni za zagotavljanje humanitarnega prostora na območjih konfliktov in naravnih nesreč;

| 4. | poudarja, da bi moral končni dokument svetovnega humanitarnega vrha – če bi hotel imeti pomen – vsebovati petletni načrt za razvoj in operacionalizacijo konkretnih sprejetih političnih zavez, vključno z medvladnim okvirom za spremljanje in odgovornost, oceno praks organizacij za pomoč in oceno vpliva, ki vključuje sodelovanje ustreznih deležnikov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi moral končni dokument svetovnega humanitarnega vrha – če bi hotel imeti pomen – vsebovati petletni načrt za razvoj in operacionalizacijo konkretnih sprejetih političnih zavez, vključno z medvladnim okvirom za spremljanje in odgovornost, oceno praks organizacij za pomoč in oceno vpliva, ki vključuje sodelovanje ustreznih deležnikov;

| 5. | poziva svetovni humanitarni vrh, naj poveže razvojno agendo za obdobje po letu 2015, sendajski okvir za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč in konferenco OZN o podnebnih spremembah (COP21), da bi okrepil skladnost med politikami in institucijami za krepitev odpornosti na nesreče, in naj zahteva dejavnejšo vlogo razvojnih akterjev pri krepitvi odpornosti; poziva vlade donatorke, naj za svoje nacionalne politike razvijejo skupen niz ciljev, prednostnih nalog in kazalnikov, ki bodo povezovali te okvire; |
| --- | --- |

5.

poziva svetovni humanitarni vrh, naj poveže razvojno agendo za obdobje po letu 2015, sendajski okvir za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč in konferenco OZN o podnebnih spremembah (COP21), da bi okrepil skladnost med politikami in institucijami za krepitev odpornosti na nesreče, in naj zahteva dejavnejšo vlogo razvojnih akterjev pri krepitvi odpornosti; poziva vlade donatorke, naj za svoje nacionalne politike razvijejo skupen niz ciljev, prednostnih nalog in kazalnikov, ki bodo povezovali te okvire;

| 6. | poziva EU in njene države članice kot največje donatorje in ključne operativne akterje naj bodo dejaven zgled; poudarja, da bi morali vsi humanitarni ukrepi EU slediti načelom solidarnosti in odgovornosti ter da bi jih bilo treba oblikovati tako, da bi zagotavljali fizično in psihično varovanje ranljivih ljudi; poziva h globalni, celoviti in dolgoročni rešitvi za množice ljudi, ki bežijo iz konfliktnih regij; ugotavlja, da gre pri odzivanju v EU na sedanjo krizo tudi za vlogo in verodostojnost Evrope na svetovni humanitarni sceni; |
| --- | --- |

6.

poziva EU in njene države članice kot največje donatorje in ključne operativne akterje naj bodo dejaven zgled; poudarja, da bi morali vsi humanitarni ukrepi EU slediti načelom solidarnosti in odgovornosti ter da bi jih bilo treba oblikovati tako, da bi zagotavljali fizično in psihično varovanje ranljivih ljudi; poziva h globalni, celoviti in dolgoročni rešitvi za množice ljudi, ki bežijo iz konfliktnih regij; ugotavlja, da gre pri odzivanju v EU na sedanjo krizo tudi za vlogo in verodostojnost Evrope na svetovni humanitarni sceni;

| 7. | poziva svetovni humanitarni vrh, naj se zaveže sistematičnemu, v rezultate usmerjenemu in participativnemu pristopu z oblikovanjem specifičnih kazalnikov in metodologije dela, ki jih donatorji in izvajalske agencije izmenjujejo in krepijo, da bi prizadeti ljudje sodelovali pri celotnem ciklu humanitarnih ukrepov; poziva svetovni humanitarni vrh, naj si prizadeva za institucionalizacijo, boljše spremljanje in ocenjevanje okvira OZN za odgovornost v odnosu do prizadetega prebivalstva; |
| --- | --- |

7.

poziva svetovni humanitarni vrh, naj se zaveže sistematičnemu, v rezultate usmerjenemu in participativnemu pristopu z oblikovanjem specifičnih kazalnikov in metodologije dela, ki jih donatorji in izvajalske agencije izmenjujejo in krepijo, da bi prizadeti ljudje sodelovali pri celotnem ciklu humanitarnih ukrepov; poziva svetovni humanitarni vrh, naj si prizadeva za institucionalizacijo, boljše spremljanje in ocenjevanje okvira OZN za odgovornost v odnosu do prizadetega prebivalstva;

| 8. | poudarja, da je svetovni humanitarni vrh tudi priložnost za vse deležnike, da razmislijo o nujno potrebni reformi OZN v smeri vključujočega, preglednega in učinkovitega sistema usklajevanja, z bolj vključujočim in operativnim medagencijskim stalnim odborom (IASC), z boljšim sodelovanjem s partnerji za krepitev dopolnjevanja in za celovito operacionalizacijo preobrazbene agende, pa tudi za krepitev večstranske humanitarne strukture za vse krize z oblikovanjem zanesljivega sistema ocenjevanja potreb, ki bo služil kot podlaga za skupne pozive (zagotavljal celovito finančno sledljivost), sistem primerjanja stroškov med agencijami ter mehanizem za spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je svetovni humanitarni vrh tudi priložnost za vse deležnike, da razmislijo o nujno potrebni reformi OZN v smeri vključujočega, preglednega in učinkovitega sistema usklajevanja, z bolj vključujočim in operativnim medagencijskim stalnim odborom (IASC), z boljšim sodelovanjem s partnerji za krepitev dopolnjevanja in za celovito operacionalizacijo preobrazbene agende, pa tudi za krepitev večstranske humanitarne strukture za vse krize z oblikovanjem zanesljivega sistema ocenjevanja potreb, ki bo služil kot podlaga za skupne pozive (zagotavljal celovito finančno sledljivost), sistem primerjanja stroškov med agencijami ter mehanizem za spremljanje in ocenjevanje;

| 9. | vztraja, da takšno globalno ukrepanje ne bo uspešno brez celovitih in znatnih sredstev; poudarja, da so za obravnavo novih in kroničnih nesreč in ranljivosti potrebni preprečevanje podvajanja sistemov, razširitev podlage za financiranje, dolgoročne predvidljive naložbe in skladnost z novo agendo za trajnostni razvoj, zlasti s spodbujanjem skupnih ocen tveganja in potreb, načrtovanjem in financiranjem med humanitarnimi in razvojnimi akterji ter akterji na področju podnebnih sprememb; poudarja, da je potrebno večje dopolnjevanje med humanitarno in razvojno pomočjo, da bi se obravnavale učinkovitost in vrzeli v humanitarnem financiranju, ter da bi bilo treba to dopolnjevanje pospremiti z večjo razvojno pomočjo in humanitarnim financiranjem; v zvezi s tem opozarja na dolgoročno mednarodno zavezo, da se doseže cilj 0,7 % BDP; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da takšno globalno ukrepanje ne bo uspešno brez celovitih in znatnih sredstev; poudarja, da so za obravnavo novih in kroničnih nesreč in ranljivosti potrebni preprečevanje podvajanja sistemov, razširitev podlage za financiranje, dolgoročne predvidljive naložbe in skladnost z novo agendo za trajnostni razvoj, zlasti s spodbujanjem skupnih ocen tveganja in potreb, načrtovanjem in financiranjem med humanitarnimi in razvojnimi akterji ter akterji na področju podnebnih sprememb; poudarja, da je potrebno večje dopolnjevanje med humanitarno in razvojno pomočjo, da bi se obravnavale učinkovitost in vrzeli v humanitarnem financiranju, ter da bi bilo treba to dopolnjevanje pospremiti z večjo razvojno pomočjo in humanitarnim financiranjem; v zvezi s tem opozarja na dolgoročno mednarodno zavezo, da se doseže cilj 0,7 % BDP;

| 10. | poziva EU, naj kot največja donatorica humanitarne pomoči na svetovnem humanitarnem vrhu prevzame vodilno vlogo in zahteva bolj prožne načine zagotavljanja humanitarne pomoči ter proaktivne in skladne ukrepe in učinkovita orodja za preprečevanje kriz; poziva EU in druge donatorje, naj izpolnjujejo svoje finančne zaveze in razvijejo načine, s katerimi bodo skrajšali roke za pretvorbo finančnih obveznosti v ukrepe na terenu; nadalje poudarja pomen poročanja o človekovih pravicah kot mehanizma zgodnjega opozarjanja na krize in spodbuja udeležence svetovnega humanitarnega vrha, naj to upoštevajo pri prehodu s kulture reakcije na kulturo preventive; |
| --- | --- |

10.

poziva EU, naj kot največja donatorica humanitarne pomoči na svetovnem humanitarnem vrhu prevzame vodilno vlogo in zahteva bolj prožne načine zagotavljanja humanitarne pomoči ter proaktivne in skladne ukrepe in učinkovita orodja za preprečevanje kriz; poziva EU in druge donatorje, naj izpolnjujejo svoje finančne zaveze in razvijejo načine, s katerimi bodo skrajšali roke za pretvorbo finančnih obveznosti v ukrepe na terenu; nadalje poudarja pomen poročanja o človekovih pravicah kot mehanizma zgodnjega opozarjanja na krize in spodbuja udeležence svetovnega humanitarnega vrha, naj to upoštevajo pri prehodu s kulture reakcije na kulturo preventive;

Zadovoljevanje potreb ljudi s konfliktnih področij

| 11. | poziva EU, naj varstvo postavi v središče humanitarnega ukrepanja v okvirih odzivanja na podlagi potreb z vzpostavitvijo sistema za skladnost in ga vključi v načrtovanje; poudarja, da je treba institucionalizirati vlogo strokovnjaka za varstvo in razviti strateške in integrirane pristope z zadostnimi sredstvi za dejavnosti zaščite tudi v prvi fazi izrednih razmer; poziva EU, naj se pri humanitarnem ukrepanju močneje zaveže pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, da zagotovi spoštovanje potreb in pravic specifičnih ranljivih skupin, zlasti žensk, mladih, ljudi s HIV, oseb LGBTI in invalidov; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj varstvo postavi v središče humanitarnega ukrepanja v okvirih odzivanja na podlagi potreb z vzpostavitvijo sistema za skladnost in ga vključi v načrtovanje; poudarja, da je treba institucionalizirati vlogo strokovnjaka za varstvo in razviti strateške in integrirane pristope z zadostnimi sredstvi za dejavnosti zaščite tudi v prvi fazi izrednih razmer; poziva EU, naj se pri humanitarnem ukrepanju močneje zaveže pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, da zagotovi spoštovanje potreb in pravic specifičnih ranljivih skupin, zlasti žensk, mladih, ljudi s HIV, oseb LGBTI in invalidov;

| 12. | poziva EU, naj na svetovnem humanitarnem vrhu podpira celovit dogovor o praktičnih načinih za krepitev spoštovanja in upoštevanja mednarodnega humanitarnega prava, mednarodnega prava človekovih pravic in begunskega prava, denimo s širjenjem pravil mednarodnega humanitarnega prava med regionalnimi in nacionalnimi upravami, varnostnimi silami, lokalnimi organi in voditelji skupnosti, ter naj podpira vlogo mednarodnega kazenskega sodišča, da bi se končala nekaznovanost za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj na svetovnem humanitarnem vrhu podpira celovit dogovor o praktičnih načinih za krepitev spoštovanja in upoštevanja mednarodnega humanitarnega prava, mednarodnega prava človekovih pravic in begunskega prava, denimo s širjenjem pravil mednarodnega humanitarnega prava med regionalnimi in nacionalnimi upravami, varnostnimi silami, lokalnimi organi in voditelji skupnosti, ter naj podpira vlogo mednarodnega kazenskega sodišča, da bi se končala nekaznovanost za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava človekovih pravic;

| 13. | poudarja potrebo po razširitvi konvencije o beguncih in konvencije iz Kampale na zaščito in pomoč notranje razseljenim osebam po svetu, pa tudi na pomoč tistim, ki so prizadeti zaradi podnebnih sprememb, in za njihovo varovanje pred različnimi oblikami nasilja, kot so trgovina z ljudmi, nasilje na podlagi spola ter nasilje v mestih in ekonomsko nasilje, saj utegne biti njihov strah pred preganjanjem ali resno nevarnostjo utemeljen; poudarja, da je treba migrantom nuditi enako raven zaščite njihovih pravic, kot se zagotavlja vsem drugim skupinam v času krize; poziva, naj se pozornost nameni posebno ranljivim skupinam, kot so migranti, osebe brez državljanstva in begunci, ki so v humanitarnih razpravah pogosto spregledani; poziva k oblikovanju nove generacije orodij za varstvo človekovih pravic, s katerimi bi pomagali zaščititi te skupine; |
| --- | --- |

13.

poudarja potrebo po razširitvi konvencije o beguncih in konvencije iz Kampale na zaščito in pomoč notranje razseljenim osebam po svetu, pa tudi na pomoč tistim, ki so prizadeti zaradi podnebnih sprememb, in za njihovo varovanje pred različnimi oblikami nasilja, kot so trgovina z ljudmi, nasilje na podlagi spola ter nasilje v mestih in ekonomsko nasilje, saj utegne biti njihov strah pred preganjanjem ali resno nevarnostjo utemeljen; poudarja, da je treba migrantom nuditi enako raven zaščite njihovih pravic, kot se zagotavlja vsem drugim skupinam v času krize; poziva, naj se pozornost nameni posebno ranljivim skupinam, kot so migranti, osebe brez državljanstva in begunci, ki so v humanitarnih razpravah pogosto spregledani; poziva k oblikovanju nove generacije orodij za varstvo človekovih pravic, s katerimi bi pomagali zaščititi te skupine;

| 14. | poudarja, da je treba temeljito spremeniti podporo, ki se ponuja beguncem ter državam in skupnostim, ki jih gostijo; podpira zbirno poročilo za svetovno posvetovanje, v katerem se poziva svetovni humanitarni vrh, naj preuči celovit „dogovor o sprejemu beguncev“, ki priznava prispevek držav gostiteljic, ureja dolgoročnejše, predvidljive in trajnostne finančne pakete za pomoč tem državam, beguncem omogoči, da se lahko zanašajo nase, saj jim zagotavlja dostop do možnosti preživljanja, in ustvarja pravičnejšo ureditev za njihovo naselitev v tretjih državah; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba temeljito spremeniti podporo, ki se ponuja beguncem ter državam in skupnostim, ki jih gostijo; podpira zbirno poročilo za svetovno posvetovanje, v katerem se poziva svetovni humanitarni vrh, naj preuči celovit „dogovor o sprejemu beguncev“, ki priznava prispevek držav gostiteljic, ureja dolgoročnejše, predvidljive in trajnostne finančne pakete za pomoč tem državam, beguncem omogoči, da se lahko zanašajo nase, saj jim zagotavlja dostop do možnosti preživljanja, in ustvarja pravičnejšo ureditev za njihovo naselitev v tretjih državah;

| 15. | poziva EU in njene države članice, naj delujejo v smeri skupnega globalnega razumevanja in operacionalizacije humanitarnih načel pri pripravi svetovnega humanitarnega vrha in naj skupaj razvijejo širok, participativen kodeks med sedanjimi in prihodnjimi donatorji, da bi si izmenjevali najboljše prakse, spodbujali dostop do ljudi v stiski in razširili obstoječe zaveze za dobre donatorske prakse, kot so tiste, ki jih odražajo načela dobrega humanitarnega donatorstva; |
| --- | --- |

15.

poziva EU in njene države članice, naj delujejo v smeri skupnega globalnega razumevanja in operacionalizacije humanitarnih načel pri pripravi svetovnega humanitarnega vrha in naj skupaj razvijejo širok, participativen kodeks med sedanjimi in prihodnjimi donatorji, da bi si izmenjevali najboljše prakse, spodbujali dostop do ljudi v stiski in razširili obstoječe zaveze za dobre donatorske prakse, kot so tiste, ki jih odražajo načela dobrega humanitarnega donatorstva;

| 16. | poziva EU, naj zagovarja vključitev preglednosti in odgovornosti kot vodilnih načel v izjavo svetovnega humanitarnega vrha z uporabo specifičnih označevalcev in razčlenjenih podatkov (npr. po spolu in starosti, s specifičnimi spremenljivkami za otroke) za podlago za oblikovanje in ocenjevanje programov ter s spodbujanjem pobude za standard preglednosti mednarodne humanitarne pomoči, da se zagotovi globalni okvir za rezultate odgovornosti za merjenje napredka; |
| --- | --- |

16.

poziva EU, naj zagovarja vključitev preglednosti in odgovornosti kot vodilnih načel v izjavo svetovnega humanitarnega vrha z uporabo specifičnih označevalcev in razčlenjenih podatkov (npr. po spolu in starosti, s specifičnimi spremenljivkami za otroke) za podlago za oblikovanje in ocenjevanje programov ter s spodbujanjem pobude za standard preglednosti mednarodne humanitarne pomoči, da se zagotovi globalni okvir za rezultate odgovornosti za merjenje napredka;

| 17. | poudarja potrebo po zagotavljanju prehrane, vode, zatočišča, sanitarne infrastrukture in zdravstvene oskrbe, saj gre za temeljne pravice vseh ljudi; je zelo zaskrbljen zaradi tveganja izbruha epidemij, povezanega z obupnimi higienskimi razmerami in omejenim dostopom do varne pitne vode, pa tudi zaradi pomanjkanja dostopa do nujnih zdravil v humanitarnih krizah; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri zagotavljanju ustreznega dostopa do osnovnih zdravil in varne pitne vode v humanitarnih krizah; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po zagotavljanju prehrane, vode, zatočišča, sanitarne infrastrukture in zdravstvene oskrbe, saj gre za temeljne pravice vseh ljudi; je zelo zaskrbljen zaradi tveganja izbruha epidemij, povezanega z obupnimi higienskimi razmerami in omejenim dostopom do varne pitne vode, pa tudi zaradi pomanjkanja dostopa do nujnih zdravil v humanitarnih krizah; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri zagotavljanju ustreznega dostopa do osnovnih zdravil in varne pitne vode v humanitarnih krizah;

| 18. | poziva Unijo in vse mednarodne akterje, naj v begunskih taboriščih izboljšajo tehnike za zagotavljanje humanitarne pomoči, zlasti z zagotavljanjem mobilnih laboratorijev za boj proti epidemijam nalezljivih bolezni, izboljšanjem načinov distribucije pomoči v sili – ob upoštevanju najranljivejših skupin – in izboljšanjem higienske in nujne sanitarne infrastrukture; |
| --- | --- |

18.

poziva Unijo in vse mednarodne akterje, naj v begunskih taboriščih izboljšajo tehnike za zagotavljanje humanitarne pomoči, zlasti z zagotavljanjem mobilnih laboratorijev za boj proti epidemijam nalezljivih bolezni, izboljšanjem načinov distribucije pomoči v sili – ob upoštevanju najranljivejših skupin – in izboljšanjem higienske in nujne sanitarne infrastrukture;

| 19. | poudarja potrebo po vključitvi zaščite otrok kot sestavnega dela humanitarnega odziva, da se preprečijo zlorabe, zanemarjanje in izkoriščanje otrok ter nasilje nad njimi in da se na to odgovori; poudarja, da je pomembno, da se kot del humanitarnega odziva oblikujejo otrokom prijazni prostori, saj so otroci glavno gonilo sprememb; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po vključitvi zaščite otrok kot sestavnega dela humanitarnega odziva, da se preprečijo zlorabe, zanemarjanje in izkoriščanje otrok ter nasilje nad njimi in da se na to odgovori; poudarja, da je pomembno, da se kot del humanitarnega odziva oblikujejo otrokom prijazni prostori, saj so otroci glavno gonilo sprememb;

| 20. | izpostavlja osrednjo vlogo žensk v konfliktnih in pokonfliktnih razmerah, saj se v krizah prve odzovejo in povezujejo svoje družine in skupnosti; poziva donatorje in vlade, naj vključujejo enakost spolov v oblikovanje humanitarnih programov in naj podpirajo opolnomočenje žensk in deklic; |
| --- | --- |

20.

izpostavlja osrednjo vlogo žensk v konfliktnih in pokonfliktnih razmerah, saj se v krizah prve odzovejo in povezujejo svoje družine in skupnosti; poziva donatorje in vlade, naj vključujejo enakost spolov v oblikovanje humanitarnih programov in naj podpirajo opolnomočenje žensk in deklic;

| 21. | odločno poziva, da bi moralo zagotavljanje humanitarne pomoči slediti mednarodnemu humanitarnemu pravu in da za humanitarno pomoč EU ne bi smele veljati omejitve, ki jih uveljavljajo drugi partnerski donatorji; izraža zaskrbljenost glede nadaljnje uporabe posilstva in drugih oblik spolnega in na spolu temelječega nasilja nad ženskami in deklicami kot orožja v vojni v humanitarnih krizah in to obsoja; poudarja, da je treba obravnavati to nasilje, pa tudi njegove fizične in psihične posledice; poziva k globalni zavezi, da se zagotovi, da bodo ženske in deklice varne od začetka vsakih izrednih razmer ali krize z obravnavanjem tveganja spolnega nasilja ali nasilja na podlagi spola, z dvigovanjem ozaveščenosti, z zagotavljanjem kazenskega pregona storilcev takšnega nasilja in z zagotavljanjem, da imajo ženske in deklice dostop do vseh spolnih in reproduktivnih zdravstvenih storitev, tudi varnih splavov, v humanitarnih krizah, ne pa da se ponavlja to, kar bi lahko označili kot nehumano ravnanje, torej v skladu z zahtevami mednarodnega humanitarnega prava in kot je predvideno v ženevskih konvencijah in njihovih dodatnih protokolih; |
| --- | --- |

21.

odločno poziva, da bi moralo zagotavljanje humanitarne pomoči slediti mednarodnemu humanitarnemu pravu in da za humanitarno pomoč EU ne bi smele veljati omejitve, ki jih uveljavljajo drugi partnerski donatorji; izraža zaskrbljenost glede nadaljnje uporabe posilstva in drugih oblik spolnega in na spolu temelječega nasilja nad ženskami in deklicami kot orožja v vojni v humanitarnih krizah in to obsoja; poudarja, da je treba obravnavati to nasilje, pa tudi njegove fizične in psihične posledice; poziva k globalni zavezi, da se zagotovi, da bodo ženske in deklice varne od začetka vsakih izrednih razmer ali krize z obravnavanjem tveganja spolnega nasilja ali nasilja na podlagi spola, z dvigovanjem ozaveščenosti, z zagotavljanjem kazenskega pregona storilcev takšnega nasilja in z zagotavljanjem, da imajo ženske in deklice dostop do vseh spolnih in reproduktivnih zdravstvenih storitev, tudi varnih splavov, v humanitarnih krizah, ne pa da se ponavlja to, kar bi lahko označili kot nehumano ravnanje, torej v skladu z zahtevami mednarodnega humanitarnega prava in kot je predvideno v ženevskih konvencijah in njihovih dodatnih protokolih;

| 22. | meni, da bi morali biti vsi, ki sodelujejo pri zagotavljanju humanitarne pomoči, vključno s policijo in vojsko, deležni ustreznega usposabljanja na področju upoštevanja razlik med spoloma in da bi zanje morala veljati stroga pravila ravnanja, da te osebe ne bi mogle zlorabljati svojega položaja in bi zagotavljale enakost spolov; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morali biti vsi, ki sodelujejo pri zagotavljanju humanitarne pomoči, vključno s policijo in vojsko, deležni ustreznega usposabljanja na področju upoštevanja razlik med spoloma in da bi zanje morala veljati stroga pravila ravnanja, da te osebe ne bi mogle zlorabljati svojega položaja in bi zagotavljale enakost spolov;

| 23. | poziva humanitarne akterje, naj v vse svoje ukrepe za posamezne sektorje vključijo strategije za preprečevanje nasilja na podlagi spola in blaženje njegovih posledic, naj omogočijo lažje prepoznavanje novih instrumentov financiranja EU ter v ta namen upoštevajo revidirane smernice, ki jih je organizacija Global Protection Cluster pripravila za vključevanje ukrepov proti nasilju na podlagi spola v humanitarne dejavnosti; meni še, da bi se morali humanitarni akterji (vključno z EU) z deklicami in dečki (zlasti najstniškimi dekleti) posvetovati na vseh stopnjah priprav na nesreče in odzivanja nanje; |
| --- | --- |

23.

poziva humanitarne akterje, naj v vse svoje ukrepe za posamezne sektorje vključijo strategije za preprečevanje nasilja na podlagi spola in blaženje njegovih posledic, naj omogočijo lažje prepoznavanje novih instrumentov financiranja EU ter v ta namen upoštevajo revidirane smernice, ki jih je organizacija Global Protection Cluster pripravila za vključevanje ukrepov proti nasilju na podlagi spola v humanitarne dejavnosti; meni še, da bi se morali humanitarni akterji (vključno z EU) z deklicami in dečki (zlasti najstniškimi dekleti) posvetovati na vseh stopnjah priprav na nesreče in odzivanja nanje;

| 24. | poziva ustrezne humanitarne agencije, naj se še bolj uskladijo, da bi identificirale žrtve in potencialne žrtve spolnega izkoriščanja in zlorab ter jih zaščitile; |
| --- | --- |

24.

poziva ustrezne humanitarne agencije, naj se še bolj uskladijo, da bi identificirale žrtve in potencialne žrtve spolnega izkoriščanja in zlorab ter jih zaščitile;

| 25. | priznava vrednost celostnega pristopa EU pri usklajevanju in skladnosti široke palete instrumentov zunanje politike za vlaganje v trajne politične rešitve; opozarja na specifične značilnosti humanitarne pomoči in poudarja, da je zelo pomembno ločiti humanitarni odziv od tujih, političnih, varnostnih in protiterorističnih premislekov prek sprejemanja jamstev; obžaluje vsako zlorabo ali nespoštovanje načel humanitarnega delovanja, saj takšne zlorabe občutno ogrožajo dostavo pomoči in varnost humanitarnega osebja; vztraja, da protiteroristični ukrepi ne bi smeli niti spodkopavati niti ovirati humanitarnih prizadevanj, in poziva svetovni humanitarni vrh, naj ustrezno obravnava to vprašanje; |
| --- | --- |

25.

priznava vrednost celostnega pristopa EU pri usklajevanju in skladnosti široke palete instrumentov zunanje politike za vlaganje v trajne politične rešitve; opozarja na specifične značilnosti humanitarne pomoči in poudarja, da je zelo pomembno ločiti humanitarni odziv od tujih, političnih, varnostnih in protiterorističnih premislekov prek sprejemanja jamstev; obžaluje vsako zlorabo ali nespoštovanje načel humanitarnega delovanja, saj takšne zlorabe občutno ogrožajo dostavo pomoči in varnost humanitarnega osebja; vztraja, da protiteroristični ukrepi ne bi smeli niti spodkopavati niti ovirati humanitarnih prizadevanj, in poziva svetovni humanitarni vrh, naj ustrezno obravnava to vprašanje;

Humanitarna učinkovitost

| 26. | obsoja nenehno oviranje poskusov dostave humanitarne pomoči in vsak ukrep, ki krši načelo, po katerem se „osebam v nevarnosti ne sme odrekati pomoči“, in načelo „nevračanja“, ki ju mora vsak akter, ne glede na to ali je država članica EU ali ne, upoštevati pri obravnavi razseljenega prebivalstva; poziva vlade, naj izpolnijo svojo temeljno odgovornost za varovanje in podpiranje civilistov ter vzpostavijo pravni in politični okviri za podpiranje humanitarnega dostopa in dostavo pomoči v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; predlaga, naj ti okviri vsebujejo humanitarne davčne oprostitve, zmanjšanje transakcijskih stroškov za nakazila denarja izseljencev v domovino in poenostavljene carinske postopke; poziva donatorje, vlade gostiteljice in akterje izvajalce, naj spoštujejo določbe mednarodnega prava in pomoči skozi vse mogoče kanale in naj uresničujejo svojo odgovornost zagotavljanja, da strokovna, pravočasna, usklajena, primerna in kakovostna pomoč doseže vsa prebivalstva, ki jo potrebujejo, tudi na odročnih območjih; |
| --- | --- |

26.

obsoja nenehno oviranje poskusov dostave humanitarne pomoči in vsak ukrep, ki krši načelo, po katerem se „osebam v nevarnosti ne sme odrekati pomoči“, in načelo „nevračanja“, ki ju mora vsak akter, ne glede na to ali je država članica EU ali ne, upoštevati pri obravnavi razseljenega prebivalstva; poziva vlade, naj izpolnijo svojo temeljno odgovornost za varovanje in podpiranje civilistov ter vzpostavijo pravni in politični okviri za podpiranje humanitarnega dostopa in dostavo pomoči v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; predlaga, naj ti okviri vsebujejo humanitarne davčne oprostitve, zmanjšanje transakcijskih stroškov za nakazila denarja izseljencev v domovino in poenostavljene carinske postopke; poziva donatorje, vlade gostiteljice in akterje izvajalce, naj spoštujejo določbe mednarodnega prava in pomoči skozi vse mogoče kanale in naj uresničujejo svojo odgovornost zagotavljanja, da strokovna, pravočasna, usklajena, primerna in kakovostna pomoč doseže vsa prebivalstva, ki jo potrebujejo, tudi na odročnih območjih;

| 27. | je zelo zaskrbljen – v zvezi z boljšo zaščito humanitarnih akterjev – glede ponavljajočih se napadov na humanitarne delavce in infrastrukturo, tudi bolnišnice; poudarja, da je treba več truda nameniti izboljšanju njihove varnosti, zaščiti in svobodi gibanja na podlagi mednarodnega prava; podpira sistematično vključevanje specifičnih klavzul, ki krepijo odgovornost za zaščito humanitarnih delavcev, v zakonodaje in akcijske načrte donatorjev za vse države, pa tudi odločno sistematično spremljanje napadov na vse humanitarne delavce in poročanje o tem; |
| --- | --- |

27.

je zelo zaskrbljen – v zvezi z boljšo zaščito humanitarnih akterjev – glede ponavljajočih se napadov na humanitarne delavce in infrastrukturo, tudi bolnišnice; poudarja, da je treba več truda nameniti izboljšanju njihove varnosti, zaščiti in svobodi gibanja na podlagi mednarodnega prava; podpira sistematično vključevanje specifičnih klavzul, ki krepijo odgovornost za zaščito humanitarnih delavcev, v zakonodaje in akcijske načrte donatorjev za vse države, pa tudi odločno sistematično spremljanje napadov na vse humanitarne delavce in poročanje o tem;

| 28. | podpira priporočila Komisije za celovit prikaz učinkovitosti; |
| --- | --- |

28.

podpira priporočila Komisije za celovit prikaz učinkovitosti;

| 29. | poudarja potrebo po stalnem dialogu o dopolnilnih vlogah in mandatih različnih humanitarnih akterjev; meni, da je potrebno jasno ločevanje med civilnimi humanitarnimi in vojaškimi akterji; meni, da je treba namenjati prednost civilnemu humanitarnemu odzivanju; poziva svetovni humanitarni vrh, naj preuči nove okvire za boljše usklajevanje med akterji kot da gre za ključni element za učinkovitejše, uspešnejše in primernejše humanitarno odzivanje; poudarja, da je treba bolje analizirati lokalne operativne zmogljivosti in bolje skupaj ocenjevati potrebe in odgovornost humanitarnih ukrepov; |
| --- | --- |

29.

poudarja potrebo po stalnem dialogu o dopolnilnih vlogah in mandatih različnih humanitarnih akterjev; meni, da je potrebno jasno ločevanje med civilnimi humanitarnimi in vojaškimi akterji; meni, da je treba namenjati prednost civilnemu humanitarnemu odzivanju; poziva svetovni humanitarni vrh, naj preuči nove okvire za boljše usklajevanje med akterji kot da gre za ključni element za učinkovitejše, uspešnejše in primernejše humanitarno odzivanje; poudarja, da je treba bolje analizirati lokalne operativne zmogljivosti in bolje skupaj ocenjevati potrebe in odgovornost humanitarnih ukrepov;

| 30. | poziva k resnim prizadevanjem, da se učinkovito zagotovi pravica do izobraževanja v dolgotrajnih humanitarnih krizah prek zagotavljanja potrebnih finančnih in človeških virov, saj pomanjkanje izobraževanja ogroža prihodnost otrok in nadaljnji razvoj vsake družbe; poudarja, kako pomembno je nenehno izobraževanje pri zagotavljanju in spodbujanju skupnih in temeljnih vrednot, kot so človekovo dostojanstvo, enakost, demokracija in človekove pravice; |
| --- | --- |

30.

poziva k resnim prizadevanjem, da se učinkovito zagotovi pravica do izobraževanja v dolgotrajnih humanitarnih krizah prek zagotavljanja potrebnih finančnih in človeških virov, saj pomanjkanje izobraževanja ogroža prihodnost otrok in nadaljnji razvoj vsake družbe; poudarja, kako pomembno je nenehno izobraževanje pri zagotavljanju in spodbujanju skupnih in temeljnih vrednot, kot so človekovo dostojanstvo, enakost, demokracija in človekove pravice;

| 31. | pozdravlja zavezo Komisije – glede na zaskrbljujoče število otrok, ki so brez izobraževanja, in na izjemen potencial, ki ga ima izobraževanje za izboljšanje trdoživosti ljudi – o povečanju financiranja za izobraževanje otrok v humanitarnih krizah; poziva Svet, naj podpre predlog Komisije, da se v ta namen dodeli 4 % proračuna EU za humanitarno pomoč; meni, da se na račun tega povečanja ne bi smela zmanjšati pozornost za druge osnovne potrebe; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja zavezo Komisije – glede na zaskrbljujoče število otrok, ki so brez izobraževanja, in na izjemen potencial, ki ga ima izobraževanje za izboljšanje trdoživosti ljudi – o povečanju financiranja za izobraževanje otrok v humanitarnih krizah; poziva Svet, naj podpre predlog Komisije, da se v ta namen dodeli 4 % proračuna EU za humanitarno pomoč; meni, da se na račun tega povečanja ne bi smela zmanjšati pozornost za druge osnovne potrebe;

| 32. | izraža zaskrbljenost glede izobraževanja in šolanja otrok v begunskih taboriščih ter poziva EU in vse mednarodne akterje, naj povečajo zmogljivosti za zagotavljanje šolanja v begunskih taboriščih; |
| --- | --- |

32.

izraža zaskrbljenost glede izobraževanja in šolanja otrok v begunskih taboriščih ter poziva EU in vse mednarodne akterje, naj povečajo zmogljivosti za zagotavljanje šolanja v begunskih taboriščih;

| 33. | priznava, da so predvidljivost, operativna prilagodljivost in večletni prispevki ključni predpogoji za učinkovito in uspešno zagotavljanje pomoči; poziva EU in njene države članice, naj v izjavi svetovnega humanitarnega vrha oživijo načela dobrega humanitarnega donatorstva; |
| --- | --- |

33.

priznava, da so predvidljivost, operativna prilagodljivost in večletni prispevki ključni predpogoji za učinkovito in uspešno zagotavljanje pomoči; poziva EU in njene države članice, naj v izjavi svetovnega humanitarnega vrha oživijo načela dobrega humanitarnega donatorstva;

| 34. | poudarja, da potrebujemo globalno ukrepanje za obravnavo vrzeli v financiranju; poziva k vzpostavitvi globalnega sklada za humanitarno pomoč, ki bi podpiral sodelovanje in vključevanje donatorjev, ki niso člani odbora za razvojno pomoč (DAC), ter združil vse obstoječe mednarodne finančne mehanizme, domače vire in združena sredstva (sklad OZN za odziv na izredne razmere, osrednji sklad za odziv na izredne razmere (CERF), skrbniški skladi itd.), dopolnila pa bi ga prostovoljna finančna plačila vlad, zasebnega sektorja in regionalnih organizacij; predlaga, da se plačila porabijo za zapolnjevanje vrzeli pri humanitarnih obljubah za nujne primere tretje stopnje, podpiranje pripravljenosti, zagotavljanje svežnjev za odpornost sistemov socialnega varstva za dolgotrajne begune oziroma za obvladovanje nepredvidenih izrednih razmer, kot je med drugim ebola; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da potrebujemo globalno ukrepanje za obravnavo vrzeli v financiranju; poziva k vzpostavitvi globalnega sklada za humanitarno pomoč, ki bi podpiral sodelovanje in vključevanje donatorjev, ki niso člani odbora za razvojno pomoč (DAC), ter združil vse obstoječe mednarodne finančne mehanizme, domače vire in združena sredstva (sklad OZN za odziv na izredne razmere, osrednji sklad za odziv na izredne razmere (CERF), skrbniški skladi itd.), dopolnila pa bi ga prostovoljna finančna plačila vlad, zasebnega sektorja in regionalnih organizacij; predlaga, da se plačila porabijo za zapolnjevanje vrzeli pri humanitarnih obljubah za nujne primere tretje stopnje, podpiranje pripravljenosti, zagotavljanje svežnjev za odpornost sistemov socialnega varstva za dolgotrajne begune oziroma za obvladovanje nepredvidenih izrednih razmer, kot je med drugim ebola;

| 35. | poudarja, da se morajo mednarodne finančne ustanove v celoti angažirati in spremeniti osredotočenost posojil, ki jih zagotavljajo pod tržnimi obrestnimi merami, predvsem z novo opredelitvijo svojih meril za upravičenost do sredstev za tovrstna „mehka posojila“, da bi omogočile prožnejši odziv na nestabilne razmere in natančneje upoštevale nacionalne zmogljivosti za zbiranje domačih virov; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da se morajo mednarodne finančne ustanove v celoti angažirati in spremeniti osredotočenost posojil, ki jih zagotavljajo pod tržnimi obrestnimi merami, predvsem z novo opredelitvijo svojih meril za upravičenost do sredstev za tovrstna „mehka posojila“, da bi omogočile prožnejši odziv na nestabilne razmere in natančneje upoštevale nacionalne zmogljivosti za zbiranje domačih virov;

| 36. | poziva vlade, donatorje in okolja, ki omogočajo njihovo delovanje, naj poenostavijo upravne zahteve za izvedbene partnerje s poenostavitvijo postopkov in kartografiranjem upravnih in pogodbenih najboljših praks in najboljših praks za poročanje ob istočasnem zagotavljanju odgovornosti ter naj podpirajo pobude, ki so oblikovane tako, da zagotavljajo nenehno pomoč pri krepitvi zmogljivosti in spremljanja lokalnih akterjev, in naj okrepijo nacionalne strukture za usklajevanje; |
| --- | --- |

36.

poziva vlade, donatorje in okolja, ki omogočajo njihovo delovanje, naj poenostavijo upravne zahteve za izvedbene partnerje s poenostavitvijo postopkov in kartografiranjem upravnih in pogodbenih najboljših praks in najboljših praks za poročanje ob istočasnem zagotavljanju odgovornosti ter naj podpirajo pobude, ki so oblikovane tako, da zagotavljajo nenehno pomoč pri krepitvi zmogljivosti in spremljanja lokalnih akterjev, in naj okrepijo nacionalne strukture za usklajevanje;

| 37. | poudarja, da morajo imeti lokalne nevladne organizacije dostop do neposrednega financiranja, da bi bolje ohranjale in zagotavljale življenja in dostojanstvo prizadetega prebivalstva; poziva države članice in donatorke, naj občutno povečajo neposredno financiranje za lokalne humanitarne akterje, ki imajo zmogljivosti, strokovno znanje in zmožnosti za ukrepanje na tem področju, ter istočasno zagotovijo odgovornost; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da morajo imeti lokalne nevladne organizacije dostop do neposrednega financiranja, da bi bolje ohranjale in zagotavljale življenja in dostojanstvo prizadetega prebivalstva; poziva države članice in donatorke, naj občutno povečajo neposredno financiranje za lokalne humanitarne akterje, ki imajo zmogljivosti, strokovno znanje in zmožnosti za ukrepanje na tem področju, ter istočasno zagotovijo odgovornost;

| 38. | poziva svetovni humanitarni vrh, naj oblikuje nov dogovor za delovanje v nestabilnih državah in dolgotrajnih krizah s trajnostnimi programi, izvedbenimi načrti in predvidljivim financiranjem za razvoj; poudarja, da je v akcijski agendi iz Adis Abebe izpostavljena potreba po naložbah v sisteme socialnega varstva in v varnostne mreže, da bi se omogočila hitrejša in učinkovitejša okrepitev odzivanja v nestabilnih okoliščinah; |
| --- | --- |

38.

poziva svetovni humanitarni vrh, naj oblikuje nov dogovor za delovanje v nestabilnih državah in dolgotrajnih krizah s trajnostnimi programi, izvedbenimi načrti in predvidljivim financiranjem za razvoj; poudarja, da je v akcijski agendi iz Adis Abebe izpostavljena potreba po naložbah v sisteme socialnega varstva in v varnostne mreže, da bi se omogočila hitrejša in učinkovitejša okrepitev odzivanja v nestabilnih okoliščinah;

Zmanjševanje ranljivosti in obvladovanje tveganj

| 39. | poudarja, da je treba prilagoditi sistem humanitarnega odzivanja lokalnim, nacionalnim in regionalnim potrebam ter prizadeto prebivalstvo, vključno z ženskami vseh starosti, otroci, invalidi, manjšinami in staroselci, opolnomočiti in z njimi redno sodelovati, pri tem pa priznati njegovo vlogo nosilca sprememb, in sicer tako, da se, kjer je to mogoče, pri načrtovanju in izvajanju humanitarnih ukrepov zagotovijo povratne informacije s strani tega prebivalstva in predhodno posvetovanje z njim; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba prilagoditi sistem humanitarnega odzivanja lokalnim, nacionalnim in regionalnim potrebam ter prizadeto prebivalstvo, vključno z ženskami vseh starosti, otroci, invalidi, manjšinami in staroselci, opolnomočiti in z njimi redno sodelovati, pri tem pa priznati njegovo vlogo nosilca sprememb, in sicer tako, da se, kjer je to mogoče, pri načrtovanju in izvajanju humanitarnih ukrepov zagotovijo povratne informacije s strani tega prebivalstva in predhodno posvetovanje z njim;

| 40. | poudarja, da bi morali mednarodni odzivi graditi na obstoječih lokalnih ali nacionalnih pobudah in partnerstvih, da bi se izognili vzporednim prizadevanjem; vztraja, da je treba okrepiti lokalne in regionalne zmogljivosti za zagotavljanje humanitarne pomoči ter vzpostaviti, če je mogoče, vključujoče postopke, v okviru katerih bodo lokalni organi, civilna družba, zasebni sektor in prizadeto prebivalstvo vključeni v postopek načrtovanja; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bi morali mednarodni odzivi graditi na obstoječih lokalnih ali nacionalnih pobudah in partnerstvih, da bi se izognili vzporednim prizadevanjem; vztraja, da je treba okrepiti lokalne in regionalne zmogljivosti za zagotavljanje humanitarne pomoči ter vzpostaviti, če je mogoče, vključujoče postopke, v okviru katerih bodo lokalni organi, civilna družba, zasebni sektor in prizadeto prebivalstvo vključeni v postopek načrtovanja;

| 41. | poudarja potrebo po novem globalnem modelu za dopolnjevanje, na katerem bo temeljilo sodelovanje med humanitarnimi in razvojnimi akterji ter jim omogočalo postopno izgradnjo bolj trdoživih in samozadostnih družb, začenši s skupnimi analizami in oblikovanjem programov; poudarja, da bi moral takšen model vključevati (prvič) vstopne strategije za razvojne akterje, ki tem omogočajo gradnjo mostov na tem področju, (drugič) krizne spremenljivke v razvojnih programih in (tretjič) strategije umika za humanitarno odzivanje, kar bi omogočilo prožnejši pristop, vključevati pa bi moralo tudi odgovorne in prilagodljive mehanizme večletnega financiranja za odzivanje na dolgotrajnejše krize; poudarja pomen sodelovanja z lokalnimi nevladnimi organizacijami in voditelji iz civilne družbe za oblikovanje stalnih struktur na območjih, ki utegnejo biti prizadeta zaradi konfliktov; |
| --- | --- |

41.

poudarja potrebo po novem globalnem modelu za dopolnjevanje, na katerem bo temeljilo sodelovanje med humanitarnimi in razvojnimi akterji ter jim omogočalo postopno izgradnjo bolj trdoživih in samozadostnih družb, začenši s skupnimi analizami in oblikovanjem programov; poudarja, da bi moral takšen model vključevati (prvič) vstopne strategije za razvojne akterje, ki tem omogočajo gradnjo mostov na tem področju, (drugič) krizne spremenljivke v razvojnih programih in (tretjič) strategije umika za humanitarno odzivanje, kar bi omogočilo prožnejši pristop, vključevati pa bi moralo tudi odgovorne in prilagodljive mehanizme večletnega financiranja za odzivanje na dolgotrajnejše krize; poudarja pomen sodelovanja z lokalnimi nevladnimi organizacijami in voditelji iz civilne družbe za oblikovanje stalnih struktur na območjih, ki utegnejo biti prizadeta zaradi konfliktov;

| 42. | poziva Komisijo, naj predstavi pobudo za bolj sistematično povezavo humanitarne pomoči, razvojnega sodelovanja in odpornosti, da bi omogočila večjo prožnost in učinkovitost EU pri odzivanju na rastoče potrebe ter spodbudila razmislek za boljšo povezavo s svetovnim humanitarnim vrhom; poziva EU, naj vmesni pregled sedanjega večletnega finančnega okvira izkoristi za dodatno krepitev humanitarnih/razvojnih povezav; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj predstavi pobudo za bolj sistematično povezavo humanitarne pomoči, razvojnega sodelovanja in odpornosti, da bi omogočila večjo prožnost in učinkovitost EU pri odzivanju na rastoče potrebe ter spodbudila razmislek za boljšo povezavo s svetovnim humanitarnim vrhom; poziva EU, naj vmesni pregled sedanjega večletnega finančnega okvira izkoristi za dodatno krepitev humanitarnih/razvojnih povezav;

| 43. | poudarja pomen zmanjševanja tveganja nesreč za odpornost na štirih prednostnih področjih: 1) razumevanje tveganja nesreč; 2) krepitev obvladovanja tveganja za upravljanje tveganja nesreč; 3) vlaganje v zmanjšanje tveganja nesreč za odpornost, načrte izrednih razmer in sisteme zgodnjega opozarjanja; 4) krepitev pripravljenosti na nesreče za učinkovito odzivanje in za boljšo obnovo, rehabilitacijo in prenovo po nesrečah; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen zmanjševanja tveganja nesreč za odpornost na štirih prednostnih področjih: 1) razumevanje tveganja nesreč; 2) krepitev obvladovanja tveganja za upravljanje tveganja nesreč; 3) vlaganje v zmanjšanje tveganja nesreč za odpornost, načrte izrednih razmer in sisteme zgodnjega opozarjanja; 4) krepitev pripravljenosti na nesreče za učinkovito odzivanje in za boljšo obnovo, rehabilitacijo in prenovo po nesrečah;

| 44. | poziva države članice in druge donatorje, naj okrepijo in razvijejo nacionalne pravne okvire za humanitarne ukrepe, pa tudi za zmanjšanje in obvladovanje tveganja nesreč na podlagi mednarodnega prava, pravil in načel na področju odzivanja na nesreče; poudarja, da bi bilo treba pripravljenost na nesreče, zmanjševanje tveganj in odpornost nanje sistematično vključevati v načrte odzivanja, ki jih zagotovijo lokalne, regionalne in nacionalne uprave, industrija in civilna družba, ter da bi bilo treba obenem zanje zagotoviti zadostno finančno podporo in večje inovacije na področju napovedovanja in vzorčenja obvladovanja tveganj; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice in druge donatorje, naj okrepijo in razvijejo nacionalne pravne okvire za humanitarne ukrepe, pa tudi za zmanjšanje in obvladovanje tveganja nesreč na podlagi mednarodnega prava, pravil in načel na področju odzivanja na nesreče; poudarja, da bi bilo treba pripravljenost na nesreče, zmanjševanje tveganj in odpornost nanje sistematično vključevati v načrte odzivanja, ki jih zagotovijo lokalne, regionalne in nacionalne uprave, industrija in civilna družba, ter da bi bilo treba obenem zanje zagotoviti zadostno finančno podporo in večje inovacije na področju napovedovanja in vzorčenja obvladovanja tveganj;

| 45. | poziva svetovni humanitarni vrh, naj odločno poudari vprašanje podnebnih sprememb in humanitarnega ukrepanja; meni, da sem sodi vključevanje priprav na posledice podnebnih sprememb, vključno z razseljevanjem in preseljevanjem zaradi podnebnih sprememb, in krepitev odzivnosti nanje v vsako ustrezno oblikovanje politik na regionalni in globalni ravni; v zvezi s tem poziva EU in njene države članice, naj še naprej sprejemajo pogumne politične odločitve v boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

45.

poziva svetovni humanitarni vrh, naj odločno poudari vprašanje podnebnih sprememb in humanitarnega ukrepanja; meni, da sem sodi vključevanje priprav na posledice podnebnih sprememb, vključno z razseljevanjem in preseljevanjem zaradi podnebnih sprememb, in krepitev odzivnosti nanje v vsako ustrezno oblikovanje politik na regionalni in globalni ravni; v zvezi s tem poziva EU in njene države članice, naj še naprej sprejemajo pogumne politične odločitve v boju proti podnebnim spremembam;

Preobrazba z inovacijami

| 46. | poudarja, da morajo inovacije izhajati iz številnih virov, zlasti iz znanja prizadetih ljudi, civilne družbe in lokalnih skupnosti, ki so v ospredju odzivanja; poudarja pomen minimalnih humanitarnih standardov za krepitev bistvenih javnih storitev, kot so izobraževanje, prehrana, zdravstvo, zatočišča, voda in sanitarna infrastruktura skozi celotno humanitarno odzivanje; meni, da lahko javno–zasebna in medsektorska partnerstva – če imata javni in zasebni sektor enake vrednote in prioritete, ki usklajujejo poslovne cilje z razvojnimi cilji EU ter upoštevajo mednarodne standarde razvojne učinkovitosti – predstavljajo sredstvo za dopolnjevanje javnega odzivanja na rastoče humanitarne potrebe; ugotavlja, da je denarna pomoč, ko je ustrezno usklajena z načeli učinkovitosti pomoči, učinkovit primer inovacije v humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da morajo inovacije izhajati iz številnih virov, zlasti iz znanja prizadetih ljudi, civilne družbe in lokalnih skupnosti, ki so v ospredju odzivanja; poudarja pomen minimalnih humanitarnih standardov za krepitev bistvenih javnih storitev, kot so izobraževanje, prehrana, zdravstvo, zatočišča, voda in sanitarna infrastruktura skozi celotno humanitarno odzivanje; meni, da lahko javno–zasebna in medsektorska partnerstva – če imata javni in zasebni sektor enake vrednote in prioritete, ki usklajujejo poslovne cilje z razvojnimi cilji EU ter upoštevajo mednarodne standarde razvojne učinkovitosti – predstavljajo sredstvo za dopolnjevanje javnega odzivanja na rastoče humanitarne potrebe; ugotavlja, da je denarna pomoč, ko je ustrezno usklajena z načeli učinkovitosti pomoči, učinkovit primer inovacije v humanitarni pomoči;

| 47. | pozdravlja sklepe Sveta o skupnih načelih za večnamensko denarno pomoč za odziv na humanitarne potrebe; priznava, da je trenutno le majhen delež humanitarne pomoči v denarju, a ima uporaba denarne pomoči veli potencial kot inovativen, dostojanstven, varen, prožen in gospodaren način, ki poleg tega upošteva tudi vidik enakosti spolov, za kritje nujnih osnovnih potreb najranljivejših; poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo skupna načela in uporabo denarne pomoči brez pogojevanja na podlagi analize okoliščin in odziva ter naj istočasno podpirajo mehanizem za spremljanje med pripravami na svetovni humanitarni vrh; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja sklepe Sveta o skupnih načelih za večnamensko denarno pomoč za odziv na humanitarne potrebe; priznava, da je trenutno le majhen delež humanitarne pomoči v denarju, a ima uporaba denarne pomoči veli potencial kot inovativen, dostojanstven, varen, prožen in gospodaren način, ki poleg tega upošteva tudi vidik enakosti spolov, za kritje nujnih osnovnih potreb najranljivejših; poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo skupna načela in uporabo denarne pomoči brez pogojevanja na podlagi analize okoliščin in odziva ter naj istočasno podpirajo mehanizem za spremljanje med pripravami na svetovni humanitarni vrh;

| 48. | poziva EU, naj spodbuja in podpira globalno zavezništvo za humanitarne inovacije za razvoj etičnih pristopov, ki bodo sprejeti po vsem svetu, v skladu s humanitarnimi načeli in načeli OZN za inovacije in tehnologijo v razvoju, da se zagotovi, da bodo vse naložbe v humanitarne inovacije oblikovane z namenom izboljšanja rezultatov za prizadeto prebivalstvo; poziva k oblikovanju skladov za humanitarne inovacije na regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

48.

poziva EU, naj spodbuja in podpira globalno zavezništvo za humanitarne inovacije za razvoj etičnih pristopov, ki bodo sprejeti po vsem svetu, v skladu s humanitarnimi načeli in načeli OZN za inovacije in tehnologijo v razvoju, da se zagotovi, da bodo vse naložbe v humanitarne inovacije oblikovane z namenom izboljšanja rezultatov za prizadeto prebivalstvo; poziva k oblikovanju skladov za humanitarne inovacije na regionalni in nacionalni ravni;

| 49. | priznava, da lahko inovacije odigrajo pomembno vlogo pri odzivanju na nove izzive, pa tudi pri izboljšanju obstoječih programov, in sicer z vključevanjem novega razvoja iz drugih sektorjev, da bi se zasnovali, prilagodili in razvili modeli, ki bi omogočali preboje na področju premagovanja humanitarnih izzivov; |
| --- | --- |

49.

priznava, da lahko inovacije odigrajo pomembno vlogo pri odzivanju na nove izzive, pa tudi pri izboljšanju obstoječih programov, in sicer z vključevanjem novega razvoja iz drugih sektorjev, da bi se zasnovali, prilagodili in razvili modeli, ki bi omogočali preboje na področju premagovanja humanitarnih izzivov;

| 50. | poudarja vlogo novih tehnologij in inovativnih digitalnih orodij pri organizaciji in zagotavljanju humanitarne pomoči, zlasti kar zadeva dostavo in sledenje pomoči, nadzor nesreč, izmenjavo informacij, usklajevanje med donatorji ter spodbujanje odnosov med agencijami za pomoč in lokalnimi vladami, zlasti na odročnih območjih in območjih nesreč; poudarja, da je v Afriki, zlasti podsaharski, v teku mobilna digitalna revolucija z izjemnim povečanjem naročnin na mobilne storitve (in uporabe mobilnega interneta), s čimer so tovrstna orodja in storitve postala nepogrešljiva pri vzpostavljanju sistemov zgodnjega opozarjanja in zagotavljanju hitrih informacij o zdravstvenih zadevah, nevarnih območjih in stikih za pomoč; |
| --- | --- |

50.

poudarja vlogo novih tehnologij in inovativnih digitalnih orodij pri organizaciji in zagotavljanju humanitarne pomoči, zlasti kar zadeva dostavo in sledenje pomoči, nadzor nesreč, izmenjavo informacij, usklajevanje med donatorji ter spodbujanje odnosov med agencijami za pomoč in lokalnimi vladami, zlasti na odročnih območjih in območjih nesreč; poudarja, da je v Afriki, zlasti podsaharski, v teku mobilna digitalna revolucija z izjemnim povečanjem naročnin na mobilne storitve (in uporabe mobilnega interneta), s čimer so tovrstna orodja in storitve postala nepogrešljiva pri vzpostavljanju sistemov zgodnjega opozarjanja in zagotavljanju hitrih informacij o zdravstvenih zadevah, nevarnih območjih in stikih za pomoč;

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj ob spoštovanju humanitarnih načel in etičnih standardov podpirajo vključevanje podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, in sicer z razvojem poslovnega vodiča za ukrepanje in s spodbujanjem lokalnih in regionalnih partnerskih platform za strukturirano in usklajeno delovanje podjetij v izrednih razmerah; spodbuja države članice, naj bolje vključijo podjetja v svoje nacionalne načrte za odzivanje na izredne razmere in mehanizme odgovornosti; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo in države članice, naj ob spoštovanju humanitarnih načel in etičnih standardov podpirajo vključevanje podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij, in sicer z razvojem poslovnega vodiča za ukrepanje in s spodbujanjem lokalnih in regionalnih partnerskih platform za strukturirano in usklajeno delovanje podjetij v izrednih razmerah; spodbuja države članice, naj bolje vključijo podjetja v svoje nacionalne načrte za odzivanje na izredne razmere in mehanizme odgovornosti;

| 52. | poziva EU, naj razišče in spodbuja partnerstva z zagonskimi ter – med drugim – z zavarovalniškimi in tehnološkimi podjetji, da bi se razvila orodja za pripravljenost, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v izrednih razmerah; poudarja potrebo po podpiranju in dodatnem razvijanju globalnega kartografiranja razpoložljivih sredstev in zmogljivosti zasebnega sektorja za krepitev tehničnega sodelovanja pri prizadevanjih za odzivanje na nesreče, ki ga izvaja Urad ZN za usklajevanje humanitarnih zadev (OCHA); |
| --- | --- |

52.

poziva EU, naj razišče in spodbuja partnerstva z zagonskimi ter – med drugim – z zavarovalniškimi in tehnološkimi podjetji, da bi se razvila orodja za pripravljenost, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v izrednih razmerah; poudarja potrebo po podpiranju in dodatnem razvijanju globalnega kartografiranja razpoložljivih sredstev in zmogljivosti zasebnega sektorja za krepitev tehničnega sodelovanja pri prizadevanjih za odzivanje na nesreče, ki ga izvaja Urad ZN za usklajevanje humanitarnih zadev (OCHA);

| 53. | poziva EU in njene humanitarne partnerje, naj v kontekstu svetovnega humanitarnega vrha zagovarjajo večje sodelovanje mladih pri humanitarni pripravljenosti in procesih obnove ter naj spodbujajo sheme prostovoljstva; |
| --- | --- |

53.

poziva EU in njene humanitarne partnerje, naj v kontekstu svetovnega humanitarnega vrha zagovarjajo večje sodelovanje mladih pri humanitarni pripravljenosti in procesih obnove ter naj spodbujajo sheme prostovoljstva;

| 54. | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko odigra shema „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ pri prenosu sklepov prihodnjega svetovnega humanitarnega vrha v prakso in v kontekstu revidiranega evropskega soglasja o humanitarni pomoči; poudarja, da so lahko izkušnje prostovoljcev skupaj z izkušnjami drugih humanitarnih aktivistov bistvene pri oblikovanju najboljših praks in izvedbenih orodij; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko odigra shema „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ pri prenosu sklepov prihodnjega svetovnega humanitarnega vrha v prakso in v kontekstu revidiranega evropskega soglasja o humanitarni pomoči; poudarja, da so lahko izkušnje prostovoljcev skupaj z izkušnjami drugih humanitarnih aktivistov bistvene pri oblikovanju najboljših praks in izvedbenih orodij;

| 55. | poziva EU in njene države članice, naj v okviru svetovnega humanitarnega vrha spodbujajo vlogo humanitarnih prizadevanj, saj lahko predstavlja učinkovit način za krepitev zaščite in inovacij; |
| --- | --- |

55.

poziva EU in njene države članice, naj v okviru svetovnega humanitarnega vrha spodbujajo vlogo humanitarnih prizadevanj, saj lahko predstavlja učinkovit način za krepitev zaščite in inovacij;

| 56. | poudarja, da je treba zaveze iz Istanbula izvajati na ravni EU in njenih držav članic; zato poziva EU in njene države članice, naj skupaj z drugimi humanitarnimi akterji oblikujejo program, po katerem se bodo po Istanbulu uresničevali sklepi vrha; poudarja potrebo po zagotavljanju predvidljivega in pravočasnega financiranja humanitarne pomoči prek proračuna EU z zagotavljanjem, da se odobrena sredstva za prevzem obveznosti EU, namenjena humanitarnim zavezam, sistematično v celoti financirajo z enakim zneskom sredstev za plačila; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba zaveze iz Istanbula izvajati na ravni EU in njenih držav članic; zato poziva EU in njene države članice, naj skupaj z drugimi humanitarnimi akterji oblikujejo program, po katerem se bodo po Istanbulu uresničevali sklepi vrha; poudarja potrebo po zagotavljanju predvidljivega in pravočasnega financiranja humanitarne pomoči prek proračuna EU z zagotavljanjem, da se odobrena sredstva za prevzem obveznosti EU, namenjena humanitarnim zavezam, sistematično v celoti financirajo z enakim zneskom sredstev za plačila;

| 57. | poziva k skladnemu in čvrstemu novemu akcijskemu načrtu za evropsko soglasje o humanitarni pomoči, ko bo zagotavljal nepristransko in učinkovito evropsko humanitarno odzivanje po meri lokalnih okoliščin, obenem pa tudi prilagojeno glede na starost in spol ter nediskriminatorno in sorazmerno glede na potrebe; |
| --- | --- |

57.

poziva k skladnemu in čvrstemu novemu akcijskemu načrtu za evropsko soglasje o humanitarni pomoči, ko bo zagotavljal nepristransko in učinkovito evropsko humanitarno odzivanje po meri lokalnih okoliščin, obenem pa tudi prilagojeno glede na starost in spol ter nediskriminatorno in sorazmerno glede na potrebe;

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  http://www.un.org/documents/ga/res/46/a46r182.htm

(2)  https://interagencystandingcommittee.org/iasc-transformative-agenda

(3)  https://docs.unocha.org/sites/dms/ROWCA/Coordination/Principles_of_Partnership_GHP_July2007.pdf

(4)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/290

(5)  https://interagencystandingcommittee.org/files/guidelines-integrating-gender-based-violence-interventions-humanitarian-action

(6)  http://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/313

(8)  http://www.globalhumanitarianassistance.org/wp-content/uploads/2015/06/GHA-Report-2015_-Interactive_Online.pdf

(9)  https://www.humanitarianresponse.info/en/system/files/documents/files/gho-status_report-final-web.pdf

(10)  http://www.ghdinitiative.org/ghd/gns/principles-good-practice-of-ghd/principles-good-practice-ghd.html

(11)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=URISERV:ah0009

(13)  UL L 122, 24.4.2014, str. 1.

(14)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/SL/1-2015-335-SL-F1-1.PDF

(15)  UL L 347, 20.12.2013, str. 924.

(16)  http://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/Gender_SWD_2013.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/SL/1-2015-406-SL-F1-1.PDF

(18)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/echo_aar_2014.pdf

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9420-2015-INIT/sl/pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/sl/pdf

(21)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137319.pdf

(22)  http://www.preventionweb.net/files/37783_eccommunicationsdgs.pdf

(23)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/146311.pdf

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=JOIN:2015:0040:FIN:SL:PDF

(25)  https://www.worldhumanitariansummit.org/

(26)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0196.

(27)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

(28)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0270.

(29)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0231.

(30)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0187.

(31)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0072.

(32)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0040.

(33)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0010.

(34)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0317.

(35)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0176.

(36)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=comnat:COM_2015_0419_FIN

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1441187290883&uri=SWD:2015:166:FIN

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/118

---

P8_TA(2015)0460

Razvoj trajnostne evropske industrije navadnih kovin

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razvoju trajnostne evropske industrije navadnih kovin (2014/2211(INI))

(2017/C 399/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 147, 173, 174, 192 in 345, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 147, 173, 174, 192 in 345,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti (3), spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti (3), spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (6), zlasti člena 1 in z njim povezanih uvodnih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (6), zlasti člena 1 in z njim povezanih uvodnih izjav,

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti v prečiščeni obliki in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (7) ter različnih uredb za izvajanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti v prečiščeni obliki in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (7) ter različnih uredb za izvajanje,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Sveženj za energetsko unijo“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2015 z naslovom „Sveženj za energetsko unijo“ (COM(2015)0080),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. maja 2014 z naslovom „Evropska strategija za energetsko varnost“ (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. maja 2014 z naslovom „Evropska strategija za energetsko varnost“ (COM(2014)0330),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 z naslovom „Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi“ (COM(2013)0407) in spremljajočih ugotovitev skupine na visoki ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 z naslovom „Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi“ (COM(2013)0407) in spremljajočih ugotovitev skupine na visoki ravni,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“ (COM(2011)0021),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o jeklarskem sektorju v EU: zaščita delavcev in industrije (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o jeklarskem sektorju v EU: zaščita delavcev in industrije (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 10. junija 2013 z naslovom „Ocena učinka kumulativnih stroškov za jeklarsko industrijo“, ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 10. junija 2013 z naslovom „Ocena učinka kumulativnih stroškov za jeklarsko industrijo“, ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 31. oktobra 2013 z naslovom „Ocena učinka kumulativnih stroškov za industrijo aluminija“, ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 31. oktobra 2013 z naslovom „Ocena učinka kumulativnih stroškov za industrijo aluminija“, ki ga je po naročilu Komisije pripravil Center za evropske politične študije,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti“ (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Izkoriščanje zaposlitvenega potenciala zelene rasti“ (SWD(2012)0092),

| — | ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije, imenovanega tudi „GATT 94“, zlasti njegovega člena XX, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije, imenovanega tudi „GATT 94“, zlasti njegovega člena XX,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0309/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0309/2015)

| A. | ker navadne kovine vključujejo:






  — | običajne in posebne vrste jekla, nerjavna jekla, jekla z visoko trdnostjo in super zlitine, |
| --- | --- | --- |

A.

ker navadne kovine vključujejo:

—

običajne in posebne vrste jekla, nerjavna jekla, jekla z visoko trdnostjo in super zlitine,

| — | neželezne kovine, ki jim referenčno ceno določa londonski terminski trg, in sicer aluminij, baker, kositer, nikelj, svinec in cink, |
| --- | --- |

—

neželezne kovine, ki jim referenčno ceno določa londonski terminski trg, in sicer aluminij, baker, kositer, nikelj, svinec in cink,

| — | zlitine kovin, kot so kobalt, molibden, magnezij in titan, |
| --- | --- |

—

zlitine kovin, kot so kobalt, molibden, magnezij in titan,

| — | redki zemeljski elementi, |
| --- | --- |

—

redki zemeljski elementi,

ki se vsi pridobijo iz primarnega proizvodnega procesa, ki združuje rudarjenje in metalurško obdelavo s pirometalurgijo ali hidrometalurgijo, vir sekundarne proizvodnje pa je pridobljen s procesom predelave in recikliranja;

| B. | ker je imel evropski jeklarski sektor pomembno zgodovinsko vlogo pri evropskem združevanju in je osnova za ustvarjanje evropske industrijske dodane vrednosti in evropskih vrednostnih verig; ker ima sektor navadnih kovin bistveno vlogo pri razvoju celotnega gospodarstva tako na tehnološkem področju kot pri zastojih na področju oskrbe; ker se jeklarski sektor spopada z najhujšo mirnodobno krizo v svoji zgodovini in je bilo od leta 2008 zaprtih za več kot 40 milijonov ton jekla proizvodnih zmogljivosti ter izgubljenih več kot 60 000 neposrednih delovnih mest in več kot 100 000 posrednih delovnih mest, kar povzroča večjo odvisnost industrijskih predelovalnih sektorjev od uvoza iz tretjih držav ter vodi do izgube industrijskih znanj, kar neposredno vpliva na milijone delovnih mest; ker naj bi globalna presežna zmogljivost znašala med 300 milijoni in 400 milijoni ton, predvsem na Kitajskem; |
| --- | --- |

B.

ker je imel evropski jeklarski sektor pomembno zgodovinsko vlogo pri evropskem združevanju in je osnova za ustvarjanje evropske industrijske dodane vrednosti in evropskih vrednostnih verig; ker ima sektor navadnih kovin bistveno vlogo pri razvoju celotnega gospodarstva tako na tehnološkem področju kot pri zastojih na področju oskrbe; ker se jeklarski sektor spopada z najhujšo mirnodobno krizo v svoji zgodovini in je bilo od leta 2008 zaprtih za več kot 40 milijonov ton jekla proizvodnih zmogljivosti ter izgubljenih več kot 60 000 neposrednih delovnih mest in več kot 100 000 posrednih delovnih mest, kar povzroča večjo odvisnost industrijskih predelovalnih sektorjev od uvoza iz tretjih držav ter vodi do izgube industrijskih znanj, kar neposredno vpliva na milijone delovnih mest; ker naj bi globalna presežna zmogljivost znašala med 300 milijoni in 400 milijoni ton, predvsem na Kitajskem;

| C. | ker se industrija navadnih kovin sooča s pomembnim zmanjšanjem povpraševanja in močno svetovno konkurenco, predvsem iz tretjih držav, kjer ni enakih visokih standardov in strogih pravil kot v Evropi; |
| --- | --- |

C.

ker se industrija navadnih kovin sooča s pomembnim zmanjšanjem povpraševanja in močno svetovno konkurenco, predvsem iz tretjih držav, kjer ni enakih visokih standardov in strogih pravil kot v Evropi;

| D. | ker so cene energije v Evropi višje kot v številnih drugih gospodarstvih, predvsem zaradi nezadostnega povezovanja energetskih trgov, višjih davkov, dajatev in omrežnih stroškov, in zelo omejujejo konkurenčnost evropske industrije navadnih kovin na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

D.

ker so cene energije v Evropi višje kot v številnih drugih gospodarstvih, predvsem zaradi nezadostnega povezovanja energetskih trgov, višjih davkov, dajatev in omrežnih stroškov, in zelo omejujejo konkurenčnost evropske industrije navadnih kovin na svetovnem trgu;

| E. | ker se evropska industrija navadnih kovin sooča z resno selitvijo naložb v tretje države, predvsem zaradi sorazmerno visokih cen energije in stroškov zmanjševanja emisij; |
| --- | --- |

E.

ker se evropska industrija navadnih kovin sooča z resno selitvijo naložb v tretje države, predvsem zaradi sorazmerno visokih cen energije in stroškov zmanjševanja emisij;

| F. | ker zaporedno zapiranje evropskih obratov za elektrolizo kovin, kot so aluminij, baker in magnezij, kaže na to, da je Evropa priča hitri deindustrializaciji v tem sektorju, ne zaradi upada povpraševanja v Evropi, temveč predvsem zaradi višanja cen elektrike in njihove večje nestabilnosti v številnih državah članicah ter dampinga iz tretjih držav; |
| --- | --- |

F.

ker zaporedno zapiranje evropskih obratov za elektrolizo kovin, kot so aluminij, baker in magnezij, kaže na to, da je Evropa priča hitri deindustrializaciji v tem sektorju, ne zaradi upada povpraševanja v Evropi, temveč predvsem zaradi višanja cen elektrike in njihove večje nestabilnosti v številnih državah članicah ter dampinga iz tretjih držav;

| G. | ker so zlitine kovin, kot so jeklo, aluminij, cink, titan in baker (tudi pocinkane pločevine), ki so v tej resoluciji opredeljene kot navadne kovine, bistvene za proizvodnjo elektronskih naprav, strojev, aparatov, motornih vozil in v gradnji; ker bi morali evropsko industrijo navadnih kovin obravnavati kot strateško prednost za evropsko konkurenčnost, zlasti za druge industrijske sektorje in razvoj obstoječe in nove infrastrukture; |
| --- | --- |

G.

ker so zlitine kovin, kot so jeklo, aluminij, cink, titan in baker (tudi pocinkane pločevine), ki so v tej resoluciji opredeljene kot navadne kovine, bistvene za proizvodnjo elektronskih naprav, strojev, aparatov, motornih vozil in v gradnji; ker bi morali evropsko industrijo navadnih kovin obravnavati kot strateško prednost za evropsko konkurenčnost, zlasti za druge industrijske sektorje in razvoj obstoječe in nove infrastrukture;

| H. | ker bi morali prednostno obravnavati vprašanje konkurenčnosti in tveganja selitve virov CO2 ter preprečiti protekcionistične ukrepe; |
| --- | --- |

H.

ker bi morali prednostno obravnavati vprašanje konkurenčnosti in tveganja selitve virov CO2 ter preprečiti protekcionistične ukrepe;

| I. | ker se od leta 2009 v sistemu EU za trgovanje z emisijami (ETS) veča presežek pravic in mednarodnih dobropisov v primerjavi z emisijami, kar precej zmanjšuje učinek cene ogljika; ker je verjetno, da bo podražitev dovoljenj za emisije v okviru evropskega sistema za trgovanje emisij v prihodnosti privedla do krize na področju konkurenčnosti; ker bodo brez primerljivih prizadevanj na mednarodni ali nacionalni ravni, in sicer z vzpostavitvijo trga ogljika, kakršen je v EU, številni industrijski sektorji in obrati v EU zgubili mednarodno konkurenčnost, kar bi lahko privedlo do selitve virov CO2; ker v industriji navadnih kovin še vedno obstaja velik potencial za prihranke energije, ki bi se ga lahko uspešno izkoristilo s pomočjo zasebnih naložb in podpornih programov za posodobitev obratov; |
| --- | --- |

I.

ker se od leta 2009 v sistemu EU za trgovanje z emisijami (ETS) veča presežek pravic in mednarodnih dobropisov v primerjavi z emisijami, kar precej zmanjšuje učinek cene ogljika; ker je verjetno, da bo podražitev dovoljenj za emisije v okviru evropskega sistema za trgovanje emisij v prihodnosti privedla do krize na področju konkurenčnosti; ker bodo brez primerljivih prizadevanj na mednarodni ali nacionalni ravni, in sicer z vzpostavitvijo trga ogljika, kakršen je v EU, številni industrijski sektorji in obrati v EU zgubili mednarodno konkurenčnost, kar bi lahko privedlo do selitve virov CO2; ker v industriji navadnih kovin še vedno obstaja velik potencial za prihranke energije, ki bi se ga lahko uspešno izkoristilo s pomočjo zasebnih naložb in podpornih programov za posodobitev obratov;

| J. | ker evropski industriji navadnih kovin zmanjkuje časa, da ponovno pridobi svojo konkurenčnost na svetovni ravni in zmogljivost za naložbe v Evropi ter se tako odzove na socialne in okoljske izzive, s katerimi se mora spopadati in jih premostiti, da bo s svojim delovanjem še naprej svetovni zgled na področju družbene in okoljske odgovornosti; ker so presežne zmogljivosti na svetovni ravni ter nepoštene subvencije in damping v tretjih državah še poslabšale pritisk na evropski trg navadnih kovin; ker inovacije v proizvodnji pozitivno učinkujejo na rast zaposlovanja v vseh fazah poslovnega cikla sektorjev; ker na drugi strani številna podjetja uporabljajo strategije, ki so osredotočene na kratkoročne finančne donose, kar škodi inovacijam, naložbam v raziskave in razvoj, zaposlovanju ter obnavljanju znanj in spretnosti; ker je vključitev delavcev v inovacije in oblikovanje strategij najboljši način za zagotovitev gospodarskega uspeha; ker lahko pravična trgovina z jeklenimi izdelki deluje samo ob upoštevanju temeljnih pravic delavcev in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

J.

ker evropski industriji navadnih kovin zmanjkuje časa, da ponovno pridobi svojo konkurenčnost na svetovni ravni in zmogljivost za naložbe v Evropi ter se tako odzove na socialne in okoljske izzive, s katerimi se mora spopadati in jih premostiti, da bo s svojim delovanjem še naprej svetovni zgled na področju družbene in okoljske odgovornosti; ker so presežne zmogljivosti na svetovni ravni ter nepoštene subvencije in damping v tretjih državah še poslabšale pritisk na evropski trg navadnih kovin; ker inovacije v proizvodnji pozitivno učinkujejo na rast zaposlovanja v vseh fazah poslovnega cikla sektorjev; ker na drugi strani številna podjetja uporabljajo strategije, ki so osredotočene na kratkoročne finančne donose, kar škodi inovacijam, naložbam v raziskave in razvoj, zaposlovanju ter obnavljanju znanj in spretnosti; ker je vključitev delavcev v inovacije in oblikovanje strategij najboljši način za zagotovitev gospodarskega uspeha; ker lahko pravična trgovina z jeklenimi izdelki deluje samo ob upoštevanju temeljnih pravic delavcev in okoljskih standardov;

| K. | ker je v industrializiranem gospodarstvu, ki je gospodarno z viri, izkoriščanje sekundarnih kovin (pridobljenih s procesom predelave in recikliranja) nujno in ga je treba razviti kot konkurenčno in trajnostno krožno gospodarstvo, vendar pa to izkoriščanje glede kakovosti ali količine nikakor ne bo moglo zadovoljiti potreb evropskih gospodarstev po navadnih kovinah; ker je trgovinska bilanca EU na področju odpadkov pozitivna in so potrebna večja prizadevanja za spodbujanje recikliranja odpadkov v Evropi; ker je treba industrijo navadnih kovin, surovine in pomožne dobavitelje obravnavati na obsežen in celosten način; |
| --- | --- |

K.

ker je v industrializiranem gospodarstvu, ki je gospodarno z viri, izkoriščanje sekundarnih kovin (pridobljenih s procesom predelave in recikliranja) nujno in ga je treba razviti kot konkurenčno in trajnostno krožno gospodarstvo, vendar pa to izkoriščanje glede kakovosti ali količine nikakor ne bo moglo zadovoljiti potreb evropskih gospodarstev po navadnih kovinah; ker je trgovinska bilanca EU na področju odpadkov pozitivna in so potrebna večja prizadevanja za spodbujanje recikliranja odpadkov v Evropi; ker je treba industrijo navadnih kovin, surovine in pomožne dobavitelje obravnavati na obsežen in celosten način;

| L. | ker to zlasti drži glede energetskega prehoda, saj so navadne kovine, kot so redki zemeljski elementi, osnova novih tehnologij, ki so nujne za ta prehod; ker je EU še vedno precej odvisna od uvoza kovin, ki so nujne za proizvodnjo opreme za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in ponujajo resnične priložnosti sektorju, da premosti morebitne težave v dobavi; ker so naložbe v energijo iz obnovljivih virov in v energetsko učinkovitost pomembno gonilo za naložbe v industrijske proizvode, vključno z bakrom, aluminijem in jeklom; ker bi lahko ambiciozna evropska politika na področju obnovljivih virov energije in varčevanja z energijo spodbudila prihodnje povpraševanje po navadnih kovinah v Evropi ter bi predvsem zagotovila priložnost za proizvodnjo izdelkov z visoko dodano vrednostjo; ker gospodarske družbe niso okoljsko odgovorne in ker nekateri industrijski obrati grobo kršijo evropsko zakonodajo, določeni zapuščeni obrati pa ogrožajo zdravje ljudi in okolje; ker bi morali biti okoljski standardi in načela krožnega gospodarstva bistveni za razvojne in inovativne naložbe v industriji navadnih kovin v Evropi; ker je v energetskem načrtu Komisije za leto 2050 navedeno, da sta dekarbonizacija energetskega sektorja in visok delež obnovljivih virov energije cenejša kot nadaljevanje sedanjih politik ter da bodo cene jedrske energije in energije iz fosilnih goriv še naprej naraščale, stroški obnovljivih virov energije pa se bodo zmanjševali; |
| --- | --- |

L.

ker to zlasti drži glede energetskega prehoda, saj so navadne kovine, kot so redki zemeljski elementi, osnova novih tehnologij, ki so nujne za ta prehod; ker je EU še vedno precej odvisna od uvoza kovin, ki so nujne za proizvodnjo opreme za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in ponujajo resnične priložnosti sektorju, da premosti morebitne težave v dobavi; ker so naložbe v energijo iz obnovljivih virov in v energetsko učinkovitost pomembno gonilo za naložbe v industrijske proizvode, vključno z bakrom, aluminijem in jeklom; ker bi lahko ambiciozna evropska politika na področju obnovljivih virov energije in varčevanja z energijo spodbudila prihodnje povpraševanje po navadnih kovinah v Evropi ter bi predvsem zagotovila priložnost za proizvodnjo izdelkov z visoko dodano vrednostjo; ker gospodarske družbe niso okoljsko odgovorne in ker nekateri industrijski obrati grobo kršijo evropsko zakonodajo, določeni zapuščeni obrati pa ogrožajo zdravje ljudi in okolje; ker bi morali biti okoljski standardi in načela krožnega gospodarstva bistveni za razvojne in inovativne naložbe v industriji navadnih kovin v Evropi; ker je v energetskem načrtu Komisije za leto 2050 navedeno, da sta dekarbonizacija energetskega sektorja in visok delež obnovljivih virov energije cenejša kot nadaljevanje sedanjih politik ter da bodo cene jedrske energije in energije iz fosilnih goriv še naprej naraščale, stroški obnovljivih virov energije pa se bodo zmanjševali;

| M. | ker je v mnenju Odbora za industrijo, raziskave in energetiko o priporočilih za Komisijo v zvezi s pogajanji o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (2014/2228(INI)) poudarjen pomen poglavja o energiji, kjer sta poudarjena tudi slabši položaj energetsko intenzivnih industrijskih sektorjev EU ter potreba po zaščiti njihove konkurenčnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je v mnenju Odbora za industrijo, raziskave in energetiko o priporočilih za Komisijo v zvezi s pogajanji o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe (2014/2228(INI)) poudarjen pomen poglavja o energiji, kjer sta poudarjena tudi slabši položaj energetsko intenzivnih industrijskih sektorjev EU ter potreba po zaščiti njihove konkurenčnosti;

| N. | ker bo le ambiciozna politika na področju inovacij, ki omogoča razvoj visokokakovostnih, energetsko učinkovitih in inovativnih proizvodov (kot so visoko odporna, a prožna jekla) in novih proizvodnih procesov, omogočila EU, da se uveljavi v vse močnejši svetovni konkurenci; ker 65 % odhodkov podjetij za raziskave in razvoj izvira iz predelovalne industrije in ker je zato okrepitev naše industrijske osnove bistvena za ohranjanje strokovnega znanja in izkušenj v EU; |
| --- | --- |

N.

ker bo le ambiciozna politika na področju inovacij, ki omogoča razvoj visokokakovostnih, energetsko učinkovitih in inovativnih proizvodov (kot so visoko odporna, a prožna jekla) in novih proizvodnih procesov, omogočila EU, da se uveljavi v vse močnejši svetovni konkurenci; ker 65 % odhodkov podjetij za raziskave in razvoj izvira iz predelovalne industrije in ker je zato okrepitev naše industrijske osnove bistvena za ohranjanje strokovnega znanja in izkušenj v EU;

| O. | ker evropska industrija navadnih kovin zgublja svojo konkurenčnost, deloma zaradi velikih regulativnih in upravnih bremen; |
| --- | --- |

O.

ker evropska industrija navadnih kovin zgublja svojo konkurenčnost, deloma zaradi velikih regulativnih in upravnih bremen;

| P. | ker je cilj svežnja za energetsko unijo ustvariti varen, trajnosten, konkurenčen in cenovno sprejemljiv energetski trg, da bi okrepili konkurenčnost evropskega gospodarstva na svetovni ravni ter zmanjšali in uskladili cene energije v Evropi in državah članicah; |
| --- | --- |

P.

ker je cilj svežnja za energetsko unijo ustvariti varen, trajnosten, konkurenčen in cenovno sprejemljiv energetski trg, da bi okrepili konkurenčnost evropskega gospodarstva na svetovni ravni ter zmanjšali in uskladili cene energije v Evropi in državah članicah;

| Q. | ker bi to, da se državnim ali drugim netržnim gospodarstvom prizna status tržnega gospodarstva, brez upoštevanja njihovega dejanskega delovanja, spodkopalo ukrepe trgovinske zaščite in imelo resne posledice v smislu konkurenčnosti evropske industrije navadnih kovin in zaposlovanja v njej, in sicer s poslabšanjem posledic cenovne vojne, ki jo vodi največji svetovni proizvajalec jekla, in razvpito presežno zmogljivostjo te industrije; |
| --- | --- |

Q.

ker bi to, da se državnim ali drugim netržnim gospodarstvom prizna status tržnega gospodarstva, brez upoštevanja njihovega dejanskega delovanja, spodkopalo ukrepe trgovinske zaščite in imelo resne posledice v smislu konkurenčnosti evropske industrije navadnih kovin in zaposlovanja v njej, in sicer s poslabšanjem posledic cenovne vojne, ki jo vodi največji svetovni proizvajalec jekla, in razvpito presežno zmogljivostjo te industrije;

| R. | ker so raziskave, razvoj in inovacije v tem sektorju bistvene za evropsko industrijo; ker zapiranje obratov pogosto pomeni nepopravljivo izgubo tehnologije in znanja ter spretnosti industrijskih delavcev; |
| --- | --- |

R.

ker so raziskave, razvoj in inovacije v tem sektorju bistvene za evropsko industrijo; ker zapiranje obratov pogosto pomeni nepopravljivo izgubo tehnologije in znanja ter spretnosti industrijskih delavcev;

Pomen navadnih kovin za evropsko industrijo

| 1. | poudarja pomen navadnih kovin za številne industrijske panoge, še zlasti pa avtomobilsko industrijo, letalsko in vesoljsko industrijo, proizvodnjo energije, gradbeništvo in industrijo embalaže; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen navadnih kovin za številne industrijske panoge, še zlasti pa avtomobilsko industrijo, letalsko in vesoljsko industrijo, proizvodnjo energije, gradbeništvo in industrijo embalaže;

| 2. | meni, da si Evropa, ki je že močno odvisna od surovin, ne more privoščiti nove odvisnosti od navadnih kovin, ki bi imela zelo negativen vpliv na zgoraj navedene gospodarske panoge v nadaljnjem proizvodnem procesu; |
| --- | --- |

2.

meni, da si Evropa, ki je že močno odvisna od surovin, ne more privoščiti nove odvisnosti od navadnih kovin, ki bi imela zelo negativen vpliv na zgoraj navedene gospodarske panoge v nadaljnjem proizvodnem procesu;

| 3. | poudarja, da ima EU v jeklarski industriji primanjkljaj pri proizvodnji ploščatega jekla zaradi množičnega zapiranja zadnjih let in ponovne oživitve povpraševanja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da ima EU v jeklarski industriji primanjkljaj pri proizvodnji ploščatega jekla zaradi množičnega zapiranja zadnjih let in ponovne oživitve povpraševanja;

| 4. | poudarja, da povpraševanje po neželeznih kovinah, kot sta aluminij in baker, kljub krizi nenehno narašča; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da povpraševanje po neželeznih kovinah, kot sta aluminij in baker, kljub krizi nenehno narašča;

Nujnost takojšnjega ukrepanja na področju podnebnih sprememb in visokih cen energije

| 5. | poudarja, da je preoblikovanje sedanjega sistema ETS eno najbolj perečih vprašanj pri zagotavljanju konkurenčnosti industrije navadnih kovin. ugotavlja, da je Komisija podala predloge, ki se bodo zaključili z reformo ETS za četrto obdobje 2021–2030in s tem v zvezi poziva sozakonodajalca, naj zagotovita, da bo reforma vključevala vprašanje selitve virov CO2 in spodbujala učinkovitost, industrijske inovacije ter optimalne donose, ki naj bi jih ta reforma zagotavljala, obenem pa je treba preučiti dopolnitev ETS z drugimi inovativnimi instrumenti ter strategijami za resnično zmanjšanje emisij; poziva Komisijo, naj pri pregledu ETS nagradi najuspešnejše v energetsko intenzivni industriji, ki proizvajajo izdelke in hkrati zmanjšujejo emisije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je preoblikovanje sedanjega sistema ETS eno najbolj perečih vprašanj pri zagotavljanju konkurenčnosti industrije navadnih kovin. ugotavlja, da je Komisija podala predloge, ki se bodo zaključili z reformo ETS za četrto obdobje 2021–2030in s tem v zvezi poziva sozakonodajalca, naj zagotovita, da bo reforma vključevala vprašanje selitve virov CO2 in spodbujala učinkovitost, industrijske inovacije ter optimalne donose, ki naj bi jih ta reforma zagotavljala, obenem pa je treba preučiti dopolnitev ETS z drugimi inovativnimi instrumenti ter strategijami za resnično zmanjšanje emisij; poziva Komisijo, naj pri pregledu ETS nagradi najuspešnejše v energetsko intenzivni industriji, ki proizvajajo izdelke in hkrati zmanjšujejo emisije;

| 6. | opozarja na vzpostavitev rezerve za stabilnost trga v letu 2019 in preučuje predloge Komisije za strukturno reformo sistema EU za trgovanje z emisijami po letu 2020, ki bodo specifično in ločeno pregledani v Parlamentu; |
| --- | --- |

6.

opozarja na vzpostavitev rezerve za stabilnost trga v letu 2019 in preučuje predloge Komisije za strukturno reformo sistema EU za trgovanje z emisijami po letu 2020, ki bodo specifično in ločeno pregledani v Parlamentu;

| 7. | poziva, naj si energetsko intenzivne industrijske panoge še naprej prizadevajo za izboljšanje recikliranja in zmanjšanje emisij CO2, z namenom zagotoviti prihodnjo industrijsko konkurenčnost in izpolniti zastavljene zavezujoče cilje glede zmanjšanja emisij; v zvezi s tem poudarja, da industrijska konkurenčnost, učinkovitost virov in zmanjšanje emisij postajajo dopolnjujoči cilji, saj je ohranitev deleža evropske proizvodnje na evropskem in svetovnem trgu, če evropska proizvodnja postane zgledna glede emisij ogljika, učinkovito sredstvo za prispevanje k skupnemu omejevanju emisij toplogrednih plinov iz industrije; dodaja, da enako velja za proizvodnjo uvoženega blaga, ki izpolnjuje enakovredne standarde energetske učinkovitosti in emisij, kot za blago, izdelano v EU; poudarja, da morajo podjetja v tretjih državah, ki so del vrednostne verige, tudi ravnati v skladu s cilji EU na področju podnebnih sprememb in energije ter upoštevati zlasti napredek na področju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj si energetsko intenzivne industrijske panoge še naprej prizadevajo za izboljšanje recikliranja in zmanjšanje emisij CO2, z namenom zagotoviti prihodnjo industrijsko konkurenčnost in izpolniti zastavljene zavezujoče cilje glede zmanjšanja emisij; v zvezi s tem poudarja, da industrijska konkurenčnost, učinkovitost virov in zmanjšanje emisij postajajo dopolnjujoči cilji, saj je ohranitev deleža evropske proizvodnje na evropskem in svetovnem trgu, če evropska proizvodnja postane zgledna glede emisij ogljika, učinkovito sredstvo za prispevanje k skupnemu omejevanju emisij toplogrednih plinov iz industrije; dodaja, da enako velja za proizvodnjo uvoženega blaga, ki izpolnjuje enakovredne standarde energetske učinkovitosti in emisij, kot za blago, izdelano v EU; poudarja, da morajo podjetja v tretjih državah, ki so del vrednostne verige, tudi ravnati v skladu s cilji EU na področju podnebnih sprememb in energije ter upoštevati zlasti napredek na področju energetske učinkovitosti;

Prilagoditev meje CO2 – začasen in prožen ukrep mednarodne razsežnosti v skladu z STO

| 8. | posebej poudarja, da se Evropska unija od vzpostavitve Mednarodnega pogajalskega odbora, ki je pripravil Konvencijo iz Ria leta 1992, s tretjimi državami pogaja o mednarodnem sporazumu, v katerem bi bili določeni cilji glede zaščite pred podnebnimi spremembami, pri čemer pa do zdaj ni bila uspešna, čeprav je vse bolj nujno skoraj popolno znanstveno soglasje; poziva, naj EU še naprej zavzema vodilni položaj in poudarja, da je nujno treba na pariški konvenciji zagotoviti globalno zavezujoč sporazum, s polno zavezanostjo vseh strani k učinkovitemu preprečevanju nevarnih podnebnih sprememb; poudarja, da morajo ta pogajanja privesti do sklenitve pravno zavezujočega sporazuma s cilji za celotno gospodarstvo, pri katerem vse strani spoštujejo dogovorjeni cilj omejitve globalnega segrevanja na manj kot 2 oC; poudarja, da bo celovit mednarodni sporazum izenačil konkurenčne pogoje za industrijo in zmanjšal nevarnost selitve panog z visokimi emisijami ogljika iz EU; |
| --- | --- |

8.

posebej poudarja, da se Evropska unija od vzpostavitve Mednarodnega pogajalskega odbora, ki je pripravil Konvencijo iz Ria leta 1992, s tretjimi državami pogaja o mednarodnem sporazumu, v katerem bi bili določeni cilji glede zaščite pred podnebnimi spremembami, pri čemer pa do zdaj ni bila uspešna, čeprav je vse bolj nujno skoraj popolno znanstveno soglasje; poziva, naj EU še naprej zavzema vodilni položaj in poudarja, da je nujno treba na pariški konvenciji zagotoviti globalno zavezujoč sporazum, s polno zavezanostjo vseh strani k učinkovitemu preprečevanju nevarnih podnebnih sprememb; poudarja, da morajo ta pogajanja privesti do sklenitve pravno zavezujočega sporazuma s cilji za celotno gospodarstvo, pri katerem vse strani spoštujejo dogovorjeni cilj omejitve globalnega segrevanja na manj kot 2 oC; poudarja, da bo celovit mednarodni sporazum izenačil konkurenčne pogoje za industrijo in zmanjšal nevarnost selitve panog z visokimi emisijami ogljika iz EU;

| 9. | poudarja, da so mednarodni podnebni ukrepi najboljši recept za preprečevanje selitve panog z visokimi emisijami ogljika; poudarja dejstvo, da bi bil ambiciozen mednarodni sporazum o boju proti podnebnim spremembam, ki vzpostavlja enake konkurenčne pogoje za vse države, pripravljene na sodelovanje na večstranski ravni in oblikovanje svetovnega okoljskega sistema za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida najboljši način obravnavanja svetovnih emisij; poudarja, da bi takšen sporazum omogočil pravično konkurenco za vse proizvajalce navadnih kovin, zaradi česar bi bila prilagoditev na mejah nepotrebna, pod pogojem, da se je njegovo izvajanje učinkovito spremljalo in bilo ustrezno prilagojeno; poudarja dejstvo, da mora tak mednarodni sporazum nujno vključevati zanesljive zaveze največjih onesnaževalk; opozarja tudi, da je treba spoštovati socialne in okoljske standarde v zvezi s tem, da bi vzpostavili enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so mednarodni podnebni ukrepi najboljši recept za preprečevanje selitve panog z visokimi emisijami ogljika; poudarja dejstvo, da bi bil ambiciozen mednarodni sporazum o boju proti podnebnim spremembam, ki vzpostavlja enake konkurenčne pogoje za vse države, pripravljene na sodelovanje na večstranski ravni in oblikovanje svetovnega okoljskega sistema za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida najboljši način obravnavanja svetovnih emisij; poudarja, da bi takšen sporazum omogočil pravično konkurenco za vse proizvajalce navadnih kovin, zaradi česar bi bila prilagoditev na mejah nepotrebna, pod pogojem, da se je njegovo izvajanje učinkovito spremljalo in bilo ustrezno prilagojeno; poudarja dejstvo, da mora tak mednarodni sporazum nujno vključevati zanesljive zaveze največjih onesnaževalk; opozarja tudi, da je treba spoštovati socialne in okoljske standarde v zvezi s tem, da bi vzpostavili enake konkurenčne pogoje;

| 10. | ugotavlja, da mehanizem ogljičnega prilagajanja na mejah, pri katerem se hkrati upoštevata uvoz in izvoz, vključuje v evropsko ureditev model zmanjšanja emisij, ki je pristop, osredotočen na potrošnjo, opravljeno na ozemlju, in da je prednost pristopa od spodaj navzgor, da ga je mogoče posplošiti kot univerzalno rešitev, pri čemer se upošteva samostojna presoja vsake države glede njenih ciljev na področju podnebne politike; poziva Komisijo, naj v prihodnjih trgovinskih sporazumih zagotovi bistveno izboljšanje izvoznih priložnosti in možnosti dostopa na trg za evropske izdelke iz navadnih kovin; ponavlja, da bi morala Komisija v regionalne, dvostranske in večstranske sporazume o prosti trgovini vključiti prepoved izkrivljajočih ravnanj (dvojne cene, omejitve izvoza); |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da mehanizem ogljičnega prilagajanja na mejah, pri katerem se hkrati upoštevata uvoz in izvoz, vključuje v evropsko ureditev model zmanjšanja emisij, ki je pristop, osredotočen na potrošnjo, opravljeno na ozemlju, in da je prednost pristopa od spodaj navzgor, da ga je mogoče posplošiti kot univerzalno rešitev, pri čemer se upošteva samostojna presoja vsake države glede njenih ciljev na področju podnebne politike; poziva Komisijo, naj v prihodnjih trgovinskih sporazumih zagotovi bistveno izboljšanje izvoznih priložnosti in možnosti dostopa na trg za evropske izdelke iz navadnih kovin; ponavlja, da bi morala Komisija v regionalne, dvostranske in večstranske sporazume o prosti trgovini vključiti prepoved izkrivljajočih ravnanj (dvojne cene, omejitve izvoza);

| 11. | poudarja, da morajo vsi ukrepi, ki vplivajo na trgovino, spoštovati mednarodne trgovinske sporazume; zatrjuje, da cilji, načrtovani v okviru podnebne politike, glede ohranjanja življenja in zdravja človeka, živali in rastlin ter ohranjanja omejenih naravnih virov, če se uporabljajo na nediskriminatoren način in ne kot prikrite omejitve, ustrezajo izjemam, določenim v členu XX Sporazuma GATT; določa, da bi bilo treba podnebnim spremembam, ob upoštevanju njihovega globalnega značaja, morajo nameniti pravno pozornost; meni, da ozračje z nizko vsebnostjo ogljika (čist zrak) že šteje za naravni vir, ki ga je mogoče izčrpati, zato ga je treba obravnavati kot javno dobrino; poleg tega ugotavlja, da povračilnih ukrepov ni bilo mogoče izvesti zaradi ukrepov za prilagajanje ogljične meje, ne da bi pri tem kršili pravila mednarodne trgovine in tvegali obsodbo; znova opozarja, da namen nikakor ni, da bi zaščitili evropsko industrijo, ampak, da bo enakopravna s svojimi tujimi konkurenti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da morajo vsi ukrepi, ki vplivajo na trgovino, spoštovati mednarodne trgovinske sporazume; zatrjuje, da cilji, načrtovani v okviru podnebne politike, glede ohranjanja življenja in zdravja človeka, živali in rastlin ter ohranjanja omejenih naravnih virov, če se uporabljajo na nediskriminatoren način in ne kot prikrite omejitve, ustrezajo izjemam, določenim v členu XX Sporazuma GATT; določa, da bi bilo treba podnebnim spremembam, ob upoštevanju njihovega globalnega značaja, morajo nameniti pravno pozornost; meni, da ozračje z nizko vsebnostjo ogljika (čist zrak) že šteje za naravni vir, ki ga je mogoče izčrpati, zato ga je treba obravnavati kot javno dobrino; poleg tega ugotavlja, da povračilnih ukrepov ni bilo mogoče izvesti zaradi ukrepov za prilagajanje ogljične meje, ne da bi pri tem kršili pravila mednarodne trgovine in tvegali obsodbo; znova opozarja, da namen nikakor ni, da bi zaščitili evropsko industrijo, ampak, da bo enakopravna s svojimi tujimi konkurenti;

| 12. | meni, da bi bilo zaželeno, da se predvidi delna prerazporeditev prihodkov z dražb v okoljevarstvene pobude in ukrepe za boj proti podnebnim spremembam, kot so Zeleni sklad iz sporazumov iz Cancúna in drugi instrumenti mednarodnega podnebnega financiranja; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo zaželeno, da se predvidi delna prerazporeditev prihodkov z dražb v okoljevarstvene pobude in ukrepe za boj proti podnebnim spremembam, kot so Zeleni sklad iz sporazumov iz Cancúna in drugi instrumenti mednarodnega podnebnega financiranja;

| 13. | ugotavlja, da dogovorjeni standardi o izračunu vsebnosti ogljika in emisij v življenjskem ciklu proizvodov povečujejo preglednost in lahko pripomorejo k spodbujanju trajnostne proizvodnje in potrošnje, tudi v kovinski industriji; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da dogovorjeni standardi o izračunu vsebnosti ogljika in emisij v življenjskem ciklu proizvodov povečujejo preglednost in lahko pripomorejo k spodbujanju trajnostne proizvodnje in potrošnje, tudi v kovinski industriji;

Nadomestilo za posredne emisije

| 14. | obžaluje, da je ureditev nadomestil za posredne stroške, ki temelji na državni pomoči, ustvarila nov vir nelojalne konkurence na enotnem trgu EU med proizvajalci v sektorjih z intenzivno porabo električne energije, od katerih nekateri prejemajo finančno podporo od oblasti v svojih državah; poziva, da se to nadomestilo uskladi in, če je to upravičeno, odobri na evropski ravni, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje s konkurenti na svetovni ravni in med evropskimi proizvajalci ter zagotovili učinkovito zaščito pred selitvijo panog z visokimi emisijami ogljika iz EU; ugotavlja, da to še zlasti velja za šest neželeznih kovin, s katerimi se trguje po cenah, ki jih določata svetovna ponudba in povpraševanje, večinoma na londonski borzi; zato razume, da proizvajalci navadnih kovin sprejemajo cene in ne morejo prenesti povišanja stroškov na svoje stranke; ugotovlja, da je treba ohraniti nadomestila za posredne emisije; se sklicuje na sporazum o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga, ki določa, da bi morali, v okviru pregleda, pri uresničevanju cilja vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev, razmisliti tudi o usklajenih ureditvah za nadomestilo za posredne stroške na ravni Unije (11); v zvezi s tem se sklicuje na Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (12) ter členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva Komisijo, naj pregleda učinek različnih programov podpore za energijo na maloprodajne cenah energije, ki posredno vplivajo na konkurenčnost energetsko intenzivnih panog v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je ureditev nadomestil za posredne stroške, ki temelji na državni pomoči, ustvarila nov vir nelojalne konkurence na enotnem trgu EU med proizvajalci v sektorjih z intenzivno porabo električne energije, od katerih nekateri prejemajo finančno podporo od oblasti v svojih državah; poziva, da se to nadomestilo uskladi in, če je to upravičeno, odobri na evropski ravni, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje s konkurenti na svetovni ravni in med evropskimi proizvajalci ter zagotovili učinkovito zaščito pred selitvijo panog z visokimi emisijami ogljika iz EU; ugotavlja, da to še zlasti velja za šest neželeznih kovin, s katerimi se trguje po cenah, ki jih določata svetovna ponudba in povpraševanje, večinoma na londonski borzi; zato razume, da proizvajalci navadnih kovin sprejemajo cene in ne morejo prenesti povišanja stroškov na svoje stranke; ugotovlja, da je treba ohraniti nadomestila za posredne emisije; se sklicuje na sporazum o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga, ki določa, da bi morali, v okviru pregleda, pri uresničevanju cilja vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev, razmisliti tudi o usklajenih ureditvah za nadomestilo za posredne stroške na ravni Unije (11); v zvezi s tem se sklicuje na Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (12) ter členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije; poziva Komisijo, naj pregleda učinek različnih programov podpore za energijo na maloprodajne cenah energije, ki posredno vplivajo na konkurenčnost energetsko intenzivnih panog v posameznih državah članicah;

| 15. | meni, da je različen vpliv ogljika na ceno električne energije, ki izhaja iz mešanice virov energije posameznega dobavitelja, dejavnik konkurenčnosti, o katerem med drugim lahko odloča vsaka suverena država; pozdravlja predlog Komisije o Evropski energetski uniji; meni, da bo dobro delujoč notranji trg za energijo, ki zagotavlja varno in trajnostno energijo in ustrezno medsebojno povezovanje držav članic, pomagalo znižati cene energije za evropsko industrijo in evropske potrošnike; meni, da je ETS usklajen ukrep EU za zmanjšanje emisij iz industrije in da je zato treba njegov vpliv obravnavati preko harmoniziranega sistema; |
| --- | --- |

15.

meni, da je različen vpliv ogljika na ceno električne energije, ki izhaja iz mešanice virov energije posameznega dobavitelja, dejavnik konkurenčnosti, o katerem med drugim lahko odloča vsaka suverena država; pozdravlja predlog Komisije o Evropski energetski uniji; meni, da bo dobro delujoč notranji trg za energijo, ki zagotavlja varno in trajnostno energijo in ustrezno medsebojno povezovanje držav članic, pomagalo znižati cene energije za evropsko industrijo in evropske potrošnike; meni, da je ETS usklajen ukrep EU za zmanjšanje emisij iz industrije in da je zato treba njegov vpliv obravnavati preko harmoniziranega sistema;

Podpora za naložbe v proizvodnjo kovin z nizkimi emisijami ogljika

| 16. | Poziva, da se brezplačne pravice za najučinkovitejše naprave v sektorje, izpostavljene selitvi virov CO2, dodelijo na podlagi programov za naložbe v novo opremo, R & R (vključno z zajemanjem, skladiščenjem in uporabo ogljika) ter usposabljanje delavcev, čim prej in v vsakem primeru v začetku leta 2018 in med četrto fazo, ki zajema obdobje 2021–2030, da bi dosegli visoke standarde za varstvo podnebja in okolja ter delovnih pravic; poudarja, da je treba absolutno vlagati v raziskave in razvoj, da bi omogočili Evropi, da bo še naprej center odličnosti za proizvodnjo navadnih kovin; opozarja, da so industrijska podjetja, ki vlagajo, tista, ki najuspešneje preživijo krize; poziva, da se prihodki od dražb v okviru sistema za trgovanje z emisijami uporabijo za financiranje podnebnih ukrepov v EU in v državah v razvoju, tudi za naložbe v projekte obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v industrijskih sektorjih; podpira načrte v okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 za vzpostavitev zmogljivosti (NER 400) za zajem in skladiščenje ogljika, inovativne obnovljive vire energije ter nizkoogljične inovacije v industrijskih sektorjih, kot je določeno v sklepih Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2014; predlaga, da so pilotni in predstavitveni projekti za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljikovega dioksida del programov za financiranje nizkoogljičnih tehnologij, ki jih spodbuja Komisija po vzoru NER 300 in prihodnjega programa NER 400, pri čemer je finančno tveganje porazdeljeno med tistega, ki financira, in tistega, ki upravlja; opozarja na pomen javnih vlaganj in na evropski ravni sredstev Obzorja 2020, pri izboljšanju okoljske in energetske učinkovitosti za industrijo navadnih kovin, vključno z doseganjem nižjih emisij ogljika v skladu s cilji strategije Evropa 2020; meni, da je usposabljanje delavcev v zvezi z uporabo nizkoogljičnih tehnologij in praks v industriji strateška naložba, ki bi morala biti v celoti vključena v programe, ki jih spodbuja Komisija za financiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

Poziva, da se brezplačne pravice za najučinkovitejše naprave v sektorje, izpostavljene selitvi virov CO2, dodelijo na podlagi programov za naložbe v novo opremo, R & R (vključno z zajemanjem, skladiščenjem in uporabo ogljika) ter usposabljanje delavcev, čim prej in v vsakem primeru v začetku leta 2018 in med četrto fazo, ki zajema obdobje 2021–2030, da bi dosegli visoke standarde za varstvo podnebja in okolja ter delovnih pravic; poudarja, da je treba absolutno vlagati v raziskave in razvoj, da bi omogočili Evropi, da bo še naprej center odličnosti za proizvodnjo navadnih kovin; opozarja, da so industrijska podjetja, ki vlagajo, tista, ki najuspešneje preživijo krize; poziva, da se prihodki od dražb v okviru sistema za trgovanje z emisijami uporabijo za financiranje podnebnih ukrepov v EU in v državah v razvoju, tudi za naložbe v projekte obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v industrijskih sektorjih; podpira načrte v okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 za vzpostavitev zmogljivosti (NER 400) za zajem in skladiščenje ogljika, inovativne obnovljive vire energije ter nizkoogljične inovacije v industrijskih sektorjih, kot je določeno v sklepih Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2014; predlaga, da so pilotni in predstavitveni projekti za zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljikovega dioksida del programov za financiranje nizkoogljičnih tehnologij, ki jih spodbuja Komisija po vzoru NER 300 in prihodnjega programa NER 400, pri čemer je finančno tveganje porazdeljeno med tistega, ki financira, in tistega, ki upravlja; opozarja na pomen javnih vlaganj in na evropski ravni sredstev Obzorja 2020, pri izboljšanju okoljske in energetske učinkovitosti za industrijo navadnih kovin, vključno z doseganjem nižjih emisij ogljika v skladu s cilji strategije Evropa 2020; meni, da je usposabljanje delavcev v zvezi z uporabo nizkoogljičnih tehnologij in praks v industriji strateška naložba, ki bi morala biti v celoti vključena v programe, ki jih spodbuja Komisija za financiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo;

Finančno računovodstvo in preglednost

| 17. | predlaga, naj se pravice do emisij CO2 navajajo ob objavi letnih računovodskih izkazov podjetij, Evropska unija pa naj spodbuja nadaljevanje dela pri pripravi namenskega mednarodnega računovodskega standarda; |
| --- | --- |

17.

predlaga, naj se pravice do emisij CO2 navajajo ob objavi letnih računovodskih izkazov podjetij, Evropska unija pa naj spodbuja nadaljevanje dela pri pripravi namenskega mednarodnega računovodskega standarda;

| 18. | poudarja pomen preglednosti pri uporabi dodelitev prihodkov s strani držav članic; s tem v zvezi se sklicuje na obveznost držav članic, da obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov iz sistema za trgovanje z emisijami; poudarja dejstvo, da bi večja preglednost lahko pomagala državljanom razumeti, kako nacionalni organi uporabljajo prihodke iz sistema za trgovanje z emisijami; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen preglednosti pri uporabi dodelitev prihodkov s strani držav članic; s tem v zvezi se sklicuje na obveznost držav članic, da obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov iz sistema za trgovanje z emisijami; poudarja dejstvo, da bi večja preglednost lahko pomagala državljanom razumeti, kako nacionalni organi uporabljajo prihodke iz sistema za trgovanje z emisijami;

| 19. | poudarja, da morajo obrati in podjetja spoštovati vse pravne zahteve glede družbene odgovornosti in poročanja, da se zagotovi enako in učinkovito izvajanje okoljskih predpisov ter zagotovi, da imajo pristojni organi in deležniki, vključno s predstavniki delavcev in predstavniki civilne družbe ter lokalnih skupnosti, dostop do vseh ustreznih informacij; poudarja pravico do dostopa do informacij v okoljskih zadevah, kot je določena v Aarhuški konvenciji in kot se izvaja z zakonodajo EU ter nacionalno zakonodajo, vključno z Direktivo 2003/87/ES; predlaga, naj vsi razvrščeni obrati, za katere velja sistem ETS, vsako leto predložijo popolne informacije o boju proti podnebnim spremembam in upoštevanju direktiv EU na področju okolja, varnosti in zdravja pri delu, in da so te informacije na voljo predstavnikom delavcev ter predstavnikom civilne družbe iz lokalnih skupnosti v bližini obrata; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da morajo obrati in podjetja spoštovati vse pravne zahteve glede družbene odgovornosti in poročanja, da se zagotovi enako in učinkovito izvajanje okoljskih predpisov ter zagotovi, da imajo pristojni organi in deležniki, vključno s predstavniki delavcev in predstavniki civilne družbe ter lokalnih skupnosti, dostop do vseh ustreznih informacij; poudarja pravico do dostopa do informacij v okoljskih zadevah, kot je določena v Aarhuški konvenciji in kot se izvaja z zakonodajo EU ter nacionalno zakonodajo, vključno z Direktivo 2003/87/ES; predlaga, naj vsi razvrščeni obrati, za katere velja sistem ETS, vsako leto predložijo popolne informacije o boju proti podnebnim spremembam in upoštevanju direktiv EU na področju okolja, varnosti in zdravja pri delu, in da so te informacije na voljo predstavnikom delavcev ter predstavnikom civilne družbe iz lokalnih skupnosti v bližini obrata;

Vprašanje pogodb o dobavi električne energije

| 20. | poudarja, da je za konkurenčnost evropskega sektorja navadnih kovin pomembna možnost sklepanja dolgoročnih pogodb pod nekaterimi pogoji, ki jih mora pojasniti Komisija in morajo biti združljivi z donosnostjo naložb, pri čemer v kapitalsko intenzivnih sektorjih vračilna doba ne more biti krajša od petnajstih let; opozarja, da je treba izpolniti potrebo industrijalcev glede njihovih naložb s predvidljivimi cenami in jasnim pravnim okvirom; poudarja, da bi bilo treba namesto letnih dražb električne energije prednost treba nameniti dolgoročni stabilnosti pogodb o dobavi električne energije; izraža zaskrbljenost zaradi tržnih predpisov, ki v nekaterih državah članicah omogočajo strukturno vrzel med cenami in stroški proizvodnje električne energije; poziva Komisijo, naj se bojuje proti nepričakovanim dobičkom zasebnih oligopolov na energetskem trgu; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je za konkurenčnost evropskega sektorja navadnih kovin pomembna možnost sklepanja dolgoročnih pogodb pod nekaterimi pogoji, ki jih mora pojasniti Komisija in morajo biti združljivi z donosnostjo naložb, pri čemer v kapitalsko intenzivnih sektorjih vračilna doba ne more biti krajša od petnajstih let; opozarja, da je treba izpolniti potrebo industrijalcev glede njihovih naložb s predvidljivimi cenami in jasnim pravnim okvirom; poudarja, da bi bilo treba namesto letnih dražb električne energije prednost treba nameniti dolgoročni stabilnosti pogodb o dobavi električne energije; izraža zaskrbljenost zaradi tržnih predpisov, ki v nekaterih državah članicah omogočajo strukturno vrzel med cenami in stroški proizvodnje električne energije; poziva Komisijo, naj se bojuje proti nepričakovanim dobičkom zasebnih oligopolov na energetskem trgu;

| 21. | izraža zaskrbljenost zaradi tržnih predpisov, ki omogočajo strukturno vrzel med cenami in stroški proizvodnje električne energije; |
| --- | --- |

21.

izraža zaskrbljenost zaradi tržnih predpisov, ki omogočajo strukturno vrzel med cenami in stroški proizvodnje električne energije;

Prenos znanja in spretnosti

| 22. | zahteva prenos znanja in spretnosti med generacijami delavcev, ki naj se organizira v vseh obratih z nezadovoljivimi starostnimi piramidami za vsa visoko kvalificirana delovna mesta v proizvodnji; se zavzema za spodbujanje znanja in spretnosti mladih zaposlenih v podjetjih s pomočjo politike strukturnega vajeništva za razvoj kolektivnih znanj in spretnosti zaposlenih; poudarja pomen spretnosti in usposobljenosti delavcev v sektorju navadnih kovin; poziva k aktivni politiki zaposlovanja in industrijski politiki, ki bo zagotovila, da bo to znanje razvito in priznano kot pomembna prednost evropske industrije navadnih kovin; poziva, da se ohranjanje industrijskega znanja in kvalificirane delovne sile obravnava pri ocenjevanju izvedljivosti proizvodnje v katerem koli posameznem obratu; |
| --- | --- |

22.

zahteva prenos znanja in spretnosti med generacijami delavcev, ki naj se organizira v vseh obratih z nezadovoljivimi starostnimi piramidami za vsa visoko kvalificirana delovna mesta v proizvodnji; se zavzema za spodbujanje znanja in spretnosti mladih zaposlenih v podjetjih s pomočjo politike strukturnega vajeništva za razvoj kolektivnih znanj in spretnosti zaposlenih; poudarja pomen spretnosti in usposobljenosti delavcev v sektorju navadnih kovin; poziva k aktivni politiki zaposlovanja in industrijski politiki, ki bo zagotovila, da bo to znanje razvito in priznano kot pomembna prednost evropske industrije navadnih kovin; poziva, da se ohranjanje industrijskega znanja in kvalificirane delovne sile obravnava pri ocenjevanju izvedljivosti proizvodnje v katerem koli posameznem obratu;

Preskrba s surovinami

| 23. | poziva k evropskim diplomatskim ukrepom v zvezi s surovinami za proizvodnjo kovin na podlagi strateških partnerstev za delitev dodane vrednosti med evropskimi državami in državami, ki proizvajajo surovine tako, da spodbujajo razvoj kvalificiranih delovnih mest v celotni vrednostni verigi; poziva Komisijo, naj vzpostavi instrument za poglobljeno analizo trga jekla, ki bo lahko zagotavljal natančne informacije o ravnovesju med ponudbo in povpraševanjem po jeklu v Evropi in po svetu ter omogočal razlikovanje med strukturnimi in cikličnimi komponentami razvoja teh trgov; meni, da spremljanje trgov primarnih in sekundarnih navadnih kovin lahko zagotovi dragocene podatke o popravljalnih in proaktivnih ukrepih, ki so zaradi ciklične narave te industrije neizogibni; pozdravlja poročilo Evropske znanstvene mreže za redke zemeljske kovine (ERECON) (13); poziva Komisijo, naj še naprej razvija svoje ukrepe v okviru ERECON, da bi razvili dobavno verigo raznovrstnih in trajnostnih redkih zemeljskih kovin (REE) v Evropi in zlasti izvedli politična priporočila ter zagotovili podporo za nadomestne rešitve in več recikliranja; |
| --- | --- |

23.

poziva k evropskim diplomatskim ukrepom v zvezi s surovinami za proizvodnjo kovin na podlagi strateških partnerstev za delitev dodane vrednosti med evropskimi državami in državami, ki proizvajajo surovine tako, da spodbujajo razvoj kvalificiranih delovnih mest v celotni vrednostni verigi; poziva Komisijo, naj vzpostavi instrument za poglobljeno analizo trga jekla, ki bo lahko zagotavljal natančne informacije o ravnovesju med ponudbo in povpraševanjem po jeklu v Evropi in po svetu ter omogočal razlikovanje med strukturnimi in cikličnimi komponentami razvoja teh trgov; meni, da spremljanje trgov primarnih in sekundarnih navadnih kovin lahko zagotovi dragocene podatke o popravljalnih in proaktivnih ukrepih, ki so zaradi ciklične narave te industrije neizogibni; pozdravlja poročilo Evropske znanstvene mreže za redke zemeljske kovine (ERECON) (13); poziva Komisijo, naj še naprej razvija svoje ukrepe v okviru ERECON, da bi razvili dobavno verigo raznovrstnih in trajnostnih redkih zemeljskih kovin (REE) v Evropi in zlasti izvedli politična priporočila ter zagotovili podporo za nadomestne rešitve in več recikliranja;

Evropska trgovinska zaščita za navadne kovine: bolje preprečevati kot ukrepati prepozno

| 24. | poziva Svet, naj zaključi revizijo dveh uredb o instrumentih trgovinske zaščite, da bi racionalizirali, okrepili in pospešili te instrumente, pri čemer je treba zagotoviti, da niso oslabljeni; predlaga fazo predhodne preiskave, ki bo za prvo preučitev pritožb glede dampinga in subvencij trajala največ en mesec in v okviru katere bo na podlagi prvih podatkov mogoče izreči preventivne popravljalne ukrepe, ki jim bo sledila temeljita preiskava; obžaluje, da je zakonodajni predlog o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite obstal na mrtvi točki v Svetu, ki kljub izraženi odločni podpori Parlamenta za strožje ukrepe proti nelojalnem uvozu iz tretjih držav; poziva Svet, naj pospeši posodobitev instrumentov trgovinske zaščite, s čimer se zagotovi ustrezen odziv na nepoštene prakse in možnost dokončne zaščite evropskega trga pred dampingom, s čimer se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji ter polno izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja energetski prehod; |
| --- | --- |

24.

poziva Svet, naj zaključi revizijo dveh uredb o instrumentih trgovinske zaščite, da bi racionalizirali, okrepili in pospešili te instrumente, pri čemer je treba zagotoviti, da niso oslabljeni; predlaga fazo predhodne preiskave, ki bo za prvo preučitev pritožb glede dampinga in subvencij trajala največ en mesec in v okviru katere bo na podlagi prvih podatkov mogoče izreči preventivne popravljalne ukrepe, ki jim bo sledila temeljita preiskava; obžaluje, da je zakonodajni predlog o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite obstal na mrtvi točki v Svetu, ki kljub izraženi odločni podpori Parlamenta za strožje ukrepe proti nelojalnem uvozu iz tretjih držav; poziva Svet, naj pospeši posodobitev instrumentov trgovinske zaščite, s čimer se zagotovi ustrezen odziv na nepoštene prakse in možnost dokončne zaščite evropskega trga pred dampingom, s čimer se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji ter polno izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja energetski prehod;

| 25. | si prizadeva za cilj doseči hiter napredek pri recikliranju redkih zemeljskih kovin in nujno potrebnih kovin, ki se uporabljajo v Uniji; |
| --- | --- |

25.

si prizadeva za cilj doseči hiter napredek pri recikliranju redkih zemeljskih kovin in nujno potrebnih kovin, ki se uporabljajo v Uniji;

| 26. | poudarja, da so vse navadne kovine, tudi nerjavna jekla in aluminij, podvrženi svetovni konkurenci; meni, da mora Evropska komisija v svojih analizah in primerjavah pri opredelitvi ustreznih geografskih trgov upoštevati svetovni trg kot referenčni trg in svoje analize ne sme omejiti zgolj na notranji trg; poziva k presoji vpliva proizvodnih zmogljivosti, ki bi morala med drugim upoštevati obrate in delovna mesta, ki jih je treba izvesti, preden se sprejme kakršna koli odločitev GD Komisije za konkurenco, in poziva, naj se te ugotovitve vključijo v sklepno obveščanja deležnikov; poziva k reviziji politike konkurence in pravil o državni pomoči, da bi omogočili javno posredovanje, s ciljem zagotavljanja socialne in regionalne kohezije, izboljšanja okoljskih standardov in obravnavanja vprašanj v zvezi z javnim zdravjem;, |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so vse navadne kovine, tudi nerjavna jekla in aluminij, podvrženi svetovni konkurenci; meni, da mora Evropska komisija v svojih analizah in primerjavah pri opredelitvi ustreznih geografskih trgov upoštevati svetovni trg kot referenčni trg in svoje analize ne sme omejiti zgolj na notranji trg; poziva k presoji vpliva proizvodnih zmogljivosti, ki bi morala med drugim upoštevati obrate in delovna mesta, ki jih je treba izvesti, preden se sprejme kakršna koli odločitev GD Komisije za konkurenco, in poziva, naj se te ugotovitve vključijo v sklepno obveščanja deležnikov; poziva k reviziji politike konkurence in pravil o državni pomoči, da bi omogočili javno posredovanje, s ciljem zagotavljanja socialne in regionalne kohezije, izboljšanja okoljskih standardov in obravnavanja vprašanj v zvezi z javnim zdravjem;,

| 27. | podpira oblikovanje lokalnih odborov za obveščanje in posvetovanje za preprečevanje industrijskega tveganja, ki bi morali vključevati vse deležnike s pristojnostjo za izvajanje spremljanja in izdajanje opozoril; poudarja priznano strokovno znanje predstavnikov zaposlenih v zvezi s strateškimi odločitvami in odločanjem podjetja; |
| --- | --- |

27.

podpira oblikovanje lokalnih odborov za obveščanje in posvetovanje za preprečevanje industrijskega tveganja, ki bi morali vključevati vse deležnike s pristojnostjo za izvajanje spremljanja in izdajanje opozoril; poudarja priznano strokovno znanje predstavnikov zaposlenih v zvezi s strateškimi odločitvami in odločanjem podjetja;

Vloga navadnih kovin v krožnem gospodarstvu

| 28. | v zvezi s tem poudarja pozitiven učinek sekundarnih kovin, ki pripomogel k bistvenemu zmanjšanju vhodnih surovin in energije; zato poziva Komisijo, naj olajša razvoj in delovanje trgov sekundarnih kovin; spodbuja vzpostavljanje krožnega gospodarstva v vsakem obratu proizvodnje navadnih kovin, da bi povezali izkoriščanje stranskih proizvodov in recikliranih kovin s ciljem povečanja njihove konkurenčnosti; poziva, da se uvede obveznost vzpostavitve krožnega gospodarstva v vsakem obratu proizvodnje navadnih kovin, da bi povezali izkoriščanje stranskih proizvodov in recikliranih kovin s ciljem povečanja njihove konkurenčnosti; si prizadeva za cilj doseči hiter napredek pri recikliranju redkih zemeljskih kovin in nujno potrebnih kovin, ki se uporabljajo v Uniji; poziva k oblikovanju močnih povezav med sektorjem recikliranja navadnih kovin in drugo industrijo, da bi okrepili velikosti in odpornost industrijske baze, zlasti v regijah, ki jih je prizadelo krčenje industrijske dejavnosti; s tem v zvezi poudarja velik potencial nadomestnih proizvodov in materialov ter večjo uporabo odpadne kovine, med drugim tudi na področju proizvodnje jekla in aluminija; poudarja, da se večina navadnih kovin lahko reciklira večkrat s porabo deleža energije, ki se uporablja za primarno proizvodnjo; izraža zaskrbljenost zaradi velike izgube energije za Evropo, ki je posledica zakonitega in nezakonitega izvoza aluminija in bakra v države, kot sta Kitajska in Indija, države, ki so same uvedle prepoved izvoza aluminija; meni, da bi morali visoki okoljski standardi in načela krožnega gospodarstva biti temeljni za razvojne in inovativne naložbe v industrijski sektor navadnih kovin v Evropi; poziva Komisijo, naj oblikuje ekonomske pobude za recikliranje kovin, vključno z nujno potrebnimi surovinami, ki so trenutno neekonomične, kot so redke zemeljske kovine, ter preuči, kako bi bilo mogoče podpreti trge za reciklirane materiale med drugim z zelenimi certifikati za reciklirane materiale, zahtevami za okoljsko primerno zasnovo in davčnimi spodbudami, ter zagotovi, da bodo proračuni kohezijske politike in Evropskega sklada za strateške naložbe tudi naravnani tako, da bodo spodbujali učinkovito ravnanje z viri in recikliranje; meni, da je treba izboljšati zakonodajo o odpadkih, da bo podpirala delovanje trga odpadnega jekla v EU, na primer z revizijo direktive o izrabljenih vozilih in drugo zakonodajo o odpadkih; predlaga, da se sprejmejo ukrepi, ki bodo določili cilje glede zbiranja, okrepili odgovornost proizvajalcev in razširili področje uporabe zakonodaje za izdelke na koncu življenjske dobe, na primer v zvezi s tovornjaki, avtobusi in motornimi kolesi; poudarja, da so potrebni usposobljeni in kvalificirani ljudje za obvladovanje prehoda k bolj trajnostnim proizvodnim procesom in proizvodom, ter poziva k oblikovanju evropske strategije za usposabljanje in izobraževanje, s katero bi podprli podjetja, raziskovalne inštitute in socialne partnerje pri prizadevanjih, da bi skupaj preučili potrebe po znanju in spretnostih za okoljsko trajnost; |
| --- | --- |

28.

v zvezi s tem poudarja pozitiven učinek sekundarnih kovin, ki pripomogel k bistvenemu zmanjšanju vhodnih surovin in energije; zato poziva Komisijo, naj olajša razvoj in delovanje trgov sekundarnih kovin; spodbuja vzpostavljanje krožnega gospodarstva v vsakem obratu proizvodnje navadnih kovin, da bi povezali izkoriščanje stranskih proizvodov in recikliranih kovin s ciljem povečanja njihove konkurenčnosti; poziva, da se uvede obveznost vzpostavitve krožnega gospodarstva v vsakem obratu proizvodnje navadnih kovin, da bi povezali izkoriščanje stranskih proizvodov in recikliranih kovin s ciljem povečanja njihove konkurenčnosti; si prizadeva za cilj doseči hiter napredek pri recikliranju redkih zemeljskih kovin in nujno potrebnih kovin, ki se uporabljajo v Uniji; poziva k oblikovanju močnih povezav med sektorjem recikliranja navadnih kovin in drugo industrijo, da bi okrepili velikosti in odpornost industrijske baze, zlasti v regijah, ki jih je prizadelo krčenje industrijske dejavnosti; s tem v zvezi poudarja velik potencial nadomestnih proizvodov in materialov ter večjo uporabo odpadne kovine, med drugim tudi na področju proizvodnje jekla in aluminija; poudarja, da se večina navadnih kovin lahko reciklira večkrat s porabo deleža energije, ki se uporablja za primarno proizvodnjo; izraža zaskrbljenost zaradi velike izgube energije za Evropo, ki je posledica zakonitega in nezakonitega izvoza aluminija in bakra v države, kot sta Kitajska in Indija, države, ki so same uvedle prepoved izvoza aluminija; meni, da bi morali visoki okoljski standardi in načela krožnega gospodarstva biti temeljni za razvojne in inovativne naložbe v industrijski sektor navadnih kovin v Evropi; poziva Komisijo, naj oblikuje ekonomske pobude za recikliranje kovin, vključno z nujno potrebnimi surovinami, ki so trenutno neekonomične, kot so redke zemeljske kovine, ter preuči, kako bi bilo mogoče podpreti trge za reciklirane materiale med drugim z zelenimi certifikati za reciklirane materiale, zahtevami za okoljsko primerno zasnovo in davčnimi spodbudami, ter zagotovi, da bodo proračuni kohezijske politike in Evropskega sklada za strateške naložbe tudi naravnani tako, da bodo spodbujali učinkovito ravnanje z viri in recikliranje; meni, da je treba izboljšati zakonodajo o odpadkih, da bo podpirala delovanje trga odpadnega jekla v EU, na primer z revizijo direktive o izrabljenih vozilih in drugo zakonodajo o odpadkih; predlaga, da se sprejmejo ukrepi, ki bodo določili cilje glede zbiranja, okrepili odgovornost proizvajalcev in razširili področje uporabe zakonodaje za izdelke na koncu življenjske dobe, na primer v zvezi s tovornjaki, avtobusi in motornimi kolesi; poudarja, da so potrebni usposobljeni in kvalificirani ljudje za obvladovanje prehoda k bolj trajnostnim proizvodnim procesom in proizvodom, ter poziva k oblikovanju evropske strategije za usposabljanje in izobraževanje, s katero bi podprli podjetja, raziskovalne inštitute in socialne partnerje pri prizadevanjih, da bi skupaj preučili potrebe po znanju in spretnostih za okoljsko trajnost;

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

(3)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

(4)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

(5)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(6)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(7)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0032.

(9)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 75.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0104.

(11)  Glej uvodno izjavo 9 Sklepa (EU) 2015/1814 (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).

(12)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(13)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/erecon/index_en.htm

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/127 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/127

---

P8_TA(2015)0461

Razmere na Madžarskem: nadaljnje ukrepanje na osnovi resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razmerah na Madžarskem (2015/2935(RSP))

(2017/C 399/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule k Pogodbi o Evropski uniji (PEU), zlasti druge uvodne izjave ter četrte do sedme uvodne izjave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule k Pogodbi o Evropski uniji (PEU), zlasti druge uvodne izjave ter četrte do sedme uvodne izjave,

| — | ob upoštevanju zlasti člena 2, drugega pododstavka člena 3(3), členov 6 in 7 PEU ter členov PEU in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s spoštovanjem, spodbujanjem in varovanjem temeljnih pravic v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti člena 2, drugega pododstavka člena 3(3), členov 6 in 7 PEU ter členov PEU in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s spoštovanjem, spodbujanjem in varovanjem temeljnih pravic v EU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je decembra 2009 začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je decembra 2009 začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. junija 2015 o razmerah na Madžarskem (1), z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (2), z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (3) in z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. junija 2015 o razmerah na Madžarskem (1), z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (2), z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (3) in z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“ (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju prvega letnega dialoga Sveta o pravni državi z dne 17. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega letnega dialoga Sveta o pravni državi z dne 17. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 27. novembra 2015 po njegovem obisku na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 27. novembra 2015 po njegovem obisku na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju zakona CXL o množičnem priseljevanju, ki ga je madžarski parlament sprejel leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona CXL o množičnem priseljevanju, ki ga je madžarski parlament sprejel leta 2015,

| — | ob upoštevanju zakona CXLII iz leta 2015 o učinkovitem varstvu madžarskih meja in množičnem priseljevanju, ki ga je madžarski parlament sprejel leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona CXLII iz leta 2015 o učinkovitem varstvu madžarskih meja in množičnem priseljevanju, ki ga je madžarski parlament sprejel leta 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije 36/2015 madžarskega parlamenta o sporočilu voditeljem Evropske unije, ki je bila sprejeta 22. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 36/2015 madžarskega parlamenta o sporočilu voditeljem Evropske unije, ki je bila sprejeta 22. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve Komisiji o stanju človekovih pravic na Madžarskem: nadaljnji ukrepi na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 (O-000140/2015 – B8-1110/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve Komisiji o stanju človekovih pravic na Madžarskem: nadaljnji ukrepi na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 (O-000140/2015 – B8-1110/2015),

| — | ob upoštevanju odgovora Komisije z dne 5. novembra 2015 po sprejetju resolucije Parlamenta z dne 10. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora Komisije z dne 5. novembra 2015 po sprejetju resolucije Parlamenta z dne 10. junija 2015,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije, predstavljene na plenarni razpravi v Parlamentu 2. decembra 2015, o razmerah na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije, predstavljene na plenarni razpravi v Parlamentu 2. decembra 2015, o razmerah na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, tudi pravic pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote univerzalne in skupne državam članicam (člen 2 PEU); ker bi se v primeru očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila vrednote iz člena 2 PEU, sprožil postopek iz člena 7; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, tudi pravic pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote univerzalne in skupne državam članicam (člen 2 PEU); ker bi se v primeru očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila vrednote iz člena 2 PEU, sprožil postopek iz člena 7;

| B. | ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah del primarne zakonodaje EU in prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

B.

ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah del primarne zakonodaje EU in prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| C. | ker način izvajanja načela pravne države na nacionalni ravni igra ključno vlogo pri zagotavljanju zaupanja v pravne in upravne sisteme držav članic; ker je upravičena neomajnost EU glede vrednot spoštovanja demokracije, načela pravne države in temeljnih pravic ključnega pomena pri zagotavljanju verodostojnosti Unije na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

C.

ker način izvajanja načela pravne države na nacionalni ravni igra ključno vlogo pri zagotavljanju zaupanja v pravne in upravne sisteme držav članic; ker je upravičena neomajnost EU glede vrednot spoštovanja demokracije, načela pravne države in temeljnih pravic ključnega pomena pri zagotavljanju verodostojnosti Unije na evropski in mednarodni ravni;

| D. | ker je pravica do azila zagotovljena ob ustreznem upoštevanju pravil Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in njenega protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev, ter v skladu s PEU in PDEU; |
| --- | --- |

D.

ker je pravica do azila zagotovljena ob ustreznem upoštevanju pravil Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in njenega protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev, ter v skladu s PEU in PDEU;

| E. | ker bi morala biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU za zagotovitev, da se denar davkoplačevalcev uporablja smiselno, preudarno in učinkovito, zato da bi se s tem povečalo njihovo zaupanje; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala biti smotrna javna poraba in zaščita finančnih interesov EU osrednja elementa politike EU za zagotovitev, da se denar davkoplačevalcev uporablja smiselno, preudarno in učinkovito, zato da bi se s tem povečalo njihovo zaupanje;

| F. | ker so nedavni dogodki ter pobude in ukrepi, sprejeti v zadnjih letih na Madžarskem, privedli do hudega sistemskega poslabšanja razmer na področju pravne države in temeljnih pravicam, med drugim svobode izražanja, vključno z akademsko svobodo, človekovimi pravicami migrantov, prosilcev za azil in beguncev, svobodo zbiranja in združevanja, omejevanjem in oviranjem dejavnosti organizacij civilne družbe, pravico do enake obravnave, pravicami pripadnikov manjšin, vključno z Romi, judi in osebami LGBTI, socialnimi pravicami, delovanjem ustavnega sistema, neodvisnostjo sodstva in drugih institucij ter v zvezi s številnimi skrb zbujajočimi primeri domnevne korupcije in navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

F.

ker so nedavni dogodki ter pobude in ukrepi, sprejeti v zadnjih letih na Madžarskem, privedli do hudega sistemskega poslabšanja razmer na področju pravne države in temeljnih pravicam, med drugim svobode izražanja, vključno z akademsko svobodo, človekovimi pravicami migrantov, prosilcev za azil in beguncev, svobodo zbiranja in združevanja, omejevanjem in oviranjem dejavnosti organizacij civilne družbe, pravico do enake obravnave, pravicami pripadnikov manjšin, vključno z Romi, judi in osebami LGBTI, socialnimi pravicami, delovanjem ustavnega sistema, neodvisnostjo sodstva in drugih institucij ter v zvezi s številnimi skrb zbujajočimi primeri domnevne korupcije in navzkrižja interesov;

| G. | ker je madžarski parlament julija in septembra 2015 sprejel vrsto zakonodajnih sprememb, zlasti na področju azilne politike, kazenskega zakonika, kazenskega postopka ter zakonov o nadzoru državne meje, delovanju policije in nacionalni obrambi; ker je predhodna ocena Komisije pokazala, da je skladnost nekaterih s pravnim redom za azil in meje ter z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah zelo zaskrbljujoča in vprašljiva; ker je Komisija 6. oktobra 2015 madžarski vladi poslala upravni dopis; ker je madžarska vlada na ta dopis odgovorila; ker je 10. decembra 2015 Komisija začela postopek ugotavljanja kršitev proti Madžarski; |
| --- | --- |

G.

ker je madžarski parlament julija in septembra 2015 sprejel vrsto zakonodajnih sprememb, zlasti na področju azilne politike, kazenskega zakonika, kazenskega postopka ter zakonov o nadzoru državne meje, delovanju policije in nacionalni obrambi; ker je predhodna ocena Komisije pokazala, da je skladnost nekaterih s pravnim redom za azil in meje ter z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah zelo zaskrbljujoča in vprašljiva; ker je Komisija 6. oktobra 2015 madžarski vladi poslala upravni dopis; ker je madžarska vlada na ta dopis odgovorila; ker je 10. decembra 2015 Komisija začela postopek ugotavljanja kršitev proti Madžarski;

| H. | ker se Komisija ni odzvala na zahtevo Parlamenta, naj začne postopek podrobnega spremljanja razmer glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem; ker je Komisija v svoji izjavi na parlamentarni razpravi v Evropskem parlamentu z dne 2. decembra 2015 sporočila, da je pripravljena uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, vključno s postopkom za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila, da bo Madžarska, pa tudi vse ostale države članice, izpolnjevala svoje obveznosti, ki izhajajo iz prava EU, ter spoštovala vrednote Unije iz člena 2 PEU; ker po mnenju Komisije pogoji za uporabo okvirja za okrepitev pravne države glede Madžarske trenutno še niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

H.

ker se Komisija ni odzvala na zahtevo Parlamenta, naj začne postopek podrobnega spremljanja razmer glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem; ker je Komisija v svoji izjavi na parlamentarni razpravi v Evropskem parlamentu z dne 2. decembra 2015 sporočila, da je pripravljena uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, vključno s postopkom za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila, da bo Madžarska, pa tudi vse ostale države članice, izpolnjevala svoje obveznosti, ki izhajajo iz prava EU, ter spoštovala vrednote Unije iz člena 2 PEU; ker po mnenju Komisije pogoji za uporabo okvirja za okrepitev pravne države glede Madžarske trenutno še niso izpolnjeni;

| 1. | ponavlja svoje stališče, izraženo v resoluciji z dne 10. junija 2015 o razmerah na Madžarskem; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svoje stališče, izraženo v resoluciji z dne 10. junija 2015 o razmerah na Madžarskem;

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi svežnja zakonodajnih ukrepov, na hitro sprejetih v zadnjih mesecih, ki so močno otežili dostop do mednarodne zaščite in neupravičeno kriminalizirali begunce, migrante in prosilce za azil; poudarja, da je zaskrbljen glede spoštovanja načela nevračanja, vse pogostejše uporabe pridržanja, tudi mladoletnikov, in ksenofobne retorike, ki migrante povezuje s socialnimi problemi ali varnostnimi tveganji, zlasti v vladnih komunikacijskih kampanjah in pri nacionalnih posvetovanjih, kar otežuje integracijo; poziva madžarsko vlado, naj se vrne k običajnim postopkom in odpravi izredne ukrepe; |
| --- | --- |

2.

je zelo zaskrbljen zaradi svežnja zakonodajnih ukrepov, na hitro sprejetih v zadnjih mesecih, ki so močno otežili dostop do mednarodne zaščite in neupravičeno kriminalizirali begunce, migrante in prosilce za azil; poudarja, da je zaskrbljen glede spoštovanja načela nevračanja, vse pogostejše uporabe pridržanja, tudi mladoletnikov, in ksenofobne retorike, ki migrante povezuje s socialnimi problemi ali varnostnimi tveganji, zlasti v vladnih komunikacijskih kampanjah in pri nacionalnih posvetovanjih, kar otežuje integracijo; poziva madžarsko vlado, naj se vrne k običajnim postopkom in odpravi izredne ukrepe;

| 3. | meni, da morajo vse države članice v svoji zakonodajni in upravni praksi v celoti spoštovati pravo EU in da mora vsa zakonodaja odražati osnovne evropske vrednote, torej demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ter biti skladna z njimi; |
| --- | --- |

3.

meni, da morajo vse države članice v svoji zakonodajni in upravni praksi v celoti spoštovati pravo EU in da mora vsa zakonodaja odražati osnovne evropske vrednote, torej demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ter biti skladna z njimi;

| 4. | poudarja, da je Parlament večkrat pozval Svet, naj se odzove na zaskrbljujoče dogodke na Madžarskem; poziva Svet Evropske unije in Evropski svet, naj čim prej razpravljata o razmerah na Madžarskem in sprejmeta sklepe v zvezi s tem; meni, da Komisija in Svet s tem, ko ne obravnavata pomislekov Parlamenta, ki jih je večkrat izrazila večina njegovih poslancev, in se ustrezno ne odzivata, spodkopavata načelo lojalnega sodelovanja med institucijami iz člena 13(2) PEU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je Parlament večkrat pozval Svet, naj se odzove na zaskrbljujoče dogodke na Madžarskem; poziva Svet Evropske unije in Evropski svet, naj čim prej razpravljata o razmerah na Madžarskem in sprejmeta sklepe v zvezi s tem; meni, da Komisija in Svet s tem, ko ne obravnavata pomislekov Parlamenta, ki jih je večkrat izrazila večina njegovih poslancev, in se ustrezno ne odzivata, spodkopavata načelo lojalnega sodelovanja med institucijami iz člena 13(2) PEU;

| 5. | meni, da Madžarska predstavlja preizkus za Evropsko unijo, da pokaže svojo zmožnost in politično pripravljenost za odzivanje na grožnje in kršitve lastnih temeljnih vrednot, ki jih izvaja država članica; obžaluje, ker je morda EU zaradi neodzivnosti prispevala k podobnim dogajanjem v nekaterih drugih državah članicah, od koder prihajajo zaskrbljujoči podatki o podobnem ogrožanju načela pravne države kot na Madžarskem; meni, da to vzbuja resne pomisleke glede tega, ali lahko Unija po pristopu posamezne države k Uniji zagotavlja neprekinjeno spoštovanje političnih københavnskih meril; |
| --- | --- |

5.

meni, da Madžarska predstavlja preizkus za Evropsko unijo, da pokaže svojo zmožnost in politično pripravljenost za odzivanje na grožnje in kršitve lastnih temeljnih vrednot, ki jih izvaja država članica; obžaluje, ker je morda EU zaradi neodzivnosti prispevala k podobnim dogajanjem v nekaterih drugih državah članicah, od koder prihajajo zaskrbljujoči podatki o podobnem ogrožanju načela pravne države kot na Madžarskem; meni, da to vzbuja resne pomisleke glede tega, ali lahko Unija po pristopu posamezne države k Uniji zagotavlja neprekinjeno spoštovanje političnih københavnskih meril;

| 6. | želi spomniti na vlogo Komisije, ki kot varuhinja Pogodb zagotavlja, da je nacionalna zakonodaja skladna z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami; poudarja, da je pomembno, da vse ocene in analize razmer v posamezni državi članici, ki jih izvedeta Komisija in Parlament, temeljijo na dejstvih in so objektivne; poziva madžarsko vlado in Komisijo, naj v tesnem medsebojnem sodelovanju obravnavata morebitna vprašanja, ki bi jih bilo treba po njunem mnenju dodatno oceniti in analizirati; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil proti Madžarski začet postopek ugotavljanja kršitev pravnega reda na področju azila; |
| --- | --- |

6.

želi spomniti na vlogo Komisije, ki kot varuhinja Pogodb zagotavlja, da je nacionalna zakonodaja skladna z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami; poudarja, da je pomembno, da vse ocene in analize razmer v posamezni državi članici, ki jih izvedeta Komisija in Parlament, temeljijo na dejstvih in so objektivne; poziva madžarsko vlado in Komisijo, naj v tesnem medsebojnem sodelovanju obravnavata morebitna vprašanja, ki bi jih bilo treba po njunem mnenju dodatno oceniti in analizirati; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil proti Madžarski začet postopek ugotavljanja kršitev pravnega reda na področju azila;

| 7. | obžaluje, da se Komisija s sedanjim pristopom osredotoča predvsem na obrobne, tehnične vidike zakonodaje, zanemarja pa trende, vzorce in skupni učinek ukrepov na pravno državo in temeljne pravice; meni, da zlasti postopki za ugotavljanje kršitev v večini primerov niso privedli do dejanskih sprememb in širše obravnave stanja; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da se Komisija s sedanjim pristopom osredotoča predvsem na obrobne, tehnične vidike zakonodaje, zanemarja pa trende, vzorce in skupni učinek ukrepov na pravno državo in temeljne pravice; meni, da zlasti postopki za ugotavljanje kršitev v večini primerov niso privedli do dejanskih sprememb in širše obravnave stanja;

| 8. | ponovno poziva Komisijo, naj uporabi prvo stopnjo okvira EU za krepitev načela pravne države in v ta namen takoj sproži proces podrobnega spremljanja stanja demokracije, načela pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem, vključno s skupnim učinkom številnih ukrepov, in oceno porajanja sistemske grožnje v tej državi članici, ki bi lahko postala očitno tveganje hujše kršitve v smislu člena 7 PEU; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva Komisijo, naj uporabi prvo stopnjo okvira EU za krepitev načela pravne države in v ta namen takoj sproži proces podrobnega spremljanja stanja demokracije, načela pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem, vključno s skupnim učinkom številnih ukrepov, in oceno porajanja sistemske grožnje v tej državi članici, ki bi lahko postala očitno tveganje hujše kršitve v smislu člena 7 PEU;

| 9. | poziva Komisijo, naj nadaljuje vse preiskave in v celoti izrabi vsa obstoječa zakonodajna orodja, da bi zagotovila pregledno in pravilno porabo sredstev EU na Madžarskem na podlagi prava EU; je seznanjen z odločitvijo Komisije z dne 14. julija 2015, da začasno ustavi izvajanje nekaterih pogodb v osmih programih financiranja EU zaradi uporabe pretirano omejujočih izbirnih meril v postopkih javnega naročanja na Madžarskem; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj nadaljuje vse preiskave in v celoti izrabi vsa obstoječa zakonodajna orodja, da bi zagotovila pregledno in pravilno porabo sredstev EU na Madžarskem na podlagi prava EU; je seznanjen z odločitvijo Komisije z dne 14. julija 2015, da začasno ustavi izvajanje nekaterih pogodb v osmih programih financiranja EU zaradi uporabe pretirano omejujočih izbirnih meril v postopkih javnega naročanja na Madžarskem;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedniku, vladi in parlamentu Madžarske, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji EU za temeljne pravice, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, predsedniku, vladi in parlamentu Madžarske, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji EU za temeljne pravice, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0227.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0315.

(3)  UL C 249 E, 30.8.2013, str. 27.

(4)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 154.

---

Četrtek, 17. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/130

---

P8_TA(2015)0463

Ibrahimu Halavi grozi smrtna kazen

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o Ibrahimu Halavi, ki mu grozi smrtna kazen (2015/3016(RSP))

(2017/C 399/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti tistih z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Egiptu (1) in z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti tistih z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Egiptu (1) in z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Egiptu, sprejetih avgusta 2013 in februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Egiptu, sprejetih avgusta 2013 in februarja 2014,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in bil leta 2007 dopolnjen z akcijskim načrtom EU za Egipt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in bil leta 2007 dopolnjen z akcijskim načrtom EU za Egipt,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku Egipta pri izvajanju evropske sosedske politike za leto 2014 z dne 25. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku Egipta pri izvajanju evropske sosedske politike za leto 2014 z dne 25. marca 2015,

| — | ob upoštevanju nedavnih izjav Evropske službe za zunanje delovanje o Egiptu, vključno z izjavo z dne 16. junija 2015 o sodbah sodišč v Egiptu ter izjavo z dne 4. februarja 2015 o izrekanju kazni aktivistom v Egiptu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih izjav Evropske službe za zunanje delovanje o Egiptu, vključno z izjavo z dne 16. junija 2015 o sodbah sodišč v Egiptu ter izjavo z dne 4. februarja 2015 o izrekanju kazni aktivistom v Egiptu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, ki jo je podala v imenu EU, ter generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 10. oktobra 2015 ob evropskem in svetovnem dnevu proti smrtni kazni; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, ki jo je podala v imenu EU, ter generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 10. oktobra 2015 ob evropskem in svetovnem dnevu proti smrtni kazni;

| — | ob upoštevanju smernic EU glede smrtne kazni in smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU glede smrtne kazni in smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Mednarodne konvencije ZN o otrokovih pravicah in Konvencije ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jih je Egipt podpisal, ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine ZN, zlasti tiste z dne 18. decembra 2014 o moratoriju na uporabo smrtne kazni (69/186), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Mednarodne konvencije ZN o otrokovih pravicah in Konvencije ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jih je Egipt podpisal, ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine ZN, zlasti tiste z dne 18. decembra 2014 o moratoriju na uporabo smrtne kazni (69/186),

| — | ob upoštevanju ustave Arabske republike Egipt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Arabske republike Egipt,

| — | ob upoštevanju egiptovskega zakona št. 107 z dne 24. novembra 2013 o pravici do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju egiptovskega zakona št. 107 z dne 24. novembra 2013 o pravici do javnega zbiranja, pohodov in miroljubnih protestov,

| — | ob upoštevanju predsedniškega odloka iz novembra 2014 (zakon št. 140), ki tujim državljanom, obtoženim kaznivega dejanja, omogoča vrnitev v domačo državo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedniškega odloka iz novembra 2014 (zakon št. 140), ki tujim državljanom, obtoženim kaznivega dejanja, omogoča vrnitev v domačo državo,

| — | ob upoštevanju načel in smernic Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev v zvezi s pravico do poštenega sojenja in pravne pomoči v Afriki, ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel in smernic Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev v zvezi s pravico do poštenega sojenja in pravne pomoči v Afriki, ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se irskega državljana Ibrahima Halavo že več kot dve leti pridržuje, ker naj bi se 16. in 17. avgusta 2013, medtem ko je bil na družinskem dopustu v Kairu, udeležil nezakonitega protesta, na katerem je zaradi protestnikov domnevno prišlo do smrtnih žrtev in namerne povzročitve škode; ker je v teh protestih umrlo 97 ljudi, večina zaradi pretirane uporabe sile varnostnih sil; ker je imel Ibrahim Halava ob aretaciji 17 let in je bil torej takrat po egiptovski in mednarodni zakonodaji še mladoletnik; |
| --- | --- |

A.

ker se irskega državljana Ibrahima Halavo že več kot dve leti pridržuje, ker naj bi se 16. in 17. avgusta 2013, medtem ko je bil na družinskem dopustu v Kairu, udeležil nezakonitega protesta, na katerem je zaradi protestnikov domnevno prišlo do smrtnih žrtev in namerne povzročitve škode; ker je v teh protestih umrlo 97 ljudi, večina zaradi pretirane uporabe sile varnostnih sil; ker je imel Ibrahim Halava ob aretaciji 17 let in je bil torej takrat po egiptovski in mednarodni zakonodaji še mladoletnik;

| B. | ker je bil Ibrahim Halava aretiran skupaj s svojimi tremi sestrami, s katerimi je poiskal pribežališče v mošeji Al Fateh, potem ko je med demonstracijami izbruhnilo nasilje; ker so oblasti pozneje izpustile vse tri sestre; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Ibrahim Halava aretiran skupaj s svojimi tremi sestrami, s katerimi je poiskal pribežališče v mošeji Al Fateh, potem ko je med demonstracijami izbruhnilo nasilje; ker so oblasti pozneje izpustile vse tri sestre;

| C. | ker tožilcu ni uspelo predložiti dokazov, da je Ibrahim Halava sodeloval pri nasilnih dejanjih med protesti; ker se je tožilec v celoti zanašal na priče iz vrst policije, policijska poročila ter preiskave obveščevalnih služb; ker je egiptovsko sodišče večkrat preložilo in prekinilo sojenje, nazadnje 15. decembra 2015; ker so Ibrahimu Halavi obtožnico prebrali šele leto dni po aretaciji; ker ga skupaj s 493 osebami, med katerimi je večina odraslih, 19. decembra 2015 čaka množični sodni proces, pri katerem niso zajamčeni minimalni standardi svobodnega in poštenega sojenja, če bo obsojen, pa morda tudi smrtna kazen; ker je Egipt maja 2015 usmrtil 6 oseb, med katerimi je bila ena stara toliko kot sedaj Ibrahim Halava; |
| --- | --- |

C.

ker tožilcu ni uspelo predložiti dokazov, da je Ibrahim Halava sodeloval pri nasilnih dejanjih med protesti; ker se je tožilec v celoti zanašal na priče iz vrst policije, policijska poročila ter preiskave obveščevalnih služb; ker je egiptovsko sodišče večkrat preložilo in prekinilo sojenje, nazadnje 15. decembra 2015; ker so Ibrahimu Halavi obtožnico prebrali šele leto dni po aretaciji; ker ga skupaj s 493 osebami, med katerimi je večina odraslih, 19. decembra 2015 čaka množični sodni proces, pri katerem niso zajamčeni minimalni standardi svobodnega in poštenega sojenja, če bo obsojen, pa morda tudi smrtna kazen; ker je Egipt maja 2015 usmrtil 6 oseb, med katerimi je bila ena stara toliko kot sedaj Ibrahim Halava;

| D. | ker so bile številne smrtne kazni po letu 2013 izrečene v množičnih sojenjih domnevnim članom Muslimanske bratovščine in podpornikom odstavljenega predsednika Morsija; ker ti postopki kršijo obveznosti Egipta po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

D.

ker so bile številne smrtne kazni po letu 2013 izrečene v množičnih sojenjih domnevnim članom Muslimanske bratovščine in podpornikom odstavljenega predsednika Morsija; ker ti postopki kršijo obveznosti Egipta po mednarodnem pravu;

| E. | ker 10. člen Splošne deklaracije o človekovih pravicah določa, da je vsakdo na povsem enakopravni osnovi upravičen do pravične in javne obravnave pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, če gre za odločanje o njegovih pravicah in dolžnostih ali je bila zoper njega vložena kazenska obtožba; |
| --- | --- |

E.

ker 10. člen Splošne deklaracije o človekovih pravicah določa, da je vsakdo na povsem enakopravni osnovi upravičen do pravične in javne obravnave pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, če gre za odločanje o njegovih pravicah in dolžnostih ali je bila zoper njega vložena kazenska obtožba;

| F. | ker se Ibrahima Halavo pridržuje, ker je miroljubno uveljavljal svojo pravico do svobode izražanja in zbiranja, organizacija Amnesty International pa ga obravnava kot zapornika vesti; ker je svoboda izražanja in zbiranja obvezen temelj demokratične in pluralistične družbe; ker 73. člen egiptovske ustave določa, da imajo državljani pravico organizirati javna srečanja, shode, demonstracije in vse oblike miroljubnih protestov; |
| --- | --- |

F.

ker se Ibrahima Halavo pridržuje, ker je miroljubno uveljavljal svojo pravico do svobode izražanja in zbiranja, organizacija Amnesty International pa ga obravnava kot zapornika vesti; ker je svoboda izražanja in zbiranja obvezen temelj demokratične in pluralistične družbe; ker 73. člen egiptovske ustave določa, da imajo državljani pravico organizirati javna srečanja, shode, demonstracije in vse oblike miroljubnih protestov;

| G. | ker se po vojaškem prevzemu oblasti junija 2013 v Egiptu poroča o številnih pridržanjih protestnikov in zapornikov vesti; ker svoboda združevanja, zbiranja in izražanja ostaja področje, ki je od julija 2013 še posebej skrb zbujajoče; |
| --- | --- |

G.

ker se po vojaškem prevzemu oblasti junija 2013 v Egiptu poroča o številnih pridržanjih protestnikov in zapornikov vesti; ker svoboda združevanja, zbiranja in izražanja ostaja področje, ki je od julija 2013 še posebej skrb zbujajoče;

| H. | ker se Ibrahim Halava v zaporu sooča s posebej težavnimi razmerami, med drugim domnevnim mučenjem ter drugim okrutnim, nečloveškim in ponižujočim ravnanjem ob aretaciji in v priporu, pa tudi z odrekanjem zdravstvene in pravne pomoči; ker po podatkih družine in odvetnikov od 21. oktobra 2015 gladovno stavka v znamenje protesta zoper pridržanje, zaradi česar je njegovo zdravstveno stanje resno ogroženo; |
| --- | --- |

H.

ker se Ibrahim Halava v zaporu sooča s posebej težavnimi razmerami, med drugim domnevnim mučenjem ter drugim okrutnim, nečloveškim in ponižujočim ravnanjem ob aretaciji in v priporu, pa tudi z odrekanjem zdravstvene in pravne pomoči; ker po podatkih družine in odvetnikov od 21. oktobra 2015 gladovno stavka v znamenje protesta zoper pridržanje, zaradi česar je njegovo zdravstveno stanje resno ogroženo;

| I. | ker egiptovsko tožilstvo in sodišče nista priznala, da je bil Ibrahim Halava v času aretacije mladoletnik, s čimer egiptovske oblasti kršijo obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati v skladu s konvencijo o otrokovih pravicah, ki jo je Egipt podpisal; |
| --- | --- |

I.

ker egiptovsko tožilstvo in sodišče nista priznala, da je bil Ibrahim Halava v času aretacije mladoletnik, s čimer egiptovske oblasti kršijo obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati v skladu s konvencijo o otrokovih pravicah, ki jo je Egipt podpisal;

| J. | ker sta izrek smrtne kazni osebam, ki so bile v času kaznivega dejanja mlajše od 18 let, in usmrtitev nezdružljiva z mednarodnimi zavezami Egipta; |
| --- | --- |

J.

ker sta izrek smrtne kazni osebam, ki so bile v času kaznivega dejanja mlajše od 18 let, in usmrtitev nezdružljiva z mednarodnimi zavezami Egipta;

| K. | ker je irski minister za zunanje zadeve in trgovino Charles Flanagan izrazil razočaranje nad nenehnim prelaganjem sojenja Ibrahimu Halavi v Egiptu; ker so se irski konzularni uradniki doslej udeležili vseh zaslišanj, prav tako pa so 48-krat obiskali Ibrahima Halavo, kar priča o tem, kakšen pomen primeru pripisuje irska vlada; |
| --- | --- |

K.

ker je irski minister za zunanje zadeve in trgovino Charles Flanagan izrazil razočaranje nad nenehnim prelaganjem sojenja Ibrahimu Halavi v Egiptu; ker so se irski konzularni uradniki doslej udeležili vseh zaslišanj, prav tako pa so 48-krat obiskali Ibrahima Halavo, kar priča o tem, kakšen pomen primeru pripisuje irska vlada;

| L. | ker je Egipt v skladu s predsedniškim odlokom iz novembra 2014, ki tujim državljanom, obtoženim kaznivega dejanja, omogoča deportacijo v domačo državo, izpustil tuje državljane; |
| --- | --- |

L.

ker je Egipt v skladu s predsedniškim odlokom iz novembra 2014, ki tujim državljanom, obtoženim kaznivega dejanja, omogoča deportacijo v domačo državo, izpustil tuje državljane;

| M. | ker Egipt še ni začel izvajati začasnih ukrepov, ki jih je marca 2015 zahtevala Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev, da bi zagotovila integriteto in izpustitev Ibrahima Halave in drugih mladoletnikov proti plačilu varščine; |
| --- | --- |

M.

ker Egipt še ni začel izvajati začasnih ukrepov, ki jih je marca 2015 zahtevala Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev, da bi zagotovila integriteto in izpustitev Ibrahima Halave in drugih mladoletnikov proti plačilu varščine;

| N. | ker si Evropska unija in države članice prizadevajo na številnih področjih okrepiti odnose z Egiptom in prebivalstvom te države, saj gre za pomembno sosedo in partnerico; ker je Egipt z 80 milijoni prebivalcev najgosteje naseljena arabska država in je osrednjega pomena za južno Sredozemlje; ker se zaradi razmer v sosednjih državah sooča z resnimi varnostnimi tveganji; ker ima politični, gospodarski in družbeni razvoj v Egiptu pomembne posledice za celotno regijo, pa tudi onkraj nje; |
| --- | --- |

N.

ker si Evropska unija in države članice prizadevajo na številnih področjih okrepiti odnose z Egiptom in prebivalstvom te države, saj gre za pomembno sosedo in partnerico; ker je Egipt z 80 milijoni prebivalcev najgosteje naseljena arabska država in je osrednjega pomena za južno Sredozemlje; ker se zaradi razmer v sosednjih državah sooča z resnimi varnostnimi tveganji; ker ima politični, gospodarski in družbeni razvoj v Egiptu pomembne posledice za celotno regijo, pa tudi onkraj nje;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nesprejemljive kršitve temeljnih človekovih pravic v primeru samovoljnega pridržanja irskega državljana Ibrahima Halave in poziva egiptovske oblasti, naj ga v skladu s predsedniškim odlokom, izdanim novembra 2014 na osnovi egiptovskega zakona št. 140, nemudoma in brezpogojno predajo irskim oblastem; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi nesprejemljive kršitve temeljnih človekovih pravic v primeru samovoljnega pridržanja irskega državljana Ibrahima Halave in poziva egiptovske oblasti, naj ga v skladu s predsedniškim odlokom, izdanim novembra 2014 na osnovi egiptovskega zakona št. 140, nemudoma in brezpogojno predajo irskim oblastem;

| 2. | je močno zaskrbljen zaradi čedalje slabšega stanja Ibrahima Halave, ki je posledica gladovne stavke in domnevno slabih razmer v zaporu; poziva egiptovske oblasti, naj poskusijo na vsak način zagotoviti, da bo Ibrahim Halava v zaporu ohranil dobro zdravstveno stanje in počutje; poziva k temeljiti in neodvisni preiskavi očitkov o mučenju Ibrahima Halave in slabem ravnanju z njim; |
| --- | --- |

2.

je močno zaskrbljen zaradi čedalje slabšega stanja Ibrahima Halave, ki je posledica gladovne stavke in domnevno slabih razmer v zaporu; poziva egiptovske oblasti, naj poskusijo na vsak način zagotoviti, da bo Ibrahim Halava v zaporu ohranil dobro zdravstveno stanje in počutje; poziva k temeljiti in neodvisni preiskavi očitkov o mučenju Ibrahima Halave in slabem ravnanju z njim;

| 3. | poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da se bo upošteval 10. člen mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, ki določa, da se vse osebe, ki jim je bila odvzeta svoboda, obravnava humano in da se spoštuje človeško dostojanstvo; |
| --- | --- |

3.

poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da se bo upošteval 10. člen mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, ki določa, da se vse osebe, ki jim je bila odvzeta svoboda, obravnava humano in da se spoštuje človeško dostojanstvo;

| 4. | spominja egiptovske oblasti, da državo zavezujejo neizpodbitne mednarodne zaveze v skladu s konvencijo o otrokovih pravicah, ki velja tudi v primeru Ibrahima Halave; zahteva, da egiptovske oblasti odločno zanikajo možnost smrtne kazni, če bo Ibrahim Halava obsojen, saj je bil aretiran kot mladoletnik; |
| --- | --- |

4.

spominja egiptovske oblasti, da državo zavezujejo neizpodbitne mednarodne zaveze v skladu s konvencijo o otrokovih pravicah, ki velja tudi v primeru Ibrahima Halave; zahteva, da egiptovske oblasti odločno zanikajo možnost smrtne kazni, če bo Ibrahim Halava obsojen, saj je bil aretiran kot mladoletnik;

| 5. | poudarja, da EU v vseh okoliščinah ostro nasprotuje izvajanju smrtne kazni in poziva k popolnemu moratoriju na izrekanje smrtne kazni v Egiptu; poziva Egipt, naj ratificira drugi izbirni protokol k mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1996, katerega cilj je odpraviti smrtno kazen; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da EU v vseh okoliščinah ostro nasprotuje izvajanju smrtne kazni in poziva k popolnemu moratoriju na izrekanje smrtne kazni v Egiptu; poziva Egipt, naj ratificira drugi izbirni protokol k mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1996, katerega cilj je odpraviti smrtno kazen;

| 6. | je izjemno zaskrbljen, ker egiptovske oblasti Ibrahimu Halavi in 493 soobtožencem niso zagotovile pravičnega sojenja, pri čemer so jim zlasti odrekle možnost ponovne obravnave ali izpodbijanja stalnega pripora in obtožb zoper njih, odvetnikom večkrat niso dovolile obiska in precej so prekoračile dovoljeno trajanje pripora pred sojenjem, s čimer so kršile domače in mednarodne zaveze Egipta; |
| --- | --- |

6.

je izjemno zaskrbljen, ker egiptovske oblasti Ibrahimu Halavi in 493 soobtožencem niso zagotovile pravičnega sojenja, pri čemer so jim zlasti odrekle možnost ponovne obravnave ali izpodbijanja stalnega pripora in obtožb zoper njih, odvetnikom večkrat niso dovolile obiska in precej so prekoračile dovoljeno trajanje pripora pred sojenjem, s čimer so kršile domače in mednarodne zaveze Egipta;

| 7. | je še zmeraj prepričan, da bodo imeli odvetniki Ibrahima Halave precejšnje težave pri pripravi individualne obrambe, če bo njegov primer del množičnega sojenja vsem obtožencem, aretiranim v zvezi s protesti avgusta 2013; |
| --- | --- |

7.

je še zmeraj prepričan, da bodo imeli odvetniki Ibrahima Halave precejšnje težave pri pripravi individualne obrambe, če bo njegov primer del množičnega sojenja vsem obtožencem, aretiranim v zvezi s protesti avgusta 2013;

| 8. | odločno obsoja uporabo množičnega sojenja v sodnem procesu in poziva egiptovske oblasti, naj spoštujejo mednarodno pravo in varujejo najvišje mednarodne standarde v zvezi s pravico do poštenega sojenja in dolžnega pravnega ravnanja; poziva egiptovske oblasti, naj izpustijo osebe, ki so jih aretirale, ker so miroljubno uresničevale svojo pravico do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, kakor je določena v egiptovski ustavi in drugih mednarodnih konvencijah, ki jih je Egipt podpisal; je globoko zaskrbljen zaradi resnega poslabšanja razmer na področju medijev; obsoja sodne postopke in sodbe zoper egiptovske in tuje novinarje v njihovi odsotnosti; |
| --- | --- |

8.

odločno obsoja uporabo množičnega sojenja v sodnem procesu in poziva egiptovske oblasti, naj spoštujejo mednarodno pravo in varujejo najvišje mednarodne standarde v zvezi s pravico do poštenega sojenja in dolžnega pravnega ravnanja; poziva egiptovske oblasti, naj izpustijo osebe, ki so jih aretirale, ker so miroljubno uresničevale svojo pravico do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, kakor je določena v egiptovski ustavi in drugih mednarodnih konvencijah, ki jih je Egipt podpisal; je globoko zaskrbljen zaradi resnega poslabšanja razmer na področju medijev; obsoja sodne postopke in sodbe zoper egiptovske in tuje novinarje v njihovi odsotnosti;

| 9. | poziva, naj Evropska služba za zunanje delovanje prek delegacije EU v Kairu, pa tudi države članice, predvsem Irska, spremljajo vse obravnave med sojenjem Ibrahimu Halavi in njegovim soobtožencem; pričakuje, da bo ESZD ta primer izpostavila na najvišji ravni dialoga z Egiptom in Parlamentu redno poročala o sojenju; poziva irske oblasti, naj še naprej zagotavljajo vso pravno, konzularno in drugo podporo Ibrahimu Halavi in njegovim svojcem ter ga redno obiskujejo v zaporu, enako pa velja tudi za delegacijo EU; poziva egiptovske oblasti, naj glede na to, da ima Ibrahim Halava evropsko državljanstvo, irski vladi še naprej omogočajo enostaven konzularni dostop; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj Evropska služba za zunanje delovanje prek delegacije EU v Kairu, pa tudi države članice, predvsem Irska, spremljajo vse obravnave med sojenjem Ibrahimu Halavi in njegovim soobtožencem; pričakuje, da bo ESZD ta primer izpostavila na najvišji ravni dialoga z Egiptom in Parlamentu redno poročala o sojenju; poziva irske oblasti, naj še naprej zagotavljajo vso pravno, konzularno in drugo podporo Ibrahimu Halavi in njegovim svojcem ter ga redno obiskujejo v zaporu, enako pa velja tudi za delegacijo EU; poziva egiptovske oblasti, naj glede na to, da ima Ibrahim Halava evropsko državljanstvo, irski vladi še naprej omogočajo enostaven konzularni dostop;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, parlamentom in vladam držav članic ter predsedniku Arabske republike Egipt in njegovi začasni vladi. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, parlamentom in vladam držav članic ter predsedniku Arabske republike Egipt in njegovi začasni vladi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0012.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0348.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/134 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/134

---

P8_TA(2015)0464

Razmere na Maldivih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o razmerah na Maldivih (2015/3017(RSP))

(2017/C 399/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Maldivih, zlasti tistih z dne 16. septembra 2004 (1) in 30. aprila 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Maldivih, zlasti tistih z dne 16. septembra 2004 (1) in 30. aprila 2015 (2),

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev z dne 22. marca 2014 o parlamentarnih volitvah v Republiki Maldivi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev z dne 22. marca 2014 o parlamentarnih volitvah v Republiki Maldivi,

| — | ob upoštevanju skupne lokalne izjave o grožnjah civilni družbi in ogrožanju človekovih pravic na Maldivih, ki jo je 30. septembra 2014 podala delegacija EU v dogovoru z veleposlaništvi držav članic EU, Norveške ter Švice v Colombu, akreditiranih pri Maldivih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne lokalne izjave o grožnjah civilni družbi in ogrožanju človekovih pravic na Maldivih, ki jo je 30. septembra 2014 podala delegacija EU v dogovoru z veleposlaništvi držav članic EU, Norveške ter Švice v Colombu, akreditiranih pri Maldivih,

| — | ob upoštevanju izjave predsednice delegacije Parlamenta za odnose z državami južne Azije z dne 12. marca 2015 o aretaciji nekdanjega predsednika Mohameda Našida na Maldivih ter pisma predsednika Odbora za zunanje zadeve z dne 10. aprila 2015 ministru za zunanje zadeve Republike Maldivi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednice delegacije Parlamenta za odnose z državami južne Azije z dne 12. marca 2015 o aretaciji nekdanjega predsednika Mohameda Našida na Maldivih ter pisma predsednika Odbora za zunanje zadeve z dne 10. aprila 2015 ministru za zunanje zadeve Republike Maldivi,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnice za stike z javnostmi podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2015 o obsodbi nekdanjega predsednika Maldivov Mohameda Našida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnice za stike z javnostmi podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2015 o obsodbi nekdanjega predsednika Maldivov Mohameda Našida,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. novembra 2015 o izrednih razmerah, ki jih je razglasil predsednik Maldivov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. novembra 2015 o izrednih razmerah, ki jih je razglasil predsednik Maldivov,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki so ga podpisali tudi Maldivi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki so ga podpisali tudi Maldivi,

| — | ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Raada Al Huseina z dne 18. marca 2015 o sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Raada Al Huseina z dne 18. marca 2015 o sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu;

| — | ob upoštevanju mnenja št. 33/2015 (Maldivi) delovne skupine OZN o samovoljnem pridržanju z dne 4. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 33/2015 (Maldivi) delovne skupine OZN o samovoljnem pridržanju z dne 4. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju dokumentacije v zvezi z zadnjim splošnim rednim pregledom v Svetu OZN za človekove pravice o Maldivih z dne 6. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentacije v zvezi z zadnjim splošnim rednim pregledom v Svetu OZN za človekove pravice o Maldivih z dne 6. maja 2015,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so predsedniške volitve leta 2013, s katerimi je prišel na oblast Abdula Jamin Abdul Gajum, zaznamovale nepravilnosti; |
| --- | --- |

A.

ker so predsedniške volitve leta 2013, s katerimi je prišel na oblast Abdula Jamin Abdul Gajum, zaznamovale nepravilnosti;

| B. | ker je bil 13. marca 2015 Mohamed Našid, prvi demokratično izvoljeni predsednik Maldivov, obsojen na 13 let zapora iz političnih razlogov in ker je to dejanje obsodila delovna skupina OZN o samovoljnem pridržanju; ker so to sojenje zaznamovale nepravilnosti; ker so bili aretirani tudi nekateri drugi nekdanji uradniki in jim je bila vzeta prostost, med drugim podpredsedniku Ahmedu Adibu in obrambnima ministroma Mohamedu Nazimu in Tolatu Ibrahimu; |
| --- | --- |

B.

ker je bil 13. marca 2015 Mohamed Našid, prvi demokratično izvoljeni predsednik Maldivov, obsojen na 13 let zapora iz političnih razlogov in ker je to dejanje obsodila delovna skupina OZN o samovoljnem pridržanju; ker so to sojenje zaznamovale nepravilnosti; ker so bili aretirani tudi nekateri drugi nekdanji uradniki in jim je bila vzeta prostost, med drugim podpredsedniku Ahmedu Adibu in obrambnima ministroma Mohamedu Nazimu in Tolatu Ibrahimu;

| C. | ker so bili izraženi pomisleki v zvezi z zelo politiziranim maldivijskim sodstvom, ki je leta zlorabljalo svoja pooblastila in delovalo v prid stranke na oblasti in proti opozicijskim politikom; |
| --- | --- |

C.

ker so bili izraženi pomisleki v zvezi z zelo politiziranim maldivijskim sodstvom, ki je leta zlorabljalo svoja pooblastila in delovalo v prid stranke na oblasti in proti opozicijskim politikom;

| D. | ker je maldivijska vlada 4. novembra 2015 razglasila izredne razmere in jih nato po šestih dneh preklicala, s čimer naj bi domnevno želela preprečiti množične protivladne proteste, in ker je s tem dejanjem vlada sprožila vsesplošno obsojanje, saj je ukinila temeljne državljanske pravice, vojski in policiji pa podelila pooblastila za samovoljne preiskave in aretacije; |
| --- | --- |

D.

ker je maldivijska vlada 4. novembra 2015 razglasila izredne razmere in jih nato po šestih dneh preklicala, s čimer naj bi domnevno želela preprečiti množične protivladne proteste, in ker je s tem dejanjem vlada sprožila vsesplošno obsojanje, saj je ukinila temeljne državljanske pravice, vojski in policiji pa podelila pooblastila za samovoljne preiskave in aretacije;

| E. | ker je 27. in 28. novembra 2015 policija na Maldivih z uporabo solzivca in poprovih razpršilcev razgnala opozicijske protestnike in aretirala več kot ducat ljudi, ki so zahtevali izpustitev nekdanjega predsednika in drugih zaprtih političnih voditeljev; |
| --- | --- |

E.

ker je 27. in 28. novembra 2015 policija na Maldivih z uporabo solzivca in poprovih razpršilcev razgnala opozicijske protestnike in aretirala več kot ducat ljudi, ki so zahtevali izpustitev nekdanjega predsednika in drugih zaprtih političnih voditeljev;

| F. | ker je bil 4. septembra 2015 izveden napad na Mafuza Saida, zagovornika človekovih pravic in člana skupine odvetnikov nekdanjega predsednika Mohameda Našida; |
| --- | --- |

F.

ker je bil 4. septembra 2015 izveden napad na Mafuza Saida, zagovornika človekovih pravic in člana skupine odvetnikov nekdanjega predsednika Mohameda Našida;

| G. | ker je bil leta 1953 na Maldivih sprejet moratorij za smrtno kazen (vključno z odloženimi sodbami, izrečenimi mladoletnikom), aprila 2014 pa je bil razveljavljen; |
| --- | --- |

G.

ker je bil leta 1953 na Maldivih sprejet moratorij za smrtno kazen (vključno z odloženimi sodbami, izrečenimi mladoletnikom), aprila 2014 pa je bil razveljavljen;

| H. | ker je parlament sprejel zakonodajo, po kateri je pozivanje k omejevalnim ukrepom in drugim podobnim kaznim proti vladi na Maldivih in njenim članom kaznivo dejanje izdajstva; |
| --- | --- |

H.

ker je parlament sprejel zakonodajo, po kateri je pozivanje k omejevalnim ukrepom in drugim podobnim kaznim proti vladi na Maldivih in njenim članom kaznivo dejanje izdajstva;

| I. | ker je odbor za človekove pravice poslancev Medparlamentarne unije Maldive opredelil kot eno najslabših držav na svetu zaradi napadov na opozicijske poslance in politike, ki se jih redno ustrahuje, aretira in se jim odvzema prostost; ker so svoboda izražanja (vključno s svobodo medijev), svoboda združevanja ter demokratični pluralizem čedalje bolj ogroženi, saj je bilo več sto protivladnih protestnikov aretiranih in obtoženih; |
| --- | --- |

I.

ker je odbor za človekove pravice poslancev Medparlamentarne unije Maldive opredelil kot eno najslabših držav na svetu zaradi napadov na opozicijske poslance in politike, ki se jih redno ustrahuje, aretira in se jim odvzema prostost; ker so svoboda izražanja (vključno s svobodo medijev), svoboda združevanja ter demokratični pluralizem čedalje bolj ogroženi, saj je bilo več sto protivladnih protestnikov aretiranih in obtoženih;

| J. | ker je bila izražena skrb tudi zaradi naraščajoče radikalne islamistične militantnosti in številnih mladih radikaliziranih moških in žensk, ki naj bi se pridružili ISIS; ker se domneva, da imajo Maldivi glede na število prebivalcev med vsemi državami največ rekrutov, ki se pridružujejo ISIS; |
| --- | --- |

J.

ker je bila izražena skrb tudi zaradi naraščajoče radikalne islamistične militantnosti in številnih mladih radikaliziranih moških in žensk, ki naj bi se pridružili ISIS; ker se domneva, da imajo Maldivi glede na število prebivalcev med vsemi državami največ rekrutov, ki se pridružujejo ISIS;

| K. | ker je avgusta 2014 „izginil“ novinar Ahmed Rilvan, kritičen do vlade, ki je še vedno pogrešan, obstaja pa bojazen, da je mrtev; |
| --- | --- |

K.

ker je avgusta 2014 „izginil“ novinar Ahmed Rilvan, kritičen do vlade, ki je še vedno pogrešan, obstaja pa bojazen, da je mrtev;

| L. | ker tolpe in radikalne islamistične skupine, domnevno v sodelovanju s policijo, pogosto napadajo institucije, organizacije in posameznike, ki so kritični do delovanja vlade ali so obtoženi, da spodbujajo ateizem, in ker to ustvarja ozračje ustrahovanja; |
| --- | --- |

L.

ker tolpe in radikalne islamistične skupine, domnevno v sodelovanju s policijo, pogosto napadajo institucije, organizacije in posameznike, ki so kritični do delovanja vlade ali so obtoženi, da spodbujajo ateizem, in ker to ustvarja ozračje ustrahovanja;

| M. | ker so čedalje pogostejši nadlegovanje organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic ter grožnje in napadi nanje, vključno na nekdanji maldivijski odbor za človekove pravice, ki ga je vrhovno sodišče kritiziralo, češ da je Svetu OZN za človekove pravice predložil poročilo v okviru splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

M.

ker so čedalje pogostejši nadlegovanje organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic ter grožnje in napadi nanje, vključno na nekdanji maldivijski odbor za človekove pravice, ki ga je vrhovno sodišče kritiziralo, češ da je Svetu OZN za človekove pravice predložil poročilo v okviru splošnega rednega pregleda;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi postopnega slabšanja demokratičnih standardov in naraščajočih avtoritarnih teženj na Maldivih, ki ustvarjajo ozračje strahu in politične napetosti, to pa bi lahko ogrozilo napredek, ki ga je ta država dosegla v zadnjih letih pri uveljavljanju človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi postopnega slabšanja demokratičnih standardov in naraščajočih avtoritarnih teženj na Maldivih, ki ustvarjajo ozračje strahu in politične napetosti, to pa bi lahko ogrozilo napredek, ki ga je ta država dosegla v zadnjih letih pri uveljavljanju človekovih pravic, demokracije in pravne države;

| 2. | obžaluje zatiranje političnih nasprotnikov; poziva maldivijsko vlado, naj nemudoma brezpogojno izpusti na prostost nekdanjega predsednika Mohameda Našida, nekdanjega podpredsednika Ahmeda Adiba ter nekdanja obrambna ministra Tolata Ibrahima in Mohameda Nazima, skupaj s šejkom Imranom Abdulo in drugimi političnimi zaporniki, in jih oprosti vseh obtožb; je zaskrbljen tudi zaradi poslabšanja zdravstvenega stanja nekdanjega predsednika; |
| --- | --- |

2.

obžaluje zatiranje političnih nasprotnikov; poziva maldivijsko vlado, naj nemudoma brezpogojno izpusti na prostost nekdanjega predsednika Mohameda Našida, nekdanjega podpredsednika Ahmeda Adiba ter nekdanja obrambna ministra Tolata Ibrahima in Mohameda Nazima, skupaj s šejkom Imranom Abdulo in drugimi političnimi zaporniki, in jih oprosti vseh obtožb; je zaskrbljen tudi zaradi poslabšanja zdravstvenega stanja nekdanjega predsednika;

| 3. | znova izraža veliko nezadovoljstvo zaradi hudih nepravilnosti pri sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu; |
| --- | --- |

3.

znova izraža veliko nezadovoljstvo zaradi hudih nepravilnosti pri sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu;

| 4. | poziva maldivijsko vlado, naj zagotovi popolno nepristranskost sodstva ter naj spoštuje načelo dolžnega pravnega ravnanja in pravico do poštenega, nepristranskega in neodvisnega sojenja; poudarja, da je treba depolitizirati državne sodne in varnostne službe; |
| --- | --- |

4.

poziva maldivijsko vlado, naj zagotovi popolno nepristranskost sodstva ter naj spoštuje načelo dolžnega pravnega ravnanja in pravico do poštenega, nepristranskega in neodvisnega sojenja; poudarja, da je treba depolitizirati državne sodne in varnostne službe;

| 5. | v zvezi s tem izraža resno zaskrbljenost zaradi odstavitve generalnega državnega tožilca ter vlado opominja, da je urad generalnega državnega tožilca po maldivijski ustavi neodvisen ustavni organ ter da je treba generalnemu državnemu tožilcu omogočiti, da opravlja svoj zakoniti ustavni mandat brez samovoljnega političnega vmešavanja ali ustrahovanja s strani katere koli druge veje oblasti; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem izraža resno zaskrbljenost zaradi odstavitve generalnega državnega tožilca ter vlado opominja, da je urad generalnega državnega tožilca po maldivijski ustavi neodvisen ustavni organ ter da je treba generalnemu državnemu tožilcu omogočiti, da opravlja svoj zakoniti ustavni mandat brez samovoljnega političnega vmešavanja ali ustrahovanja s strani katere koli druge veje oblasti;

| 6. | je globoko zaskrbljen zaradi nenehnega spodjedanja človekovih pravic na Maldivih, vključno s tem, da izvršna veja oblasti zlorablja izredne razmere, ter zaradi nevarnosti, da se bo stanje še poslabšalo; želi spomniti Republiko Maldivi na njene mednarodne zaveze v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, vključno s pravicami otrok in temeljnimi svoboščinami; |
| --- | --- |

6.

je globoko zaskrbljen zaradi nenehnega spodjedanja človekovih pravic na Maldivih, vključno s tem, da izvršna veja oblasti zlorablja izredne razmere, ter zaradi nevarnosti, da se bo stanje še poslabšalo; želi spomniti Republiko Maldivi na njene mednarodne zaveze v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, vključno s pravicami otrok in temeljnimi svoboščinami;

| 7. | poziva k vzpostavitvi pravega dialoga med vsemi političnimi strankami o prihodnosti te ranljive otoške države; |
| --- | --- |

7.

poziva k vzpostavitvi pravega dialoga med vsemi političnimi strankami o prihodnosti te ranljive otoške države;

| 8. | poziva maldivijsko vlado, naj spoštuje in v celoti podpre pravico do protesta in pravico do svobode izražanja, zbiranja in združevanja ter naj teh pravic ne poskuša omejiti; maldivijsko vlado poziva tudi, naj odpravi prakso nekaznovanja nasilnežev, ki so obračunavali z osebami, ki spodbujajo versko strpnost, mirnimi protestniki, kritičnimi mediji in civilno družbo; poziva Maldive, naj v celoti spoštujejo svoje mednarodne obveznosti; |
| --- | --- |

8.

poziva maldivijsko vlado, naj spoštuje in v celoti podpre pravico do protesta in pravico do svobode izražanja, zbiranja in združevanja ter naj teh pravic ne poskuša omejiti; maldivijsko vlado poziva tudi, naj odpravi prakso nekaznovanja nasilnežev, ki so obračunavali z osebami, ki spodbujajo versko strpnost, mirnimi protestniki, kritičnimi mediji in civilno družbo; poziva Maldive, naj v celoti spoštujejo svoje mednarodne obveznosti;

| 9. | poziva maldivijsko vlado, naj zaščiti pravice zagovornikov demokracije, zmernih muslimanov, podpornikov laičnosti in nasprotnikov širjenja vahabitske/salafistične ideologije na Maldivih ter naj jim zagotovi pravico do udeležbe na vseh področjih javnega življenja na Maldivih; |
| --- | --- |

9.

poziva maldivijsko vlado, naj zaščiti pravice zagovornikov demokracije, zmernih muslimanov, podpornikov laičnosti in nasprotnikov širjenja vahabitske/salafistične ideologije na Maldivih ter naj jim zagotovi pravico do udeležbe na vseh področjih javnega življenja na Maldivih;

| 10. | opozarja, da je svoboda medijev temelj delujoče demokracije; poziva maldivijsko vlado in oblasti, naj zagotovijo ustrezno zaščito novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki so tarča groženj in napadov zaradi svojega legitimnega dela, ter naj v zvezi s tem omogoči pravo preiskavo izginotja Ahmeda Rilvana, napada na Mahfuza Saida ter napadov in groženj zoper novinarje, pripadnike civilne družbe in neodvisne institucije; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je svoboda medijev temelj delujoče demokracije; poziva maldivijsko vlado in oblasti, naj zagotovijo ustrezno zaščito novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki so tarča groženj in napadov zaradi svojega legitimnega dela, ter naj v zvezi s tem omogoči pravo preiskavo izginotja Ahmeda Rilvana, napada na Mahfuza Saida ter napadov in groženj zoper novinarje, pripadnike civilne družbe in neodvisne institucije;

| 11. | poziva k nujni ponovni uvedbi moratorija na smrtno kazen z namenom njene odprave ter k reviziji kazenskega zakonika z namenom, da se odpravi telesno kaznovanje; |
| --- | --- |

11.

poziva k nujni ponovni uvedbi moratorija na smrtno kazen z namenom njene odprave ter k reviziji kazenskega zakonika z namenom, da se odpravi telesno kaznovanje;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj izdajo izčrpna opozorila o stanju na področju človekovih pravic na Maldivih za turiste, ki načrtujejo obisk te države; poziva tudi Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pozorno spremlja stanje na področju človekovih pravic in politične razmere na Maldivih; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj izdajo izčrpna opozorila o stanju na področju človekovih pravic na Maldivih za turiste, ki načrtujejo obisk te države; poziva tudi Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pozorno spremlja stanje na področju človekovih pravic in politične razmere na Maldivih;

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj glede na demokratično nazadovanje in poslabšanje stanja na področju človekovih pravic na Maldivih uvedejo omejevalne ukrepe v obliki usmerjenih sankcij, kot je zamrznitev premoženja v tujini in prepoved potovanja za nekatere člane maldivijske vlade in njihove najvplivnejše podpornike v maldivijski poslovni skupnosti; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in njene države članice, naj glede na demokratično nazadovanje in poslabšanje stanja na področju človekovih pravic na Maldivih uvedejo omejevalne ukrepe v obliki usmerjenih sankcij, kot je zamrznitev premoženja v tujini in prepoved potovanja za nekatere člane maldivijske vlade in njihove najvplivnejše podpornike v maldivijski poslovni skupnosti;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam ter vladi in parlamentu Maldivov. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam ter vladi in parlamentu Maldivov.

---

(1)  UL C 140 E, 9.6.2005, str. 165.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0180.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/137 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/137

---

P8_TA(2015)0465

Malezija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o Maleziji (2015/3018(RSP))

(2017/C 399/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnji resolucij o Maleziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnji resolucij o Maleziji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov med Evropsko unijo in Zvezo držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov med Evropsko unijo in Zvezo držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (1),

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. aprila 2015 o nedavno sprejeti spremembi zakona o uporu v Maleziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. aprila 2015 o nedavno sprejeti spremembi zakona o uporu v Maleziji,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 17. marca 2015 o aretaciji Nurul Izzah, opozicijske poslanke v malezijskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 17. marca 2015 o aretaciji Nurul Izzah, opozicijske poslanke v malezijskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 10. februarja 2015 o obsodbi malezijskega opozicijskega politika Anwarja Ibrahima, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 10. februarja 2015 o obsodbi malezijskega opozicijskega politika Anwarja Ibrahima,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave visokega komisarja Organizacije združenih narodov (OZN) za človekove pravice z dne 9. aprila 2015 o osnutku zakonodaje na področju boja proti terorizmu in upora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega komisarja Organizacije združenih narodov (OZN) za človekove pravice z dne 9. aprila 2015 o osnutku zakonodaje na področju boja proti terorizmu in upora,

| — | ob upoštevanju skupne izjave za javnost Evropske službe za zunanje delovanje z dne 23. oktobra 2015 o političnem dialogu med EU in ASEAN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave za javnost Evropske službe za zunanje delovanje z dne 23. oktobra 2015 o političnem dialogu med EU in ASEAN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju seje OZN o splošnem rednem pregledu, ki je potekala oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seje OZN o splošnem rednem pregledu, ki je potekala oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke iz junija 2015 o trgovini z ljudmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke iz junija 2015 o trgovini z ljudmi,

| — | ob upoštevanju drugega rednega splošnega pregleda razmer v Maleziji pred svetom OZN za človekove pravice in njegovih priporočil iz oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega rednega splošnega pregleda razmer v Maleziji pred svetom OZN za človekove pravice in njegovih priporočil iz oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 1984,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o človekovih pravicah Združenja držav jugovzhodne Azije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o človekovih pravicah Združenja držav jugovzhodne Azije,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Malezija ključna politična in gospodarska partnerica Evropske unije v jugovzhodni Aziji; ker sta EU in Malezija sredi pogajanj o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju ter sporazumu o prosti trgovini; |
| --- | --- |

A.

ker je Malezija ključna politična in gospodarska partnerica Evropske unije v jugovzhodni Aziji; ker sta EU in Malezija sredi pogajanj o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju ter sporazumu o prosti trgovini;

| B. | ker se prostor za javno razpravo in svobodni govor v Maleziji hitro zmanjšuje, saj vlada posega po nejasno določenih kazenskih zakonih, da bi utišala kritike in zadušila javno nezadovoljstvo in miroljubno izražanje prepričanj, vključno z razpravami o temah javnega interesa; ker gre med drugim za zakon o uporu, zakon tiskanih medijih, zakon o objavah, zakon o obveščanju in zakon o večpredstavnosti ter zakon o mirnem zbiranju; |
| --- | --- |

B.

ker se prostor za javno razpravo in svobodni govor v Maleziji hitro zmanjšuje, saj vlada posega po nejasno določenih kazenskih zakonih, da bi utišala kritike in zadušila javno nezadovoljstvo in miroljubno izražanje prepričanj, vključno z razpravami o temah javnega interesa; ker gre med drugim za zakon o uporu, zakon tiskanih medijih, zakon o objavah, zakon o obveščanju in zakon o večpredstavnosti ter zakon o mirnem zbiranju;

| C. | ker je malezijski parlament 3. decembra 2015 z večino glasov sprejel zakon o nacionalnem varnostnem svetu; ker zakon nacionalnemu varnostnemu svetu pod vodstvom ministrskega predsednika podeljuje široka pooblastila za razglasitev izrednega stanja na katerem koli področju, na katerem je domnevno ogrožena varnost, kar pomeni, da imajo oblasti široka pooblastila za aretacije, preiskave in zasege brez sodnega naloga; |
| --- | --- |

C.

ker je malezijski parlament 3. decembra 2015 z večino glasov sprejel zakon o nacionalnem varnostnem svetu; ker zakon nacionalnemu varnostnemu svetu pod vodstvom ministrskega predsednika podeljuje široka pooblastila za razglasitev izrednega stanja na katerem koli področju, na katerem je domnevno ogrožena varnost, kar pomeni, da imajo oblasti široka pooblastila za aretacije, preiskave in zasege brez sodnega naloga;

| D. | ker je bilo od začetka leta 2014 samo na podlagi zakona o uporu sodno preganjanih ali obtoženih najmanj 78 oseb; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo od začetka leta 2014 samo na podlagi zakona o uporu sodno preganjanih ali obtoženih najmanj 78 oseb;

| E. | ker je bil nekdanji vodja opozicije Anwar Ibrahim februarja 2015 obsojen zaradi obtožbe o sodomiji, pred tem pa je potekal politično motiviran sodni pregon s kazenskim postopkom, ki ni izpolnjeval mednarodnih norm pravičnega sojenja; ker Anwar Ibrahim nima dostopa do ustrezne zdravstvene nege; |
| --- | --- |

E.

ker je bil nekdanji vodja opozicije Anwar Ibrahim februarja 2015 obsojen zaradi obtožbe o sodomiji, pred tem pa je potekal politično motiviran sodni pregon s kazenskim postopkom, ki ni izpolnjeval mednarodnih norm pravičnega sojenja; ker Anwar Ibrahim nima dostopa do ustrezne zdravstvene nege;

| F. | ker so pripadniki skupnosti LGBTI v Maleziji kriminalizirani na podlagi zakona proti sodomiji in regionalnih zakonov, ki prepovedujejo preoblačenje v nasprotni spol, in so žrtve sovražnega govora, samovoljnih pridržanj, fizičnih in spolnih napadov, odvzema prostosti in drugih zlorab; |
| --- | --- |

F.

ker so pripadniki skupnosti LGBTI v Maleziji kriminalizirani na podlagi zakona proti sodomiji in regionalnih zakonov, ki prepovedujejo preoblačenje v nasprotni spol, in so žrtve sovražnega govora, samovoljnih pridržanj, fizičnih in spolnih napadov, odvzema prostosti in drugih zlorab;

| G. | ker so bile proti karikaturistu Zulkifleeju Anwarju Ulhaquu (Zunarju) na podlagi zakona o uporu izrečene obtožbe po objavi protivladnih tvitov v zvezi z obsodbo Anwarja Ibrahima; ker se s podobnimi obtožbami soočata bloger Khalid Ismath in akademski profesor Azmi Sharom; |
| --- | --- |

G.

ker so bile proti karikaturistu Zulkifleeju Anwarju Ulhaquu (Zunarju) na podlagi zakona o uporu izrečene obtožbe po objavi protivladnih tvitov v zvezi z obsodbo Anwarja Ibrahima; ker se s podobnimi obtožbami soočata bloger Khalid Ismath in akademski profesor Azmi Sharom;

| H. | ker je malezijska komisija za boj proti korupciji naslovila vprašanja ministrskemu predsedniku v povezavi z domnevnim podkupovanjem po odkritju več kot 600 milijonov EUR na njegovem bančnem računu brez navedbe vira in namena nakazil ter tudi v povezavi z ločenimi obtožbami zaradi izginotja več sto milijonov EUR v okviru poslov, v katere je vključeno njegovo državno podjetje 1Malaysia Development Berhad (1MDB); |
| --- | --- |

H.

ker je malezijska komisija za boj proti korupciji naslovila vprašanja ministrskemu predsedniku v povezavi z domnevnim podkupovanjem po odkritju več kot 600 milijonov EUR na njegovem bančnem računu brez navedbe vira in namena nakazil ter tudi v povezavi z ločenimi obtožbami zaradi izginotja več sto milijonov EUR v okviru poslov, v katere je vključeno njegovo državno podjetje 1Malaysia Development Berhad (1MDB);

| I. | ker so bile na podlagi zakona o tiskanih medijih in objavah uvedene omejitve za medijske hiše in založbe, ki so poročale o tej domnevni korupciji, odvetnik Matthias Chang in politik Khairuddin Abu Hassan pa sta bila aretirana, ker sta ta primer raziskovala; |
| --- | --- |

I.

ker so bile na podlagi zakona o tiskanih medijih in objavah uvedene omejitve za medijske hiše in založbe, ki so poročale o tej domnevni korupciji, odvetnik Matthias Chang in politik Khairuddin Abu Hassan pa sta bila aretirana, ker sta ta primer raziskovala;

| J. | ker je visoka predstavnica med obiskom Malezije 5. in 6. avgusta 2015 izrazila zaskrbljenost zaradi zlorabe kazenskih zakonov; |
| --- | --- |

J.

ker je visoka predstavnica med obiskom Malezije 5. in 6. avgusta 2015 izrazila zaskrbljenost zaradi zlorabe kazenskih zakonov;

| K. | ker po poročilih OZN in nevladnih organizacij malezijska policija čedalje pogosteje uporablja mučenje, nočne aretacije, neupravičene pripore in selektivni sodni pregon; |
| --- | --- |

K.

ker po poročilih OZN in nevladnih organizacij malezijska policija čedalje pogosteje uporablja mučenje, nočne aretacije, neupravičene pripore in selektivni sodni pregon;

| L. | ker Malezija še vedno izvaja smrtno kazen in trenutno na usmrtitev čaka do 1 000 zapornikov; |
| --- | --- |

L.

ker Malezija še vedno izvaja smrtno kazen in trenutno na usmrtitev čaka do 1 000 zapornikov;

| M. | ker je Malezija članica varnostnega sveta OZN in trenutno predseduje ASEAN-u, od 18. do 22. novembra 2015 pa je v Kuala Lumpurju potekal 27. vrh te zveze; |
| --- | --- |

M.

ker je Malezija članica varnostnega sveta OZN in trenutno predseduje ASEAN-u, od 18. do 22. novembra 2015 pa je v Kuala Lumpurju potekal 27. vrh te zveze;

| 1. | ponovno poudarja, da se EU zelo zavzema za malezijsko prebivalstvo, s katerim ima močne in dolgotrajne politične, gospodarske in kulturne vezi; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da se EU zelo zavzema za malezijsko prebivalstvo, s katerim ima močne in dolgotrajne politične, gospodarske in kulturne vezi;

| 2. | obžaluje poslabšanje razmer na področju človekovih pravic v Maleziji, zlasti pa ostre ukrepe proti aktivistom civilne družbe, akademikom, aktivistom za medijsko svobodo in politične pravice; je zaskrbljen zaradi skokovitega porasta števila ljudi, ki so obtoženi ali zaprti na podlagi zakona o uporu; |
| --- | --- |

2.

obžaluje poslabšanje razmer na področju človekovih pravic v Maleziji, zlasti pa ostre ukrepe proti aktivistom civilne družbe, akademikom, aktivistom za medijsko svobodo in politične pravice; je zaskrbljen zaradi skokovitega porasta števila ljudi, ki so obtoženi ali zaprti na podlagi zakona o uporu;

| 3. | je zlasti zaskrbljen zaradi sprejetja zakona o nacionalnem varnostnem svetu in poziva k njegovemu umiku; poziva vlado, naj ohrani ustrezno ravnovesje med potrebo po zaščiti nacionalne varnosti na eni strani in obveznostjo varovanja civilnih in političnih pravic na drugi; |
| --- | --- |

3.

je zlasti zaskrbljen zaradi sprejetja zakona o nacionalnem varnostnem svetu in poziva k njegovemu umiku; poziva vlado, naj ohrani ustrezno ravnovesje med potrebo po zaščiti nacionalne varnosti na eni strani in obveznostjo varovanja civilnih in političnih pravic na drugi;

| 4. | poziva malezijsko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike, vključno z nekdanjim opozicijskim vodjo Anwarjem Ibrahimom, in jim zagotovi ustrezno zdravniško oskrbo, ter umakne politično motivirane obtožbe, tudi tiste proti karikaturistu Zulkifleeju Anwarju Haquu (Zunarju), blogerju Khalidu Ismathu, akademiku Azmiju Sharomu, političnima disidentoma Khairuddinu Abu Hasanu in Matthiasu Changu ter aktivistkama za človekove pravice Leni Hendry in Marii Chin Abdullah; |
| --- | --- |

4.

poziva malezijsko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike, vključno z nekdanjim opozicijskim vodjo Anwarjem Ibrahimom, in jim zagotovi ustrezno zdravniško oskrbo, ter umakne politično motivirane obtožbe, tudi tiste proti karikaturistu Zulkifleeju Anwarju Haquu (Zunarju), blogerju Khalidu Ismathu, akademiku Azmiju Sharomu, političnima disidentoma Khairuddinu Abu Hasanu in Matthiasu Changu ter aktivistkama za človekove pravice Leni Hendry in Marii Chin Abdullah;

| 5. | poziva malezijske oblasti, naj razveljavijo zakon o uporu in uskladijo vso zakonodajo, tudi zakon o preprečevanju terorizma, zakon o tiskanih publikacijah, komunikacijski in multimedijski zakon, zakon o miroljubnem združevanju, pa tudi drugih ustrezne določbe kazenskega zakonika, z mednarodnimi standardi o svobodi izražanja in zbiranja ter varovanju človekovih pravic; poziva malezijske oblasti, naj omogočijo mirno zbiranje, zagotovijo varnost vseh udeležencev in svobodo izražanja po vsej državi; |
| --- | --- |

5.

poziva malezijske oblasti, naj razveljavijo zakon o uporu in uskladijo vso zakonodajo, tudi zakon o preprečevanju terorizma, zakon o tiskanih publikacijah, komunikacijski in multimedijski zakon, zakon o miroljubnem združevanju, pa tudi drugih ustrezne določbe kazenskega zakonika, z mednarodnimi standardi o svobodi izražanja in zbiranja ter varovanju človekovih pravic; poziva malezijske oblasti, naj omogočijo mirno zbiranje, zagotovijo varnost vseh udeležencev in svobodo izražanja po vsej državi;

| 6. | poziva k ustanovitvi neodvisne komisije za pritožbe zoper delo in ravnanje policije, kot je priporočila preiskovalna komisija leta 2005, za preiskavo obtožb o mučenju in smrti v policijskem priporu; |
| --- | --- |

6.

poziva k ustanovitvi neodvisne komisije za pritožbe zoper delo in ravnanje policije, kot je priporočila preiskovalna komisija leta 2005, za preiskavo obtožb o mučenju in smrti v policijskem priporu;

| 7. | poudarja pomen neodvisnih in preglednih preiskav o domnevnih primerih korupcije in polnega sodelovanja s preiskovalci; spodbuja malezijsko vlado, naj ne pritiska na malezijsko protikorupcijsko komisijo in medije; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen neodvisnih in preglednih preiskav o domnevnih primerih korupcije in polnega sodelovanja s preiskovalci; spodbuja malezijsko vlado, naj ne pritiska na malezijsko protikorupcijsko komisijo in medije;

| 8. | globoko obžaluje nastanek supremacističnih skupin, ki dodatno prispevajo k ustvarjanju etničnih napetosti; |
| --- | --- |

8.

globoko obžaluje nastanek supremacističnih skupin, ki dodatno prispevajo k ustvarjanju etničnih napetosti;

| 9. | spodbuja malezijsko vlado, naj začne dialog z opozicijskimi strankami in deležniki civilne družbe; |
| --- | --- |

9.

spodbuja malezijsko vlado, naj začne dialog z opozicijskimi strankami in deležniki civilne družbe;

| 10. | poziva malezijsko vlado, naj ratificira ključne mednarodne konvencije o človekovih pravicah, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencijo proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Mednarodno konvenciji o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Konvencijo proti mučenju, konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169, Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča in Konvencijo o beguncih iz leta 1951 in njenega izbirnega protokola; |
| --- | --- |

10.

poziva malezijsko vlado, naj ratificira ključne mednarodne konvencije o človekovih pravicah, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencijo proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Mednarodno konvenciji o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Konvencijo proti mučenju, konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169, Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča in Konvencijo o beguncih iz leta 1951 in njenega izbirnega protokola;

| 11. | poziva malezijsko vlado, naj izda stalno povabilo za vse posebne postopke Organizacije združenih narodov, s čimer bi posebnim poročevalcem omogočila obisk Malezije, ne da bi morali zaprositi za povabilo; |
| --- | --- |

11.

poziva malezijsko vlado, naj izda stalno povabilo za vse posebne postopke Organizacije združenih narodov, s čimer bi posebnim poročevalcem omogočila obisk Malezije, ne da bi morali zaprositi za povabilo;

| 12. | ponavlja svoje stališče, da je smrtna kazen okrutna, nečloveška in ponižujoča, ter poziva Malezijo, naj uvede moratorij kot prvi ukrep za odpravo smrtne kazni za vsa kazniva dejanja, vse smrtne kazni pa zniža na zaporne kazni; |
| --- | --- |

12.

ponavlja svoje stališče, da je smrtna kazen okrutna, nečloveška in ponižujoča, ter poziva Malezijo, naj uvede moratorij kot prvi ukrep za odpravo smrtne kazni za vsa kazniva dejanja, vse smrtne kazni pa zniža na zaporne kazni;

| 13. | poziva EU in njene države članice, naj v skladu s strateškim okvirom EU za človekove pravice uskladijo politike za Malezijo, da bi spodbudili prenovo v zvezi s temi vprašanjih na vse možne načine, tudi v Organizaciji združenih narodov, kjer je Malezija nestalna članica varnostnega sveta v obdobju 2015–2016; |
| --- | --- |

13.

poziva EU in njene države članice, naj v skladu s strateškim okvirom EU za človekove pravice uskladijo politike za Malezijo, da bi spodbudili prenovo v zvezi s temi vprašanjih na vse možne načine, tudi v Organizaciji združenih narodov, kjer je Malezija nestalna članica varnostnega sveta v obdobju 2015–2016;

| 14. | poziva delegacijo EU v Maleziji, naj pospeši prizadevanja za financiranje projektov na področju svobode izražanja in prenovo represivnih zakonov ter uporabi vsa ustrezna orodja, tudi evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, za zaščito zagovornikov človekovih pravic; poziva k umiku zakona proti sodomiji ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v skladu s smernicami EU o varstvu in spodbujanju pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb okrepi svoje delo na področju pravic LGBTI v Maleziji, ki se soočajo z nasiljem in pregonom, in si prizadeva zlasti za dekriminalizacijo homoseksualnosti in transseksualnosti; |
| --- | --- |

14.

poziva delegacijo EU v Maleziji, naj pospeši prizadevanja za financiranje projektov na področju svobode izražanja in prenovo represivnih zakonov ter uporabi vsa ustrezna orodja, tudi evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, za zaščito zagovornikov človekovih pravic; poziva k umiku zakona proti sodomiji ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v skladu s smernicami EU o varstvu in spodbujanju pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb okrepi svoje delo na področju pravic LGBTI v Maleziji, ki se soočajo z nasiljem in pregonom, in si prizadeva zlasti za dekriminalizacijo homoseksualnosti in transseksualnosti;

| 15. | ponovno poudarja, da je politični dialog EU z združenjem ASEAN o človekovih pravicah koristno orodje za izmenjavo zgledov dobrih praks in spodbujanje pobud za krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja, da je politični dialog EU z združenjem ASEAN o človekovih pravicah koristno orodje za izmenjavo zgledov dobrih praks in spodbujanje pobud za krepitev zmogljivosti;

| 16. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vprašanja človekovih pravic ustrezno upoštevana pri prihodnjih pogajanjih o prostotrgovinskem sporazumu in sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Malezijo; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vprašanja človekovih pravic ustrezno upoštevana pri prihodnjih pogajanjih o prostotrgovinskem sporazumu in sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Malezijo;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, parlamentu in vladi Malezije, visokemu komisarju Organizacije združenih narodov za človekove pravice in vladam držav članic združenja ASEAN; |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, parlamentu in vladi Malezije, visokemu komisarju Organizacije združenih narodov za človekove pravice in vladam držav članic združenja ASEAN;

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0022.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/141 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/141

---

P8_TA(2015)0468

Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med EU Vietnamom (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani v imenu Evropske unije (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

(2017/C 399/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05432/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05432/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (18204/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (18204/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v zvezi s členom 218(6)(a) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v zvezi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. decembra 2015 (1) o predlogu sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. decembra 2015 (1) o predlogu sklepa,

| — | ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Vietnamom in EU (tedaj Evropskimi skupnostmi), ki so bili vzpostavljeni 22. oktobra 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Vietnamom in EU (tedaj Evropskimi skupnostmi), ki so bili vzpostavljeni 22. oktobra 1990,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o sodelovanju med EU in Vietnamom, ki je začel veljati 1. junija 1996 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o sodelovanju med EU in Vietnamom, ki je začel veljati 1. junija 1996 (2),

| — | ob upoštevanju napovedi Komisije z dne 4. avgusta 2015, da sta EU in Vietnam dosegla dogovor o obsežnem sporazumu o prosti trgovini, o katerem so pogajanja potekala od 26. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napovedi Komisije z dne 4. avgusta 2015, da sta EU in Vietnam dosegla dogovor o obsežnem sporazumu o prosti trgovini, o katerem so pogajanja potekala od 26. junija 2012,

| — | ob upoštevanju osnutka priporočila varuhinje človekovih pravic EU Emily O’Reilly z dne 26. marca 2015, v katerem je Komisijo pozvala, naj brez odlašanja opravi oceno učinka glede človekovih pravic v zvezi s predvidenim sporazumom o prosti trgovini z Vietnamom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka priporočila varuhinje človekovih pravic EU Emily O’Reilly z dne 26. marca 2015, v katerem je Komisijo pozvala, naj brez odlašanja opravi oceno učinka glede človekovih pravic v zvezi s predvidenim sporazumom o prosti trgovini z Vietnamom,

| — | ob upoštevanju večletnega okvirnega programa Evropske unije za Vietnam za obdobje 2014-2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega okvirnega programa Evropske unije za Vietnam za obdobje 2014-2020,

| — | ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Vietnamom, ki se je začel leta 2003, in četrtega kroga okrepljenega dialoga o človekovih pravicah med EU in Vietnamom, ki je bil v Bruslju 19. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga o človekovih pravicah med EU in Vietnamom, ki se je začel leta 2003, in četrtega kroga okrepljenega dialoga o človekovih pravicah med EU in Vietnamom, ki je bil v Bruslju 19. januarja 2015,

| — | ob upoštevanju pogajanj o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu z Vietnamom v zvezi z akcijskim načrtom za uveljavljanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT), ki so se začela novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu z Vietnamom v zvezi z akcijskim načrtom za uveljavljanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT), ki so se začela novembra 2010,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1440/80 z dne 30. maja 1980 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (3) in Protokol o razširitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije na Socialistično republiko Vietnam, ki je bil podpisan 14. februarja 1997 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1440/80 z dne 30. maja 1980 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (3) in Protokol o razširitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije na Socialistično republiko Vietnam, ki je bil podpisan 14. februarja 1997 (4),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 18. maja 2015 z naslovom „EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 18. maja 2015 z naslovom „EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo“,

| — | ob upoštevanju 10. vrha ASEM v Milanu 16. in 17. oktobra 2014 in naslednjega vrha, ki bo leta 2016 v Ulan Batorju v Mongoliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 10. vrha ASEM v Milanu 16. in 17. oktobra 2014 in naslednjega vrha, ki bo leta 2016 v Ulan Batorju v Mongoliji,

| — | ob upoštevanju obiska delegacije Evropskega parlamenta za odnose z jugovzhodno Azijo v Vietnamu oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacije Evropskega parlamenta za odnose z jugovzhodno Azijo v Vietnamu oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju medparlamentarnega srečanja med EP in Vietnamom v Hanoju 30. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medparlamentarnega srečanja med EP in Vietnamom v Hanoju 30. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju obiska predsednika Komisije Joséja Manuela Barrosa v Vietnamu avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska predsednika Komisije Joséja Manuela Barrosa v Vietnamu avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju obiska vietnamskega predsednika vlade Nguyena Tan Dunga v Evropski uniji oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska vietnamskega predsednika vlade Nguyena Tan Dunga v Evropski uniji oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju 22. srečanja skupnega odbora za sodelovanje ASEAN-EU 5. februarja 2015 v Džakarti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 22. srečanja skupnega odbora za sodelovanje ASEAN-EU 5. februarja 2015 v Džakarti,

| — | ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Vietnamu, zlasti resolucije z dne 12. julija 2007 o človekovih pravicah v Vietnamu (5), z dne 22. oktobra 2008 o demokraciji, človekovih pravicah in novem Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom (6), z dne 26. novembra 2009 o razmerah v Laosu in Vietnamu (7), z dne 18. aprila 2013 o Vietnamu, zlasti o svobodi izražanja (8), z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov med EU in ASEAN (9) in z dne 17. aprila 2014 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Vietnamu, zlasti resolucije z dne 12. julija 2007 o človekovih pravicah v Vietnamu (5), z dne 22. oktobra 2008 o demokraciji, človekovih pravicah in novem Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom (6), z dne 26. novembra 2009 o razmerah v Laosu in Vietnamu (7), z dne 18. aprila 2013 o Vietnamu, zlasti o svobodi izražanja (8), z dne 15. januarja 2014 o prihodnosti odnosov med EU in ASEAN (9) in z dne 17. aprila 2014 o trenutnem stanju pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (12),

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah – svoboda izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet EU za zunanje zadeve sprejel 12. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah – svoboda izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet EU za zunanje zadeve sprejel 12. maja 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (13),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Vietnam 28. julija 1995 postal polnopravna članica Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Vietnam 28. julija 1995 postal polnopravna članica Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Vietnam ustanovna članica Odbora za reko Mekong, ki je bil ustanovljen 5. aprila 1995 za okrepitev sodelovanja pri trajnostnem razvoju povodja reke Mekong, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Vietnam ustanovna članica Odbora za reko Mekong, ki je bil ustanovljen 5. aprila 1995 za okrepitev sodelovanja pri trajnostnem razvoju povodja reke Mekong,

| — | ob upoštevanju 26. vrha Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v Kuala Lumpurju in Langkawiju v Maleziji med 26. in 28. aprilom 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. vrha Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) v Kuala Lumpurju in Langkawiju v Maleziji med 26. in 28. aprilom 2015,

| — | ob upoštevanju 14. azijskega vrha o varnosti (dialog IISS Shangri-La), ki je bil v Singapurju med 29. in 31. majem 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 14. azijskega vrha o varnosti (dialog IISS Shangri-La), ki je bil v Singapurju med 29. in 31. majem 2015,

| — | ob upoštevanju hanojske temeljne izjave, vietnamske nacionalne strategije za izvrševanje pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju hanojske temeljne izjave, vietnamske nacionalne strategije za izvrševanje pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine za splošni redni pregled o Vietnamu z dne 9. oktobra 2009, priporočil iz drugega splošnega rednega pregleda o Vietnamu na 26. zasedanju sveta OZN za človekove pravice 20. junija 2014 in članstva Vietnama v svetu OZN za človekove pravice za obdobje 2014-2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine za splošni redni pregled o Vietnamu z dne 9. oktobra 2009, priporočil iz drugega splošnega rednega pregleda o Vietnamu na 26. zasedanju sveta OZN za človekove pravice 20. junija 2014 in članstva Vietnama v svetu OZN za človekove pravice za obdobje 2014-2016,

| — | ob upoštevanju nedavne ratifikacije Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Vietnama, pa tudi dolgo pričakovanega obiska posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavne ratifikacije Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Vietnama, pa tudi dolgo pričakovanega obiska posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja julija 2014,

| — | ob upoštevanju 40. obletnice konca vojne v Vietnamu, ki jo praznujemo letos, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 40. obletnice konca vojne v Vietnamu, ki jo praznujemo letos,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0342/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0342/2015),

| A. | ker leta 2015 praznujemo 25. obletnico odnosov med EU in Vietnamom; ker so se ti odnosi hitro razširili s področij trgovine in pomoči na bolj celovit odnos; |
| --- | --- |

A.

ker leta 2015 praznujemo 25. obletnico odnosov med EU in Vietnamom; ker so se ti odnosi hitro razširili s področij trgovine in pomoči na bolj celovit odnos;

| B. | ker je cilj sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju vzpostaviti sodobno in vzajemno koristno partnerstvo na široki osnovi, ki bo temeljilo na skupnih interesih in načelih, kot so enakost, vzajemno spoštovanje, pravna država in človekove pravice; |
| --- | --- |

B.

ker je cilj sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju vzpostaviti sodobno in vzajemno koristno partnerstvo na široki osnovi, ki bo temeljilo na skupnih interesih in načelih, kot so enakost, vzajemno spoštovanje, pravna država in človekove pravice;

| C. | ker je EU največji izvozni trg za Vietnam; ker je EU skupaj z državami članicami največji vir uradne razvojne pomoči za Vietnam in se bo v obdobju 2014-2020 proračun EU za ta namen povečal za 30 %, in sicer na 400 milijonov EUR; |
| --- | --- |

C.

ker je EU največji izvozni trg za Vietnam; ker je EU skupaj z državami članicami največji vir uradne razvojne pomoči za Vietnam in se bo v obdobju 2014-2020 proračun EU za ta namen povečal za 30 %, in sicer na 400 milijonov EUR;

| D. | ker so vietnamske oblasti napovedale odpravo prepovedi tujih neposrednih naložb v 45 sektorjih in sprejele ukrepe za sprostitev poslovnih predpisov v državi v podporo tujim naložbam; |
| --- | --- |

D.

ker so vietnamske oblasti napovedale odpravo prepovedi tujih neposrednih naložb v 45 sektorjih in sprejele ukrepe za sprostitev poslovnih predpisov v državi v podporo tujim naložbam;

| E. | ker je Vietnam v zadnjih desetletjih dosledno sprejel izrazito proevropski pristop in dejavno sodeluje z EU kot država, ki je za ASEAN odgovorna za koordiniranje odnosov v dialogu ASEAN-EU za obdobje 2012-2015, in kot gostiteljica 132. skupščine Medparlamentarne unije v Hanoju med 28. marcem in 1. aprilom 2015; ker je njegovo koordinacijo zaznamovalo znatno povečanje števila in ravni srečanj med EU in ASEAN; ker je Vietnam postal član Azijske infrastrukturne investicijske banke (AIIB), za katero je pobuda prišla iz Pekinga; |
| --- | --- |

E.

ker je Vietnam v zadnjih desetletjih dosledno sprejel izrazito proevropski pristop in dejavno sodeluje z EU kot država, ki je za ASEAN odgovorna za koordiniranje odnosov v dialogu ASEAN-EU za obdobje 2012-2015, in kot gostiteljica 132. skupščine Medparlamentarne unije v Hanoju med 28. marcem in 1. aprilom 2015; ker je njegovo koordinacijo zaznamovalo znatno povečanje števila in ravni srečanj med EU in ASEAN; ker je Vietnam postal član Azijske infrastrukturne investicijske banke (AIIB), za katero je pobuda prišla iz Pekinga;

| F. | ker so odnosi EU-ASEAN celoviti in obsegajo širok nabor sektorjev, vključno s trgovino in naložbami, razvojem, gospodarstvom in političnimi zadevami; ker je bil akcijski načrt Bandar Seri Begawan iz leta 2012 sprejet, da bi povečali strateško osredotočenost regionalnega sodelovanja med EU in ASEAN v teh sektorjih; |
| --- | --- |

F.

ker so odnosi EU-ASEAN celoviti in obsegajo širok nabor sektorjev, vključno s trgovino in naložbami, razvojem, gospodarstvom in političnimi zadevami; ker je bil akcijski načrt Bandar Seri Begawan iz leta 2012 sprejet, da bi povečali strateško osredotočenost regionalnega sodelovanja med EU in ASEAN v teh sektorjih;

| G. | ker je dvanajst držav pacifiškega obroča, tudi Vietnam, 5. oktobra 2015 sklenilo sporazum o čezpacifiškem partnerstvu (TPP), s katerim je nastal nov trgovinski blok, ki zajema 36 % svetovnega BDP in utegne daljnosežno vplivati na svetovno trgovino; |
| --- | --- |

G.

ker je dvanajst držav pacifiškega obroča, tudi Vietnam, 5. oktobra 2015 sklenilo sporazum o čezpacifiškem partnerstvu (TPP), s katerim je nastal nov trgovinski blok, ki zajema 36 % svetovnega BDP in utegne daljnosežno vplivati na svetovno trgovino;

| H. | ker je Vietnam v zadnjih dveh desetletjih veliko napredoval pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, zmanjševanju revščine, gospodarskem razvoju, socialni varnosti, zaposlovanju, izobraževanju in zdravstvu; |
| --- | --- |

H.

ker je Vietnam v zadnjih dveh desetletjih veliko napredoval pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, zmanjševanju revščine, gospodarskem razvoju, socialni varnosti, zaposlovanju, izobraževanju in zdravstvu;

| I. | ker so učinki politike „doi moi“ (prenova) in napredek pri vzpostavitvi tržnega gospodarstva vodili tudi k poglabljanju razlike med bogatimi in revnimi; ker so se namnožili protesti zoper vlado zaradi zasegov zemljišč in premoženja; ker pa svetovna recesija škodi vietnamskemu izvozu, pri čemer je bila rast BDP v letu 2014 ena najpočasnejših od konca azijske gospodarske krize; ker se Vietnam sooča z izzivom delovne sile, ki se vsako leto poveča za več kot milijon; |
| --- | --- |

I.

ker so učinki politike „doi moi“ (prenova) in napredek pri vzpostavitvi tržnega gospodarstva vodili tudi k poglabljanju razlike med bogatimi in revnimi; ker so se namnožili protesti zoper vlado zaradi zasegov zemljišč in premoženja; ker pa svetovna recesija škodi vietnamskemu izvozu, pri čemer je bila rast BDP v letu 2014 ena najpočasnejših od konca azijske gospodarske krize; ker se Vietnam sooča z izzivom delovne sile, ki se vsako leto poveča za več kot milijon;

| J. | ker člen 1(1) sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju potrjuje zavezanost splošnim načelom mednarodnega prava in določa, da je spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic ključna sestavina sporazuma, s čimer podpira notranje in mednarodne politike obeh strank; ker še vedno prihaja do primerov aretacij zagovornikov človekovih pravic v ne najbolj preglednih okoliščinah in ker bo mogoče ob naslednjem kongresu Komunistične partije Vietnama januarja 2016 konkretno oceniti spoštovanje demokratičnih načel v Vietnamu; |
| --- | --- |

J.

ker člen 1(1) sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju potrjuje zavezanost splošnim načelom mednarodnega prava in določa, da je spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic ključna sestavina sporazuma, s čimer podpira notranje in mednarodne politike obeh strank; ker še vedno prihaja do primerov aretacij zagovornikov človekovih pravic v ne najbolj preglednih okoliščinah in ker bo mogoče ob naslednjem kongresu Komunistične partije Vietnama januarja 2016 konkretno oceniti spoštovanje demokratičnih načel v Vietnamu;

| K. | ker je v Vietnamu omejevanje svobode izražanja, tako v spletu kot izven njega, svobode tiska in medijev, dostopa do informacij, zbiranja in združevanja, pa tudi verske svobode, kakor poroča posebni poročevalec OZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja, še vedno zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

K.

ker je v Vietnamu omejevanje svobode izražanja, tako v spletu kot izven njega, svobode tiska in medijev, dostopa do informacij, zbiranja in združevanja, pa tudi verske svobode, kakor poroča posebni poročevalec OZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja, še vedno zaskrbljujoče;

| L. | ker je v pogajanjih o podnebnih spremembah Vietnam dragocen partner za EU in se je zavezal zmanjšanju emisij za 8 do 10 odstotkov v primerjavi z letom 2010 in zmanjšanju porabe energije na BDP za 1 do 1,5 odstotka na leto v času pred Konferenco OZN o podnebnih spremembah novembra 2015 v Parizu; |
| --- | --- |

L.

ker je v pogajanjih o podnebnih spremembah Vietnam dragocen partner za EU in se je zavezal zmanjšanju emisij za 8 do 10 odstotkov v primerjavi z letom 2010 in zmanjšanju porabe energije na BDP za 1 do 1,5 odstotka na leto v času pred Konferenco OZN o podnebnih spremembah novembra 2015 v Parizu;

| M. | ker so številni evropski državljani vietnamskega porekla, kar sega v obdobje zgodovinskih vezi, in ker je Češka svoje državljane vietnamskega porekla priznala kot etnično manjšino; |
| --- | --- |

M.

ker so številni evropski državljani vietnamskega porekla, kar sega v obdobje zgodovinskih vezi, in ker je Češka svoje državljane vietnamskega porekla priznala kot etnično manjšino;

| N. | ker so se med Kitajsko in sosednjimi državami v Južnokitajskem morju, vključno z Vietnamom, nedavno povečale napetosti zaradi enostranskih dejanj Kitajske na spornih območjih v Južnokitajskem morju, ki niso v skladu z mednarodnim pravom; ker ima zaostritev ozemeljskih sporov v regiji posledice za svetovne zadeve in pomeni resno grožnjo miru, varnosti, stabilnosti in mednarodni trgovini; ker je rešitev teh napetosti velik strateški interes EU glede na ohranjanje varnosti po svetu ter zagotavljanja stabilnosti na glavnih pomorskih poteh v južnem Kitajskem morju, ki so bistvene za trgovino EU; ker Vietnam uradno podpira pravno vlogo Filipinov pred Stalnim arbitražnim sodiščem v Haagu z dne 16. marca 2015 na podlagi konvencije Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); |
| --- | --- |

N.

ker so se med Kitajsko in sosednjimi državami v Južnokitajskem morju, vključno z Vietnamom, nedavno povečale napetosti zaradi enostranskih dejanj Kitajske na spornih območjih v Južnokitajskem morju, ki niso v skladu z mednarodnim pravom; ker ima zaostritev ozemeljskih sporov v regiji posledice za svetovne zadeve in pomeni resno grožnjo miru, varnosti, stabilnosti in mednarodni trgovini; ker je rešitev teh napetosti velik strateški interes EU glede na ohranjanje varnosti po svetu ter zagotavljanja stabilnosti na glavnih pomorskih poteh v južnem Kitajskem morju, ki so bistvene za trgovino EU; ker Vietnam uradno podpira pravno vlogo Filipinov pred Stalnim arbitražnim sodiščem v Haagu z dne 16. marca 2015 na podlagi konvencije Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS);

| O. | ker je Vietnam sočasno okrepil strateško, varnostno in energetsko sodelovanje s svojimi azijskimi sosedami in ker zaradi vnovičnih napetosti v Južnokitajskem morju krepi svoje dvostranske vezi s ključnimi mednarodnimi akterji, kot so ZDA in Rusija; |
| --- | --- |

O.

ker je Vietnam sočasno okrepil strateško, varnostno in energetsko sodelovanje s svojimi azijskimi sosedami in ker zaradi vnovičnih napetosti v Južnokitajskem morju krepi svoje dvostranske vezi s ključnimi mednarodnimi akterji, kot so ZDA in Rusija;

| P. | ker je Vietnam še vedno močno onesnažen zaradi ostankov razstreliva iz vietnamske vojne ter tamkajšnji ljudje in narava še vedno trpijo posledice razpršitve približno 20 milijonov galon dioksina (Agent Orange); |
| --- | --- |

P.

ker je Vietnam še vedno močno onesnažen zaradi ostankov razstreliva iz vietnamske vojne ter tamkajšnji ljudje in narava še vedno trpijo posledice razpršitve približno 20 milijonov galon dioksina (Agent Orange);

| 1. | pozdravlja sklenitev sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju z Vietnamom, ki poudarja velik strateški pomen te države kot ključne partnerice EU v Jugovzhodni Aziji in združenju ASEAN; poudarja, da sporazum prihodnje odnose opredeljuje na širokem področju, za nadaljnjo okrepitev sodelovanja pri svetovnih in regionalnih izzivih, kot so dobro upravljanje, boj proti korupciji, gospodarski in družbeni razvoj ob upoštevanju načela trajnostnega razvoja, razorožitev in orožje za množično uničevanje, boj proti terorizmu; poziva vlade in parlamente držav članic, naj pospešijo postopek ratifikacije, da bi zagotovili, da bo sporazum pričel veljati; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklenitev sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju z Vietnamom, ki poudarja velik strateški pomen te države kot ključne partnerice EU v Jugovzhodni Aziji in združenju ASEAN; poudarja, da sporazum prihodnje odnose opredeljuje na širokem področju, za nadaljnjo okrepitev sodelovanja pri svetovnih in regionalnih izzivih, kot so dobro upravljanje, boj proti korupciji, gospodarski in družbeni razvoj ob upoštevanju načela trajnostnega razvoja, razorožitev in orožje za množično uničevanje, boj proti terorizmu; poziva vlade in parlamente držav članic, naj pospešijo postopek ratifikacije, da bi zagotovili, da bo sporazum pričel veljati;

| 2. | upa, da bosta imela tako EU kot Vietnam gospodarske koristi od ratifikacije sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; poudarja potencialen vpliv prihodnjega sporazuma na trgovino in naložbe, na odpiranje delovnih mest in zmanjšanje revščine; pozdravlja gospodarske in finančne reforme, ki so jih vietnamske oblasti izvedle za spodbuditev nadaljnjega vključevanja države v svetovno gospodarstvo, in poziva Vietnam, naj s takšnimi reformami nadaljuje; poziva vietnamsko vlado in EU, naj v mednarodnih forumih nadaljujeta s sodelovanjem na področjih gospodarstva, trgovine in novih tehnologij; pozdravlja dejstvo, da se je vietnamski BDP na prebivalca od leta 2010 skoraj podvojil; |
| --- | --- |

2.

upa, da bosta imela tako EU kot Vietnam gospodarske koristi od ratifikacije sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; poudarja potencialen vpliv prihodnjega sporazuma na trgovino in naložbe, na odpiranje delovnih mest in zmanjšanje revščine; pozdravlja gospodarske in finančne reforme, ki so jih vietnamske oblasti izvedle za spodbuditev nadaljnjega vključevanja države v svetovno gospodarstvo, in poziva Vietnam, naj s takšnimi reformami nadaljuje; poziva vietnamsko vlado in EU, naj v mednarodnih forumih nadaljujeta s sodelovanjem na področjih gospodarstva, trgovine in novih tehnologij; pozdravlja dejstvo, da se je vietnamski BDP na prebivalca od leta 2010 skoraj podvojil;

| 3. | poudarja pomen sporazumov o obsežnem partnerstvu in sodelovanju v odnosih med EU in združenjem ASEAN; meni, da bi bilo mogoče sodelovanje med EU in združenjem ASEAN okrepiti na različnih področjih, kot so razvoj finančnega sektorja, preglednost in usklajevanje makroekonomskih politik; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen sporazumov o obsežnem partnerstvu in sodelovanju v odnosih med EU in združenjem ASEAN; meni, da bi bilo mogoče sodelovanje med EU in združenjem ASEAN okrepiti na različnih področjih, kot so razvoj finančnega sektorja, preglednost in usklajevanje makroekonomskih politik;

| 4. | poziva države članice EU, naj v prizadevanjih za doseganje skladnosti politik v največji možni meri uskladijo svoje individualne cilje na področju razvojnega sodelovanja s cilji iz sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice EU, naj v prizadevanjih za doseganje skladnosti politik v največji možni meri uskladijo svoje individualne cilje na področju razvojnega sodelovanja s cilji iz sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju;

| 5. | pozdravlja zgodnje izvajanje sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju, medtem ko proces ratifikacije še poteka, in sicer na področjih trgovine, človekovih pravic, migracije, regionalne varnosti, energije, znanosti in tehnologije; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja zgodnje izvajanje sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju, medtem ko proces ratifikacije še poteka, in sicer na področjih trgovine, človekovih pravic, migracije, regionalne varnosti, energije, znanosti in tehnologije;

| 6. | poudarja, da je pomembno določiti jasna referenčna merila in zavezujoče roke za izvajanje sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pomembno določiti jasna referenčna merila in zavezujoče roke za izvajanje sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju;

| 7. | pozdravlja člene v osnutku sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju, ki se nanašajo na skupne zaveze in sodelovanje na področju človekovih pravic; izraža upanje, da bo medsebojno dogovorjeno spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic dodatno okrepilo že dolgo trajajoči dialog z vietnamsko vlado o posebnem spodbujanju svobode izražanja, zbiranja, združevanja in verske svobode, kot to določajo člen 69 vietnamske ustave in členi 9, 10 in 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja člene v osnutku sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju, ki se nanašajo na skupne zaveze in sodelovanje na področju človekovih pravic; izraža upanje, da bo medsebojno dogovorjeno spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic dodatno okrepilo že dolgo trajajoči dialog z vietnamsko vlado o posebnem spodbujanju svobode izražanja, zbiranja, združevanja in verske svobode, kot to določajo člen 69 vietnamske ustave in členi 9, 10 in 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| 8. | poudarja, da imata internet in IKT potencial za omogočanje, ustvarjanje in spodbujanje izgradnje skupnosti, civilne družbe ter svetovnega gospodarskega, družbenega, znanstvenega, kulturnega in političnega razvoja; zato poudarja pomen neomejenega dostopa do svobodnega in odprtega interneta, in sicer z ekonomskega in socialnega vidika ter vidika človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da imata internet in IKT potencial za omogočanje, ustvarjanje in spodbujanje izgradnje skupnosti, civilne družbe ter svetovnega gospodarskega, družbenega, znanstvenega, kulturnega in političnega razvoja; zato poudarja pomen neomejenega dostopa do svobodnega in odprtega interneta, in sicer z ekonomskega in socialnega vidika ter vidika človekovih pravic;

| 9. | pozdravlja odločitev vietnamskih oblasti, da bodo ukinile vizumski režim za državljane petih evropskih držav, in verjame, da bo ta odločitev spodbudila tesnejše sodelovanje v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja odločitev vietnamskih oblasti, da bodo ukinile vizumski režim za državljane petih evropskih držav, in verjame, da bo ta odločitev spodbudila tesnejše sodelovanje v turističnem sektorju;

| 10. | pozdravlja napoved predsednika vlade o velikem načrtu za izvajanje priporočil splošnega rednega pregleda Sveta OZN za človekove pravice, pa tudi strategijo pravosodni reform, ki naj bi bila dokončana do leta 2020; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napoved predsednika vlade o velikem načrtu za izvajanje priporočil splošnega rednega pregleda Sveta OZN za človekove pravice, pa tudi strategijo pravosodni reform, ki naj bi bila dokončana do leta 2020;

| 11. | pozdravlja povečanje proračuna za uradno razvojno pomoč EU za Vietnam na 400 milijonov EUR v obdobju 2014–2020; poziva Komisijo, naj vlaga v povečanje prepoznavnosti dejavnosti EU in podpira Vietnam, da bi čim bolj povečali strateški potencial teh virov; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja povečanje proračuna za uradno razvojno pomoč EU za Vietnam na 400 milijonov EUR v obdobju 2014–2020; poziva Komisijo, naj vlaga v povečanje prepoznavnosti dejavnosti EU in podpira Vietnam, da bi čim bolj povečali strateški potencial teh virov;

| 12. | spodbuja EU, naj nadaljuje podpiranje razvoja zmogljivosti Vietnama za spodbujanje spoštovanja dobrega upravljanja in pravne države, in pozdravlja osredotočanje sodelovanja EU na – med drugim – reformo javne uprave, tudi v zvezi z obdavčenjem, kar je ključno za zagotovitev povečanja notranjih zmogljivosti za ustvarjanje prihodka ter boj proti utajam davkov in korupciji, znanost in tehnologijo, promet ter urbano in regionalno načrtovanje in razvoj; |
| --- | --- |

12.

spodbuja EU, naj nadaljuje podpiranje razvoja zmogljivosti Vietnama za spodbujanje spoštovanja dobrega upravljanja in pravne države, in pozdravlja osredotočanje sodelovanja EU na – med drugim – reformo javne uprave, tudi v zvezi z obdavčenjem, kar je ključno za zagotovitev povečanja notranjih zmogljivosti za ustvarjanje prihodka ter boj proti utajam davkov in korupciji, znanost in tehnologijo, promet ter urbano in regionalno načrtovanje in razvoj;

| 13. | poziva Evropski parlament in Komisijo, naj v tesnem sodelovanju ocenita morebitne kršitve človekovih pravic, da bi zagotovila ustrezen demokratični nadzor nad izvajanjem sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu sočasno, pravočasno in na ustrezen način; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropski parlament in Komisijo, naj v tesnem sodelovanju ocenita morebitne kršitve človekovih pravic, da bi zagotovila ustrezen demokratični nadzor nad izvajanjem sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu sočasno, pravočasno in na ustrezen način;

| 14. | pozdravlja zaključek pogajanj o prostotrgovinskem sporazumu; je trdno prepričan, da morata sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju in prostotrgovinski sporazum med EU in Vietnamom prispevati h krepitvi človekovih pravic v Vietnamu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja zaključek pogajanj o prostotrgovinskem sporazumu; je trdno prepričan, da morata sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju in prostotrgovinski sporazum med EU in Vietnamom prispevati h krepitvi človekovih pravic v Vietnamu;

| 15. | ima pripombe glede tega, da se v prihodnji sporazum o prosti trgovini vključijo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, zaveze o temeljnih standardih dela in konvencije Mednarodne organizacije dela, spoštovanje temeljnih pravic delavcev na obeh straneh, zaveze v podporo ohranjanju in trajnostnemu upravljanju naravnih virov, pri katerih se posebno pozornost nameni družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ter pravični in etični sistemi trgovanja; |
| --- | --- |

15.

ima pripombe glede tega, da se v prihodnji sporazum o prosti trgovini vključijo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, zaveze o temeljnih standardih dela in konvencije Mednarodne organizacije dela, spoštovanje temeljnih pravic delavcev na obeh straneh, zaveze v podporo ohranjanju in trajnostnemu upravljanju naravnih virov, pri katerih se posebno pozornost nameni družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ter pravični in etični sistemi trgovanja;

| 16. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj izpolni pričakovanja, ki jih je vzbudil novi sporazum, in naj zagotovi, da bo politika, za katero si prizadevajo EU in države članice v zvezi z izvrševanjem sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in prihodnjega sporazuma o prosti trgovini z Vietnamom, prispevala k povečanju spoštovanja človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja; poziva tudi h krepitvi zmogljivosti za izboljšanje reševanja pritožb prizadetih posameznikov in skupnosti v okviru člena 35 sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; poziva vietnamsko vlado, naj okrepi sodelovanje civilne družbe z udeležbo združenj in nevladnih organizacij v političnem, gospodarskem in socialnem razvoju države; |
| --- | --- |

16.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj izpolni pričakovanja, ki jih je vzbudil novi sporazum, in naj zagotovi, da bo politika, za katero si prizadevajo EU in države članice v zvezi z izvrševanjem sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in prihodnjega sporazuma o prosti trgovini z Vietnamom, prispevala k povečanju spoštovanja človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja; poziva tudi h krepitvi zmogljivosti za izboljšanje reševanja pritožb prizadetih posameznikov in skupnosti v okviru člena 35 sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; poziva vietnamsko vlado, naj okrepi sodelovanje civilne družbe z udeležbo združenj in nevladnih organizacij v političnem, gospodarskem in socialnem razvoju države;

| 17. | poziva vietnamsko vlado h konkretnemu napredku pri izvrševanju priporočil splošnega rednega pregleda Sveta OZN za človekove pravice, začenši z ustanovitvijo neodvisne nacionalne ustanove za človekove pravice; poziva Komisijo, naj v ta namen Vietnamu zagotovi potrebno podporo za krepitev zmogljivosti; pozdravlja financiranje EU prek Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in poziva k nujnemu nadaljevanju teh pobud za podporo prizadevanjem vlade; |
| --- | --- |

17.

poziva vietnamsko vlado h konkretnemu napredku pri izvrševanju priporočil splošnega rednega pregleda Sveta OZN za človekove pravice, začenši z ustanovitvijo neodvisne nacionalne ustanove za človekove pravice; poziva Komisijo, naj v ta namen Vietnamu zagotovi potrebno podporo za krepitev zmogljivosti; pozdravlja financiranje EU prek Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice in poziva k nujnemu nadaljevanju teh pobud za podporo prizadevanjem vlade;

| 18. | poziva 12. kongres Komunistične partije Vietnama, naj z vidika volitev leta 2016 omogoči okrepljeno participacijo državljanov v demokratičnem delovanju države, zlasti tako, da dovoli ustanavljanje opozicijskih strank, civilnodružbenih gibanj in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

18.

poziva 12. kongres Komunistične partije Vietnama, naj z vidika volitev leta 2016 omogoči okrepljeno participacijo državljanov v demokratičnem delovanju države, zlasti tako, da dovoli ustanavljanje opozicijskih strank, civilnodružbenih gibanj in nevladnih organizacij;

| 19. | obžaluje, ker naj bi na izvršitev smrtne kazni čakalo več kot 500 zapornikov; poziva vietnamsko vlado, naj uveljavi takojšen moratorij na usmrtitve in sprejme ustrezno zakonodajo za odpravo smrtne kazni, pri čemer sicer pozdravlja sproščanje sistema, a vseeno obžaluje pridržanja zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem pozdravlja pripravljenost vlade, da zmanjša število kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen, in jo poziva k preglednosti v zvezi z domnevnimi usmrtitvami, če do teh še vedno prihaja, in v zvezi z obtožbami, ki so v teh primerih podlaga zanje; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, ker naj bi na izvršitev smrtne kazni čakalo več kot 500 zapornikov; poziva vietnamsko vlado, naj uveljavi takojšen moratorij na usmrtitve in sprejme ustrezno zakonodajo za odpravo smrtne kazni, pri čemer sicer pozdravlja sproščanje sistema, a vseeno obžaluje pridržanja zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem pozdravlja pripravljenost vlade, da zmanjša število kaznivih dejanj, za katera je zagrožena smrtna kazen, in jo poziva k preglednosti v zvezi z domnevnimi usmrtitvami, če do teh še vedno prihaja, in v zvezi z obtožbami, ki so v teh primerih podlaga zanje;

| 20. | opozarja na pomen dialoga o človekovih pravicah med EU in Vietnamom kot ključnega instrumenta, ki ga je treba uporabljati učinkovito in pragmatično, da bi Vietnam spremljali in spodbujali pri izvajanju potrebnih reform; |
| --- | --- |

20.

opozarja na pomen dialoga o človekovih pravicah med EU in Vietnamom kot ključnega instrumenta, ki ga je treba uporabljati učinkovito in pragmatično, da bi Vietnam spremljali in spodbujali pri izvajanju potrebnih reform;

| 21. | poziva Vietnam, naj ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

21.

poziva Vietnam, naj ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 22. | je seznanjen, da je oblačilna in tekstilna industrija z dvema milijonoma delavcev največji vietnamski izvozni sektor, in zaskrbljen, ker delavci nimajo na voljo mehanizmov za zaščito svojih pravic; izpostavlja pozitivna znamenja, ki bi jih na več strani posredovale vietnamske oblasti, če bi ratificirale konvencijo št. 87 Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter njeno konvencijo št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen, da je oblačilna in tekstilna industrija z dvema milijonoma delavcev največji vietnamski izvozni sektor, in zaskrbljen, ker delavci nimajo na voljo mehanizmov za zaščito svojih pravic; izpostavlja pozitivna znamenja, ki bi jih na več strani posredovale vietnamske oblasti, če bi ratificirale konvencijo št. 87 Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter njeno konvencijo št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnih pogajanj;

| 23. | poziva oblasti, naj ne zatirajo miroljubnega uveljavljanja pravic do svobode izražanja, zbiranja in združevanja; v zvezi s tem poziva k reviziji kazenskega zakonika, zlasti njegovih členov 79, 87, 88 in 258; je seznanjen, da je bilo nedavno pomiloščenih več kot 18 000 zapornikov, in obžaluje, da mednje niso bili vključeni politični zaporniki; ostaja zaskrbljen za približno 60 zapornikov vesti, med katerimi so zagovorniki človekovih pravic, novinarji, blogerji, pa tudi aktivisti na področju zemljiških pravic, delavski aktivisti in okoljevarstveniki, ki so zaprti v vietnamskih ječah, ker so bili na različnih naglih sojenjih obsojeni zaradi kaznivih dejanj, ki zadevajo predvsem svobodo izražanja in zločine proti državi, ter poziva k njihovi izpustitvi; spodbuja reforme kazenskopravnega sistema, zlasti zakonika o kazenskem postopku, ki vključuje določbe, ki na podlagi nacionalne varnosti kriminalizirajo miroljubne dejavnosti; poziva oblasti, naj vzpostavijo neodvisen kazenskopravni sistem; |
| --- | --- |

23.

poziva oblasti, naj ne zatirajo miroljubnega uveljavljanja pravic do svobode izražanja, zbiranja in združevanja; v zvezi s tem poziva k reviziji kazenskega zakonika, zlasti njegovih členov 79, 87, 88 in 258; je seznanjen, da je bilo nedavno pomiloščenih več kot 18 000 zapornikov, in obžaluje, da mednje niso bili vključeni politični zaporniki; ostaja zaskrbljen za približno 60 zapornikov vesti, med katerimi so zagovorniki človekovih pravic, novinarji, blogerji, pa tudi aktivisti na področju zemljiških pravic, delavski aktivisti in okoljevarstveniki, ki so zaprti v vietnamskih ječah, ker so bili na različnih naglih sojenjih obsojeni zaradi kaznivih dejanj, ki zadevajo predvsem svobodo izražanja in zločine proti državi, ter poziva k njihovi izpustitvi; spodbuja reforme kazenskopravnega sistema, zlasti zakonika o kazenskem postopku, ki vključuje določbe, ki na podlagi nacionalne varnosti kriminalizirajo miroljubne dejavnosti; poziva oblasti, naj vzpostavijo neodvisen kazenskopravni sistem;

| 24. | poziva k spoštovanju verske svobode ter prenehanju diskriminacije in zatiranja etničnih in verskih manjšin, vključno z nadlegovanji, nadzorovanjem, zastraševanjem, pridržanji, hišnimi pripori, fizičnimi napadi in prepovedmi potovanj za kristjane, budiste, pripadnike budizma hoa hao in vere cao dai, in še posebej k prenehanju preganjanja verskih skupnosti, kot so vietnamska združena budistična cerkev, montagnardski kristjani in budisti kmerske etnične manjšine Krom; poziva k izvajanju reform za izboljšanje družbeno-ekonomskih razmer narodnostnih in verskih manjšin; poziva k reviziji zakonodaje, ki ureja registracijo verskih skupin; spominja na tragično usodo 87-letnega budističnega disidenta častitljivega Thich Quang Doja, ki je že več kot 30 let v hišnem priporu v svojem samostanu, ne da bi bil obtožen česarkoli, in ponavlja poziv k njegovi izpustitvi; |
| --- | --- |

24.

poziva k spoštovanju verske svobode ter prenehanju diskriminacije in zatiranja etničnih in verskih manjšin, vključno z nadlegovanji, nadzorovanjem, zastraševanjem, pridržanji, hišnimi pripori, fizičnimi napadi in prepovedmi potovanj za kristjane, budiste, pripadnike budizma hoa hao in vere cao dai, in še posebej k prenehanju preganjanja verskih skupnosti, kot so vietnamska združena budistična cerkev, montagnardski kristjani in budisti kmerske etnične manjšine Krom; poziva k izvajanju reform za izboljšanje družbeno-ekonomskih razmer narodnostnih in verskih manjšin; poziva k reviziji zakonodaje, ki ureja registracijo verskih skupin; spominja na tragično usodo 87-letnega budističnega disidenta častitljivega Thich Quang Doja, ki je že več kot 30 let v hišnem priporu v svojem samostanu, ne da bi bil obtožen česarkoli, in ponavlja poziv k njegovi izpustitvi;

| 25. | poziva k nujni reformi pravosodnega sistema, da bi zagotovili poštene mednarodne standarde sojenja, kot določa člen 10 Splošne deklaracije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

25.

poziva k nujni reformi pravosodnega sistema, da bi zagotovili poštene mednarodne standarde sojenja, kot določa člen 10 Splošne deklaracije o človekovih pravicah;

| 26. | izraža zaskrbljenost, ker je Vietnam ena izmed držav, iz katerih prihaja največ žrtev trgovine z ljudmi, pa tudi glede poročil o velikem številu otrok, zlasti dečkov, ki jih pred spolnimi zlorabami ne varuje zakon in so tako žrtev otroške prostitucije, trgovine z ljudmi ali zlorab; poziva Vietnam, naj razvije čvrste in učinkovite zakone za zaščito otrok, ki bodo varovali vse otroke, ne glede na njihov spol; poziva Komisijo, naj podpira Vietnam pri krepitvi zmogljivosti na področju migracijskih politik in v boju proti trgovini z ljudmi in organiziranemu kriminalu, tudi v povezavi z njegovimi politikami na področjih trga dela in migracij; ravno tako je zaskrbljen zaradi poročil o izkoriščanju vietnamskih žrtev trgovine z ljudmi, tudi mladoletnikov, v državah članicah; poziva Komisijo, naj takoj zagotovi celovito izvajanje bistvenih določb o zaščiti, ki so določene v strategiji EU za odpravo trgovine z ljudmi; spodbuja vietnamsko vlado in Komisijo, naj razmislita o ustanovitvi pododbora ali specializirane delovne skupine za vprašanje trgovine z ljudmi v okviru sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost, ker je Vietnam ena izmed držav, iz katerih prihaja največ žrtev trgovine z ljudmi, pa tudi glede poročil o velikem številu otrok, zlasti dečkov, ki jih pred spolnimi zlorabami ne varuje zakon in so tako žrtev otroške prostitucije, trgovine z ljudmi ali zlorab; poziva Vietnam, naj razvije čvrste in učinkovite zakone za zaščito otrok, ki bodo varovali vse otroke, ne glede na njihov spol; poziva Komisijo, naj podpira Vietnam pri krepitvi zmogljivosti na področju migracijskih politik in v boju proti trgovini z ljudmi in organiziranemu kriminalu, tudi v povezavi z njegovimi politikami na področjih trga dela in migracij; ravno tako je zaskrbljen zaradi poročil o izkoriščanju vietnamskih žrtev trgovine z ljudmi, tudi mladoletnikov, v državah članicah; poziva Komisijo, naj takoj zagotovi celovito izvajanje bistvenih določb o zaščiti, ki so določene v strategiji EU za odpravo trgovine z ljudmi; spodbuja vietnamsko vlado in Komisijo, naj razmislita o ustanovitvi pododbora ali specializirane delovne skupine za vprašanje trgovine z ljudmi v okviru sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju;

| 27. | izpostavlja družbeno-ekonomske izzive, s katerimi se sooča Vietnam z vidika mladega prebivalstva in rastočega notranjega preseljevanja v mesta; |
| --- | --- |

27.

izpostavlja družbeno-ekonomske izzive, s katerimi se sooča Vietnam z vidika mladega prebivalstva in rastočega notranjega preseljevanja v mesta;

| 28. | pozdravlja sprejetje zakona o zemljiščih, ki je bil spremenjen leta 2013, vendar je še vedno zelo zaskrbljen zaradi zlorab zemljiških pravic, prisilnih izselitev in odvzemov zemljišč s strani države za gradbene projekte, zaradi katerih se razlašča več sto tisoč kmetov; poziva vlado, naj zaustavi prilaščanje zemljišč in vzpostavi ustrezne mehanizme za pritožbe; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja sprejetje zakona o zemljiščih, ki je bil spremenjen leta 2013, vendar je še vedno zelo zaskrbljen zaradi zlorab zemljiških pravic, prisilnih izselitev in odvzemov zemljišč s strani države za gradbene projekte, zaradi katerih se razlašča več sto tisoč kmetov; poziva vlado, naj zaustavi prilaščanje zemljišč in vzpostavi ustrezne mehanizme za pritožbe;

| 29. | pozdravlja obsežne pravne zaveze vietnamskih oblasti k spodbujanju enakosti spolov in boju proti diskriminaciji, vendar izraža svojo zaskrbljenost nad dejstvom, da so nasilje v družini, trgovina z ženskami in otroki, problem HIV/AIDS v porastu med ženskami ter kršitve spolnih in reproduktivnih pravic še vedno hude težave; poziva vietnamsko vlado naj nadaljuje z reformo matične knjige in odpravi diskriminatorne prakse, ki so mestoma posledica sistema družinskega registra („Hô khâu“), ki številnim družinam, še posebej pa otrokom, preprečuje registracijo, kar ima posledice pri dostopu do izobraževanja in socialnih storitev; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja obsežne pravne zaveze vietnamskih oblasti k spodbujanju enakosti spolov in boju proti diskriminaciji, vendar izraža svojo zaskrbljenost nad dejstvom, da so nasilje v družini, trgovina z ženskami in otroki, problem HIV/AIDS v porastu med ženskami ter kršitve spolnih in reproduktivnih pravic še vedno hude težave; poziva vietnamsko vlado naj nadaljuje z reformo matične knjige in odpravi diskriminatorne prakse, ki so mestoma posledica sistema družinskega registra („Hô khâu“), ki številnim družinam, še posebej pa otrokom, preprečuje registracijo, kar ima posledice pri dostopu do izobraževanja in socialnih storitev;

| 30. | želi pohvaliti Vietnam zaradi njegove vodilne vloge v Aziji, kar zadeva razvoj pravic LGBTI, zlasti nedavno sprejet zakon o sklenitvi zakonske zveze in družini, ki dovoljuje istospolne poročne slovesnosti; |
| --- | --- |

30.

želi pohvaliti Vietnam zaradi njegove vodilne vloge v Aziji, kar zadeva razvoj pravic LGBTI, zlasti nedavno sprejet zakon o sklenitvi zakonske zveze in družini, ki dovoljuje istospolne poročne slovesnosti;

| 31. | soglaša z zaskrbljenostjo vietnamske vlade, da je korupcija glavni izziv za Vietnam; poziva k natančnejši preučitvi okoliščin, v katerih državljani, ki prijavijo korupcijo, postanejo tarča državnih organov; poziva vietnamske oblasti, naj temeljito preiščejo zlorabe, katerih žrtve so bili novinarji, blogerji in prijavitelji nepravilnosti; obžaluje, da vietnamska vlada neprimerno uporablja člen 258 kazenskega zakonika, ki sankcionira „zlorabo demokratičnih svoboščin“, za kar je zagrožena kazen zapora do sedem let; opaža, da je bil sodni pregon uspešen v zelo redkih primerih, kljub zakonu o boju proti korupciji in pozivom vladi, naj izboljša njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

31.

soglaša z zaskrbljenostjo vietnamske vlade, da je korupcija glavni izziv za Vietnam; poziva k natančnejši preučitvi okoliščin, v katerih državljani, ki prijavijo korupcijo, postanejo tarča državnih organov; poziva vietnamske oblasti, naj temeljito preiščejo zlorabe, katerih žrtve so bili novinarji, blogerji in prijavitelji nepravilnosti; obžaluje, da vietnamska vlada neprimerno uporablja člen 258 kazenskega zakonika, ki sankcionira „zlorabo demokratičnih svoboščin“, za kar je zagrožena kazen zapora do sedem let; opaža, da je bil sodni pregon uspešen v zelo redkih primerih, kljub zakonu o boju proti korupciji in pozivom vladi, naj izboljša njegovo izvajanje;

| 32. | poziva vietnamske oblasti, naj okrepijo svoja prizadevanja v boju proti korupciji, da bi tujim vlagateljem poslale pozitiven signal; ugotavlja, da šibka pravna infrastruktura in sistem korupcije vodita v finančno nepredvidljivost in predstavljata resno oviro za naložbe in poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

32.

poziva vietnamske oblasti, naj okrepijo svoja prizadevanja v boju proti korupciji, da bi tujim vlagateljem poslale pozitiven signal; ugotavlja, da šibka pravna infrastruktura in sistem korupcije vodita v finančno nepredvidljivost in predstavljata resno oviro za naložbe in poslovne dejavnosti;

| 33. | je zelo zaskrbljen zaradi okoljske škode v Vietnamu, zlasti onesnaževanja, krčenja gozdov in netrajnostnih rudarskih dejavnosti, ki uničujejo celotne regije, plovne poti in življenje lokalnih skupnosti, pa tudi zaradi dejavnosti vietnamskih podjetij v tujini, ki prispevajo k degradaciji okolja in prilaščanju zemljišč; |
| --- | --- |

33.

je zelo zaskrbljen zaradi okoljske škode v Vietnamu, zlasti onesnaževanja, krčenja gozdov in netrajnostnih rudarskih dejavnosti, ki uničujejo celotne regije, plovne poti in življenje lokalnih skupnosti, pa tudi zaradi dejavnosti vietnamskih podjetij v tujini, ki prispevajo k degradaciji okolja in prilaščanju zemljišč;

| 34. | poziva vietnamsko vlado, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila učinkovito izvrševanje zakonodaje o varstvu okolja in biotske raznovrstnosti, zlasti za zaščito okolja pred negativnimi posledicami krčenja gozdov in pridobivanja surovin z jasnimi, časovno opredeljenimi in v rezultate usmerjenimi cilji na vsakem od omenjenih področij; poziva Komisijo, naj v ta namen zagotovi potrebno podporo za krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

34.

poziva vietnamsko vlado, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila učinkovito izvrševanje zakonodaje o varstvu okolja in biotske raznovrstnosti, zlasti za zaščito okolja pred negativnimi posledicami krčenja gozdov in pridobivanja surovin z jasnimi, časovno opredeljenimi in v rezultate usmerjenimi cilji na vsakem od omenjenih področij; poziva Komisijo, naj v ta namen zagotovi potrebno podporo za krepitev zmogljivosti;

| 35. | poudarja, da mora Komisija za reko Mekong opraviti temeljita predhodna posvetovanja ter celovite presoje vplivov na okolje, ribištvo in možnosti preživljanja ter čezmejne ocene učinka načrtov razvoja hidroelektrarn na glavnem toku reke Mekong; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da mora Komisija za reko Mekong opraviti temeljita predhodna posvetovanja ter celovite presoje vplivov na okolje, ribištvo in možnosti preživljanja ter čezmejne ocene učinka načrtov razvoja hidroelektrarn na glavnem toku reke Mekong;

| 36. | je seznanjen, da je ministrstvo za naravne vire in okolje sprejelo strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam; opozarja na dejstvo, da Vietnam razvija biomaso in sončno energijo, in pozdravlja, da se sveženj pomoči EU (2014-2020) zelo osredotoča na razvoj trajnostnih virov energije; |
| --- | --- |

36.

je seznanjen, da je ministrstvo za naravne vire in okolje sprejelo strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam; opozarja na dejstvo, da Vietnam razvija biomaso in sončno energijo, in pozdravlja, da se sveženj pomoči EU (2014-2020) zelo osredotoča na razvoj trajnostnih virov energije;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj – glede na zdravstvene in okoljske posledice vietnamske vojne – upoštevajo možnost oblikovanja sklada v podporo žrtvam in vojnim veteranom ter naj okrepijo dejavnosti z napotitvijo specializiranih misij za dekontaminacijo škodljivih snovi in čiščenje min na območjih, kjer tudi 40 let po koncu vojne še vedno umirajo ljudje; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj – glede na zdravstvene in okoljske posledice vietnamske vojne – upoštevajo možnost oblikovanja sklada v podporo žrtvam in vojnim veteranom ter naj okrepijo dejavnosti z napotitvijo specializiranih misij za dekontaminacijo škodljivih snovi in čiščenje min na območjih, kjer tudi 40 let po koncu vojne še vedno umirajo ljudje;

| 38. | poziva vlado, naj ponovno razmisli o svoji odločitvi o gradnji in upravljanju prve vietnamske jedrske elektrarne v Ninhu; |
| --- | --- |

38.

poziva vlado, naj ponovno razmisli o svoji odločitvi o gradnji in upravljanju prve vietnamske jedrske elektrarne v Ninhu;

| 39. | izraža zadovoljstvo, da je Vietnam sprejel posebne ukrepe za razvoj znanja in raziskav na področju znanosti in tehnologije, odpravljanje slabosti visokega izobraževanja, pritegnitev Vietnamcev iz tujine in za sodelovanje z akademskimi ustanovami iz Evrope in ZDA, da bi pomagale pri tem procesu; |
| --- | --- |

39.

izraža zadovoljstvo, da je Vietnam sprejel posebne ukrepe za razvoj znanja in raziskav na področju znanosti in tehnologije, odpravljanje slabosti visokega izobraževanja, pritegnitev Vietnamcev iz tujine in za sodelovanje z akademskimi ustanovami iz Evrope in ZDA, da bi pomagale pri tem procesu;

| 40. | poziva Kitajsko in sosednje države, tudi Vietnam, naj povečajo prizadevanja za zmanjšanje napetosti na spornem območju v južnem Kitajskem morju; meni, da utegnejo takšne razmere ogroziti pomembne interese EU v tej regiji, tudi z vidika svetovne varnosti in svobode plovbe stabilnosti po pomembnejših pomorskih poteh, ki so bistvene za trgovino EU; poudarja, da je treba spore obravnavati miroljubno, s krepitvijo zaupanja, dvostranskimi in regionalnimi razpravami ter na podlagi mednarodnega prava, tudi pomorskega prava, in s posredovanjem nepristranskih mednarodnih organov, kot je denimo UNCLOS; opozarja, da je pomembno oblikovati na sodelovanju temelječe rešitve, ki bodo vključevale vse strani; poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj dejavno spremljata razmere in podpreta rešitev spora, ki bo skladna z mednarodnim pravom; pozdravlja skupno izjavo voditeljev Kitajske in Vietnama iz aprila 2015, v kateri sta izrazila zavezo mirni rešitvi spora o otokih; |
| --- | --- |

40.

poziva Kitajsko in sosednje države, tudi Vietnam, naj povečajo prizadevanja za zmanjšanje napetosti na spornem območju v južnem Kitajskem morju; meni, da utegnejo takšne razmere ogroziti pomembne interese EU v tej regiji, tudi z vidika svetovne varnosti in svobode plovbe stabilnosti po pomembnejših pomorskih poteh, ki so bistvene za trgovino EU; poudarja, da je treba spore obravnavati miroljubno, s krepitvijo zaupanja, dvostranskimi in regionalnimi razpravami ter na podlagi mednarodnega prava, tudi pomorskega prava, in s posredovanjem nepristranskih mednarodnih organov, kot je denimo UNCLOS; opozarja, da je pomembno oblikovati na sodelovanju temelječe rešitve, ki bodo vključevale vse strani; poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj dejavno spremljata razmere in podpreta rešitev spora, ki bo skladna z mednarodnim pravom; pozdravlja skupno izjavo voditeljev Kitajske in Vietnama iz aprila 2015, v kateri sta izrazila zavezo mirni rešitvi spora o otokih;

| 41. | pozdravlja vlogo, ki jo je odigralo združenje ASEAN pri mirnem upravljanju sporov, zlasti s poskusom oblikovanja regionalnega kodeksa; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja vlogo, ki jo je odigralo združenje ASEAN pri mirnem upravljanju sporov, zlasti s poskusom oblikovanja regionalnega kodeksa;

| 42. | poziva h krepitvi parlamentarnega sodelovanja ter vloge Parlamenta in medparlamentarnih srečanj kot sredstev za spremljanje izvajanja sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

42.

poziva h krepitvi parlamentarnega sodelovanja ter vloge Parlamenta in medparlamentarnih srečanj kot sredstev za spremljanje izvajanja sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju;

| 43. | meni, da je sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju z Vietnamom priložnost za EU, da okrepi svoj položaj v Aziji in v tej regiji odigra pomembnejšo vlogo; poudarja, da je sporazum tudi priložnost, da EU podpira svoje cilje miru, pravne države, demokracije in človekovih pravic, pomorske varnosti in skupne rabe virov; |
| --- | --- |

43.

meni, da je sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju z Vietnamom priložnost za EU, da okrepi svoj položaj v Aziji in v tej regiji odigra pomembnejšo vlogo; poudarja, da je sporazum tudi priložnost, da EU podpira svoje cilje miru, pravne države, demokracije in človekovih pravic, pomorske varnosti in skupne rabe virov;

| 44. | poudarja, da mora biti Parlament v skladu s členom 218(10) PDEU takoj in popolnoma obveščen v vseh fazah postopka v zvezi s sporazumom o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; vztraja, da bi to moralo vključevati zagotavljanje obsežnih pisnih informacij Parlamentu v zvezi s cilji, ki se jih poskuša doseči z ukrepi in stališči EU, zlasti v zvezi z razvojem razmer na področju človekovih pravic, svobode izražanja in pravne države v državi; poudarja tudi bistveno vlogo kontaktnih točk delegacij EU pri spremljanju razmer na področju človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da mora biti Parlament v skladu s členom 218(10) PDEU takoj in popolnoma obveščen v vseh fazah postopka v zvezi s sporazumom o obsežnem partnerstvu in sodelovanju; vztraja, da bi to moralo vključevati zagotavljanje obsežnih pisnih informacij Parlamentu v zvezi s cilji, ki se jih poskuša doseči z ukrepi in stališči EU, zlasti v zvezi z razvojem razmer na področju človekovih pravic, svobode izražanja in pravne države v državi; poudarja tudi bistveno vlogo kontaktnih točk delegacij EU pri spremljanju razmer na področju človekovih pravic v državi;

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in narodni skupščini Vietnama. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in narodni skupščini Vietnama.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0467.

(2)  UL L 136, 7.6.1996, str. 28.

(3)  UL L 144, 10.6.1980, str. 1.

(4)  UL L 117, 5.5.1999, str. 31.

(5)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 615.

(6)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 58.

(7)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 76.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0189.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0022.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0458.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0274.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0288.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/149 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/149

---

P8_TA(2015)0469

Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije (2015/2936(RSP))

(2017/C 399/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (COM(2015)0600),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 21. oktobra 2015 o vzpostavitvi neodvisnega svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora (C(2015)8000), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 21. oktobra 2015 o vzpostavitvi neodvisnega svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora (C(2015)8000),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 za priporočilo Sveta o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 za priporočilo Sveta o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju (COM(2015)0601),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o načrtu za bolj usklajeno zastopanje euroobmočja v mednarodnih forumih (COM(2015)0602), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o načrtu za bolj usklajeno zastopanje euroobmočja v mednarodnih forumih (COM(2015)0602),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 21. oktobra 2015 za sklep Sveta o določitvi ukrepov za postopno vzpostavitev enotnega zastopanja euroobmočja v Mednarodnem denarnem skladu (COM(2015)0603), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 21. oktobra 2015 za sklep Sveta o določitvi ukrepov za postopno vzpostavitev enotnega zastopanja euroobmočja v Mednarodnem denarnem skladu (COM(2015)0603),

| — | ob upoštevanju poročila o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije („poročilo petih predsednikov“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije („poročilo petih predsednikov“),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (1),

| — | ob upoštevanju uredb (EU) št. 1173/2011 (2), (EU) št. 1174/2011 (3), (EU) št. 1175/2011 (4), (EU) št. 1176/2011 (5) in (EU) št. 1177/2011 (6), Direktive 2011/85/EU (7) in uredb (EU) št. 472/2013 (8) in (EU) št. 473/2013 (9) („šesterček“ in „dvojček“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredb (EU) št. 1173/2011 (2), (EU) št. 1174/2011 (3), (EU) št. 1175/2011 (4), (EU) št. 1176/2011 (5) in (EU) št. 1177/2011 (6), Direktive 2011/85/EU (7) in uredb (EU) št. 472/2013 (8) in (EU) št. 473/2013 (9) („šesterček“ in „dvojček“),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/49/EU o sistemih jamstva za vloge (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/49/EU o sistemih jamstva za vloge (10),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o sporočilu Komisije z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije (O-000152/2015 – B8-1113/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o sporočilu Komisije z naslovom Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije (O-000152/2015 – B8-1113/2015),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker poročilo petih predsednikov vsebuje predloge za dokončanja evropske ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

A.

ker poročilo petih predsednikov vsebuje predloge za dokončanja evropske ekonomske in monetarne unije;

| B. | ker Parlament v resoluciji o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi, poudarja, da je potreben ambiciozen in hiter napredek pri krepitvi euroobmočja; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament v resoluciji o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi, poudarja, da je potreben ambiciozen in hiter napredek pri krepitvi euroobmočja;

| C. | ker je Komisija kot del prve faze časovnega načrta iz poročila petih predsednikov 21. oktobra 2015 objavila sveženj s koraki za dokončanje ekonomske in monetarne unije, ki obsega dve sporočili, priporočilo za priporočilo Sveta, predlog za sklep Sveta in sklep Komisije; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija kot del prve faze časovnega načrta iz poročila petih predsednikov 21. oktobra 2015 objavila sveženj s koraki za dokončanje ekonomske in monetarne unije, ki obsega dve sporočili, priporočilo za priporočilo Sveta, predlog za sklep Sveta in sklep Komisije;

Splošna ocena

| 1. | je seznanjen s predlogi Komisije za krepitev ekonomske in monetarne unije in ugotavlja, da bodo potrebni dodatni napori za odpravo sedanjih pomanjkljivosti institucionalnega okvira euroobmočja, pri čemer priznava, da so bili sprejeti nekateri koraki v pravo smer; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogi Komisije za krepitev ekonomske in monetarne unije in ugotavlja, da bodo potrebni dodatni napori za odpravo sedanjih pomanjkljivosti institucionalnega okvira euroobmočja, pri čemer priznava, da so bili sprejeti nekateri koraki v pravo smer;

| 2. | vztraja pri izvajanju določb šesterčka in dvojčka, kot je navedel v resoluciji o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi, in poudarja, da bi že veljavni Pogodbi in obstoječi instrumenti omogočili sprejetje nekaterih dodatnih ukrepov za dokončanje ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

2.

vztraja pri izvajanju določb šesterčka in dvojčka, kot je navedel v resoluciji o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi, in poudarja, da bi že veljavni Pogodbi in obstoječi instrumenti omogočili sprejetje nekaterih dodatnih ukrepov za dokončanje ekonomske in monetarne unije;

| 3. | obžaluje, da sveženj, ki ga je objavila Komisija, ne pušča dovolj prostora za parlamentarni nadzor in razpravo na evropski ravni, ki sta potrebna za zagotovitev demokratične odgovornosti odločitev, sprejetih v okviru ekonomske in monetarne unije, in posledično za zagotovitev vključenosti državljanov pri upravljanju euroobmočja; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da sveženj, ki ga je objavila Komisija, ne pušča dovolj prostora za parlamentarni nadzor in razpravo na evropski ravni, ki sta potrebna za zagotovitev demokratične odgovornosti odločitev, sprejetih v okviru ekonomske in monetarne unije, in posledično za zagotovitev vključenosti državljanov pri upravljanju euroobmočja;

| 4. | poziva Komisijo, naj se pri pripravi bele knjige o prehodu med prvo in drugo fazo reform ekonomske in monetarne unije pravočasno posvetuje s Parlamentom, kot je določeno v poročilu petih predsednikov; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj se pri pripravi bele knjige o prehodu med prvo in drugo fazo reform ekonomske in monetarne unije pravočasno posvetuje s Parlamentom, kot je določeno v poročilu petih predsednikov;

Evropski semester

| 5. | poziva Komisijo, naj v skladu s poročilom petih predsednikov začne pogajanja s Parlamentom, Svetom in Euroskupino o medinstitucionalnem dogovoru o evropskem gospodarskem upravljanju, vključno z evropskim semestrom in nadzorom nad izvajanjem programa za makroekonomsko prilagoditev; poudarja, da bi moral ta medinstitucionalni sporazum v okviru Pogodb zagotoviti, da bi struktura evropskega semestra omogočila konstruktiven in reden parlamentarni nadzor postopka, zlasti kar zadeva priporočila za euroobmočje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v skladu s poročilom petih predsednikov začne pogajanja s Parlamentom, Svetom in Euroskupino o medinstitucionalnem dogovoru o evropskem gospodarskem upravljanju, vključno z evropskim semestrom in nadzorom nad izvajanjem programa za makroekonomsko prilagoditev; poudarja, da bi moral ta medinstitucionalni sporazum v okviru Pogodb zagotoviti, da bi struktura evropskega semestra omogočila konstruktiven in reden parlamentarni nadzor postopka, zlasti kar zadeva priporočila za euroobmočje;

Evropski fiskalni odbor in nacionalni odbori za konkurenčnost

| 6. | obžaluje, da se je Komisija odločila, da za odločitve v zvezi z nacionalnimi odbori za konkurenčnost ne bo uporabila rednega zakonodajnega postopka, in jo poziva, naj v ta namen pripravi zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da se je Komisija odločila, da za odločitve v zvezi z nacionalnimi odbori za konkurenčnost ne bo uporabila rednega zakonodajnega postopka, in jo poziva, naj v ta namen pripravi zakonodajni predlog;

| 7. | poudarja, da bi moral Evropski fiskalni odbor kot svetovalni odbor Komisije odgovarjati Parlamentu in da bi morale biti njegove ocene javne in pregledne; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi moral Evropski fiskalni odbor kot svetovalni odbor Komisije odgovarjati Parlamentu in da bi morale biti njegove ocene javne in pregledne;

Zunanje zastopanje euroobmočja

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo mednarodno zastopanje euroobmočja pod demokratičnim nadzorom Parlamenta; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo mednarodno zastopanje euroobmočja pod demokratičnim nadzorom Parlamenta;

o

o o

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0238.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(7)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(8)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

(9)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

(10)  UL L 173, 12.6.2014, str. 149.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/151

---

P8_TA(2015)0470

Letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 in politika Evropske unije na tem področju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2014 in politiki Evropske unije na tem področju (2015/2229(INI))

(2017/C 399/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in instrumentov Združenih narodov o človekovih pravicah, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki sta bila sprejeta 16. decembra 1966 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in instrumentov Združenih narodov o človekovih pravicah, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki sta bila sprejeta 16. decembra 1966 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah in resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije ZN o otrokovih pravicah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah in resolucije Evropskega parlamenta z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije ZN o otrokovih pravicah (1),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo, ki ju je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah – svoboda izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel 12. maja 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah – svoboda izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel 12. maja 2014 (3),

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja (4),

| — | ob upoštevanju smernic za medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta o spodbujanju človekovih pravic in demokracije pri njihovih obiskih izven Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta o spodbujanju človekovih pravic in demokracije pri njihovih obiskih izven Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2014, ki ga je Svet sprejel 22. junija 2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2014, ki ga je Svet sprejel 22. junija 2015 (6),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015 (7),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU 2016–2020 (GAPII), ki ga je Svet sprejel 26. oktobra 2015 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU 2016–2020 (GAPII), ki ga je Svet sprejel 26. oktobra 2015 (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 z naslovom Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 z naslovom Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2014 o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. decembra 2014 o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic (10),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/260 z dne 17. februarja 2015 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/260 z dne 17. februarja 2015 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (11),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju (12),

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti (13),

| — | ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta Združenih narodov za človekove pravice (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah Evropske unije za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah Evropske unije za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (21),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o 69. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o 69. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja v svetu (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja v svetu (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Evropi (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. septembra 2015 o migraciji in beguncih v Evropi (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o prenovi akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (29),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–15 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–15 (30),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (31) z dne 8. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja (31) z dne 8. marca 2011,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu (32) z dne 25. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Nov odziv na spremembe v sosedstvu (32) z dne 25. maja 2011,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 30. aprila 2014 o pristopu k razvojnemu sodelovanju EU, temelječem na pravicah, ki bo zajemal vse človekove pravice (SWD(2014)0152),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 26. junija 2014, v katerem ta poziva k ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih v povezavi s človekovimi pravicami (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice z dne 26. junija 2014, v katerem ta poziva k ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih v povezavi s človekovimi pravicami (33),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o novem pristopu EU k človekovim pravicam in demokraciji – ocena dejavnosti Evropske ustanove za demokracijo od njene ustanovitve (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o novem pristopu EU k človekovim pravicam in demokraciji – ocena dejavnosti Evropske ustanove za demokracijo od njene ustanovitve (34),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o skupnem programu proti pohabljanju ženskih spolnih organov (35) za leto 2014, ki ga je pripravil Sklad Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) pri Unicefu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o skupnem programu proti pohabljanju ženskih spolnih organov (35) za leto 2014, ki ga je pripravil Sklad Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA) pri Unicefu,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0344/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0344/2015),

| A. | ker člen 21 PEU Evropsko unijo zavezuje, da razvija skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP), ki jo vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter upoštevanja Ustanovne listine Združenih narodov, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

A.

ker člen 21 PEU Evropsko unijo zavezuje, da razvija skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP), ki jo vodijo načela demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva, enakosti in solidarnosti ter upoštevanja Ustanovne listine Združenih narodov, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnega prava;

| B. | ker je v členu 6 PEU določeno, da „Unija pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin“; |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 6 PEU določeno, da „Unija pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin“;

| C. | ker morajo biti spoštovanje, spodbujanje, nedeljivost in varovanje univerzalnosti človekovih pravic temelji zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

C.

ker morajo biti spoštovanje, spodbujanje, nedeljivost in varovanje univerzalnosti človekovih pravic temelji zunanjega delovanja EU;

| D. | ker je večja usklajenost notranjih in zunanjih politik EU, pa tudi med samimi zunanjimi politikami EU, nujna za uspešno in učinkovito politiko EU na področju človekovih pravic; ker bi izboljšana doslednost morala EU omogočiti hitrejše odzivanje v zgodnjih fazah kršenja človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker je večja usklajenost notranjih in zunanjih politik EU, pa tudi med samimi zunanjimi politikami EU, nujna za uspešno in učinkovito politiko EU na področju človekovih pravic; ker bi izboljšana doslednost morala EU omogočiti hitrejše odzivanje v zgodnjih fazah kršenja človekovih pravic;

| E. | ker je sestavni del zunanje politike Unije njena zavezanost učinkoviti večstranskosti, v središču katere so Združeni narodi, izhaja pa iz prepričanja, da je večstranski sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah, najboljši način za spoprijemanje s svetovnimi krizami, izzivi in grožnjami; |
| --- | --- |

E.

ker je sestavni del zunanje politike Unije njena zavezanost učinkoviti večstranskosti, v središču katere so Združeni narodi, izhaja pa iz prepričanja, da je večstranski sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah, najboljši način za spoprijemanje s svetovnimi krizami, izzivi in grožnjami;

| F. | ker se spoštovanje človekovih pravic izpodbija povsod po svetu in je ogroženo; ker univerzalnost človekovih pravic resno izpodbijajo številni avtoritarni režimi, zlasti v večstranskih forumih; |
| --- | --- |

F.

ker se spoštovanje človekovih pravic izpodbija povsod po svetu in je ogroženo; ker univerzalnost človekovih pravic resno izpodbijajo številni avtoritarni režimi, zlasti v večstranskih forumih;

| G. | ker več kot polovica svetovnega prebivalstva še vedno živi v nedemokratičnih in represivnih režimih in ker se je svoboda v svetu v zadnjih letih nenehno zmanjševala; ker je nespoštovanje človekovih pravic strošek za družbo in za posameznike; |
| --- | --- |

G.

ker več kot polovica svetovnega prebivalstva še vedno živi v nedemokratičnih in represivnih režimih in ker se je svoboda v svetu v zadnjih letih nenehno zmanjševala; ker je nespoštovanje človekovih pravic strošek za družbo in za posameznike;

| H. | ker po vsem svetu prihaja do številnih poskusov zmanjševanja prostora civilne družbe, tudi v Svetu OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

H.

ker po vsem svetu prihaja do številnih poskusov zmanjševanja prostora civilne družbe, tudi v Svetu OZN za človekove pravice;

| I. | ker za demokratično ureditev ne zadostujejo samo svobodne volitve, temveč zahteva tudi pregledno upravljanje, spoštovanje pravne države, svobode govora, spoštovanje človekovih pravic, neodvisno sodstvo ter spoštovanje mednarodnega prava, mednarodnih sporazumov in smernic za spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

I.

ker za demokratično ureditev ne zadostujejo samo svobodne volitve, temveč zahteva tudi pregledno upravljanje, spoštovanje pravne države, svobode govora, spoštovanje človekovih pravic, neodvisno sodstvo ter spoštovanje mednarodnega prava, mednarodnih sporazumov in smernic za spoštovanje človekovih pravic;

| J. | ker je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (podpredsednica/visoka predstavnica) ob predstavitvi predloga novega skupnega akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo izjavila, da bodo človekove pravice ena izmed krovnih prednostnih nalog njenega mandata in smerokaz v vseh odnosih z institucijami EU ter tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in civilno družbo; ker bo leta 2017 opravljen vmesni pregled akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo, ki bo potekal sočasno z vmesnim pregledom instrumentov za zunanje financiranje, kar naj bi prispevalo k večji skladnosti zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

J.

ker je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (podpredsednica/visoka predstavnica) ob predstavitvi predloga novega skupnega akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo izjavila, da bodo človekove pravice ena izmed krovnih prednostnih nalog njenega mandata in smerokaz v vseh odnosih z institucijami EU ter tretjimi državami, mednarodnimi organizacijami in civilno družbo; ker bo leta 2017 opravljen vmesni pregled akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo, ki bo potekal sočasno z vmesnim pregledom instrumentov za zunanje financiranje, kar naj bi prispevalo k večji skladnosti zunanjega delovanja EU;

| K. | ker so za izvajanje novega akcijskega načrta odgovorni Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), Komisija, Svet in države članice; ker lahko misije in predstavništva EU v tretjih državah odigrajo pomembno dopolnilno vlogo pri uspešnem izvajanju akcijskega načrta; |
| --- | --- |

K.

ker so za izvajanje novega akcijskega načrta odgovorni Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), Komisija, Svet in države članice; ker lahko misije in predstavništva EU v tretjih državah odigrajo pomembno dopolnilno vlogo pri uspešnem izvajanju akcijskega načrta;

| L. | ker je treba zagotoviti ustrezna sredstva in jih uporabiti na najučinkovitejši način, da bi okrepili spodbujanje človekovih pravic in demokracije v tretjih državah; |
| --- | --- |

L.

ker je treba zagotoviti ustrezna sredstva in jih uporabiti na najučinkovitejši način, da bi okrepili spodbujanje človekovih pravic in demokracije v tretjih državah;

| M. | ker bi morala EU storiti več, da bi izmerila vpliv svojih politik na človekove pravice, čim bolj povečala pozitiven vpliv, preprečila in ublažila negativen vpliv ter okrepila dostop do pravnih sredstev za prizadeto prebivalstvo; |
| --- | --- |

M.

ker bi morala EU storiti več, da bi izmerila vpliv svojih politik na človekove pravice, čim bolj povečala pozitiven vpliv, preprečila in ublažila negativen vpliv ter okrepila dostop do pravnih sredstev za prizadeto prebivalstvo;

| N. | ker je sodelovanje z voditelji in organi tretjih držav v vseh dvostranskih in večstranskih forumih eno od najučinkovitejših orodij za reševanje vprašanj s področja človekovih pravic v tretjih državah; ker so organizacije civilne družbe v tretjih državah ključni sogovorniki pri oblikovanju in izvajanju politike EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

N.

ker je sodelovanje z voditelji in organi tretjih držav v vseh dvostranskih in večstranskih forumih eno od najučinkovitejših orodij za reševanje vprašanj s področja človekovih pravic v tretjih državah; ker so organizacije civilne družbe v tretjih državah ključni sogovorniki pri oblikovanju in izvajanju politike EU na področju človekovih pravic;

| O. | ker je tesno sodelovanje s civilno družbo in zagovorniki človekovih pravic v tretjih državah po mnenju EU ena od njenih glavnih prednostnih nalog pri spopadanju z zlorabami človekovih pravic; |
| --- | --- |

O.

ker je tesno sodelovanje s civilno družbo in zagovorniki človekovih pravic v tretjih državah po mnenju EU ena od njenih glavnih prednostnih nalog pri spopadanju z zlorabami človekovih pravic;

| P. | ker bi moralo imeti mednarodno sodelovanje večjo vlogo pri krepitvi spoštovanja temeljnih pravic in pri učinkovitem parlamentarnem nadzoru nad obveščevalnimi službami, ki uporabljajo digitalne tehnologije za nadzor; |
| --- | --- |

P.

ker bi moralo imeti mednarodno sodelovanje večjo vlogo pri krepitvi spoštovanja temeljnih pravic in pri učinkovitem parlamentarnem nadzoru nad obveščevalnimi službami, ki uporabljajo digitalne tehnologije za nadzor;

| Q. | ker so EU in njene države članice tesne zaveznice Mednarodnega kazenskega sodišča že od njegove ustanovitve ter ga finančno, politično, diplomatsko in logistično podpirajo, obenem pa spodbujajo univerzalnost Rimskega statuta in branijo njegovo integriteto, da bi bilo to sodišče še bolj neodvisno; |
| --- | --- |

Q.

ker so EU in njene države članice tesne zaveznice Mednarodnega kazenskega sodišča že od njegove ustanovitve ter ga finančno, politično, diplomatsko in logistično podpirajo, obenem pa spodbujajo univerzalnost Rimskega statuta in branijo njegovo integriteto, da bi bilo to sodišče še bolj neodvisno;

| R. | ker bi bilo treba politike s področja podpore človekovih pravic in demokracije vključiti tudi v vse druge politike EU z zunanjo razsežnostjo, kot so razvoj, migracija, varnost, boj proti terorizmu, širitev in trgovina, da bi še naprej spodbujali spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

R.

ker bi bilo treba politike s področja podpore človekovih pravic in demokracije vključiti tudi v vse druge politike EU z zunanjo razsežnostjo, kot so razvoj, migracija, varnost, boj proti terorizmu, širitev in trgovina, da bi še naprej spodbujali spoštovanje človekovih pravic;

| S. | ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja Evropske unije; |
| --- | --- |

S.

ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja Evropske unije;

| T. | ker so različne oblike migracije pomemben izziv za zunanjo politiko EU, ki zahteva takojšnje, učinkovite in trajne rešitve, da se zagotovi, da se človekove pravice ljudi v stiski, kot so tisti, ki bežijo pred vojno in nasiljem, spoštujejo v skladu z evropskimi vrednotami ter mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

T.

ker so različne oblike migracije pomemben izziv za zunanjo politiko EU, ki zahteva takojšnje, učinkovite in trajne rešitve, da se zagotovi, da se človekove pravice ljudi v stiski, kot so tisti, ki bežijo pred vojno in nasiljem, spoštujejo v skladu z evropskimi vrednotami ter mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic;

| U. | ker je bilo svetovno gospodarstvo v krizi, ki bi utegnila vplivati na ekonomske in socialne pravice, na življenjske razmere prebivalstva (večja brezposelnost, revščina, neenakost, negotova delovna mesta, nižanje kakovosti storitev in omejen dostop do njih) in torej na njihovo blagostanje; |
| --- | --- |

U.

ker je bilo svetovno gospodarstvo v krizi, ki bi utegnila vplivati na ekonomske in socialne pravice, na življenjske razmere prebivalstva (večja brezposelnost, revščina, neenakost, negotova delovna mesta, nižanje kakovosti storitev in omejen dostop do njih) in torej na njihovo blagostanje;

| V. | ker bi morale na osnovi univerzalnih in nedeljivih vrednot svoboda misli, svoboda vesti ter svoboda veroizpovedi in prepričanja postati ena od prednostnih nalog EU, pri čemer bi jih morati tudi brezpogojno podpirati; ker te pravice ostajajo ogrožene, saj je število njihovih kršitev strmo naraslo; |
| --- | --- |

V.

ker bi morale na osnovi univerzalnih in nedeljivih vrednot svoboda misli, svoboda vesti ter svoboda veroizpovedi in prepričanja postati ena od prednostnih nalog EU, pri čemer bi jih morati tudi brezpogojno podpirati; ker te pravice ostajajo ogrožene, saj je število njihovih kršitev strmo naraslo;

| W. | ker je univerzalna odprava smrtne kazni še naprej ena od prednostnih nalog EU v njeni zunanji politiki na področju človekovih pravic; ker bo junija 2016 v Oslu na Norveškem potekal 6. svetovni kongres proti smrtni kazni; |
| --- | --- |

W.

ker je univerzalna odprava smrtne kazni še naprej ena od prednostnih nalog EU v njeni zunanji politiki na področju človekovih pravic; ker bo junija 2016 v Oslu na Norveškem potekal 6. svetovni kongres proti smrtni kazni;

| X. | ker se otroci, ženske in pripadniki manjšin soočajo z vedno večjimi in specifičnimi grožnjami, nasiljem in spolnim nasiljem, zlasti na vojnih območjih; |
| --- | --- |

X.

ker se otroci, ženske in pripadniki manjšin soočajo z vedno večjimi in specifičnimi grožnjami, nasiljem in spolnim nasiljem, zlasti na vojnih območjih;

| Y. | ker je nagrado Saharova za leto 2014 prejel dr. Denis Mukwege, ki se kot zdravnik in zagovornik človekovih pravic neutrudno zavzema za žrtve spolnega nasilja in pohabljanja spolnih organov; ker je pohabljanje ženskih spolnih organov huda kršitev pravic žensk in otrok in ker je treba boju proti tej praksi in proti spolnemu nasilju nameniti osrednje mesto v zunanji politiki EU in njeni politiki na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

Y.

ker je nagrado Saharova za leto 2014 prejel dr. Denis Mukwege, ki se kot zdravnik in zagovornik človekovih pravic neutrudno zavzema za žrtve spolnega nasilja in pohabljanja spolnih organov; ker je pohabljanje ženskih spolnih organov huda kršitev pravic žensk in otrok in ker je treba boju proti tej praksi in proti spolnemu nasilju nameniti osrednje mesto v zunanji politiki EU in njeni politiki na področju človekovih pravic;

| Z. | ker je bilo v letu 2014 po ocenah 230 milijonov otrok, ki živijo v državah in na območjih, ki so jih prizadeli oboroženi konflikti, izpostavljenih skrajnemu nasilju in travmi, nasilne skupine pa jih prisilno novačijo in namerno napadajo; |
| --- | --- |

Z.

ker je bilo v letu 2014 po ocenah 230 milijonov otrok, ki živijo v državah in na območjih, ki so jih prizadeli oboroženi konflikti, izpostavljenih skrajnemu nasilju in travmi, nasilne skupine pa jih prisilno novačijo in namerno napadajo;

| AA. | ker člen 25 Splošne deklaracije človekovih pravic priznava, da ima vsaka oseba pravico do „življenjske ravni, ki zagotavlja njemu in njegovi družini zdravje in blaginjo“, v okviru katere sta materinstvo in otroštvo upravičena do posebne oskrbe in pomoči, ki vključuje zdravniško oskrbo; ker resolucija Sveta OZN za človekove pravice št. 26/28 (36) poziva, naj se na naslednjem zasedanju socialnega foruma Sveta OZN za človekove pravice v ospredje postavi dostop do zdravil v okviru pravice vsakogar, da uživa najvišji dosegljiv standard telesnega in duševnega zdravja; ker je v ustanovni listini Svetovne zdravstvene organizacije zapisano, da je uživanje najvišjega dosegljivega standarda zdravja ena od temeljnih pravic vsakega človeka ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali socialni položaj; |
| --- | --- |

AA.

ker člen 25 Splošne deklaracije človekovih pravic priznava, da ima vsaka oseba pravico do „življenjske ravni, ki zagotavlja njemu in njegovi družini zdravje in blaginjo“, v okviru katere sta materinstvo in otroštvo upravičena do posebne oskrbe in pomoči, ki vključuje zdravniško oskrbo; ker resolucija Sveta OZN za človekove pravice št. 26/28 (36) poziva, naj se na naslednjem zasedanju socialnega foruma Sveta OZN za človekove pravice v ospredje postavi dostop do zdravil v okviru pravice vsakogar, da uživa najvišji dosegljiv standard telesnega in duševnega zdravja; ker je v ustanovni listini Svetovne zdravstvene organizacije zapisano, da je uživanje najvišjega dosegljivega standarda zdravja ena od temeljnih pravic vsakega človeka ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali socialni položaj;

| AB. | ker podnebne spremembe vplivajo na dostop do vode, naravnih virov in hrane; |
| --- | --- |

AB.

ker podnebne spremembe vplivajo na dostop do vode, naravnih virov in hrane;

| AC. | ker teroristične organizacije in bojujoče se skupine načrtno in sistematično uničujejo dragocena arheološka najdišča, ki so del svetovne dediščine, s čimer želijo destabilizirati prebivalce in jih prikrajšati za kulturno identiteto, česar ne bi smeli obravnavati samo kot vojni zločin, temveč tudi kot zločin proti človeštvu; |
| --- | --- |

AC.

ker teroristične organizacije in bojujoče se skupine načrtno in sistematično uničujejo dragocena arheološka najdišča, ki so del svetovne dediščine, s čimer želijo destabilizirati prebivalce in jih prikrajšati za kulturno identiteto, česar ne bi smeli obravnavati samo kot vojni zločin, temveč tudi kot zločin proti človeštvu;

Splošne ugotovitve

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost, da so človekove pravice in demokratične vrednote, kot so svoboda izražanja, misli, vesti in veroizpovedi ter zbiranja in združevanja, na različnih delih sveta čedalje bolj ogrožene, tudi v avtoritarnih režimih; prav tako izraža globoko zaskrbljenost, da se javni prostor civilne družbe krči in da je ogroženo čedalje večje število zagovornikov človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost, da so človekove pravice in demokratične vrednote, kot so svoboda izražanja, misli, vesti in veroizpovedi ter zbiranja in združevanja, na različnih delih sveta čedalje bolj ogrožene, tudi v avtoritarnih režimih; prav tako izraža globoko zaskrbljenost, da se javni prostor civilne družbe krči in da je ogroženo čedalje večje število zagovornikov človekovih pravic po vsem svetu;

| 2. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da se človekove pravice in demokratične vrednote učinkovito postavijo v središče njihovih odnosov s širšim svetom, saj so se temu zavezale v PEU; ugotavlja, da bi morala EU uporabljati ustrezne ukrepe za obravnavo resnih kršitev človekovih pravic v tretjih državah, zlasti v primeru avtoritarnih režimov, tudi prek odnosov na področju trgovine, energetike ali varnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva EU in njene države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da se človekove pravice in demokratične vrednote učinkovito postavijo v središče njihovih odnosov s širšim svetom, saj so se temu zavezale v PEU; ugotavlja, da bi morala EU uporabljati ustrezne ukrepe za obravnavo resnih kršitev človekovih pravic v tretjih državah, zlasti v primeru avtoritarnih režimov, tudi prek odnosov na področju trgovine, energetike ali varnosti;

| 3. | ponovno poudarja, kako bistveno je zagotoviti večjo skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami EU glede spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot; v zvezi s tem poudarja, da to poročilo obravnava zunanje politike EU za uveljavljanje človekovih pravic, Parlament pa sprejme tudi letno poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, ki ga pripravi Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve; prav tako poudarja pomen večje doslednosti in skladnosti zunanje politike EU in vseh njenih instrumentov ter izogibanja dvojnim standardom v njih; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, kako bistveno je zagotoviti večjo skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami EU glede spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot; v zvezi s tem poudarja, da to poročilo obravnava zunanje politike EU za uveljavljanje človekovih pravic, Parlament pa sprejme tudi letno poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, ki ga pripravi Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve; prav tako poudarja pomen večje doslednosti in skladnosti zunanje politike EU in vseh njenih instrumentov ter izogibanja dvojnim standardom v njih;

| 4. | poziva EU in njene države članice, naj učinkovito obravnavajo notranje izzive na področju človekovih pravic, kot so položaj Romov, ravnanje z begunci in migranti, diskriminacija oseb LGBTI, rasizem, nasilje nad ženskami, pogoji v priporih ali svoboda medijev v državah članicah, da bi ohranile verodostojnost in doslednost svoje zunanje politike na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

poziva EU in njene države članice, naj učinkovito obravnavajo notranje izzive na področju človekovih pravic, kot so položaj Romov, ravnanje z begunci in migranti, diskriminacija oseb LGBTI, rasizem, nasilje nad ženskami, pogoji v priporih ali svoboda medijev v državah članicah, da bi ohranile verodostojnost in doslednost svoje zunanje politike na področju človekovih pravic;

| 5. | vztraja, kako pomembno je zagotoviti skladnost politike EU v primerih zasedbe ali priključitve ozemlja; opominja, da bi moralo politiko EU v teh primerih voditi mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

5.

vztraja, kako pomembno je zagotoviti skladnost politike EU v primerih zasedbe ali priključitve ozemlja; opominja, da bi moralo politiko EU v teh primerih voditi mednarodno humanitarno pravo;

| 6. | odločno nasprotuje pridružitvi, okupaciji in kolonizaciji ozemelj ter vztraja pri neodtujljivi pravici ljudi do samoodločbe; |
| --- | --- |

6.

odločno nasprotuje pridružitvi, okupaciji in kolonizaciji ozemelj ter vztraja pri neodtujljivi pravici ljudi do samoodločbe;

| 7. | meni, da bi morale imeti EU in njene države članice enotna in trdna stališča ter zagotoviti, da se njihovo sporočilo sliši, če nameravajo izpolniti svoje zaveze glede uveljavljanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot po svetu; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morale imeti EU in njene države članice enotna in trdna stališča ter zagotoviti, da se njihovo sporočilo sliši, če nameravajo izpolniti svoje zaveze glede uveljavljanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot po svetu;

| 8. | poleg tega poudarja, kako pomembno je okrepiti sodelovanje med Komisijo, Svetom, ESZD, Parlamentom in delegacijami EU, da se izboljša splošna usklajenost politike EU na področju človekovih pravic in demokracije ter osrednja vloga te politike med vsemi politikami EU z zunanjo razsežnostjo, zlasti na področjih, povezanih z razvojem, varnostjo, zaposlovanjem, migracijami, trgovino in tehnologijo; |
| --- | --- |

8.

poleg tega poudarja, kako pomembno je okrepiti sodelovanje med Komisijo, Svetom, ESZD, Parlamentom in delegacijami EU, da se izboljša splošna usklajenost politike EU na področju človekovih pravic in demokracije ter osrednja vloga te politike med vsemi politikami EU z zunanjo razsežnostjo, zlasti na področjih, povezanih z razvojem, varnostjo, zaposlovanjem, migracijami, trgovino in tehnologijo;

| 9. | poziva EU, naj izboljša in sistemizira celoten obseg vpliva svojih politik na človekove pravice in zagotovi, da se bodo te analize nato uporabile za preoblikovanje njenih politik; poziva EU, naj razvije bolj učinkovite mehanizme za povečevanje pozitivnega vpliva njenih politik na človekove pravice, za preprečevanje in blaženje negativnega vpliva ter za okrepitev dostopa do pravnih sredstev za prizadeto prebivalstvo; |
| --- | --- |

9.

poziva EU, naj izboljša in sistemizira celoten obseg vpliva svojih politik na človekove pravice in zagotovi, da se bodo te analize nato uporabile za preoblikovanje njenih politik; poziva EU, naj razvije bolj učinkovite mehanizme za povečevanje pozitivnega vpliva njenih politik na človekove pravice, za preprečevanje in blaženje negativnega vpliva ter za okrepitev dostopa do pravnih sredstev za prizadeto prebivalstvo;

| 10. | opozarja na svojo dolgoročno zavezo spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih vrednot, ki se med drugim kaže v vsakoletni podelitvi nagrade Saharova za svobodo misli, delu Pododbora za človekove pravice ter vsakomesečnih razpravah na plenarnih zasedanjih ter v resolucijah o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

10.

opozarja na svojo dolgoročno zavezo spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih vrednot, ki se med drugim kaže v vsakoletni podelitvi nagrade Saharova za svobodo misli, delu Pododbora za človekove pravice ter vsakomesečnih razpravah na plenarnih zasedanjih ter v resolucijah o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države;

| 11. | je močno zaskrbljen, ker teroristične organizacije in bojujoče se skupine načrtno in sistematično uničujejo dragocena arheološka najdišča, ki so del svetovne dediščine, s čimer želijo destabilizirati tamkajšnje prebivalce in jih prikrajšati za kulturno identiteto, na račun nezakonite trgovine z ukradenimi umetninami pa financirajo svoje nasilne dejavnosti; zato poziva Komisijo, naj se v sodelovanju z OZN in Unescom bori proti nezakoniti trgovini z umetninami z vojnih območij in zasnuje pobude za zaščito tamkajšnje kulturne dediščine; poziva Komisijo, naj načrtno uničevanje skupne dediščine opredeli kot zločin proti človeštvu in temu ustrezno pravno ukrepa; |
| --- | --- |

11.

je močno zaskrbljen, ker teroristične organizacije in bojujoče se skupine načrtno in sistematično uničujejo dragocena arheološka najdišča, ki so del svetovne dediščine, s čimer želijo destabilizirati tamkajšnje prebivalce in jih prikrajšati za kulturno identiteto, na račun nezakonite trgovine z ukradenimi umetninami pa financirajo svoje nasilne dejavnosti; zato poziva Komisijo, naj se v sodelovanju z OZN in Unescom bori proti nezakoniti trgovini z umetninami z vojnih območij in zasnuje pobude za zaščito tamkajšnje kulturne dediščine; poziva Komisijo, naj načrtno uničevanje skupne dediščine opredeli kot zločin proti človeštvu in temu ustrezno pravno ukrepa;

Instrumenti politik EU za spodbujanje človekovih pravic in demokracije po svetu

Letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu

| 12. | pozdravlja sprejetje letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu za leto 2014; meni, da je letno poročilo nepogrešljivo orodje za nadzor politik EU na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države po svetu ter za poročanje in razpravo o teh politikah; poziva ESZD in Komisijo, naj zagotovita celostne ukrepe na podlagi vprašanj, ki so bila zastavljena v letnem poročilu, vključno s specifičnimi predlogi, ki so namenjeni reševanju te težave, kot tudi večjo skladnost različnih poročil o zunanji politiki EU na področju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sprejetje letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji po svetu za leto 2014; meni, da je letno poročilo nepogrešljivo orodje za nadzor politik EU na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države po svetu ter za poročanje in razpravo o teh politikah; poziva ESZD in Komisijo, naj zagotovita celostne ukrepe na podlagi vprašanj, ki so bila zastavljena v letnem poročilu, vključno s specifičnimi predlogi, ki so namenjeni reševanju te težave, kot tudi večjo skladnost različnih poročil o zunanji politiki EU na področju človekovih pravic in demokracije;

| 13. | ponavlja svoje vabilo podpredsednici/visoki predstavnici, naj dvakrat na leto s poslanci Evropskega parlamenta razpravlja na plenarnem zasedanju, prvič ob predstavitvi letnega poročila EU in drugič v odziv na poročilo Parlamenta; poudarja, da imajo pisni odgovori Komisije in ESZD na resolucijo Parlamenta o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji pomembno vlogo v medinstitucionalnih odnosih, saj omogočajo sistematično in temeljito spremljanje vseh točk, ki jih je izpostavil Parlament; |
| --- | --- |

13.

ponavlja svoje vabilo podpredsednici/visoki predstavnici, naj dvakrat na leto s poslanci Evropskega parlamenta razpravlja na plenarnem zasedanju, prvič ob predstavitvi letnega poročila EU in drugič v odziv na poročilo Parlamenta; poudarja, da imajo pisni odgovori Komisije in ESZD na resolucijo Parlamenta o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji pomembno vlogo v medinstitucionalnih odnosih, saj omogočajo sistematično in temeljito spremljanje vseh točk, ki jih je izpostavil Parlament;

| 14. | izreka pohvalo ESZD in Komisiji za njuno izčrpno poročanje o dejavnostih EU na področju človekovih pravic in demokracije v letu 2014; vseeno pa meni, da bi lahko sedanjo obliko letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji izboljšali, in sicer tako, da se pripravi boljši pregled dejanskega učinka ukrepov EU na človekove pravice in demokracijo v tretjih državah ter doseženega napredka, kot tudi bralcu bolj prijazno obliko; poziva tudi k poročanju o ukrepih, ki so bili sprejeti v odziv na resolucije Parlamenta o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

14.

izreka pohvalo ESZD in Komisiji za njuno izčrpno poročanje o dejavnostih EU na področju človekovih pravic in demokracije v letu 2014; vseeno pa meni, da bi lahko sedanjo obliko letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji izboljšali, in sicer tako, da se pripravi boljši pregled dejanskega učinka ukrepov EU na človekove pravice in demokracijo v tretjih državah ter doseženega napredka, kot tudi bralcu bolj prijazno obliko; poziva tudi k poročanju o ukrepih, ki so bili sprejeti v odziv na resolucije Parlamenta o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države;

| 15. | v zvezi s tem priporoča, naj bo pristop ESZD pri pripravi letnega poročila bolj analitičen, obenem pa naj še naprej poroča o izvajanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta; meni, da bi moralo letno poročilo poudariti dosežke in najboljšo prakso EU na tem področju, obenem pa opredeliti izzive in omejitve, s katerimi se sooča EU pri svojih prizadevanjih za spodbujanje človekovih pravic in demokracije v tretjih državah, ter na podlagi pridobljenih izkušenj zasnovati dejanske ukrepe za prihodnja leta; |
| --- | --- |

15.

v zvezi s tem priporoča, naj bo pristop ESZD pri pripravi letnega poročila bolj analitičen, obenem pa naj še naprej poroča o izvajanju strateškega okvira EU in akcijskega načrta; meni, da bi moralo letno poročilo poudariti dosežke in najboljšo prakso EU na tem področju, obenem pa opredeliti izzive in omejitve, s katerimi se sooča EU pri svojih prizadevanjih za spodbujanje človekovih pravic in demokracije v tretjih državah, ter na podlagi pridobljenih izkušenj zasnovati dejanske ukrepe za prihodnja leta;

| 16. | vztraja, da bi morala biti poročila o posameznih državah v letnem poročilu manj opisna in manj statična, in bi morala bolje odražati izvajanje nacionalnih strategij na področju človekovih pravic ter ponuditi pregled učinka ukrepov EU na terenu; |
| --- | --- |

16.

vztraja, da bi morala biti poročila o posameznih državah v letnem poročilu manj opisna in manj statična, in bi morala bolje odražati izvajanje nacionalnih strategij na področju človekovih pravic ter ponuditi pregled učinka ukrepov EU na terenu;

Strateški okvir EU in (nov) akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo

| 17. | ponavlja svoje mnenje, da je bilo sprejetje strateškega okvira EU in prvega akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo leta 2012 pomemben mejnik za EU, saj je s tem človekove pravice in demokracijo brez izjeme vključila v svoje odnose s širšim svetom; |
| --- | --- |

17.

ponavlja svoje mnenje, da je bilo sprejetje strateškega okvira EU in prvega akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo leta 2012 pomemben mejnik za EU, saj je s tem človekove pravice in demokracijo brez izjeme vključila v svoje odnose s širšim svetom;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da je Svet julija 2015 sprejel nov akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019; izreka pohvalo ESZD, da se je pri oceni prvega in pripravi novega akcijskega načrta posvetovala s Komisijo, Parlamentom, državami članicami, civilno družbo ter regionalnimi in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da je Svet julija 2015 sprejel nov akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019; izreka pohvalo ESZD, da se je pri oceni prvega in pripravi novega akcijskega načrta posvetovala s Komisijo, Parlamentom, državami članicami, civilno družbo ter regionalnimi in mednarodnimi organizacijami;

| 19. | pozdravlja ponovno zavezo EU, da bo uveljavljala in ščitila človekove pravice ter podpirala demokracijo v svetu; ugotavlja, da naj bi z akcijskim načrtom EU omogočili bolj osredotočen, sistematičen in usklajen pristop na področju človekovih pravic in demokracije, obenem pa bo EU lahko okrepila vpliv svojih politik in orodij na terenu; v zvezi s tem podpira prednostno obravnavo petih strateških področij za ukrepanje; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja ponovno zavezo EU, da bo uveljavljala in ščitila človekove pravice ter podpirala demokracijo v svetu; ugotavlja, da naj bi z akcijskim načrtom EU omogočili bolj osredotočen, sistematičen in usklajen pristop na področju človekovih pravic in demokracije, obenem pa bo EU lahko okrepila vpliv svojih politik in orodij na terenu; v zvezi s tem podpira prednostno obravnavo petih strateških področij za ukrepanje;

| 20. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, ESZD, Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo učinkovito in usklajeno izvajanje novega akcijskega načrta; posebej opozarja na to, kako pomembno je povečati učinkovitost in do največje mere izkoristiti lokalni učinek orodij, ki jih EU uporablja za spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in demokracije v svetu; poudarja, da je treba zagotoviti hitro in ustrezno odzivanje na kršitve človekovih pravic; ponavlja, kako pomembno je krepiti prizadevanja, da se človekove pravice in demokracija vključijo v vse zunanje dejavnosti EU, tudi na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

20.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, ESZD, Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo učinkovito in usklajeno izvajanje novega akcijskega načrta; posebej opozarja na to, kako pomembno je povečati učinkovitost in do največje mere izkoristiti lokalni učinek orodij, ki jih EU uporablja za spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in demokracije v svetu; poudarja, da je treba zagotoviti hitro in ustrezno odzivanje na kršitve človekovih pravic; ponavlja, kako pomembno je krepiti prizadevanja, da se človekove pravice in demokracija vključijo v vse zunanje dejavnosti EU, tudi na najvišji politični ravni;

| 21. | poudarja, da mora EU za izpolnitev ambicioznih ciljev iz novega akcijskega načrta zagotoviti dovolj sredstev in strokovnega znanja, tako s stališča namenskih človeških virov v delegacijah in na uradnih sedežih kot s stališča dostopnih sredstev za projekte; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora EU za izpolnitev ambicioznih ciljev iz novega akcijskega načrta zagotoviti dovolj sredstev in strokovnega znanja, tako s stališča namenskih človeških virov v delegacijah in na uradnih sedežih kot s stališča dostopnih sredstev za projekte;

| 22. | ponavlja svoje mnenje, da je za usklajeno in dosledno krepitev agende za človekove pravice in demokracijo potrebno močno soglasje med državami članicami in institucijami EU ter večje sodelovanje med njimi; opozarja, da akcijski načrt zadeva tako EU kot države članice; zato odločno poudarja, da bi morale države članice brez izjeme samostojneje izvajati akcijski načrt in strateški okvir EU ter ju uporabljati kot lasten načrt za dvostransko in večstransko spodbujanje človekovih pravic in demokracije; pozdravlja predvideno vmesno oceno novega akcijskega načrta in poudarja pomen vključujočih posvetovanj, s čimer se omogoči skladno odražanje rezultatov, doseženih na področju vključevanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

22.

ponavlja svoje mnenje, da je za usklajeno in dosledno krepitev agende za človekove pravice in demokracijo potrebno močno soglasje med državami članicami in institucijami EU ter večje sodelovanje med njimi; opozarja, da akcijski načrt zadeva tako EU kot države članice; zato odločno poudarja, da bi morale države članice brez izjeme samostojneje izvajati akcijski načrt in strateški okvir EU ter ju uporabljati kot lasten načrt za dvostransko in večstransko spodbujanje človekovih pravic in demokracije; pozdravlja predvideno vmesno oceno novega akcijskega načrta in poudarja pomen vključujočih posvetovanj, s čimer se omogoči skladno odražanje rezultatov, doseženih na področju vključevanja človekovih pravic;

| 23. | v zvezi s tem poziva Svet za zunanje zadeve, naj redno razpravlja o temah, povezanih z demokracijo in človekovimi pravicami; znova poziva Svet za zunanje zadeve, naj vsako leto pripravi javno razpravo o ukrepih EU na področju človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem poziva Svet za zunanje zadeve, naj redno razpravlja o temah, povezanih z demokracijo in človekovimi pravicami; znova poziva Svet za zunanje zadeve, naj vsako leto pripravi javno razpravo o ukrepih EU na področju človekovih pravic in demokracije;

| 24. | izreka pohvalo ESZD in Komisiji za njuno poročanje o izvajanju prvega akcijskega načrta in pričakuje, da se bo takšno poročanje nadaljevalo v okviru novega akcijskega načrta; poleg tega ponavlja svojo odločenost, da tesno sodeluje pri izvajanju novega akcijskega načrta in posvetovanjih o njem; |
| --- | --- |

24.

izreka pohvalo ESZD in Komisiji za njuno poročanje o izvajanju prvega akcijskega načrta in pričakuje, da se bo takšno poročanje nadaljevalo v okviru novega akcijskega načrta; poleg tega ponavlja svojo odločenost, da tesno sodeluje pri izvajanju novega akcijskega načrta in posvetovanjih o njem;

| 25. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v sodelovanju z vsemi ostalimi komisarji pripravi program, ki bo človekove pravice vključeval v različne dejavnosti EU, zlasti na področju razvoja, migracij, okolja, zaposlovanja, varstva podatkov na internetu, trgovine, naložb, tehnologije in poslovanja; |
| --- | --- |

25.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v sodelovanju z vsemi ostalimi komisarji pripravi program, ki bo človekove pravice vključeval v različne dejavnosti EU, zlasti na področju razvoja, migracij, okolja, zaposlovanja, varstva podatkov na internetu, trgovine, naložb, tehnologije in poslovanja;

Pregled drugih instrumentov politik EU

Mandat posebnega predstavnika EU za človekove pravice

| 26. | opominja na pomembnost mandata posebnega predstavnika EU za človekove pravice pri povečanju prepoznavnosti EU ter njene učinkovitosti pri varovanju in uveljavljanju človekovih pravic in demokratičnih načel v svetu; izreka pohvalo sedanjemu vršilcu dolžnosti za pomembne dosežke in njegovo redno sodelovanje s Parlamentom in civilno družbo; |
| --- | --- |

26.

opominja na pomembnost mandata posebnega predstavnika EU za človekove pravice pri povečanju prepoznavnosti EU ter njene učinkovitosti pri varovanju in uveljavljanju človekovih pravic in demokratičnih načel v svetu; izreka pohvalo sedanjemu vršilcu dolžnosti za pomembne dosežke in njegovo redno sodelovanje s Parlamentom in civilno družbo;

| 27. | pozdravlja podaljšanje mandata posebnega predstavnika EU do februarja 2017 in znova poziva, naj ta mandat postane stalen; zato poziva k spremembi mandata, da bi posebnemu predstavniku EU podelili pooblastilo za dajanje pobud in zadostne kadrovske in finančne vire ter mu omogočili javne govore o vprašanjih človekovih pravic; poziva tudi k poročanju o rezultatih obiskov v tretjih državah in obveščanju o stališču EU glede človekovih pravic, bi povečali prepoznavnost in učinkovitost posebnega predstavnika ter tako okrepili njegovo vlogo; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja podaljšanje mandata posebnega predstavnika EU do februarja 2017 in znova poziva, naj ta mandat postane stalen; zato poziva k spremembi mandata, da bi posebnemu predstavniku EU podelili pooblastilo za dajanje pobud in zadostne kadrovske in finančne vire ter mu omogočili javne govore o vprašanjih človekovih pravic; poziva tudi k poročanju o rezultatih obiskov v tretjih državah in obveščanju o stališču EU glede človekovih pravic, bi povečali prepoznavnost in učinkovitost posebnega predstavnika ter tako okrepili njegovo vlogo;

| 28. | znova poziva Svet, naj v mandate posebnih predstavnikov EU za geografska območja vključi zahtevo za tesno sodelovanje s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

28.

znova poziva Svet, naj v mandate posebnih predstavnikov EU za geografska območja vključi zahtevo za tesno sodelovanje s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice;

Strategije za posamezne države na področju človekovih pravic in vloga delegacij EU

| 29. | je seznanjen, da je politični in varnostni odbor po skupnih prizadevanjih delegacij EU, institucij EU in držav članic podprl 132 strategij za posamezne države na področju človekovih pravic; znova izraža podporo cilju strategij za posamezne države na področju človekovih pravic, namreč da vsaka posamezna država ukrepe EU prilagodi svojim razmeram in potrebam; poudarja, da je treba strategije za posamezne države stalno ocenjevati in po potrebi prilagajati, ter poziva k nadaljnjemu izboljšanju sodelovanja, komunikacije in izmenjave informacij med delegacijami EU, veleposlaništvi držav članic in institucijami EU pri pripravi in izvajanju strategij za posamezne države na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

29.

je seznanjen, da je politični in varnostni odbor po skupnih prizadevanjih delegacij EU, institucij EU in držav članic podprl 132 strategij za posamezne države na področju človekovih pravic; znova izraža podporo cilju strategij za posamezne države na področju človekovih pravic, namreč da vsaka posamezna država ukrepe EU prilagodi svojim razmeram in potrebam; poudarja, da je treba strategije za posamezne države stalno ocenjevati in po potrebi prilagajati, ter poziva k nadaljnjemu izboljšanju sodelovanja, komunikacije in izmenjave informacij med delegacijami EU, veleposlaništvi držav članic in institucijami EU pri pripravi in izvajanju strategij za posamezne države na področju človekovih pravic;

| 30. | ponovno poziva, naj se poslancem Evropskega parlamenta omogoči vpogled v vsebino strategij v ustrezni obliki, da bodo lahko ustrezno in pregledno; priporoča, naj Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) in Komisija v tujini obveščata o ciljih posameznih strategij, da bi povečali njihovo preglednost; vztraja, da mora ESZD vključiti jasne in merljive kazalnike napredka za vsako posamezno strategijo; |
| --- | --- |

30.

ponovno poziva, naj se poslancem Evropskega parlamenta omogoči vpogled v vsebino strategij v ustrezni obliki, da bodo lahko ustrezno in pregledno; priporoča, naj Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) in Komisija v tujini obveščata o ciljih posameznih strategij, da bi povečali njihovo preglednost; vztraja, da mora ESZD vključiti jasne in merljive kazalnike napredka za vsako posamezno strategijo;

| 31. | odločno poudarja pomembnost upoštevanja strategij za posamezne države na področju človekovih pravic na vseh ravneh oblikovanja politik do posameznih tretjih držav, tudi v okviru priprav na politični dialog na visoki ravni in dialog o človekovih pravicah ter priprav strateških dokumentov držav in letnih akcijskih programov; |
| --- | --- |

31.

odločno poudarja pomembnost upoštevanja strategij za posamezne države na področju človekovih pravic na vseh ravneh oblikovanja politik do posameznih tretjih držav, tudi v okviru priprav na politični dialog na visoki ravni in dialog o človekovih pravicah ter priprav strateških dokumentov držav in letnih akcijskih programov;

| 32. | pozdravlja, da so vse delegacije in misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike imenovale kontaktne točke za človekove pravice in/ali enakost spolov; vseeno pa ugotavlja, da so javno dostopne informacije v spletu pogosto zastarele, zato poziva, naj se čim prej posodobijo; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja, da so vse delegacije in misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike imenovale kontaktne točke za človekove pravice in/ali enakost spolov; vseeno pa ugotavlja, da so javno dostopne informacije v spletu pogosto zastarele, zato poziva, naj se čim prej posodobijo;

| 33. | spominja na svoje priporočilo podpredsednici/visoki predstavnici in ESZD, naj pripravita jasne operativne smernice glede vloge kontaktnih točk v delegacijah, da bi jim omogočili, da prevzamejo vlogo resničnih svetovalcev za človekove pravice in da učinkovito, skladno in vključujoče opravljajo svoje delo, da se olajša delovanje delegacij; meni, da bi moralo tudi diplomatsko osebje držav članic podpirati delo kontaktnih točk za človekove pravice; meni, da bi moralo delo kontaktnih točk za človekove pravice potekati povsem neodvisno in brez političnega vmešavanja in nadlegovanja nacionalnih oblasti tretjih držav, predvsem pri stikih z aktivisti na področju človekovih pravic in civilno družbo; |
| --- | --- |

33.

spominja na svoje priporočilo podpredsednici/visoki predstavnici in ESZD, naj pripravita jasne operativne smernice glede vloge kontaktnih točk v delegacijah, da bi jim omogočili, da prevzamejo vlogo resničnih svetovalcev za človekove pravice in da učinkovito, skladno in vključujoče opravljajo svoje delo, da se olajša delovanje delegacij; meni, da bi moralo tudi diplomatsko osebje držav članic podpirati delo kontaktnih točk za človekove pravice; meni, da bi moralo delo kontaktnih točk za človekove pravice potekati povsem neodvisno in brez političnega vmešavanja in nadlegovanja nacionalnih oblasti tretjih držav, predvsem pri stikih z aktivisti na področju človekovih pravic in civilno družbo;

Dialogi in posvetovanje o človekovih pravicah

| 34. | ugotavlja, da je mogoče z dialogi o človekovih pravicah s tretjimi državami na dvostranski ravni učinkovito ukrepati in sodelovati pri uveljavljanju in zaščiti človekovih pravic, če le niso sami sebi namen, temveč sredstvo, s katerim se od sogovornikov pridobi zaveze in dosežke; zato pozdravlja in spodbuja vzpostavitev dialoga o človekovih pravicah z vse več državami, kot je Mjanmar (Burma); v zvezi s tem se na primer z zadovoljstvom seznanja s šestim krogom dialoga o človekovih pravicah med EU in Moldavijo; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je mogoče z dialogi o človekovih pravicah s tretjimi državami na dvostranski ravni učinkovito ukrepati in sodelovati pri uveljavljanju in zaščiti človekovih pravic, če le niso sami sebi namen, temveč sredstvo, s katerim se od sogovornikov pridobi zaveze in dosežke; zato pozdravlja in spodbuja vzpostavitev dialoga o človekovih pravicah z vse več državami, kot je Mjanmar (Burma); v zvezi s tem se na primer z zadovoljstvom seznanja s šestim krogom dialoga o človekovih pravicah med EU in Moldavijo;

| 35. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in ESZD, naj dialoge o človekovih pravicah in povezane seminarje za civilno družbo izvajata na način, ki bo jasen in usmerjen v rezultate in ki bo zrcalil strategije za posamezne države na področju človekovih pravic; poziva ESZD, naj ob tem redno vodi pripravljalne dialoge z organizacijami civilne družbe, izide pa naj samodejno vključi tudi v same dialoge; nadalje vztraja, naj podpredsednica/visoka predstavnica, posebni predstavnik EU za človekove pravice in ESZD med dialogi o človekovih pravicah sistematično in na odgovoren in pregleden način opozarjajo na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic, ki so v nevarnosti ali zaprti, političnih zapornikov in kršitev človekovih pravic; meni, da je za ESZD bistveno, da zagotovi sistematično upoštevanje vseh zavez iz dialogov o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

35.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in ESZD, naj dialoge o človekovih pravicah in povezane seminarje za civilno družbo izvajata na način, ki bo jasen in usmerjen v rezultate in ki bo zrcalil strategije za posamezne države na področju človekovih pravic; poziva ESZD, naj ob tem redno vodi pripravljalne dialoge z organizacijami civilne družbe, izide pa naj samodejno vključi tudi v same dialoge; nadalje vztraja, naj podpredsednica/visoka predstavnica, posebni predstavnik EU za človekove pravice in ESZD med dialogi o človekovih pravicah sistematično in na odgovoren in pregleden način opozarjajo na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic, ki so v nevarnosti ali zaprti, političnih zapornikov in kršitev človekovih pravic; meni, da je za ESZD bistveno, da zagotovi sistematično upoštevanje vseh zavez iz dialogov o človekovih pravicah;

| 36. | znova poziva ESZD, naj razvije celovit mehanizem za spremljanje in pregledovanje delovanja dialogov o človekovih pravicah v sodelovanju s civilno družbo in organizacijami za človekove pravice, da bi lahko izboljšali njihov učinek; meni, da bi morali v primeru doslednega neuspeha teh dialogov sprejeti politične sklepe in uporabiti alternativna orodja za podporo uveljavljanju človekovih pravic v zadevni državi; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil dialog o človekovih pravicah z Rusijo leta 2014 začasno ustavljen, s Kitajsko in Belorusijo pa neuspešen; zato ESZD poziva, naj temeljito premisli o svoji strategiji na področju človekovih pravic v odnosih z Rusijo in Kitajsko; |
| --- | --- |

36.

znova poziva ESZD, naj razvije celovit mehanizem za spremljanje in pregledovanje delovanja dialogov o človekovih pravicah v sodelovanju s civilno družbo in organizacijami za človekove pravice, da bi lahko izboljšali njihov učinek; meni, da bi morali v primeru doslednega neuspeha teh dialogov sprejeti politične sklepe in uporabiti alternativna orodja za podporo uveljavljanju človekovih pravic v zadevni državi; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil dialog o človekovih pravicah z Rusijo leta 2014 začasno ustavljen, s Kitajsko in Belorusijo pa neuspešen; zato ESZD poziva, naj temeljito premisli o svoji strategiji na področju človekovih pravic v odnosih z Rusijo in Kitajsko;

| 37. | poziva EU in njene delegacije, naj okrepijo politični dialog z vladami, ki kršijo človekove pravice, demokracijo in načelo pravne države, in s civilno družbo, ter vztraja, da mora politični dialog o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami obsegati bolj vključujočo in celovito opredelitev nediskriminacije, med drugim do lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter na podlagi vere ali prepričanja, spola, rase ali etničnega porekla, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti; poudarja, da je treba zlasti v državah, ki imajo slabe rezultate na področju razvoja in spoštovanja človekovih pravic, razvojno pomoč ohraniti in celo okrepiti, jo po možnosti preusmeriti prek organizacij civilne družbe in lokalnih nevladnih partnerjev ter jo sistematično spremljati, od vlad pa zahtevati obveze glede izboljšanja stanja človekovih pravic na terenu; |
| --- | --- |

37.

poziva EU in njene delegacije, naj okrepijo politični dialog z vladami, ki kršijo človekove pravice, demokracijo in načelo pravne države, in s civilno družbo, ter vztraja, da mora politični dialog o človekovih pravicah med EU in tretjimi državami obsegati bolj vključujočo in celovito opredelitev nediskriminacije, med drugim do lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter na podlagi vere ali prepričanja, spola, rase ali etničnega porekla, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti; poudarja, da je treba zlasti v državah, ki imajo slabe rezultate na področju razvoja in spoštovanja človekovih pravic, razvojno pomoč ohraniti in celo okrepiti, jo po možnosti preusmeriti prek organizacij civilne družbe in lokalnih nevladnih partnerjev ter jo sistematično spremljati, od vlad pa zahtevati obveze glede izboljšanja stanja človekovih pravic na terenu;

| 38. | priznava pomen dodatnih ukrepov zoper posameznike (ciljne sankcije, kot so zamrznitev sredstev ali prepoved potovanja) v odnosih z avtoritarnimi režimi, kadar dialogi večkrat spodletijo; |
| --- | --- |

38.

priznava pomen dodatnih ukrepov zoper posameznike (ciljne sankcije, kot so zamrznitev sredstev ali prepoved potovanja) v odnosih z avtoritarnimi režimi, kadar dialogi večkrat spodletijo;

Smernice EU o človekovih pravicah

| 39. | pozdravlja smernice EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja v spletu in drugje, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel maja 2014; vseeno spominja na svojo zahtevo ESZD, naj pojasni postopek izbire tem, ki jih zajemajo te smernice EU, in naj se pred njihovo izbiro posvetuje s Parlamentom in civilno družbo; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja smernice EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja v spletu in drugje, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel maja 2014; vseeno spominja na svojo zahtevo ESZD, naj pojasni postopek izbire tem, ki jih zajemajo te smernice EU, in naj se pred njihovo izbiro posvetuje s Parlamentom in civilno družbo;

| 40. | ponovno poziva podpredsednico/visoko predstavnico in ESZD, naj učinkovito in dosledno izvajata smernice EU o mednarodnem humanitarnem pravu (37), tudi v zvezi s konflikti in humanitarnimi krizami v državah, kot so Sirija, Irak, Libija in Ukrajina; v tem okviru priporoča, da ESZD podpre organizacije civilne družbe, ki spodbujajo spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava s strani državnih in nedržavnih akterjev; poleg tega poziva EU, naj dejavno uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo, da bi okrepila spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava s strani državnih in nedržavnih akterjev; poziva EU in države članice, naj prispevajo k pobudi Švice in Mednarodnega odbora za Rdečega križa za povečanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

40.

ponovno poziva podpredsednico/visoko predstavnico in ESZD, naj učinkovito in dosledno izvajata smernice EU o mednarodnem humanitarnem pravu (37), tudi v zvezi s konflikti in humanitarnimi krizami v državah, kot so Sirija, Irak, Libija in Ukrajina; v tem okviru priporoča, da ESZD podpre organizacije civilne družbe, ki spodbujajo spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava s strani državnih in nedržavnih akterjev; poleg tega poziva EU, naj dejavno uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo, da bi okrepila spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava s strani državnih in nedržavnih akterjev; poziva EU in države članice, naj prispevajo k pobudi Švice in Mednarodnega odbora za Rdečega križa za povečanje skladnosti z mednarodnim humanitarnim pravom;

| 41. | odločno poudarja, kako pomembno je sistematično ocenjevati izvajanje smernic EU o človekovih pravicah, vključno z izvajanjem smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, in sicer na podlagi dobro opredeljenih meril; meni, da je potrebno za ustrezno izvajanje smernic sprejeti nadaljnje ukrepe za ozaveščanje osebja ESZD, delegacij EU in predstavništev držav članic v tujini o njihovi vsebini; znova poziva civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, naj dejavneje sodelujejo pri izboru, pripravi, ocenjevanju in reviziji teh smernic; |
| --- | --- |

41.

odločno poudarja, kako pomembno je sistematično ocenjevati izvajanje smernic EU o človekovih pravicah, vključno z izvajanjem smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, in sicer na podlagi dobro opredeljenih meril; meni, da je potrebno za ustrezno izvajanje smernic sprejeti nadaljnje ukrepe za ozaveščanje osebja ESZD, delegacij EU in predstavništev držav članic v tujini o njihovi vsebini; znova poziva civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, naj dejavneje sodelujejo pri izboru, pripravi, ocenjevanju in reviziji teh smernic;

Človekove pravice in demokracija v zunanjih politikah in instrumentih EU

| 42. | spominja, da se je EU zavezala, da bodo človekove pravice in demokracija osrednji element v njenih odnosih s tretjimi državami; zato poudarja, da je treba spoštovanje načel človekovih pravic in demokracije z ustreznimi finančnimi instrumenti podpreti v vseh politikah EU z zunanjo razsežnostjo, kot so širitvena in sosedska politika, skupna varnostna in obrambna politika, ter politike na področju razvoja, trgovine, migracij, pravosodja in notranjih zadev; v zvezi s tem opozarja na nedavna prizadevanja EU, da kršitve človekovih pravic vključi v sistem zgodnjega opozarjanja, povezan s preprečevanjem kriz; |
| --- | --- |

42.

spominja, da se je EU zavezala, da bodo človekove pravice in demokracija osrednji element v njenih odnosih s tretjimi državami; zato poudarja, da je treba spoštovanje načel človekovih pravic in demokracije z ustreznimi finančnimi instrumenti podpreti v vseh politikah EU z zunanjo razsežnostjo, kot so širitvena in sosedska politika, skupna varnostna in obrambna politika, ter politike na področju razvoja, trgovine, migracij, pravosodja in notranjih zadev; v zvezi s tem opozarja na nedavna prizadevanja EU, da kršitve človekovih pravic vključi v sistem zgodnjega opozarjanja, povezan s preprečevanjem kriz;

| 43. | poudarja, da je EU na podlagi pogodb obvezana zagotavljati, da se vse njene zunanje politike in dejavnosti oblikujejo in izvajajo na način, ki utrjuje in podpira človekove pravice in načela pravne države; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je EU na podlagi pogodb obvezana zagotavljati, da se vse njene zunanje politike in dejavnosti oblikujejo in izvajajo na način, ki utrjuje in podpira človekove pravice in načela pravne države;

| 44. | meni, da so zunanji finančni instrumenti EU pomembno orodje za spodbujanje in zagovarjanje vrednot demokracije in človekovih pravic v tujini; ponovno poziva k izboljšanju skladnosti različnih tematskih in geografskih instrumentov; |
| --- | --- |

44.

meni, da so zunanji finančni instrumenti EU pomembno orodje za spodbujanje in zagovarjanje vrednot demokracije in človekovih pravic v tujini; ponovno poziva k izboljšanju skladnosti različnih tematskih in geografskih instrumentov;

| 45. | se zaveda, da si Komisija prizadeva izpolniti svojo zavezo, da bo določbe o človekovih pravicah vključila v ocene učinka za zakonodajne in nezakonodajne predloge, izvedbene ukrepe in trgovinske sporazume; poziva jo, naj poveča kakovost in celovitost ocen učinka ter naj zagotovi sistematično vključevanje problematike človekovih pravic; poudarja vlogo, ki bi jo pri tem procesu lahko imela civilna družba; |
| --- | --- |

45.

se zaveda, da si Komisija prizadeva izpolniti svojo zavezo, da bo določbe o človekovih pravicah vključila v ocene učinka za zakonodajne in nezakonodajne predloge, izvedbene ukrepe in trgovinske sporazume; poziva jo, naj poveča kakovost in celovitost ocen učinka ter naj zagotovi sistematično vključevanje problematike človekovih pravic; poudarja vlogo, ki bi jo pri tem procesu lahko imela civilna družba;

Širitev in sosedska politika

| 46. | spominja, da je širitvena politika EU eno najmočnejših orodij za krepitev spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih načel; ugotavlja, da se bo proces širitve nadaljeval, čeprav do širitve zaradi stanja pogajanj in razmer v zadevnih državah ne more priti pred letom 2019, in pozdravlja novi pristop med pristopnimi pogajanji o poglavjih, ki obsegajo sodstvo in temeljne pravice ter pravico, svobodo in varnost, v okviru katerega se ustrezno upošteva čas, potreben za pravilno izvedbo reform na teh področjih; |
| --- | --- |

46.

spominja, da je širitvena politika EU eno najmočnejših orodij za krepitev spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih načel; ugotavlja, da se bo proces širitve nadaljeval, čeprav do širitve zaradi stanja pogajanj in razmer v zadevnih državah ne more priti pred letom 2019, in pozdravlja novi pristop med pristopnimi pogajanji o poglavjih, ki obsegajo sodstvo in temeljne pravice ter pravico, svobodo in varnost, v okviru katerega se ustrezno upošteva čas, potreben za pravilno izvedbo reform na teh področjih;

| 47. | izraža zaskrbljenost zaradi krčenja svobode izražanja in medijev v nekaterih državah, ki se potegujejo za članstvo, in v številnih državah v evropski soseščini; poudarja, da je nujno treba povečati neodvisnost in preglednost lastništva medijev v teh državah ter se spopasti s političnimi in ekonomskimi pritiski na novinarje, ki pogosto vodijo v samocenzuro; poziva Komisijo, naj med pristopnimi pogajanji še naprej spremlja in prednostno obravnava spoštovanje svobode izražanja in medijev; |
| --- | --- |

47.

izraža zaskrbljenost zaradi krčenja svobode izražanja in medijev v nekaterih državah, ki se potegujejo za članstvo, in v številnih državah v evropski soseščini; poudarja, da je nujno treba povečati neodvisnost in preglednost lastništva medijev v teh državah ter se spopasti s političnimi in ekonomskimi pritiski na novinarje, ki pogosto vodijo v samocenzuro; poziva Komisijo, naj med pristopnimi pogajanji še naprej spremlja in prednostno obravnava spoštovanje svobode izražanja in medijev;

| 48. | obžaluje, da je pravilno izvajanje pravnega okvira za zaščito mladoletnikov še vedno nerešen izziv, kakor je Komisija navedla v svoji širitveni strategiji za leti 2014–2015 (38); poziva države, ki se potegujejo za članstvo, naj si bolj prizadevajo za kulturo sprejemanja manjšin, na primer z njihovim boljšim vključevanjem v proces odločanja in izobraževalni sistem, pri čemer naj se posebej osredotočijo na romske otroke; poziva EU, naj v celotnem procesu širitve pozorno spremlja izvajanje določb o varovanju človekovih pravic, tudi pravic oseb, ki pripadajo manjšinam, in boj proti vsem oblikam diskriminacije, vključno z zločini iz sovraštva zaradi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

48.

obžaluje, da je pravilno izvajanje pravnega okvira za zaščito mladoletnikov še vedno nerešen izziv, kakor je Komisija navedla v svoji širitveni strategiji za leti 2014–2015 (38); poziva države, ki se potegujejo za članstvo, naj si bolj prizadevajo za kulturo sprejemanja manjšin, na primer z njihovim boljšim vključevanjem v proces odločanja in izobraževalni sistem, pri čemer naj se posebej osredotočijo na romske otroke; poziva EU, naj v celotnem procesu širitve pozorno spremlja izvajanje določb o varovanju človekovih pravic, tudi pravic oseb, ki pripadajo manjšinam, in boj proti vsem oblikam diskriminacije, vključno z zločini iz sovraštva zaradi spolne usmerjenosti;

| 49. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je demokratična politična kultura v nekaterih državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah ter v nekaterih evropskih sosedah poslabšala; spominja, da so dobro upravljanje, pravna država, svoboda govora, spoštovanje človekovih pravic, politični dialog, kompromisi in vključevanje vseh deležnikov v proces sprejemanja odločitev osrednji elementi demokratične ureditve; z enako zaskrbljenostjo spremlja počasen napredek držav, ki se potegujejo za članstvo, pri izboljšanju neodvisnosti sodstva in boju proti korupciji; se pridružuje Komisiji pri pozivu tem državam, naj si prizadevajo za prepričljive rezultate pri preiskavah, kazenskem pregonu in pravnomočnih obsodbah; |
| --- | --- |

49.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je demokratična politična kultura v nekaterih državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah ter v nekaterih evropskih sosedah poslabšala; spominja, da so dobro upravljanje, pravna država, svoboda govora, spoštovanje človekovih pravic, politični dialog, kompromisi in vključevanje vseh deležnikov v proces sprejemanja odločitev osrednji elementi demokratične ureditve; z enako zaskrbljenostjo spremlja počasen napredek držav, ki se potegujejo za članstvo, pri izboljšanju neodvisnosti sodstva in boju proti korupciji; se pridružuje Komisiji pri pozivu tem državam, naj si prizadevajo za prepričljive rezultate pri preiskavah, kazenskem pregonu in pravnomočnih obsodbah;

| 50. | v zvezi s tekočim pregledom evropske sosedske politike spominja, da PEU določa, da mora EU z državami v svojem sosedstvu razvijati posebne odnose, ki temeljijo na vrednotah EU, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in demokracije (39); spominja, da je EU po arabski pomladi leta 2011 znova opredelila svojo sosedsko politiko na osnovi načela „več za več“, kar naj bi utrdilo demokratične ustanove in prineslo napredek na področju človekovih pravic; poudarja, da so imeli veliki izzivi v soseščini EU v zadnjih letih, na primer širjenje nestabilnosti in konfliktov na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, kjer so nastale razmere izkoristili skrajneži in džihadisti, pa tudi človeško trpljenje zaradi ravnanja Rusije zelo neugodne posledice za spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel; |
| --- | --- |

50.

v zvezi s tekočim pregledom evropske sosedske politike spominja, da PEU določa, da mora EU z državami v svojem sosedstvu razvijati posebne odnose, ki temeljijo na vrednotah EU, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in demokracije (39); spominja, da je EU po arabski pomladi leta 2011 znova opredelila svojo sosedsko politiko na osnovi načela „več za več“, kar naj bi utrdilo demokratične ustanove in prineslo napredek na področju človekovih pravic; poudarja, da so imeli veliki izzivi v soseščini EU v zadnjih letih, na primer širjenje nestabilnosti in konfliktov na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, kjer so nastale razmere izkoristili skrajneži in džihadisti, pa tudi človeško trpljenje zaradi ravnanja Rusije zelo neugodne posledice za spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel;

| 51. | zato poudarja svoje prepričanje, da bi moralo spodbujanje človekovih pravic in demokratičnih načel ostati osrednji element evropske sosedske politike tudi po njeni spremembi; znova poudarja, da je uveljavljanje človekovih pravic in demokracije v interesu tako partnerskih držav kot EU; |
| --- | --- |

51.

zato poudarja svoje prepričanje, da bi moralo spodbujanje človekovih pravic in demokratičnih načel ostati osrednji element evropske sosedske politike tudi po njeni spremembi; znova poudarja, da je uveljavljanje človekovih pravic in demokracije v interesu tako partnerskih držav kot EU;

| 52. | poudarja, da bi morala EU še naprej dejavno podpirati demokratične in učinkovite institucije za človekove pravice, civilno družbo in svobodne medije v sosednjih državah; v zvezi s tem pozitivno ocenjuje nadaljnjo znatno podporo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter sklada za civilno družbo; prav tako pozdravlja dosledno in učinkovito delovanje Evropske ustanove za demokracijo v vzhodni in južni soseščini v korist demokracije in spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin, kot je navedeno v prvem ocenjevalnem poročilu Parlamenta o tej ustanovi (40); odločno spodbuja EU in države članice, naj še naprej z odločnimi spodbudami in strokovnim znanjem, pridobljenim v procesih tranzicije, podpirajo demokratične reforme v sosedstvu EU; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi morala EU še naprej dejavno podpirati demokratične in učinkovite institucije za človekove pravice, civilno družbo in svobodne medije v sosednjih državah; v zvezi s tem pozitivno ocenjuje nadaljnjo znatno podporo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter sklada za civilno družbo; prav tako pozdravlja dosledno in učinkovito delovanje Evropske ustanove za demokracijo v vzhodni in južni soseščini v korist demokracije in spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin, kot je navedeno v prvem ocenjevalnem poročilu Parlamenta o tej ustanovi (40); odločno spodbuja EU in države članice, naj še naprej z odločnimi spodbudami in strokovnim znanjem, pridobljenim v procesih tranzicije, podpirajo demokratične reforme v sosedstvu EU;

| 53. | vztraja, da je treba nujno končati rusko agresijo v Ukrajini ter zagotoviti stabilnost in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

53.

vztraja, da je treba nujno končati rusko agresijo v Ukrajini ter zagotoviti stabilnost in spoštovanje človekovih pravic;

Človekove pravice v okviru trgovine

| 54. | znova izraža podporo sistematičnemu vključevanju klavzul o človekovih pravicah v vse mednarodne sporazume med EU in tretjimi državami, pri čemer je treba med drugim upoštevati evropski socialni dialog in delovne standarde Mednarodne organizacije dela (ILO); poziva Komisijo, naj učinkovito in sistematično spremlja in ocenjuje izvajanje določb o človekovih pravicah ter Parlamentu redno poroča o spoštovanju človekovih pravic v partnerskih državah; pozdravlja, da Svet bolj sistematično uporablja restriktivne ukrepe proti tretjim državam, ki namenoma kršijo človekove pravice; v zvezi s tem priporoča, da EU vsakič, ko tretja država, s katero je bil sklenjen sporazum, hudo krši človekove pravice, sprejme konkretne in ustrezne ukrepe, kot je navedeno v določbah o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

54.

znova izraža podporo sistematičnemu vključevanju klavzul o človekovih pravicah v vse mednarodne sporazume med EU in tretjimi državami, pri čemer je treba med drugim upoštevati evropski socialni dialog in delovne standarde Mednarodne organizacije dela (ILO); poziva Komisijo, naj učinkovito in sistematično spremlja in ocenjuje izvajanje določb o človekovih pravicah ter Parlamentu redno poroča o spoštovanju človekovih pravic v partnerskih državah; pozdravlja, da Svet bolj sistematično uporablja restriktivne ukrepe proti tretjim državam, ki namenoma kršijo človekove pravice; v zvezi s tem priporoča, da EU vsakič, ko tretja država, s katero je bil sklenjen sporazum, hudo krši človekove pravice, sprejme konkretne in ustrezne ukrepe, kot je navedeno v določbah o človekovih pravicah;

| 55. | pozdravlja začetek veljavnosti nove sheme splošnih tarifnih preferencialov (Uredba (EU) št. 978/2012) z dne 1. januarjem 2014; z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili 14 državam do konca leta 2014 odobreni preferenciali GSP+, in spominja, da morajo države ratificirati 27 najpomembnejših mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in delovnih standardih ter skrbeti za njihovo učinkovito izvajanje, v skladu z merili iz teh konvencij in merili EU; pričakuje, da bo Komisija do konca leta 2015 dejansko in pregledno ocenila razmere ter poročala Parlamentu in Svetu o stanju glede ratifikacije in dejanskega izvajanja konvencij v državah, ki so jim bili odobreni preferenciali GSP+; znova priporoča, da se Rimski statut doda na prihodnji seznam konvencij; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja začetek veljavnosti nove sheme splošnih tarifnih preferencialov (Uredba (EU) št. 978/2012) z dne 1. januarjem 2014; z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili 14 državam do konca leta 2014 odobreni preferenciali GSP+, in spominja, da morajo države ratificirati 27 najpomembnejših mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in delovnih standardih ter skrbeti za njihovo učinkovito izvajanje, v skladu z merili iz teh konvencij in merili EU; pričakuje, da bo Komisija do konca leta 2015 dejansko in pregledno ocenila razmere ter poročala Parlamentu in Svetu o stanju glede ratifikacije in dejanskega izvajanja konvencij v državah, ki so jim bili odobreni preferenciali GSP+; znova priporoča, da se Rimski statut doda na prihodnji seznam konvencij;

Podjetništvo in človekove pravice

| 56. | meni, da so trgovina in človekove pravice tesno povezane in da lahko poslovna skupnost odigra pomembno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije; meni, da bi moralo spodbujanje človekovih pravic temeljiti na sodelovanju med vlado in zasebnim sektorjem; v zvezi s tem znova poudarja, da bi morala evropska podjetja upoštevati potrebno skrbnost in zagotoviti, da se pri njihovem poslovanju v tretjih državah spoštujejo človekove pravice; prav tako znova poudarja pomen spodbujanja družbene odgovornosti podjetij in vodilne vloge evropskih podjetij pri spodbujanju mednarodnih standardov podjetništva in človekovih pravic; poziva EU, naj dejavno sodeluje na 12. seji delovne skupine OZN o človekovih pravicah, nadnacionalnih korporacijah in drugih podjetjih ter podpre prizadevanja za uskladitev svojih politik s smernicami OECD za multinacionalna podjetja; priporoča, naj EU in države članice sodelujejo v razpravi o pravno zavezujočem mednarodnem instrumentu o podjetništvu in človekovih pravicah znotraj sistema OZN; |
| --- | --- |

56.

meni, da so trgovina in človekove pravice tesno povezane in da lahko poslovna skupnost odigra pomembno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije; meni, da bi moralo spodbujanje človekovih pravic temeljiti na sodelovanju med vlado in zasebnim sektorjem; v zvezi s tem znova poudarja, da bi morala evropska podjetja upoštevati potrebno skrbnost in zagotoviti, da se pri njihovem poslovanju v tretjih državah spoštujejo človekove pravice; prav tako znova poudarja pomen spodbujanja družbene odgovornosti podjetij in vodilne vloge evropskih podjetij pri spodbujanju mednarodnih standardov podjetništva in človekovih pravic; poziva EU, naj dejavno sodeluje na 12. seji delovne skupine OZN o človekovih pravicah, nadnacionalnih korporacijah in drugih podjetjih ter podpre prizadevanja za uskladitev svojih politik s smernicami OECD za multinacionalna podjetja; priporoča, naj EU in države članice sodelujejo v razpravi o pravno zavezujočem mednarodnem instrumentu o podjetništvu in človekovih pravicah znotraj sistema OZN;

| 57. | glede na povedano meni, da bi morala Evropska služba za zunanje delovanje od delegacij EU zahtevati, da se povežejo s podjetji, ki poslujejo v tretjih državah, da bodo pri svojih poslovnih dejavnostih zagotovili spoštovanje človekovih pravic; poleg tega spominja na svojo zahtevo, naj delegacije EU spoštovanje človekovih pravic v poslovnih dejavnostih vključijo med najpomembnejše zahteve lokalnih javnih razpisov v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito zagovornikov človekovih pravic v skladu s smernicami EU o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

57.

glede na povedano meni, da bi morala Evropska služba za zunanje delovanje od delegacij EU zahtevati, da se povežejo s podjetji, ki poslujejo v tretjih državah, da bodo pri svojih poslovnih dejavnostih zagotovili spoštovanje človekovih pravic; poleg tega spominja na svojo zahtevo, naj delegacije EU spoštovanje človekovih pravic v poslovnih dejavnostih vključijo med najpomembnejše zahteve lokalnih javnih razpisov v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito zagovornikov človekovih pravic v skladu s smernicami EU o zagovornikih človekovih pravic;

| 58. | znova poziva Komisijo, naj do konca leta 2015 pripravi poročilo o izvajanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (41) v državah članicah EU; |
| --- | --- |

58.

znova poziva Komisijo, naj do konca leta 2015 pripravi poročilo o izvajanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah (41) v državah članicah EU;

| 59. | poziva k usklajenim ukrepom EU proti prilaščanju zemlje, in sicer s spodbujanjem ustreznih varoval, ki bi preprečevala to početje v zadevnih državah, tudi med družbami iz EU in drugih evropskih držav, ki so navzoče v teh državah; |
| --- | --- |

59.

poziva k usklajenim ukrepom EU proti prilaščanju zemlje, in sicer s spodbujanjem ustreznih varoval, ki bi preprečevala to početje v zadevnih državah, tudi med družbami iz EU in drugih evropskih držav, ki so navzoče v teh državah;

| 60. | poziva EU, naj pripravi pilotni projekt o nedeljivosti človekovih pravic, problematiki ozemlja (prilaščanje zemlje, prisilne izselitve) in skladnosti politik EU v zvezi s tem; poziva EU, naj poroča o svojih stališčih glede morebitnega pristopa k izbirnemu protokolu k mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, k čemur se je zavezala v akcijskem načrtu EU o človekovih pravicah in demokraciji v letu 2015; |
| --- | --- |

60.

poziva EU, naj pripravi pilotni projekt o nedeljivosti človekovih pravic, problematiki ozemlja (prilaščanje zemlje, prisilne izselitve) in skladnosti politik EU v zvezi s tem; poziva EU, naj poroča o svojih stališčih glede morebitnega pristopa k izbirnemu protokolu k mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, k čemur se je zavezala v akcijskem načrtu EU o človekovih pravicah in demokraciji v letu 2015;

Človekove pravice in razvoj

| 61. | meni, da bi moralo biti razvojno sodelovanje tesno povezano s spodbujanjem človekovih pravic in demokratičnih načel; v zvezi s tem spominja na izjavo Združenih narodov, da brez pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, ni mogoče v celoti uresničiti razvojnih ciljev; spominja tudi na zavezo EU, da bo podprla partnerske države in pri tem upoštevala njihovo razvitost in njihov napredek na področju človekovih pravic in demokracije; se zavzema za uporabo jasno opredeljenih okvirov rezultatov za vse instrumente, da bi zagotovili vključitev marginaliziranih in ranljivih skupin, pa tudi pristop na podlagi človekovih pravic; |
| --- | --- |

61.

meni, da bi moralo biti razvojno sodelovanje tesno povezano s spodbujanjem človekovih pravic in demokratičnih načel; v zvezi s tem spominja na izjavo Združenih narodov, da brez pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, ni mogoče v celoti uresničiti razvojnih ciljev; spominja tudi na zavezo EU, da bo podprla partnerske države in pri tem upoštevala njihovo razvitost in njihov napredek na področju človekovih pravic in demokracije; se zavzema za uporabo jasno opredeljenih okvirov rezultatov za vse instrumente, da bi zagotovili vključitev marginaliziranih in ranljivih skupin, pa tudi pristop na podlagi človekovih pravic;

| 62. | pozdravlja aprila 2014 objavljeni delovni dokument služb Komisije, ki ga je pozdravil tudi Svet in ki obravnava na pravicah temelječi pristop k razvojnemu sodelovanju EU, ki bo zajemal vse človekove pravice, tudi pravice žensk in deklet; spodbuja Komisijo, naj spremlja izvajanje pristopa, temelječega na pravicah, in zagotovi vzajemno krepitev človekovih pravic in razvojnega sodelovanja na terenu; poziva Komisijo, naj poskrbi za pregledno in javno oceno izvajanja sklopa orodij EU v zvezi s pristopom na podlagi pravic; odločno poziva EU, naj okrepi svojo vlogo vodilne zagovornice človekovih pravic po vsem svetu z učinkovito, dosledno in premišljeno uporabo vseh razpoložljivih instrumentov za spodbujanje in varstvo človekovih pravic ter njihovih zagovornikov in za uspešnost naše politike razvojne pomoči v skladu z novim ciljem trajnostnega razvoja št. 16; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja aprila 2014 objavljeni delovni dokument služb Komisije, ki ga je pozdravil tudi Svet in ki obravnava na pravicah temelječi pristop k razvojnemu sodelovanju EU, ki bo zajemal vse človekove pravice, tudi pravice žensk in deklet; spodbuja Komisijo, naj spremlja izvajanje pristopa, temelječega na pravicah, in zagotovi vzajemno krepitev človekovih pravic in razvojnega sodelovanja na terenu; poziva Komisijo, naj poskrbi za pregledno in javno oceno izvajanja sklopa orodij EU v zvezi s pristopom na podlagi pravic; odločno poziva EU, naj okrepi svojo vlogo vodilne zagovornice človekovih pravic po vsem svetu z učinkovito, dosledno in premišljeno uporabo vseh razpoložljivih instrumentov za spodbujanje in varstvo človekovih pravic ter njihovih zagovornikov in za uspešnost naše politike razvojne pomoči v skladu z novim ciljem trajnostnega razvoja št. 16;

| 63. | pozdravlja sprejetje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 na posebnem vrhu OZN v New Yorku, pa tudi vodilno vlogo, ki jo je EU imela v tem procesu, zlasti pri vključitvi temeljnih vrednot EU, kot so človekove pravice in dobro upravljanje; je zadovoljen, da je nova agenda jasno osnovana na zavezah v zvezi s človekovimi pravicami ter da je njenih 17 splošnih in 169 posebnih ciljev namenjenih uresničenju človekovih pravic za vse; se strinja temeljno vizijo tega dokumenta o svetu, ki ga zaznamuje splošno spoštovanje človekovih pravic in človekovega dostojanstva, pravne države, pravičnosti, enakopravnosti in nediskriminacije, o spoštovanju rasnega in etničnega porekla ter kulturne raznolikosti, pa tudi o enakih možnostih, ki omogočajo doseganje človekovega potenciala v celoti in prispevajo k skupni blaginji; poudarja, da je treba zagotoviti, da se agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, njeni ukrepi za spremljanje in prihodnje izvajanje s strani vseh deležnikov, vključno s civilno družbo in zasebnim sektorjem, podprejo s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah in enakosti spolov, in izkoreninjanjem revščine, zmanjšanjem neenakosti in socialne izključenosti ter demokratizacijo gospodarstva; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja sprejetje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 na posebnem vrhu OZN v New Yorku, pa tudi vodilno vlogo, ki jo je EU imela v tem procesu, zlasti pri vključitvi temeljnih vrednot EU, kot so človekove pravice in dobro upravljanje; je zadovoljen, da je nova agenda jasno osnovana na zavezah v zvezi s človekovimi pravicami ter da je njenih 17 splošnih in 169 posebnih ciljev namenjenih uresničenju človekovih pravic za vse; se strinja temeljno vizijo tega dokumenta o svetu, ki ga zaznamuje splošno spoštovanje človekovih pravic in človekovega dostojanstva, pravne države, pravičnosti, enakopravnosti in nediskriminacije, o spoštovanju rasnega in etničnega porekla ter kulturne raznolikosti, pa tudi o enakih možnostih, ki omogočajo doseganje človekovega potenciala v celoti in prispevajo k skupni blaginji; poudarja, da je treba zagotoviti, da se agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, njeni ukrepi za spremljanje in prihodnje izvajanje s strani vseh deležnikov, vključno s civilno družbo in zasebnim sektorjem, podprejo s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah in enakosti spolov, in izkoreninjanjem revščine, zmanjšanjem neenakosti in socialne izključenosti ter demokratizacijo gospodarstva;

| 64. | poudarja pomen usklajenosti politik za razvoj pri izpolnjevanju te nove agende za trajnostni razvoj; poudarja, da bi moral pristop na podlagi človekovih pravic voditi k poglobljenemu razumevanju usklajenosti politik za razvoj, saj brez obravnavanja ovir pri uresničevanju pravic ne more biti napredka k trajnostnemu razvoju in izkoreninjenju revščine; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomen usklajenosti politik za razvoj pri izpolnjevanju te nove agende za trajnostni razvoj; poudarja, da bi moral pristop na podlagi človekovih pravic voditi k poglobljenemu razumevanju usklajenosti politik za razvoj, saj brez obravnavanja ovir pri uresničevanju pravic ne more biti napredka k trajnostnemu razvoju in izkoreninjenju revščine;

| 65. | ponovno potrjuje, da je treba obravnavati svetovno breme bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni; poziva k ambiciozni dolgoročni politični strategiji in akcijskemu načrtu za svetovno zdravje, inovacije in dostop do zdravil, ki med drugim zajema naložbe v raziskave in razvoj, da bi ohranili pravico do življenjskega standarda, ki zagotavlja zdravje in dobro počutje vsem ljudem, brez diskriminacije na podlagi rase, vere, političnega prepričanja, ekonomskega ali družbenega položaja, spolne identitete ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

65.

ponovno potrjuje, da je treba obravnavati svetovno breme bolezni, povezanih z revščino, in zapostavljenih bolezni; poziva k ambiciozni dolgoročni politični strategiji in akcijskemu načrtu za svetovno zdravje, inovacije in dostop do zdravil, ki med drugim zajema naložbe v raziskave in razvoj, da bi ohranili pravico do življenjskega standarda, ki zagotavlja zdravje in dobro počutje vsem ljudem, brez diskriminacije na podlagi rase, vere, političnega prepričanja, ekonomskega ali družbenega položaja, spolne identitete ali spolne usmerjenosti;

| 66. | poudarja, da agenda za ukrepanje iz Adis Abebe pomeni zavezo vzpostavitvi univerzalnega socialnega praga, splošnega zdravstvenega zavarovanja in osnovnih javnih storitev za vse, vključno z zdravjem in izobraževanjem; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da agenda za ukrepanje iz Adis Abebe pomeni zavezo vzpostavitvi univerzalnega socialnega praga, splošnega zdravstvenega zavarovanja in osnovnih javnih storitev za vse, vključno z zdravjem in izobraževanjem;

| 67. | pozitivno ocenjuje dokument s smernicami za boj proti terorizmu, ki sta ga pripravili ESZD in Komisija in ga je podprl Svet, njegov namen pa je zagotoviti spoštovanje človekovih pravic pri načrtovanju in izvajanju projektov pomoči za boj proti terorizmu, v katerih sodelujejo tretje države; poziva ESZD in Komisijo, naj zagotovita učinkovito izvajanje tega dokumenta, začenši z njegovim obsežnim razširjanjem; v zvezi s tem opominja, da je spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin temelj uspešnih protiterorističnih politik, vključno z rabo digitalnih tehnologij za nadzor; podpira mednarodna prizadevanja, da se ustavijo kršitve človekovih pravic s strani ISIS/Daiša; |
| --- | --- |

67.

pozitivno ocenjuje dokument s smernicami za boj proti terorizmu, ki sta ga pripravili ESZD in Komisija in ga je podprl Svet, njegov namen pa je zagotoviti spoštovanje človekovih pravic pri načrtovanju in izvajanju projektov pomoči za boj proti terorizmu, v katerih sodelujejo tretje države; poziva ESZD in Komisijo, naj zagotovita učinkovito izvajanje tega dokumenta, začenši z njegovim obsežnim razširjanjem; v zvezi s tem opominja, da je spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin temelj uspešnih protiterorističnih politik, vključno z rabo digitalnih tehnologij za nadzor; podpira mednarodna prizadevanja, da se ustavijo kršitve človekovih pravic s strani ISIS/Daiša;

Pravice domorodnih ljudstev

| 68. | poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj v skladu s sklepnim dokumentom svetovne konference o domorodnih ljudstvih (resolucija generalne skupščine OZN št. 69/2 (42)) podprejo revizijo mandata za mehanizem strokovnjakov za pravice domorodnih ljudstev, in sicer v zvezi s spremljanjem, vrednotenjem in boljšim izvajanjem deklaracije o pravicah domorodnih ljudstev; poziva države članice, naj zahtevajo, da bodo vsi pooblaščenci za posebne postopke posebej pozorni na vprašanja, ki zadevajo domorodke (ženske in dekleta), ter naj o teh vprašanjih sistematično poročajo Svetu OZN za človekove pravice; poziva ESZD in države članice, naj dejavno podprejo razvoj sistemskega akcijskega načrta za domorodna ljudstva, kakor je bilo septembra 2014 zahtevano v resoluciji generalne skupščine OZN, zlasti glede organizacije rednega posvetovanja z domorodnimi ljudstvi v tem procesu; globoko obžaluje, da na nekaterih območjih zahodne Afrike duševne bolnike privezujejo na drevesa v gozdovih ali so prepuščeni ulici, to razširjeno ravnanje pa lokalne skupnosti odobravajo; |
| --- | --- |

68.

poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj v skladu s sklepnim dokumentom svetovne konference o domorodnih ljudstvih (resolucija generalne skupščine OZN št. 69/2 (42)) podprejo revizijo mandata za mehanizem strokovnjakov za pravice domorodnih ljudstev, in sicer v zvezi s spremljanjem, vrednotenjem in boljšim izvajanjem deklaracije o pravicah domorodnih ljudstev; poziva države članice, naj zahtevajo, da bodo vsi pooblaščenci za posebne postopke posebej pozorni na vprašanja, ki zadevajo domorodke (ženske in dekleta), ter naj o teh vprašanjih sistematično poročajo Svetu OZN za človekove pravice; poziva ESZD in države članice, naj dejavno podprejo razvoj sistemskega akcijskega načrta za domorodna ljudstva, kakor je bilo septembra 2014 zahtevano v resoluciji generalne skupščine OZN, zlasti glede organizacije rednega posvetovanja z domorodnimi ljudstvi v tem procesu; globoko obžaluje, da na nekaterih območjih zahodne Afrike duševne bolnike privezujejo na drevesa v gozdovih ali so prepuščeni ulici, to razširjeno ravnanje pa lokalne skupnosti odobravajo;

Ukrepi EU na področju migracij in beguncev

| 69. | izraža globoko zaskrbljenost in solidarnost z velikim številom beguncev in migrantov, ki kot žrtve hudih kršitev človekovih pravic, konfliktov, preganjanja, napak pri upravljanju ter mrež, ki se ukvarjajo z nezakonitim priseljevanjem, trgovino z ljudmi in tihotapstvom, skupin skrajnežev in kriminalnih tolp; izraža tudi globoko obžalovanje zaradi tragične izgube življenj med ljudmi, ki skušajo doseči meje EU; |
| --- | --- |

69.

izraža globoko zaskrbljenost in solidarnost z velikim številom beguncev in migrantov, ki kot žrtve hudih kršitev človekovih pravic, konfliktov, preganjanja, napak pri upravljanju ter mrež, ki se ukvarjajo z nezakonitim priseljevanjem, trgovino z ljudmi in tihotapstvom, skupin skrajnežev in kriminalnih tolp; izraža tudi globoko obžalovanje zaradi tragične izgube življenj med ljudmi, ki skušajo doseči meje EU;

| 70. | poudarja, da se je treba nujno spopasti s temeljnimi vzroki migracijskih tokov, torej da je treba nasloviti zunanjo razsežnost begunske krize, med drugim z iskanjem trajnostnih rešitev za konflikte v našem sosedstvu, s sodelovanjem in partnerstvom z vpletenimi tretjimi državami in prek zunanjih politik EU; poudarja, da je potreben celovit pristop k migracijam, ki bo temeljil na človekovih pravicah, ter poziva EU, naj tesneje sodeluje z OZN, tudi z njenimi agencijami, pa tudi regionalnimi organizacijami, vladami in nevladnimi organizacijami, da bi se spopadli s temeljnimi vzroki migracijskih tokov in izboljšali razmere v begunskih taboriščih v bližini konfliktnih območij; znova poziva EU, naj zagotovi, da bodo vsi sporazumi o sodelovanju na področju priseljevanja in o ponovnem sprejemu z državami zunaj EU v skladu z mednarodnim pravom; spominja, da je celovita strategija o migracijah tesno povezana z razvojno in humanitarno politiko, med drugim z vzpostavitvijo humanitarnih koridorjev in izdajo humanitarnih vizumov, pa tudi drugimi zunanjimi politikami; je seznanjen z operacijo pomorskih sil pod vodstvom Evropske unije – Sredozemlje (EUNAVFOR Med) zoper tihotapce in trgovce z ljudmi v Sredozemlju; poudarja tudi, da je treba nujno oblikovati odločnejše politike na ravni Unije, da se rešijo najnujnejša vprašanja v zvezi z migranti in begunci ter poišče učinkovit, pošten in trajnostni mehanizem za delitev bremen med državami članicami; opozarja na ukrepe za obravnavanje begunske krize, ki jih je Komisija predlagala 9. septembra 2015, kot je predvideni pregled dublinske uredbe; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da se je treba nujno spopasti s temeljnimi vzroki migracijskih tokov, torej da je treba nasloviti zunanjo razsežnost begunske krize, med drugim z iskanjem trajnostnih rešitev za konflikte v našem sosedstvu, s sodelovanjem in partnerstvom z vpletenimi tretjimi državami in prek zunanjih politik EU; poudarja, da je potreben celovit pristop k migracijam, ki bo temeljil na človekovih pravicah, ter poziva EU, naj tesneje sodeluje z OZN, tudi z njenimi agencijami, pa tudi regionalnimi organizacijami, vladami in nevladnimi organizacijami, da bi se spopadli s temeljnimi vzroki migracijskih tokov in izboljšali razmere v begunskih taboriščih v bližini konfliktnih območij; znova poziva EU, naj zagotovi, da bodo vsi sporazumi o sodelovanju na področju priseljevanja in o ponovnem sprejemu z državami zunaj EU v skladu z mednarodnim pravom; spominja, da je celovita strategija o migracijah tesno povezana z razvojno in humanitarno politiko, med drugim z vzpostavitvijo humanitarnih koridorjev in izdajo humanitarnih vizumov, pa tudi drugimi zunanjimi politikami; je seznanjen z operacijo pomorskih sil pod vodstvom Evropske unije – Sredozemlje (EUNAVFOR Med) zoper tihotapce in trgovce z ljudmi v Sredozemlju; poudarja tudi, da je treba nujno oblikovati odločnejše politike na ravni Unije, da se rešijo najnujnejša vprašanja v zvezi z migranti in begunci ter poišče učinkovit, pošten in trajnostni mehanizem za delitev bremen med državami članicami; opozarja na ukrepe za obravnavanje begunske krize, ki jih je Komisija predlagala 9. septembra 2015, kot je predvideni pregled dublinske uredbe;

| 71. | poziva EU in države članice, naj v sklopu zunanje politike povečajo podporo za boj proti trgovini z ljudmi ter se posebej osredotočijo na zaščito žrtev, zlasti mladoletnikov; je trdno prepričan, da bi morala EU okrepiti sodelovanje s tretjimi državami in drugimi ustreznimi akterji, kar bo prispevalo k izmenjavi praktičnih zgledov in razbitju mednarodnih tihotapskih mrež; ponovno opozarja, da morajo vse države članice EU izvajati direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (43) in strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (44); |
| --- | --- |

71.

poziva EU in države članice, naj v sklopu zunanje politike povečajo podporo za boj proti trgovini z ljudmi ter se posebej osredotočijo na zaščito žrtev, zlasti mladoletnikov; je trdno prepričan, da bi morala EU okrepiti sodelovanje s tretjimi državami in drugimi ustreznimi akterji, kar bo prispevalo k izmenjavi praktičnih zgledov in razbitju mednarodnih tihotapskih mrež; ponovno opozarja, da morajo vse države članice EU izvajati direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (43) in strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (44);

| 72. | želi opomniti, da je bilo leta 2014 razseljenih 17,5 milijona oseb zaradi naravnih nesreč, ki so posledica podnebnih sprememb; opozarja, da je ta pojav najbolj razširjen v južnih predelih sveta, ki so najbolj izpostavljeni posledicam podnebnih sprememb; poudarja, da je 85 % vseh teh razseljenih oseb iz držav v razvoju in da se pretežno selijo znotraj svoje države in med regijami; opozarja, da so se v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja države članice obvezale, da bodo razvojno pomoč financirale v obsegu do 0,7 % BDP; |
| --- | --- |

72.

želi opomniti, da je bilo leta 2014 razseljenih 17,5 milijona oseb zaradi naravnih nesreč, ki so posledica podnebnih sprememb; opozarja, da je ta pojav najbolj razširjen v južnih predelih sveta, ki so najbolj izpostavljeni posledicam podnebnih sprememb; poudarja, da je 85 % vseh teh razseljenih oseb iz držav v razvoju in da se pretežno selijo znotraj svoje države in med regijami; opozarja, da so se v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja države članice obvezale, da bodo razvojno pomoč financirale v obsegu do 0,7 % BDP;

| 73. | poziva EU, naj dejavno sodeluje v razpravi o pojmu „podnebni begunec“, vključno z njegovo morebitno pravno opredelitvijo v mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočih mednarodnih sporazumih; |
| --- | --- |

73.

poziva EU, naj dejavno sodeluje v razpravi o pojmu „podnebni begunec“, vključno z njegovo morebitno pravno opredelitvijo v mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočih mednarodnih sporazumih;

| 74. | znova poziva k skupnemu stališču EU glede uporabe oboroženih brezpilotnih letal, pri čemer naj se upoštevajo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo ter obravnavajo vprašanja, kot so pravni okvir, sorazmernost, odgovornost, zaščita civilistov in preglednost; ponovno poziva EU, naj prepove razvoj, proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; poziva EU, naj nasprotuje zunajsodnim in načrtnim pobojem, jih prepove in se zaveže, da bo sprejela ustrezne ukrepe v skladu z domačimi in mednarodnimi pravnimi obveznostmi, če obstajajo prepričljivi dokazi, da je posameznik ali subjekt na območju njene jurisdikcije vpleten v nezakonite načrtne poboje v tujini; |
| --- | --- |

74.

znova poziva k skupnemu stališču EU glede uporabe oboroženih brezpilotnih letal, pri čemer naj se upoštevajo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo ter obravnavajo vprašanja, kot so pravni okvir, sorazmernost, odgovornost, zaščita civilistov in preglednost; ponovno poziva EU, naj prepove razvoj, proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; poziva EU, naj nasprotuje zunajsodnim in načrtnim pobojem, jih prepove in se zaveže, da bo sprejela ustrezne ukrepe v skladu z domačimi in mednarodnimi pravnimi obveznostmi, če obstajajo prepričljivi dokazi, da je posameznik ali subjekt na območju njene jurisdikcije vpleten v nezakonite načrtne poboje v tujini;

Mednarodni kulturni in športni dogodki v povezavi s človekovimi pravicami

| 75. | je močno zaskrbljen, da se nekateri večji športni dogodki organizirajo v državah, kjer prihaja do resnih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da je treba splošno javnost obveščati o tem, da bi morali v povezavi s športnimi dogodki spoštovati določbe o človekovih pravicah, vključno s problemom prisilne prostitucije in trgovine z ljudmi; poziva EU in države članice, naj sodelujejo z UNHCR in drugimi večstranskimi forumi, pa tudi z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe, da se zagotovi popolno spoštovanje človekovih pravic na takšnih prireditvah, med drugim tako, da to postane eno od odločilnih meril pri izbiri lokacije velikih mednarodnih športnih dogodkov; glede na to posveča posebno pozornost svetovnemu nogometnemu prvenstvu FIFA v Rusiji leta 2018 in v Katarju leta 2022 ter olimpijskim igram na Kitajskem leta 2022; |
| --- | --- |

75.

je močno zaskrbljen, da se nekateri večji športni dogodki organizirajo v državah, kjer prihaja do resnih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, da je treba splošno javnost obveščati o tem, da bi morali v povezavi s športnimi dogodki spoštovati določbe o človekovih pravicah, vključno s problemom prisilne prostitucije in trgovine z ljudmi; poziva EU in države članice, naj sodelujejo z UNHCR in drugimi večstranskimi forumi, pa tudi z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe, da se zagotovi popolno spoštovanje človekovih pravic na takšnih prireditvah, med drugim tako, da to postane eno od odločilnih meril pri izbiri lokacije velikih mednarodnih športnih dogodkov; glede na to posveča posebno pozornost svetovnemu nogometnemu prvenstvu FIFA v Rusiji leta 2018 in v Katarju leta 2022 ter olimpijskim igram na Kitajskem leta 2022;

Delovanje EU v večstranskih organizacijah

| 76. | znova izraža odločno podporo trdni zavezanosti EU uveljavljanju in spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih načel prek sodelovanja s strukturami OZN in njenimi specializiranimi agencijami, Svetom Evrope, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v skladu s členoma 21 in 220 PEU; zato pozdravlja sprejetje trajnostnih razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

76.

znova izraža odločno podporo trdni zavezanosti EU uveljavljanju in spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih načel prek sodelovanja s strukturami OZN in njenimi specializiranimi agencijami, Svetom Evrope, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) v skladu s členoma 21 in 220 PEU; zato pozdravlja sprejetje trajnostnih razvojnih ciljev;

| 77. | poleg tega znova poudarja, da mora EU dejavno in dosledno sodelovati z vsemi mehanizmi OZN za človekove pravice, zlasti s tretjim odborom generalne skupščine Združenih narodov in Svetom za človekove pravice; priznava prizadevanja ESZD, delegacij EU v New Yorku in Ženevi ter držav članic EU za večjo skladnost EU glede problematike človekovih pravic na ravni OZN; spodbuja EU, naj si bolj prizadeva, da bo njen glas slišan, med drugim s spodbujanjem vse bolj razširjene prakse čezmejnih pobud ter s sopokroviteljstvom in prevzemanjem vodilne vloge pri rešitvah; |
| --- | --- |

77.

poleg tega znova poudarja, da mora EU dejavno in dosledno sodelovati z vsemi mehanizmi OZN za človekove pravice, zlasti s tretjim odborom generalne skupščine Združenih narodov in Svetom za človekove pravice; priznava prizadevanja ESZD, delegacij EU v New Yorku in Ženevi ter držav članic EU za večjo skladnost EU glede problematike človekovih pravic na ravni OZN; spodbuja EU, naj si bolj prizadeva, da bo njen glas slišan, med drugim s spodbujanjem vse bolj razširjene prakse čezmejnih pobud ter s sopokroviteljstvom in prevzemanjem vodilne vloge pri rešitvah;

| 78. | poziva k spoštovanju temeljnih pravic prebivalcev Zahodne Sahare, vključno s svobodo združevanja, izražanja in zbiranja; zahteva izpustitev vseh političnih zapornikov zahodnosaharskega ljudstva; zahteva, da se poslancem, neodvisnim opazovalcem, nevladnim organizacijam in medijem dovoli dostop do ozemelj Zahodne Sahare; poziva OZN, naj svoji mirovni misiji MINURSO podeli mandat za človekove pravice, kakršnega imajo njene mirovne misije drugod po svetu; podpira pravično in dokončno rešitev konflikta v Zahodni Sahari na podlagi pravice zahodnosaharskega ljudstva do samoodločbe v skladu z ustreznimi resolucijami OZN; |
| --- | --- |

78.

poziva k spoštovanju temeljnih pravic prebivalcev Zahodne Sahare, vključno s svobodo združevanja, izražanja in zbiranja; zahteva izpustitev vseh političnih zapornikov zahodnosaharskega ljudstva; zahteva, da se poslancem, neodvisnim opazovalcem, nevladnim organizacijam in medijem dovoli dostop do ozemelj Zahodne Sahare; poziva OZN, naj svoji mirovni misiji MINURSO podeli mandat za človekove pravice, kakršnega imajo njene mirovne misije drugod po svetu; podpira pravično in dokončno rešitev konflikta v Zahodni Sahari na podlagi pravice zahodnosaharskega ljudstva do samoodločbe v skladu z ustreznimi resolucijami OZN;

| 79. | znova opozarja, da je pomembno ohraniti institucionalizirano prakso pošiljanja parlamentarne delegacije v generalno skupščino OZN; pozdravlja obnovitev te prakse v letu 2015 na 28. zasedanju UNHRC; |
| --- | --- |

79.

znova opozarja, da je pomembno ohraniti institucionalizirano prakso pošiljanja parlamentarne delegacije v generalno skupščino OZN; pozdravlja obnovitev te prakse v letu 2015 na 28. zasedanju UNHRC;

| 80. | poudarja, da morajo vse članice UNHRC zaradi krepitve njegove verodostojnosti in legitimnosti zagotavljati najvišje standarde človekovih pravic in izpolnjevati svoje zaveze glede človekovih pravic; meni, da je treba človekove pravice spodbujati, razvijati in utrjevati v vseh mednarodnih forumih; poziva Komisijo, naj javnosti poroča o svojih dejavnostih in ukrepih za spodbujanje človekovih pravic, večjo odgovornost v zvezi z njimi ter pravno odgovornost mednarodnih organizacij, kot sta STO in Svetovna banka (BIRD, IFC, MIGA); |
| --- | --- |

80.

poudarja, da morajo vse članice UNHRC zaradi krepitve njegove verodostojnosti in legitimnosti zagotavljati najvišje standarde človekovih pravic in izpolnjevati svoje zaveze glede človekovih pravic; meni, da je treba človekove pravice spodbujati, razvijati in utrjevati v vseh mednarodnih forumih; poziva Komisijo, naj javnosti poroča o svojih dejavnostih in ukrepih za spodbujanje človekovih pravic, večjo odgovornost v zvezi z njimi ter pravno odgovornost mednarodnih organizacij, kot sta STO in Svetovna banka (BIRD, IFC, MIGA);

| 81. | ponovno izraža svojo popolno podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča in svojo zavezanost odpravi nekaznovanosti za najhujše zločine, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, ter zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; meni, da je obžalovanja vredno, da v letu 2014 nobena država ni ratificirala Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišče; opozarja na odgovornost za to, da se konča nekaznovanost in se sodno preganja odgovorne za genocide, zločine zoper človeštvo in vojne zločine, vključno s spolnim nasiljem; izraža globoko zaskrbljenost, ker številni nalogi za aretacijo še vedno niso izvršeni; poziva EU, naj še naprej odločno diplomatsko in politično podpira poglabljanje in krepitev odnosov med Mednarodnim kazenskim sodiščem in OZN, zlasti v varnostnem svetu OZN, pa tudi v svojih dvostranskih odnosih in drugih forumih; poziva EU, vključno z njenimi delegacijami, in države članice, naj si bolj prizadevajo za univerzalnost Rimskega statuta ter njegovo ratifikacijo in učinkovito izvajanje; poziva države članice EU, naj Mednarodnemu kazenskemu sodišču zagotovijo potrebna sredstva in povečajo podporo za mednarodni kazenskopravni sistem, med drugim prek finančne pomoči akterjem civilne družbe iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poziva k izvajanju navodil EU o dopolnjevanju mednarodnega in državnega sodstva iz leta 2013; |
| --- | --- |

81.

ponovno izraža svojo popolno podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča in svojo zavezanost odpravi nekaznovanosti za najhujše zločine, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, ter zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; meni, da je obžalovanja vredno, da v letu 2014 nobena država ni ratificirala Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišče; opozarja na odgovornost za to, da se konča nekaznovanost in se sodno preganja odgovorne za genocide, zločine zoper človeštvo in vojne zločine, vključno s spolnim nasiljem; izraža globoko zaskrbljenost, ker številni nalogi za aretacijo še vedno niso izvršeni; poziva EU, naj še naprej odločno diplomatsko in politično podpira poglabljanje in krepitev odnosov med Mednarodnim kazenskim sodiščem in OZN, zlasti v varnostnem svetu OZN, pa tudi v svojih dvostranskih odnosih in drugih forumih; poziva EU, vključno z njenimi delegacijami, in države članice, naj si bolj prizadevajo za univerzalnost Rimskega statuta ter njegovo ratifikacijo in učinkovito izvajanje; poziva države članice EU, naj Mednarodnemu kazenskemu sodišču zagotovijo potrebna sredstva in povečajo podporo za mednarodni kazenskopravni sistem, med drugim prek finančne pomoči akterjem civilne družbe iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poziva k izvajanju navodil EU o dopolnjevanju mednarodnega in državnega sodstva iz leta 2013;

| 82. | poziva EU in države članice, naj dejavno podpirajo Mednarodno kazensko sodišče in naj v vseh oblikah dialoga s tretjimi državami opozarjajo, da je treba izvrševati njegove odločitve; |
| --- | --- |

82.

poziva EU in države članice, naj dejavno podpirajo Mednarodno kazensko sodišče in naj v vseh oblikah dialoga s tretjimi državami opozarjajo, da je treba izvrševati njegove odločitve;

Izboljšanje spoštovanja človekovih pravic po svetu

Svoboda misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja

| 83. | opozarja, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja temeljna človekova pravica, ki je priznana v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zagotavlja pa jo tudi člen 18 Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah; opozarja tudi, da je povezana z drugimi človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kot so pravica posameznika, da verjame ali ne, pravica, da goji teistično, neteistično ali ateistično prepričanje, ter pravica do sprejetja, spremembe, opustitve ali ponovnega sprejetja prepričanja po lastni izbiri; izraža zaskrbljenost, ker nekatere države še vedno ne spoštujejo standardov OZN, kršijo svobodo veroizpovedi in prepričanja ter se pri tem zatekajo k državni represiji, ki lahko vključuje telesne in zaporne kazni, pretirane globe in celo smrtno kazen; je zaskrbljen zaradi vse večjega preganjanja skupin, katerih veroizpoved ali prepričanje je manjšinsko, vključno s krščanskimi skupnostmi, pa tudi zaradi nezakonitega povzročanja škode na njihovih krajih zbiranja; |
| --- | --- |

83.

opozarja, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja temeljna človekova pravica, ki je priznana v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, zagotavlja pa jo tudi člen 18 Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah; opozarja tudi, da je povezana z drugimi človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kot so pravica posameznika, da verjame ali ne, pravica, da goji teistično, neteistično ali ateistično prepričanje, ter pravica do sprejetja, spremembe, opustitve ali ponovnega sprejetja prepričanja po lastni izbiri; izraža zaskrbljenost, ker nekatere države še vedno ne spoštujejo standardov OZN, kršijo svobodo veroizpovedi in prepričanja ter se pri tem zatekajo k državni represiji, ki lahko vključuje telesne in zaporne kazni, pretirane globe in celo smrtno kazen; je zaskrbljen zaradi vse večjega preganjanja skupin, katerih veroizpoved ali prepričanje je manjšinsko, vključno s krščanskimi skupnostmi, pa tudi zaradi nezakonitega povzročanja škode na njihovih krajih zbiranja;

| 84. | poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za izkoreninjenje vseh oblik diskriminacije na podlagi vere ter naj v odnosih s tretjimi državami spodbujajo medverski dialog; zahteva konkretne ukrepe za zaščito verskih manjšin, neverujočih, verskih odpadnikov in ateistov, ki so žrtve zakonov o bogokletstvu, in poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo pri odpravi takih zakonov; pozdravlja zavezanost EU k spodbujanju svobode veroizpovedi ali prepričanja v okviru mednarodnih forumov, tudi s podpiranjem pooblastila posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja; v celoti podpira prakso, da EU prevzema vodilno vlogo pri tematskih resolucijah o tem vprašanju v Svetu za človekove pravice in Generalni skupščini OZN; zahteva konkretne ukrepe za učinkovito izvajanje in izboljšanje smernic EU za spodbujanje in zaščito svobode veroizpovedi in prepričanja; meni, da bi bilo treba ukrepe sprejeti v okviru mednarodnih in regionalnih forumov, in sicer z ohranjanjem odprtega, preglednega in rednega dialoga z verskimi združenji in skupnostmi v skladu s členom 17 PDEU, tudi prek delegacij EU; poleg tega opozarja, da je treba zagotoviti sistematično in dosledno usposabljanje osebja EU, tako na uradnih sedežih kot v delegacijah; |
| --- | --- |

84.

poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za izkoreninjenje vseh oblik diskriminacije na podlagi vere ter naj v odnosih s tretjimi državami spodbujajo medverski dialog; zahteva konkretne ukrepe za zaščito verskih manjšin, neverujočih, verskih odpadnikov in ateistov, ki so žrtve zakonov o bogokletstvu, in poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo pri odpravi takih zakonov; pozdravlja zavezanost EU k spodbujanju svobode veroizpovedi ali prepričanja v okviru mednarodnih forumov, tudi s podpiranjem pooblastila posebnega poročevalca OZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja; v celoti podpira prakso, da EU prevzema vodilno vlogo pri tematskih resolucijah o tem vprašanju v Svetu za človekove pravice in Generalni skupščini OZN; zahteva konkretne ukrepe za učinkovito izvajanje in izboljšanje smernic EU za spodbujanje in zaščito svobode veroizpovedi in prepričanja; meni, da bi bilo treba ukrepe sprejeti v okviru mednarodnih in regionalnih forumov, in sicer z ohranjanjem odprtega, preglednega in rednega dialoga z verskimi združenji in skupnostmi v skladu s členom 17 PDEU, tudi prek delegacij EU; poleg tega opozarja, da je treba zagotoviti sistematično in dosledno usposabljanje osebja EU, tako na uradnih sedežih kot v delegacijah;

Ukrepi EU proti smrtni kazni

| 85. | pozdravlja skupno izjavo podpredsednice/visoke predstavnice in generalnega sekretarja Sveta Evrope (45) iz oktobra 2014, v kateri sta ponovno potrdila odločno in absolutno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah; vztraja pri svojem stališču, da bi morala biti odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev EU glede človekovih pravic; ugotavlja, da bi morala biti podpora tretjim državam za boj proti drogam usmerjena k odpravi smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami; zahteva, naj se EU in države članice v okviru šestega svetovnega kongresa proti smrtni kazni, ki bo junija 2016 v Oslu na Norveškem, nedvoumno izrazijo proti smrtni kazni, naj okrepijo zaveze za odpravo smrtne kazni in naj podprejo javne kampanje ozaveščanja o tem vprašanju; |
| --- | --- |

85.

pozdravlja skupno izjavo podpredsednice/visoke predstavnice in generalnega sekretarja Sveta Evrope (45) iz oktobra 2014, v kateri sta ponovno potrdila odločno in absolutno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah; vztraja pri svojem stališču, da bi morala biti odprava smrtne kazni po vsem svetu eden glavnih ciljev EU glede človekovih pravic; ugotavlja, da bi morala biti podpora tretjim državam za boj proti drogam usmerjena k odpravi smrtne kazni za kazniva dejanja, povezana z drogami; zahteva, naj se EU in države članice v okviru šestega svetovnega kongresa proti smrtni kazni, ki bo junija 2016 v Oslu na Norveškem, nedvoumno izrazijo proti smrtni kazni, naj okrepijo zaveze za odpravo smrtne kazni in naj podprejo javne kampanje ozaveščanja o tem vprašanju;

| 86. | izraža zaskrbljenost zaradi naraščajočega števila smrtnih obsodb in usmrtitev v svetu; globoko obžaluje, da imajo nekatere tretje države v svojih zakonodajah še vedno smrtno kazen; meni, da je obžalovanja vredno, da je Belorusija po dveletnem premoru ponovno začela izvajati usmrtitve; zato jo znova poziva, naj uvede moratorij na smrtno kazen, nato pa jo v celoti odpravi; ugotavlja, da ima osem držav v zakonodaji smrtno kazen za homoseksualnost; |
| --- | --- |

86.

izraža zaskrbljenost zaradi naraščajočega števila smrtnih obsodb in usmrtitev v svetu; globoko obžaluje, da imajo nekatere tretje države v svojih zakonodajah še vedno smrtno kazen; meni, da je obžalovanja vredno, da je Belorusija po dveletnem premoru ponovno začela izvajati usmrtitve; zato jo znova poziva, naj uvede moratorij na smrtno kazen, nato pa jo v celoti odpravi; ugotavlja, da ima osem držav v zakonodaji smrtno kazen za homoseksualnost;

| 87. | poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj glede na več deset evropskih državljanov, ki jim grozi usmrtitev v tretjih državah, pripravijo smernice za obsežno in učinkovito evropsko politiko proti smrtni kazni, ki bo vključevala trdne in okrepljene mehanizme glede identifikacije, zagotavljanja pravne pomoči in diplomatskega zastopanja; |
| --- | --- |

87.

poziva ESZD, Komisijo in države članice, naj glede na več deset evropskih državljanov, ki jim grozi usmrtitev v tretjih državah, pripravijo smernice za obsežno in učinkovito evropsko politiko proti smrtni kazni, ki bo vključevala trdne in okrepljene mehanizme glede identifikacije, zagotavljanja pravne pomoči in diplomatskega zastopanja;

| 88. | poziva EU, naj nadaljuje dialog z državami, ki ohranjajo smrtno kazen, ter naj pri tem uporabi vsa orodja diplomacije in sodelovanja za zagotovitev odprave smrtne kazni; ob tem znova poziva EU, naj še naprej spremlja, v kakšnih okoliščinah države, ki ohranjajo smrtno kazen, to kazen izvršujejo; |
| --- | --- |

88.

poziva EU, naj nadaljuje dialog z državami, ki ohranjajo smrtno kazen, ter naj pri tem uporabi vsa orodja diplomacije in sodelovanja za zagotovitev odprave smrtne kazni; ob tem znova poziva EU, naj še naprej spremlja, v kakšnih okoliščinah države, ki ohranjajo smrtno kazen, to kazen izvršujejo;

Boj proti mučenju in slabemu ravnanju

| 89. | meni, da bi morala EU zaradi 30. obletnice Konvencije Združenih narodov proti mučenju in glede na to, da sta mučenje in slabo ravnanje še vedno razširjena po vsem svetu, okrepiti prizadevanja za izkoreninjenje teh resnih kršitev človekovih pravic; poudarja, da člani ranljivih skupin, kot so otroci in ženske, etnične, jezikovne ali verske manjšine, ki so med pridržanjem izpostavljeni mučenju ali slabemu ravnanju, potrebujejo posebno pozornost; zato odločno poziva ESZD in podpredsednico/visoko predstavnico, naj odločneje nastopita v boju proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju, in sicer z okrepljeno diplomatsko dejavnostjo in bolj sistematičnim javnim opredeljevanjem, da bi se tako odražale vrednote in načela, h katerim se je zavezala EU; priporoča, naj ESZD, delegacije EU in države članice uporabijo celoten potencial vseh obstoječih instrumentov, kot so smernice EU glede mučenja (46); v zvezi s tem priporoča stalno izboljševanje mehanizmov za nadzor izvoza zdravil, ki jih je mogoče uporabiti za usmrtitve ali mučenje, vključno s klavzulo o namenski končni uporabi, ki bi prekinila ali ustavila dobavo z varnostjo povezanih predmetov, ki jih v praksi očitno ni mogoče uporabiti v druge namene kot za izvrševanje smrtne kazni ali mučenje; |
| --- | --- |

89.

meni, da bi morala EU zaradi 30. obletnice Konvencije Združenih narodov proti mučenju in glede na to, da sta mučenje in slabo ravnanje še vedno razširjena po vsem svetu, okrepiti prizadevanja za izkoreninjenje teh resnih kršitev človekovih pravic; poudarja, da člani ranljivih skupin, kot so otroci in ženske, etnične, jezikovne ali verske manjšine, ki so med pridržanjem izpostavljeni mučenju ali slabemu ravnanju, potrebujejo posebno pozornost; zato odločno poziva ESZD in podpredsednico/visoko predstavnico, naj odločneje nastopita v boju proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju, in sicer z okrepljeno diplomatsko dejavnostjo in bolj sistematičnim javnim opredeljevanjem, da bi se tako odražale vrednote in načela, h katerim se je zavezala EU; priporoča, naj ESZD, delegacije EU in države članice uporabijo celoten potencial vseh obstoječih instrumentov, kot so smernice EU glede mučenja (46); v zvezi s tem priporoča stalno izboljševanje mehanizmov za nadzor izvoza zdravil, ki jih je mogoče uporabiti za usmrtitve ali mučenje, vključno s klavzulo o namenski končni uporabi, ki bi prekinila ali ustavila dobavo z varnostjo povezanih predmetov, ki jih v praksi očitno ni mogoče uporabiti v druge namene kot za izvrševanje smrtne kazni ali mučenje;

| 90. | poudarja, da nekatere države še vedno niso sprejele ukrepov za nujno potrebne načrte, za katere so zagotovljena vsa sredstva, za spoprijemanje z razmerami v zaporih; opaža, da je bil dosežen zelo majhen napredek pri zagotavljanju, da bi zapori izpolnjevali mednarodne standarde na področju človekovih pravic ter da bi bile zaščitene pravice zapornikov do življenja, telesne nedotakljivosti in dostojanstva; poudarja, da je treba izboljšati pogoje v priporih, da bi se spoštovale človekove pravice, in dejstvo, da zaprte osebe ne bi smele biti žrtev nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da nekatere države še vedno niso sprejele ukrepov za nujno potrebne načrte, za katere so zagotovljena vsa sredstva, za spoprijemanje z razmerami v zaporih; opaža, da je bil dosežen zelo majhen napredek pri zagotavljanju, da bi zapori izpolnjevali mednarodne standarde na področju človekovih pravic ter da bi bile zaščitene pravice zapornikov do življenja, telesne nedotakljivosti in dostojanstva; poudarja, da je treba izboljšati pogoje v priporih, da bi se spoštovale človekove pravice, in dejstvo, da zaprte osebe ne bi smele biti žrtev nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja;

Diskriminacija

| 91. | poudarja, da pod nobenim pogojem ni mogoče na podlagi družbenih, verskih ali kulturnih prepričanj oziroma tradicij upravičiti nobene oblike diskriminacije, nasilja, kaznovanja z maščevanjem, mučenja, spolne zlorabe žensk in deklet, pohabljenja spolnih organov, porok otrok, prisilnih porok, trgovine z ženskami, diskriminacije in družbene izključitve na podlagi družbenega razreda ali porekla ali nasilja v družini; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da pod nobenim pogojem ni mogoče na podlagi družbenih, verskih ali kulturnih prepričanj oziroma tradicij upravičiti nobene oblike diskriminacije, nasilja, kaznovanja z maščevanjem, mučenja, spolne zlorabe žensk in deklet, pohabljenja spolnih organov, porok otrok, prisilnih porok, trgovine z ženskami, diskriminacije in družbene izključitve na podlagi družbenega razreda ali porekla ali nasilja v družini;

| 92. | najstrožje obsoja vse oblike diskriminacije, tudi na podlagi rase, barve kože, spola, spolne usmeritve, spolne identitete, jezika, kulture, vere ali prepričanja, socialnega porekla, kaste, rojstva, starosti, invalidnosti ali drugega statusa; odločno poziva EU, naj okrepi prizadevanja za izkoreninjenje vseh vrst diskriminacije, rasizma in ksenofobije, in sicer z dialogom o človekovih pravicah in političnim dialogom, delom delegacij EU in javno diplomacijo; prav tako odločno poziva EU, naj še naprej spodbuja ratifikacijo in dosledno izvajanje vseh konvencij OZN na to temo, kot sta Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencija o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

92.

najstrožje obsoja vse oblike diskriminacije, tudi na podlagi rase, barve kože, spola, spolne usmeritve, spolne identitete, jezika, kulture, vere ali prepričanja, socialnega porekla, kaste, rojstva, starosti, invalidnosti ali drugega statusa; odločno poziva EU, naj okrepi prizadevanja za izkoreninjenje vseh vrst diskriminacije, rasizma in ksenofobije, in sicer z dialogom o človekovih pravicah in političnim dialogom, delom delegacij EU in javno diplomacijo; prav tako odločno poziva EU, naj še naprej spodbuja ratifikacijo in dosledno izvajanje vseh konvencij OZN na to temo, kot sta Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencija o pravicah invalidov;

Pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev

| 93. | meni, da bi morala EU nadaljevati svoja prizadevanja za okrepitev spoštovanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (LGBTI) v skladu s smernicami EU o tem (47); priporoča izvajanje teh smernic, tudi z usposabljanjem osebja EU v tretjih državah; obžaluje, da je homoseksualnost v 75 državah še vedno kaznivo dejanje in da je v osmih od teh držav zanjo zagrožena smrtna kazen, ter meni, da nasilje nad posamezniki zaradi njihove spolne usmerjenosti ne bi smelo ostati nekaznovano; podpira nenehna prizadevanja visokega komisarja OZN za človekove pravice za preprečevanje diskriminatornih zakonov, pa tudi prizadevanja drugih organov OZN; je zaskrbljen zaradi omejitev temeljnih svoboščin zagovornikov človekovih pravic oseb LGBTI in poziva EU, naj jim nameni večjo podporo; meni, da bo več možnosti za spoštovanje temeljnih pravic oseb LGBTI, če bodo imele dostop do pravnih institutov, morebiti prek registriranih partnerskih skupnosti ali zakonskih zvez; |
| --- | --- |

93.

meni, da bi morala EU nadaljevati svoja prizadevanja za okrepitev spoštovanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (LGBTI) v skladu s smernicami EU o tem (47); priporoča izvajanje teh smernic, tudi z usposabljanjem osebja EU v tretjih državah; obžaluje, da je homoseksualnost v 75 državah še vedno kaznivo dejanje in da je v osmih od teh držav zanjo zagrožena smrtna kazen, ter meni, da nasilje nad posamezniki zaradi njihove spolne usmerjenosti ne bi smelo ostati nekaznovano; podpira nenehna prizadevanja visokega komisarja OZN za človekove pravice za preprečevanje diskriminatornih zakonov, pa tudi prizadevanja drugih organov OZN; je zaskrbljen zaradi omejitev temeljnih svoboščin zagovornikov človekovih pravic oseb LGBTI in poziva EU, naj jim nameni večjo podporo; meni, da bo več možnosti za spoštovanje temeljnih pravic oseb LGBTI, če bodo imele dostop do pravnih institutov, morebiti prek registriranih partnerskih skupnosti ali zakonskih zvez;

| 94. | poudarja, da imajo manjšinske skupnosti v tretjih državah posebne potrebe in da bi bilo treba spodbujati njihovo polno enakopravnost na vseh področjih gospodarskega, družbenega, političnega in kulturnega življenja; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da imajo manjšinske skupnosti v tretjih državah posebne potrebe in da bi bilo treba spodbujati njihovo polno enakopravnost na vseh področjih gospodarskega, družbenega, političnega in kulturnega življenja;

Kastno razlikovanje

| 95. | je zelo zaskrbljen nad obsegom in posledicami kastnega razlikovanja in stalnih kršitev človekovih pravic na podlagi kastne pripadnosti, vključno z onemogočanjem dostopa do pravnega varstva in zaposlitve, nenehno segregacijo, revščino in stigmatizacijo; poziva k sprejetju instrumenta EU za preprečevanje in odpravo kastnega razlikovanja; priporoča vključevanje te teme v smernice in akcijske načrte ESZD in Komisije, še zlasti v boj EU proti vsem oblikam diskriminacije ter v prizadevanja za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti ter vsem oblikam njihove diskriminacije; |
| --- | --- |

95.

je zelo zaskrbljen nad obsegom in posledicami kastnega razlikovanja in stalnih kršitev človekovih pravic na podlagi kastne pripadnosti, vključno z onemogočanjem dostopa do pravnega varstva in zaposlitve, nenehno segregacijo, revščino in stigmatizacijo; poziva k sprejetju instrumenta EU za preprečevanje in odpravo kastnega razlikovanja; priporoča vključevanje te teme v smernice in akcijske načrte ESZD in Komisije, še zlasti v boj EU proti vsem oblikam diskriminacije ter v prizadevanja za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti ter vsem oblikam njihove diskriminacije;

Pravice invalidov

| 96. | pozdravlja ratifikacijo konvencije OZN o pravicah invalidov; ponovno opozarja, kako pomembno je, da države članice in institucije EU to konvencijo učinkovito izvajajo; zlasti poudarja, da je treba načelo splošne dostopnosti in vse pravice invalidov verodostojno vključiti v vse ustrezne politike EU, vključno z razvojnim sodelovanjem, pri čemer poudarja preskriptivno in horizontalno naravo tega vprašanja; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja ratifikacijo konvencije OZN o pravicah invalidov; ponovno opozarja, kako pomembno je, da države članice in institucije EU to konvencijo učinkovito izvajajo; zlasti poudarja, da je treba načelo splošne dostopnosti in vse pravice invalidov verodostojno vključiti v vse ustrezne politike EU, vključno z razvojnim sodelovanjem, pri čemer poudarja preskriptivno in horizontalno naravo tega vprašanja;

| 97. | spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj še naprej podpira proces ratifikacije in izvajanja konvencije OZN o pravicah invalidov v tistih državah, ki je še niso ratificirale oziroma začele izvajati; |
| --- | --- |

97.

spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj še naprej podpira proces ratifikacije in izvajanja konvencije OZN o pravicah invalidov v tistih državah, ki je še niso ratificirale oziroma začele izvajati;

| 98. | poudarja, da je mednarodna skupnost položaj invalidk opredelila kot prednostno nalogo; želi spomniti na sklepe urada Visokega komisarja OZN za človekove pravice, ki je izjavil, da bi bilo treba politike in programe za odpravo nasilja nad invalidnimi ženskami in dekleti razviti v tesnem partnerstvu z invalidi, s čimer bi priznali njihovo avtonomijo, in z invalidskimi organizacijami; poudarja, da je treba institucije redno nadzorovati, negovalcem pa zagotoviti ustrezno usposabljanje; poziva EU, naj v svoje politike zunanjega delovanja, sodelovanja in razvojne pomoči, tudi v EIDHR, vključi boj proti diskriminaciji invalidnosti; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je mednarodna skupnost položaj invalidk opredelila kot prednostno nalogo; želi spomniti na sklepe urada Visokega komisarja OZN za človekove pravice, ki je izjavil, da bi bilo treba politike in programe za odpravo nasilja nad invalidnimi ženskami in dekleti razviti v tesnem partnerstvu z invalidi, s čimer bi priznali njihovo avtonomijo, in z invalidskimi organizacijami; poudarja, da je treba institucije redno nadzorovati, negovalcem pa zagotoviti ustrezno usposabljanje; poziva EU, naj v svoje politike zunanjega delovanja, sodelovanja in razvojne pomoči, tudi v EIDHR, vključi boj proti diskriminaciji invalidnosti;

Pravice žensk in deklet

| 99. | želi spomniti, da je bila nagrada Saharova za leto 2014 podeljena Denisu Mukwegeju za njegovo izjemno delo z žrtvami spolnega nasilja in stalno zavzemanje za pravice žensk, s čimer je opozoril na uporabo nasilja in spolnega pohabljanja žensk, deklet in otrok kot vojnega sredstva; odločno obsoja vse oblike zlorab in nasilja nad ženskami, dekleti in otroki, zlasti uporabo spolnega nasilja kot vojnega orožja, pa tudi pohabljanje ženskih spolnih organov, poroke otrok, prezgodnje in prisilne poroke, spolno suženjstvo, posilstvo v partnerski zvezi in druge oblike škodljivih tradicionalnih praks; poudarja, da morajo imeti ženske, dekleta in otroci, ki so bili zlorabljeni v konfliktih, dostop do zdravstvene in psihološke oskrbe v skladu z mednarodnim pravom; v zvezi s tem je seznanjen s pismom podpredsednice/visoke predstavnice glede politike humanitarne pomoči, in zlasti o preprečevanju spolnega nasilja ter zagotavljanju ustrezne podpore in dostopa do zdravstvene in psihološke oskrbe za ženske v primerih posilstev v konfliktih; poziva vse države članice Sveta Evrope, naj podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; |
| --- | --- |

99.

želi spomniti, da je bila nagrada Saharova za leto 2014 podeljena Denisu Mukwegeju za njegovo izjemno delo z žrtvami spolnega nasilja in stalno zavzemanje za pravice žensk, s čimer je opozoril na uporabo nasilja in spolnega pohabljanja žensk, deklet in otrok kot vojnega sredstva; odločno obsoja vse oblike zlorab in nasilja nad ženskami, dekleti in otroki, zlasti uporabo spolnega nasilja kot vojnega orožja, pa tudi pohabljanje ženskih spolnih organov, poroke otrok, prezgodnje in prisilne poroke, spolno suženjstvo, posilstvo v partnerski zvezi in druge oblike škodljivih tradicionalnih praks; poudarja, da morajo imeti ženske, dekleta in otroci, ki so bili zlorabljeni v konfliktih, dostop do zdravstvene in psihološke oskrbe v skladu z mednarodnim pravom; v zvezi s tem je seznanjen s pismom podpredsednice/visoke predstavnice glede politike humanitarne pomoči, in zlasti o preprečevanju spolnega nasilja ter zagotavljanju ustrezne podpore in dostopa do zdravstvene in psihološke oskrbe za ženske v primerih posilstev v konfliktih; poziva vse države članice Sveta Evrope, naj podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima;

| 100. | poudarja, da mora ESZD izmenjati dobre prakse, da bi se borila proti odsotnosti pravnega varstva za žrtve zločinov, povezanih s spolnim nasiljem; odločno obsoja odsotnost pravnega varstva za ženske v tretjih državah, zlasti kadar so žrtve nasilja na podlagi spola; poziva Komisijo, naj prevzame dejavno vlogo pri pregonu teh zločinov v tretjih državah in – v nekaterih primerih – s strani držav članic; poziva Komisijo, naj sodeluje z ESZD, da bi izboljšala razpoložljivo podporo za žrtve, vključila ukrepe proti nasilju na podlagi spola v humanitarne dejavnosti EU in namenila prednost humanitarnim ukrepom EU, ki so namenjeni boju proti nasilju na podlagi spola in spolnemu nasilju v konfliktih; pozdravlja zavezo EU, da bo sprejela nadaljnje ukrepe v zvezi s svetovnim vrhom za odpravo spolnega nasilja med konflikti, ki je potekal junija 2014 v Londonu, in zato poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

100.

poudarja, da mora ESZD izmenjati dobre prakse, da bi se borila proti odsotnosti pravnega varstva za žrtve zločinov, povezanih s spolnim nasiljem; odločno obsoja odsotnost pravnega varstva za ženske v tretjih državah, zlasti kadar so žrtve nasilja na podlagi spola; poziva Komisijo, naj prevzame dejavno vlogo pri pregonu teh zločinov v tretjih državah in – v nekaterih primerih – s strani držav članic; poziva Komisijo, naj sodeluje z ESZD, da bi izboljšala razpoložljivo podporo za žrtve, vključila ukrepe proti nasilju na podlagi spola v humanitarne dejavnosti EU in namenila prednost humanitarnim ukrepom EU, ki so namenjeni boju proti nasilju na podlagi spola in spolnemu nasilju v konfliktih; pozdravlja zavezo EU, da bo sprejela nadaljnje ukrepe v zvezi s svetovnim vrhom za odpravo spolnega nasilja med konflikti, ki je potekal junija 2014 v Londonu, in zato poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe;

| 101. | obžaluje odsotnost politik preprečevanja nasilja na podlagi spola, odsotnost podpore žrtvam in visoko stopnjo nekaznovanosti kršiteljev v številnih državah; poziva ESZD, naj s tretjimi državami izmenja primere dobre prakse o zakonodajnih postopkih in programih usposabljanja za policijske in sodne uslužbence ter državne uradnike; poziva EU, naj podpre organizacije civilne družbe, ki se zavzemajo za človekove pravice in spodbujajo enakost spolov v tretjih državah, in tesno sodeluje z mednarodnimi organizacijami, dejavnimi na področju enakosti spolov, kot so Mednarodna organizacija dela, OECD, OZN in Afriška unija, da bi ustvarili sinergije in spodbudili krepitev vloge žensk; |
| --- | --- |

101.

obžaluje odsotnost politik preprečevanja nasilja na podlagi spola, odsotnost podpore žrtvam in visoko stopnjo nekaznovanosti kršiteljev v številnih državah; poziva ESZD, naj s tretjimi državami izmenja primere dobre prakse o zakonodajnih postopkih in programih usposabljanja za policijske in sodne uslužbence ter državne uradnike; poziva EU, naj podpre organizacije civilne družbe, ki se zavzemajo za človekove pravice in spodbujajo enakost spolov v tretjih državah, in tesno sodeluje z mednarodnimi organizacijami, dejavnimi na področju enakosti spolov, kot so Mednarodna organizacija dela, OECD, OZN in Afriška unija, da bi ustvarili sinergije in spodbudili krepitev vloge žensk;

| 102. | je globoko zaskrbljen zaradi povečanja nasilja na podlagi spola v številnih delih sveta in vedno pogostejših umorov žensk v Latinski Ameriki, do česar prihaja v okviru vseprisotnega nasilja in strukturne diskriminacije; odločno obsoja nasilje na podlagi spola v vseh oblikah in odvraten zločin umora žensk, pa tudi splošno razširjeno nekaznovanost za te zločine, ki bi lahko spodbudila še več nasilja in ubojev; |
| --- | --- |

102.

je globoko zaskrbljen zaradi povečanja nasilja na podlagi spola v številnih delih sveta in vedno pogostejših umorov žensk v Latinski Ameriki, do česar prihaja v okviru vseprisotnega nasilja in strukturne diskriminacije; odločno obsoja nasilje na podlagi spola v vseh oblikah in odvraten zločin umora žensk, pa tudi splošno razširjeno nekaznovanost za te zločine, ki bi lahko spodbudila še več nasilja in ubojev;

| 103. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi morebitnih kršitev človekovih pravic, ki vplivajo na ženske in dekleta v begunskih taboriščih na Bližnjem vzhodu in v Afriki, vključno s prijavljenimi primeri spolnega nasilja in neenake obravnave žensk in deklet; poziva ESZD, naj si prizadeva za strožja pravila in dobro prakso v tretjih državah, da bi odpravili neenakost med begunci ne glede na spol; |
| --- | --- |

103.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi morebitnih kršitev človekovih pravic, ki vplivajo na ženske in dekleta v begunskih taboriščih na Bližnjem vzhodu in v Afriki, vključno s prijavljenimi primeri spolnega nasilja in neenake obravnave žensk in deklet; poziva ESZD, naj si prizadeva za strožja pravila in dobro prakso v tretjih državah, da bi odpravili neenakost med begunci ne glede na spol;

| 104. | obžaluje, da se več kot polovica svetovnega prebivalstva sooča s plačno diskriminacijo in da v svetovnem merilu ženske zaslužijo med 60 % in 90 % povprečnega zaslužka moških; |
| --- | --- |

104.

obžaluje, da se več kot polovica svetovnega prebivalstva sooča s plačno diskriminacijo in da v svetovnem merilu ženske zaslužijo med 60 % in 90 % povprečnega zaslužka moških;

| 105. | poziva Komisijo, ESZD in podpredsednico/visoko predstavnico, naj še naprej spodbujajo krepitev političnega in ekonomskega položaja žensk in deklet z vključevanjem enakosti spolov v vse svoje zunanje politike in programe, tudi prek strukturiranih dialogov s tretjimi državami, z javnim opozarjanjem na vprašanja, povezana s spolom, in z zagotavljanjem zadostnih sredstev v ta namen; z naklonjenostjo se seznanja z novim okvirom za enakosti spolov in krepitev vloge žensk za obdobje 2016–2020 (48); poudarja, da se je treba osredotočiti na horizontalni steber, katerega cilj je, da Komisija in ESZD učinkoviteje uresničujeta zaveze EU glede krepitve pravic žensk in deklet prek zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo, ESZD in podpredsednico/visoko predstavnico, naj še naprej spodbujajo krepitev političnega in ekonomskega položaja žensk in deklet z vključevanjem enakosti spolov v vse svoje zunanje politike in programe, tudi prek strukturiranih dialogov s tretjimi državami, z javnim opozarjanjem na vprašanja, povezana s spolom, in z zagotavljanjem zadostnih sredstev v ta namen; z naklonjenostjo se seznanja z novim okvirom za enakosti spolov in krepitev vloge žensk za obdobje 2016–2020 (48); poudarja, da se je treba osredotočiti na horizontalni steber, katerega cilj je, da Komisija in ESZD učinkoviteje uresničujeta zaveze EU glede krepitve pravic žensk in deklet prek zunanjih odnosov;

| 106. | obžaluje pomanjkanje enakosti spolov v politični sferi; želi spomniti, da so ženske in moški enakopravni in bi morali imeti iste politične pravice in državljanske svoboščine, istočasno pa obžaluje, da so ženske premalo zastopane pri ekonomskem, socialnem in političnem odločanju; poudarja potrebo po učinkovitih zaščitnih mehanizmih za zagovornice človekovih pravic; priporoča, naj se uvede sistem kvot, da bi zagotovili način za spodbujanje udeležbe žensk v političnih organih in demokratičnih procesih, in sicer predvsem kot kandidatk; |
| --- | --- |

106.

obžaluje pomanjkanje enakosti spolov v politični sferi; želi spomniti, da so ženske in moški enakopravni in bi morali imeti iste politične pravice in državljanske svoboščine, istočasno pa obžaluje, da so ženske premalo zastopane pri ekonomskem, socialnem in političnem odločanju; poudarja potrebo po učinkovitih zaščitnih mehanizmih za zagovornice človekovih pravic; priporoča, naj se uvede sistem kvot, da bi zagotovili način za spodbujanje udeležbe žensk v političnih organih in demokratičnih procesih, in sicer predvsem kot kandidatk;

| 107. | poziva EU, naj še naprej podpira gospodarsko, družbeno in politično krepitev vloge žensk kot orodja za spodbujanje primernega uživanja njihovih pravic in temeljnih svoboščin ter naj največ pozornosti nameni dostopu deklet do kakovostnega izobraževanja, tudi tistih iz najrevnejših in najbolj zapostavljenih skupnosti; poziva k podpori poklicnega izobraževanja za ženske, zagotovitvi večjega obsega poklicnega usposabljanja na področjih znanosti in tehnologije, razvoju programov usposabljanja na področju enakosti spolov za pedagoške delavce v tretjih državah ter sprejetju ukrepov za preprečevanje prenašanja stereotipov prek izobraževalnega gradiva; odločno poziva EU, naj to prednostno nalogo vključi v vse svoje diplomatske in trgovinske dejavnosti ter dejavnosti na področju razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

107.

poziva EU, naj še naprej podpira gospodarsko, družbeno in politično krepitev vloge žensk kot orodja za spodbujanje primernega uživanja njihovih pravic in temeljnih svoboščin ter naj največ pozornosti nameni dostopu deklet do kakovostnega izobraževanja, tudi tistih iz najrevnejših in najbolj zapostavljenih skupnosti; poziva k podpori poklicnega izobraževanja za ženske, zagotovitvi večjega obsega poklicnega usposabljanja na področjih znanosti in tehnologije, razvoju programov usposabljanja na področju enakosti spolov za pedagoške delavce v tretjih državah ter sprejetju ukrepov za preprečevanje prenašanja stereotipov prek izobraževalnega gradiva; odločno poziva EU, naj to prednostno nalogo vključi v vse svoje diplomatske in trgovinske dejavnosti ter dejavnosti na področju razvojnega sodelovanja;

| 108. | poudarja, da mora biti izobraževanje deklet v begunskih taboriščih, na območjih konfliktov in na območjih, na katere vplivajo skrajna revščina in skrajne vremenske razmere, kot so suša in poplave, neprekinjeno; |
| --- | --- |

108.

poudarja, da mora biti izobraževanje deklet v begunskih taboriščih, na območjih konfliktov in na območjih, na katere vplivajo skrajna revščina in skrajne vremenske razmere, kot so suša in poplave, neprekinjeno;

| 109. | spodbuja EU, naj v operacijah SVOP in strukturah OZN za izgradnjo miru še naprej vključuje podporo ženskam in dekletom ter naj si prizadeva za izvajanje in krepitev resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325(2000) (49) in 1820(2008) (50) o ženskah, miru in varnosti; v zvezi s tem poziva EU, naj na mednarodni ravni podpre priznavanje dodane vrednosti udeležbe žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov, pa tudi pri operacijah za ohranjanje miru, humanitarni pomoči, obnovi po konfliktih in procesih prehoda v demokracijo, ki vodijo k trajnim in stabilnim političnim rešitvam; prav tako poudarja pomen zagotavljanja vseh človekovih pravic za ženske ter prispevanja h krepitvi njihove vloge, tudi v okviru agende za obdobje po letu 2015 in prek podpore za Pekinška izhodišča za ukrepanje in Istanbulsko konvencijo; pozdravlja podporo EU resolucijam OZN o vprašanjih enakosti spolov, zlasti ob upoštevanju vloge svobode izražanja in mnenja pri krepitvi vloge žensk; pozdravlja sklepe 59. seje Komisije OZN za položaj žensk (51); |
| --- | --- |

109.

spodbuja EU, naj v operacijah SVOP in strukturah OZN za izgradnjo miru še naprej vključuje podporo ženskam in dekletom ter naj si prizadeva za izvajanje in krepitev resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325(2000) (49) in 1820(2008) (50) o ženskah, miru in varnosti; v zvezi s tem poziva EU, naj na mednarodni ravni podpre priznavanje dodane vrednosti udeležbe žensk pri preprečevanju in reševanju konfliktov, pa tudi pri operacijah za ohranjanje miru, humanitarni pomoči, obnovi po konfliktih in procesih prehoda v demokracijo, ki vodijo k trajnim in stabilnim političnim rešitvam; prav tako poudarja pomen zagotavljanja vseh človekovih pravic za ženske ter prispevanja h krepitvi njihove vloge, tudi v okviru agende za obdobje po letu 2015 in prek podpore za Pekinška izhodišča za ukrepanje in Istanbulsko konvencijo; pozdravlja podporo EU resolucijam OZN o vprašanjih enakosti spolov, zlasti ob upoštevanju vloge svobode izražanja in mnenja pri krepitvi vloge žensk; pozdravlja sklepe 59. seje Komisije OZN za položaj žensk (51);

| 110. | poziva Komisijo, naj v vse misije EU za opazovanje volitev sistematično vključuje konkretne ukrepe za povečanje udeležbe žensk v volilnih procesih, in sicer v skladu s smernicami EU na tem področju, pri tem pa upošteva sklepe s seminarja visokih strokovnjakov za volitve, ki je potekal aprila 2014 v Bruslju, in uporabi izkušnje iz preteklih misij; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisijo, naj v vse misije EU za opazovanje volitev sistematično vključuje konkretne ukrepe za povečanje udeležbe žensk v volilnih procesih, in sicer v skladu s smernicami EU na tem področju, pri tem pa upošteva sklepe s seminarja visokih strokovnjakov za volitve, ki je potekal aprila 2014 v Bruslju, in uporabi izkušnje iz preteklih misij;

| 111. | pozdravlja prizadevanja ESZD v tretjih državah za okrepitev izvajanja obveznosti in zavez na področju pravic žensk, ki izhajajo iz Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Pekinških izhodišč za ukrepanje ter Deklaracije iz Kaira o prebivalstvu in razvoju v okviru razvojne agende za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

111.

pozdravlja prizadevanja ESZD v tretjih državah za okrepitev izvajanja obveznosti in zavez na področju pravic žensk, ki izhajajo iz Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, Pekinških izhodišč za ukrepanje ter Deklaracije iz Kaira o prebivalstvu in razvoju v okviru razvojne agende za obdobje po letu 2015;

| 112. | poudarja, da je pomembno, da se ne spodkopavata niti pravni red Pekinških izhodišč za ukrepanje v zvezi z dostopom do izobraževanja in zdravja kot temeljne človekove pravice niti varstvo spolnih in reproduktivnih pravic; poudarja, da univerzalno spoštovanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter dostopa do ustreznih storitev prispeva k zmanjšanju smrtnosti dojenčkov in mater; poudarja, da so načrtovanje družine, zdravje mater, preprost dostop do kontracepcije in varen splav pomembni elementi, s katerimi lahko rešimo življenje žensk in jim pomagamo, da si na novo uredijo življenje, če so bile žrtve posilstva; poudarja, da je treba te politike umestiti v osrčje razvojnega sodelovanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da je pomembno, da se ne spodkopavata niti pravni red Pekinških izhodišč za ukrepanje v zvezi z dostopom do izobraževanja in zdravja kot temeljne človekove pravice niti varstvo spolnih in reproduktivnih pravic; poudarja, da univerzalno spoštovanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter dostopa do ustreznih storitev prispeva k zmanjšanju smrtnosti dojenčkov in mater; poudarja, da so načrtovanje družine, zdravje mater, preprost dostop do kontracepcije in varen splav pomembni elementi, s katerimi lahko rešimo življenje žensk in jim pomagamo, da si na novo uredijo življenje, če so bile žrtve posilstva; poudarja, da je treba te politike umestiti v osrčje razvojnega sodelovanja s tretjimi državami;

| 113. | meni, da so poroke mladoletnikov kršitev temeljnih človekovih pravic, ki vpliva na vse vidike življenj udeleženih deklet in ogroža njihovo izobraževanje, s tem pa omejuje njihove obete, ogroža njihovo zdravje in povečuje tveganje, da bodo podvržene nasilju in zlorabam; |
| --- | --- |

113.

meni, da so poroke mladoletnikov kršitev temeljnih človekovih pravic, ki vpliva na vse vidike življenj udeleženih deklet in ogroža njihovo izobraževanje, s tem pa omejuje njihove obete, ogroža njihovo zdravje in povečuje tveganje, da bodo podvržene nasilju in zlorabam;

| 114. | je resno zaskrbljen zaradi pretresljivo hitrega porasta industrije naročanja nevest po pošti od 80. let 20. stoletja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so zabeleženi številni primeri žensk, ki so bile napadene in/ali umorjene, potem ko so se poročile z moškim kot „neveste po pošti“; obžaluje, da so na spletnih mestih za „naročilo po pošti“ navedena številna mladoletna dekleta, in poudarja, da je treba primere, ko so otroci uporabljeni za spolne namene, šteti za zlorabo otrok; |
| --- | --- |

114.

je resno zaskrbljen zaradi pretresljivo hitrega porasta industrije naročanja nevest po pošti od 80. let 20. stoletja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so zabeleženi številni primeri žensk, ki so bile napadene in/ali umorjene, potem ko so se poročile z moškim kot „neveste po pošti“; obžaluje, da so na spletnih mestih za „naročilo po pošti“ navedena številna mladoletna dekleta, in poudarja, da je treba primere, ko so otroci uporabljeni za spolne namene, šteti za zlorabo otrok;

| 115. | obsoja prakso nadomestnega materinstva, ki spodkopava človekovo dostojanstvo žensk, saj se njihova telesa in reproduktivne funkcije teh teles uporabljajo kot blago; meni, da je treba prakso gestacijskega nadomestnega materinstva, ki vključuje reproduktivno izkoriščanje in uporabo človekovega telesa, zlasti teles ranljivih žensk v državah v razvoju, za finančni ali drugačen dobiček, prepovedati in obravnavati kot nujno v instrumentih na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

115.

obsoja prakso nadomestnega materinstva, ki spodkopava človekovo dostojanstvo žensk, saj se njihova telesa in reproduktivne funkcije teh teles uporabljajo kot blago; meni, da je treba prakso gestacijskega nadomestnega materinstva, ki vključuje reproduktivno izkoriščanje in uporabo človekovega telesa, zlasti teles ranljivih žensk v državah v razvoju, za finančni ali drugačen dobiček, prepovedati in obravnavati kot nujno v instrumentih na področju človekovih pravic;

Pravice otrok

| 116. | znova poudarja, da je nujno povsod ratificirati in dejansko izvajati Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in njene izbirne protokole; poziva vse države, naj se zavežejo k odpravi najhujših oblik dela otrok, kakor so opredeljene v členu 3 Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 182, med drugim suženjstvo otrok, trgovina z otroki, prostitucija in nevarno delo, ki ogroža telesno in duševno zdravje otrok; |
| --- | --- |

116.

znova poudarja, da je nujno povsod ratificirati in dejansko izvajati Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in njene izbirne protokole; poziva vse države, naj se zavežejo k odpravi najhujših oblik dela otrok, kakor so opredeljene v členu 3 Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 182, med drugim suženjstvo otrok, trgovina z otroki, prostitucija in nevarno delo, ki ogroža telesno in duševno zdravje otrok;

| 117. | pozdravlja sklepe Sveta o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic (52), sprejete decembra 2014, ter poziva EU, naj še naprej podpira partnerske države v boju proti vsem oblikam nasilja nad otroki, vključno s spolnim izkoriščanjem, in pri krepitvi njihovih zmogljivosti za varstvo pravic otrok; pozdravlja objavo priročnika EU in Unicefa o instrumentih za otrokove pravice na svetovni ravni v letu 2014 (53); je seznanjen z izjavo komisarja za človekove pravice pri Svetu Evrope iz maja 2014 o pravicah interseksualnih otrok; |
| --- | --- |

117.

pozdravlja sklepe Sveta o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic (52), sprejete decembra 2014, ter poziva EU, naj še naprej podpira partnerske države v boju proti vsem oblikam nasilja nad otroki, vključno s spolnim izkoriščanjem, in pri krepitvi njihovih zmogljivosti za varstvo pravic otrok; pozdravlja objavo priročnika EU in Unicefa o instrumentih za otrokove pravice na svetovni ravni v letu 2014 (53); je seznanjen z izjavo komisarja za človekove pravice pri Svetu Evrope iz maja 2014 o pravicah interseksualnih otrok;

| 118. | ponavlja zahtevo, naj Komisija predlaga celovito strategijo in akcijski načrt za pravice otroka za naslednjih pet let, da bi v zunanjih politikah EU namenila prednost pravicam otrok, ter na ta način podpre prizadevanja EU za spodbujanje njihovih pravic, zlasti s prispevanjem k zagotavljanju dostopa otrok do vode, sanitarnih storitev, zdravstvenega varstva in izobrazbe, z zagotavljanjem rehabilitacije in ponovnega vključevanja otrok iz oboroženih skupin, z odpravljanjem dela otrok, mučenja, vprašanja čarovništva otrok, trgovine z otroki, porok in spolnega izkoriščanja otrok ter s pomočjo otrokom v oboroženih konfliktih in zagotavljanjem njihovega dostopa do izobraževanja na konfliktnih območjih in v begunskih taboriščih; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Parlamentu vsako leto poroča o rezultatih, ki jih je prineslo zunanje delovanje Unije, osredotočeno na otroke; izraža pohvalo akciji „Otroci, ne vojaki“ ter poziva EU in države članice, naj povečajo podporo, da bo mogoče do leta 2016 izpolniti cilj ter preprečiti novačenje in uporabo otrok v konfliktih s strani vladnih oboroženih sil; |
| --- | --- |

118.

ponavlja zahtevo, naj Komisija predlaga celovito strategijo in akcijski načrt za pravice otroka za naslednjih pet let, da bi v zunanjih politikah EU namenila prednost pravicam otrok, ter na ta način podpre prizadevanja EU za spodbujanje njihovih pravic, zlasti s prispevanjem k zagotavljanju dostopa otrok do vode, sanitarnih storitev, zdravstvenega varstva in izobrazbe, z zagotavljanjem rehabilitacije in ponovnega vključevanja otrok iz oboroženih skupin, z odpravljanjem dela otrok, mučenja, vprašanja čarovništva otrok, trgovine z otroki, porok in spolnega izkoriščanja otrok ter s pomočjo otrokom v oboroženih konfliktih in zagotavljanjem njihovega dostopa do izobraževanja na konfliktnih območjih in v begunskih taboriščih; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Parlamentu vsako leto poroča o rezultatih, ki jih je prineslo zunanje delovanje Unije, osredotočeno na otroke; izraža pohvalo akciji „Otroci, ne vojaki“ ter poziva EU in države članice, naj povečajo podporo, da bo mogoče do leta 2016 izpolniti cilj ter preprečiti novačenje in uporabo otrok v konfliktih s strani vladnih oboroženih sil;

| 119. | pozdravlja sodelovanje EU z Unicefom, v okviru katerega je bil oblikovan nabor orodij za vključevanje otrokovih pravic v razvojno sodelovanje ter zagotovljena podpora ključnim razvojnim ciljem tisočletja in programom za zaščito otrok za uresničevanje pravic otrok, zlasti v težavnih razmerah, pa tudi sodelovanje z agencijo UNRWA; |
| --- | --- |

119.

pozdravlja sodelovanje EU z Unicefom, v okviru katerega je bil oblikovan nabor orodij za vključevanje otrokovih pravic v razvojno sodelovanje ter zagotovljena podpora ključnim razvojnim ciljem tisočletja in programom za zaščito otrok za uresničevanje pravic otrok, zlasti v težavnih razmerah, pa tudi sodelovanje z agencijo UNRWA;

| 120. | pozdravlja dejavno sodelovanje EU s posebnimi poročevalci OZN na področju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, vključno s posebnim poročevalcem o človekovi pravici do neoporečne pitne vode in sanitarnih storitev, posebnim poročevalcem o pravici do izobrazbe, posebno poročevalko o pravici do prehrane, posebnim poročevalcem o skrajni revščini in človekovih pravicah ter posebno poročevalko o ustreznih bivališčih; pozitivno ocenjuje, da je bilo spodbujanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic okrepljeno v večletnem okvirnem programu EIDHR za obdobje 2014–2017, katerega namen je med drugim prispevati h krepitvi sindikatov, ozaveščanju o vprašanjih, povezanih s plačo, varovanju zemljišč, spodbujanju socialnega vključevanja prek krepitve ekonomskega položaja ter zmanjšanju ekonomske diskriminacije in nasilja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

120.

pozdravlja dejavno sodelovanje EU s posebnimi poročevalci OZN na področju ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, vključno s posebnim poročevalcem o človekovi pravici do neoporečne pitne vode in sanitarnih storitev, posebnim poročevalcem o pravici do izobrazbe, posebno poročevalko o pravici do prehrane, posebnim poročevalcem o skrajni revščini in človekovih pravicah ter posebno poročevalko o ustreznih bivališčih; pozitivno ocenjuje, da je bilo spodbujanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic okrepljeno v večletnem okvirnem programu EIDHR za obdobje 2014–2017, katerega namen je med drugim prispevati h krepitvi sindikatov, ozaveščanju o vprašanjih, povezanih s plačo, varovanju zemljišč, spodbujanju socialnega vključevanja prek krepitve ekonomskega položaja ter zmanjšanju ekonomske diskriminacije in nasilja na delovnem mestu;

Krepitev demokracije po vsem svetu

| 121. | poudarja vlogo EU pri varovanju in spodbujanju spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot v odnosih s širšim svetom; opozarja, da za demokratično ureditev niso značilne le svobodne in poštene volitve, temveč med drugim tudi svoboda govora, tiska in združevanja, pravna država in odgovornost, neodvisnost sodstva in nepristranska uprava; poudarja, da je demokracija neločljivo povezana s človekovimi pravicami ter da se ta dva vidika medsebojno dopolnjujeta, kakor je Svet opozoril v sklepih z dne 18. novembra 2009 o podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU; pozdravlja, da je v novem akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo večji poudarek na dejavnostih za podporo demokraciji; |
| --- | --- |

121.

poudarja vlogo EU pri varovanju in spodbujanju spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot v odnosih s širšim svetom; opozarja, da za demokratično ureditev niso značilne le svobodne in poštene volitve, temveč med drugim tudi svoboda govora, tiska in združevanja, pravna država in odgovornost, neodvisnost sodstva in nepristranska uprava; poudarja, da je demokracija neločljivo povezana s človekovimi pravicami ter da se ta dva vidika medsebojno dopolnjujeta, kakor je Svet opozoril v sklepih z dne 18. novembra 2009 o podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU; pozdravlja, da je v novem akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo večji poudarek na dejavnostih za podporo demokraciji;

Varovanje svobode izražanja in krepitev civilne družbe

| 122. | znova poudarja, da je svoboda izražanja ključni element vsake demokratične družbe, saj omogoča razvoj kulture pluralizma, v kateri imajo civilna družba in državljani moč, da od svojih vlad in odločevalcev zahtevajo odgovornost, in spodbuja spoštovanje pravne države; zato odločno poziva EU, naj okrepi prizadevanja za spodbujanje svobode izražanja prek svojih zunanjih politik in instrumentov; |
| --- | --- |

122.

znova poudarja, da je svoboda izražanja ključni element vsake demokratične družbe, saj omogoča razvoj kulture pluralizma, v kateri imajo civilna družba in državljani moč, da od svojih vlad in odločevalcev zahtevajo odgovornost, in spodbuja spoštovanje pravne države; zato odločno poziva EU, naj okrepi prizadevanja za spodbujanje svobode izražanja prek svojih zunanjih politik in instrumentov;

| 123. | znova poziva EU in njene države članice, naj pozorneje spremljajo vse vrste omejitev svobode izražanja in medijev v tretjih državah ter naj hitro in sistematično obsodijo take omejitve, tudi če je njihov namen legitimen, kot je boj proti terorizmu, državna varnost ali kazenski pregon; poudarja, kako pomembno je zagotoviti dejansko izvajanje smernic EU o svobodi izražanja na spletu in drugje ter redno spremljati njihov učinek; želi spomniti na cilj EU, da bo vsem posameznikom, tako v spletu kot drugje, omogočila in zajamčila enakopraven dostop do informacij in svobodo govora; |
| --- | --- |

123.

znova poziva EU in njene države članice, naj pozorneje spremljajo vse vrste omejitev svobode izražanja in medijev v tretjih državah ter naj hitro in sistematično obsodijo take omejitve, tudi če je njihov namen legitimen, kot je boj proti terorizmu, državna varnost ali kazenski pregon; poudarja, kako pomembno je zagotoviti dejansko izvajanje smernic EU o svobodi izražanja na spletu in drugje ter redno spremljati njihov učinek; želi spomniti na cilj EU, da bo vsem posameznikom, tako v spletu kot drugje, omogočila in zajamčila enakopraven dostop do informacij in svobodo govora;

| 124. | meni, da informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) s tem, ko omogoča čim večji dostop do informacij, zagotavlja priložnosti za krepitev človekovih pravic in demokratičnih praks ter za družbeni in gospodarski razvoj; poudarja tudi prispevek IKT k prizadevanjem civilnodružbenih gibanj, zlasti v nedemokratičnih režimih; izraža zaskrbljenost, da nekateri avtoritarni režimi uporabljajo IKT na načine, ki vedno bolj ogrožajo zagovornike človekovih pravic in demokracije; poudarja potrebo po večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev in blogerjev, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja neomejenega dostopa do informacij; poziva Komisijo, naj v zvezi z blagom z dvojno rabo v okviru pregleda sistema EU za nadzor izvoza posebno pozornost nameni vidiku človekovih pravic; |
| --- | --- |

124.

meni, da informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) s tem, ko omogoča čim večji dostop do informacij, zagotavlja priložnosti za krepitev človekovih pravic in demokratičnih praks ter za družbeni in gospodarski razvoj; poudarja tudi prispevek IKT k prizadevanjem civilnodružbenih gibanj, zlasti v nedemokratičnih režimih; izraža zaskrbljenost, da nekateri avtoritarni režimi uporabljajo IKT na načine, ki vedno bolj ogrožajo zagovornike človekovih pravic in demokracije; poudarja potrebo po večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev in blogerjev, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja neomejenega dostopa do informacij; poziva Komisijo, naj v zvezi z blagom z dvojno rabo v okviru pregleda sistema EU za nadzor izvoza posebno pozornost nameni vidiku človekovih pravic;

Podpora EU zagovornikom človekovih pravic

| 125. | obžaluje, da je civilna družba, vključno z zagovorniki človekovih pravic, po vsem svetu vse bolj na udaru; je globoko zaskrbljen, da vedno več držav, kot so Rusija in nekatere države osrednje Azije, sprejema strogo zakonodajo, da bi zadušile dejavnosti nevladnih organizacij, tako da omejujejo njihov dostop do financiranja iz tujine ter uvajajo obremenjujoče obveznosti poročanja in hude kazni za njihovo nespoštovanje; želi spomniti, da je pravica do združevanja in zbiranja bistven element demokratične, odprte in strpne družbe; poziva k obnovljenim prizadevanjem proti omejevanju in ustrahovanju ljudi, ki po vsem svetu delajo za organizacije civilne družbe, in poziva EU, naj daje zgled pri zaščiti in spodbujanju zadevnih pravic; |
| --- | --- |

125.

obžaluje, da je civilna družba, vključno z zagovorniki človekovih pravic, po vsem svetu vse bolj na udaru; je globoko zaskrbljen, da vedno več držav, kot so Rusija in nekatere države osrednje Azije, sprejema strogo zakonodajo, da bi zadušile dejavnosti nevladnih organizacij, tako da omejujejo njihov dostop do financiranja iz tujine ter uvajajo obremenjujoče obveznosti poročanja in hude kazni za njihovo nespoštovanje; želi spomniti, da je pravica do združevanja in zbiranja bistven element demokratične, odprte in strpne družbe; poziva k obnovljenim prizadevanjem proti omejevanju in ustrahovanju ljudi, ki po vsem svetu delajo za organizacije civilne družbe, in poziva EU, naj daje zgled pri zaščiti in spodbujanju zadevnih pravic;

| 126. | je zadovoljen, da je podpredsednica/visoka predstavnica v novem akcijskem načrtu znova poudarila zavezanost EU krepitvi položaja lokalnih akterjev in organizacij civilne družbe, ter poudarja, da civilna družba, vključno z zlasti zagovorniki človekovih pravic, zaradi občutnega krčenja prostora za njeno delovanje potrebuje več pozornosti in prizadevanj s strani EU; zato odločno poziva EU in njene države članice, naj oblikujejo skladen in celovit odziv na velike izzive, s katerimi se sooča civilna družba, vključno z zagovorniki človekovih pravic, po vsem svetu; |
| --- | --- |

126.

je zadovoljen, da je podpredsednica/visoka predstavnica v novem akcijskem načrtu znova poudarila zavezanost EU krepitvi položaja lokalnih akterjev in organizacij civilne družbe, ter poudarja, da civilna družba, vključno z zlasti zagovorniki človekovih pravic, zaradi občutnega krčenja prostora za njeno delovanje potrebuje več pozornosti in prizadevanj s strani EU; zato odločno poziva EU in njene države članice, naj oblikujejo skladen in celovit odziv na velike izzive, s katerimi se sooča civilna družba, vključno z zagovorniki človekovih pravic, po vsem svetu;

| 127. | poziva EU in njene države članice, naj stalno spremljajo primere kršenja svobode zbiranja in združevanja, vključno z različnimi oblikami prepovedi in omejevanja organizacij civilne družbe in njihovih dejavnosti, ter opozarjajo nanje na vseh ravneh političnega dialoga; |
| --- | --- |

127.

poziva EU in njene države članice, naj stalno spremljajo primere kršenja svobode zbiranja in združevanja, vključno z različnimi oblikami prepovedi in omejevanja organizacij civilne družbe in njihovih dejavnosti, ter opozarjajo nanje na vseh ravneh političnega dialoga;

| 128. | poleg tega poziva EU in njene države članice, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za sistematično opozarjanje na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic in aktivistov civilne družbe, ki so v nevarnosti, zlasti tistih, ki so trenutno v zaporu; spodbuja delegacije EU in diplomatsko osebje držav članic, naj še naprej dejavno podpirajo zagovornike človekovih pravic s sistematičnim spremljanjem sojenj, obiskovanjem pridržanih aktivistov in izjavami o posameznih primerih ter kršitve človekovih pravic obravnavajo z ustreznimi sogovorniki; vztraja, da bi se morali višji predstavniki EU, zlasti podpredsednica/visoka predstavnica, komisarji, posebni predstavniki EU in vladni uslužbenci iz držav članic sistematično sestajati z zagovorniki človekovih pravic, kadar obiščejo države, v katerih se izvaja pritisk na civilno družbo; |
| --- | --- |

128.

poleg tega poziva EU in njene države članice, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za sistematično opozarjanje na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic in aktivistov civilne družbe, ki so v nevarnosti, zlasti tistih, ki so trenutno v zaporu; spodbuja delegacije EU in diplomatsko osebje držav članic, naj še naprej dejavno podpirajo zagovornike človekovih pravic s sistematičnim spremljanjem sojenj, obiskovanjem pridržanih aktivistov in izjavami o posameznih primerih ter kršitve človekovih pravic obravnavajo z ustreznimi sogovorniki; vztraja, da bi se morali višji predstavniki EU, zlasti podpredsednica/visoka predstavnica, komisarji, posebni predstavniki EU in vladni uslužbenci iz držav članic sistematično sestajati z zagovorniki človekovih pravic, kadar obiščejo države, v katerih se izvaja pritisk na civilno družbo;

| 129. | pozitivno ocenjuje pomoč EU zagovornikom človekovih pravic in civilni družbi po vsem svetu prek financiranja EIDHR; poudarja, da je treba EIDHR uporabiti zlasti za zaščito zagovornikov človekovih pravic, ki so v največji nevarnosti; poudarja tudi, da bi bilo treba pri podpori zagovornikom človekovih pravic upoštevati predvsem merila učinkovitosti ter da ne bi smeli določati preostrih pogojev; poziva Komisijo, ESZD in delegacije EU, naj zagotovijo pravilno uporabo finančnih sredstev, ki so na voljo za pomoč zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

129.

pozitivno ocenjuje pomoč EU zagovornikom človekovih pravic in civilni družbi po vsem svetu prek financiranja EIDHR; poudarja, da je treba EIDHR uporabiti zlasti za zaščito zagovornikov človekovih pravic, ki so v največji nevarnosti; poudarja tudi, da bi bilo treba pri podpori zagovornikom človekovih pravic upoštevati predvsem merila učinkovitosti ter da ne bi smeli določati preostrih pogojev; poziva Komisijo, ESZD in delegacije EU, naj zagotovijo pravilno uporabo finančnih sredstev, ki so na voljo za pomoč zagovornikom človekovih pravic;

Podpiranje volitev ter krepitev pravne države, neodvisnosti sodstva in nepristranske uprave v tretjih državah

| 130. | pozdravlja napotitev osmih misij za opazovanje volitev in osmih misij strokovnjakov za volitve, ki jih je EU v letu 2014 razposlala po svetu; znova pozitivno ocenjuje, da EU stalno podpira volitve ter zagotavlja pomoč in podporo domačim opazovalcem volitev; |
| --- | --- |

130.

pozdravlja napotitev osmih misij za opazovanje volitev in osmih misij strokovnjakov za volitve, ki jih je EU v letu 2014 razposlala po svetu; znova pozitivno ocenjuje, da EU stalno podpira volitve ter zagotavlja pomoč in podporo domačim opazovalcem volitev;

| 131. | opozarja, da se je treba na poročila in priporočila misij za opazovanje volitev odzvati z ustreznimi ukrepi, da bi tako povečali njihov učinek in okrepili podporo EU demokratičnim standardom v državah, ki jih to zadeva; |
| --- | --- |

131.

opozarja, da se je treba na poročila in priporočila misij za opazovanje volitev odzvati z ustreznimi ukrepi, da bi tako povečali njihov učinek in okrepili podporo EU demokratičnim standardom v državah, ki jih to zadeva;

| 132. | priporoča, naj EU okrepi prizadevanja za oblikovanje bolj celovitega pristopa k procesom demokratizacije, v katerih so svobodne in poštene volitve zgolj ena razsežnost, ter tako pozitivno prispeva h krepitvi demokratičnih institucij in zaupanja javnosti v volitve po vsem svetu; |
| --- | --- |

132.

priporoča, naj EU okrepi prizadevanja za oblikovanje bolj celovitega pristopa k procesom demokratizacije, v katerih so svobodne in poštene volitve zgolj ena razsežnost, ter tako pozitivno prispeva h krepitvi demokratičnih institucij in zaupanja javnosti v volitve po vsem svetu;

| 133. | v zvezi s tem ocenjuje kot pozitivno, da se je v letu 2014 v 12 izbranih delegacijah EU začela druga generacija pilotnih projektov za podporo demokraciji, v skladu z zavezo iz sklepov Sveta iz novembra 2009 in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012; odločno poudarja pomen teh pilotnih projektov za doseganje večje skladnosti pri podpori demokraciji prek zunanjih politik in instrumentov EU; |
| --- | --- |

133.

v zvezi s tem ocenjuje kot pozitivno, da se je v letu 2014 v 12 izbranih delegacijah EU začela druga generacija pilotnih projektov za podporo demokraciji, v skladu z zavezo iz sklepov Sveta iz novembra 2009 in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012; odločno poudarja pomen teh pilotnih projektov za doseganje večje skladnosti pri podpori demokraciji prek zunanjih politik in instrumentov EU;

| 134. | pozdravlja zavezo Komisije, ESZD in držav članic v novem akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo, namreč da bodo odločneje in bolj dosledno sodelovale z organi za izvedbo volitev, parlamentarnimi institucijami, lokalnimi nevladnimi organizacijami, zagovorniki človekovih pravic in organizacijami civilne družbe v tretjih državah, da bi jih bolj vključile v spremljanje volitev in prispevale h krepitvi njihovega položaja in tako okrepile demokratične procese; |
| --- | --- |

134.

pozdravlja zavezo Komisije, ESZD in držav članic v novem akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo, namreč da bodo odločneje in bolj dosledno sodelovale z organi za izvedbo volitev, parlamentarnimi institucijami, lokalnimi nevladnimi organizacijami, zagovorniki človekovih pravic in organizacijami civilne družbe v tretjih državah, da bi jih bolj vključile v spremljanje volitev in prispevale h krepitvi njihovega položaja in tako okrepile demokratične procese;

| 135. | opozarja, da bi lahko izkušnje Evropske unije, politikov, akademikov, medijev, nevladnih organizacij in civilne družbe ter izkušnje, pridobljene z demokratično tranzicijo v okviru širitvene in sosedske politike, pripomogle k določitvi primerov dobre prakse, ki bi jih nato lahko uporabili za podporo in krepitev drugih procesov demokratizacije po vsem svetu; |
| --- | --- |

135.

opozarja, da bi lahko izkušnje Evropske unije, politikov, akademikov, medijev, nevladnih organizacij in civilne družbe ter izkušnje, pridobljene z demokratično tranzicijo v okviru širitvene in sosedske politike, pripomogle k določitvi primerov dobre prakse, ki bi jih nato lahko uporabili za podporo in krepitev drugih procesov demokratizacije po vsem svetu;

| 136. | opozarja, da korupcija ogroža enakopravno uživanje človekovih pravic in spodjeda demokratične procese, kot so pravna država in pravično izvajanje sodne oblasti; opozarja tudi, da je EU zahtevala izključno pristojnost za podpis Konvencije OZN proti korupciji (UNCAC); |
| --- | --- |

136.

opozarja, da korupcija ogroža enakopravno uživanje človekovih pravic in spodjeda demokratične procese, kot so pravna država in pravično izvajanje sodne oblasti; opozarja tudi, da je EU zahtevala izključno pristojnost za podpis Konvencije OZN proti korupciji (UNCAC);

| 137. | meni, da bi morala EU na vseh ravneh dialoga s tretjimi državami poudarjati pomen preglednosti in dostopnosti, integritete, odgovornosti in pravilnega upravljanja javnih zadev, javnega proračuna in javne lastnine, kakor določa Konvencija OZN proti korupciji; meni, da korupcija v vseh svojih oblikah ogroža demokratična načela in negativno vpliva na družbeni in gospodarski razvoj; poziva k nadaljnjim ukrepom v zvezi z zahtevo za boljše spremljanje izvajanja Konvencije OZN proti korupciji in k primernemu upoštevanju priporočil OECD; meni, da bi morala EU bolj dosledno in sistematično podpirati tretje države pri soočanju s korupcijo, in sicer s strokovnim znanjem pri ustanavljanju in utrjevanju neodvisnih in učinkovitih institucij za boj proti korupciji, tudi s proaktivnim sodelovanjem z zasebnim sektorjem; priporoča tudi razvoj inovativnih finančnih instrumentov za okrepitev boja proti vsem oblikam korupcije; v zvezi s tem je seznanjen s pozivom za boljše urejanje finančnih transakcij na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

137.

meni, da bi morala EU na vseh ravneh dialoga s tretjimi državami poudarjati pomen preglednosti in dostopnosti, integritete, odgovornosti in pravilnega upravljanja javnih zadev, javnega proračuna in javne lastnine, kakor določa Konvencija OZN proti korupciji; meni, da korupcija v vseh svojih oblikah ogroža demokratična načela in negativno vpliva na družbeni in gospodarski razvoj; poziva k nadaljnjim ukrepom v zvezi z zahtevo za boljše spremljanje izvajanja Konvencije OZN proti korupciji in k primernemu upoštevanju priporočil OECD; meni, da bi morala EU bolj dosledno in sistematično podpirati tretje države pri soočanju s korupcijo, in sicer s strokovnim znanjem pri ustanavljanju in utrjevanju neodvisnih in učinkovitih institucij za boj proti korupciji, tudi s proaktivnim sodelovanjem z zasebnim sektorjem; priporoča tudi razvoj inovativnih finančnih instrumentov za okrepitev boja proti vsem oblikam korupcije; v zvezi s tem je seznanjen s pozivom za boljše urejanje finančnih transakcij na mednarodni ravni;

| 138. | meni, da bi morala EU okrepiti prizadevanja za spodbujanje pravne države in neodvisnosti sodstva na večstranski in dvostranski ravni; spodbuja EU, naj podpre pravično izvajanje sodne oblasti po vsem svetu s podporo procesom zakonodajnih in institucionalnih reform v tretjih državah; spodbuja tudi delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj sistematično spremljajo sojenja, da bi spodbudili neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

138.

meni, da bi morala EU okrepiti prizadevanja za spodbujanje pravne države in neodvisnosti sodstva na večstranski in dvostranski ravni; spodbuja EU, naj podpre pravično izvajanje sodne oblasti po vsem svetu s podporo procesom zakonodajnih in institucionalnih reform v tretjih državah; spodbuja tudi delegacije EU in veleposlaništva držav članic, naj sistematično spremljajo sojenja, da bi spodbudili neodvisnost sodstva;

Odločnejše ukrepanje Evropskega parlamenta na področju človekovih pravic

| 139. | pozdravlja pregled smernic za medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta za spodbujanje človekovih pravic in demokracije, ki ga je opravila konferenca predsednikov delegacij v sodelovanju s Pododborom za človekove pravice; v zvezi s tem priporoča bolj sistematično in pregledno prakso izpostavljanja vprašanj na področju človekovih pravic na obiskih delegacij v tretjih državah, zlasti posameznih primerov, omenjenih v resolucijah Parlamenta, ter pisnega poročanja o sprejetih ukrepih Pododboru za človekove pravice oziroma poročanja, kjer je to politično upravičeno, na posebni seji; |
| --- | --- |

139.

pozdravlja pregled smernic za medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta za spodbujanje človekovih pravic in demokracije, ki ga je opravila konferenca predsednikov delegacij v sodelovanju s Pododborom za človekove pravice; v zvezi s tem priporoča bolj sistematično in pregledno prakso izpostavljanja vprašanj na področju človekovih pravic na obiskih delegacij v tretjih državah, zlasti posameznih primerov, omenjenih v resolucijah Parlamenta, ter pisnega poročanja o sprejetih ukrepih Pododboru za človekove pravice oziroma poročanja, kjer je to politično upravičeno, na posebni seji;

| 140. | poudarja potrebo po nenehnem obravnavanju najboljših načinov za kar največje možno izboljšanje verodostojnosti, prepoznavnosti in učinkovitosti resolucij Parlamenta o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

140.

poudarja potrebo po nenehnem obravnavanju najboljših načinov za kar največje možno izboljšanje verodostojnosti, prepoznavnosti in učinkovitosti resolucij Parlamenta o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države;

| 141. | spodbuja razpravo o vključitvi različnih orodij, ki so Parlamentu na voljo za podpiranje in spodbujanje človekovih pravic, v enoten strateški dokument, ki bi ga Parlament sprejel na plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

141.

spodbuja razpravo o vključitvi različnih orodij, ki so Parlamentu na voljo za podpiranje in spodbujanje človekovih pravic, v enoten strateški dokument, ki bi ga Parlament sprejel na plenarnem zasedanju;

o

o o

| 142. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu Združenih narodov, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku 70. generalne skupščine Združenih narodov, predsedniku Sveta Združenih narodov za človekove pravice, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in vodjem delegacij EU. |
| --- | --- |

142.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu Združenih narodov, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku 70. generalne skupščine Združenih narodov, predsedniku Sveta Združenih narodov za človekove pravice, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in vodjem delegacij EU.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0070.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/sl/pdf

(3)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9647-2014-INIT/sl/pdf

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11491-2013-INIT/sl/pdf

(5)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/en/policies/pdf/st10152-en15_pdf/

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/sl/pdf

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13201-2015-INIT/sl/pdf

(9)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SL&f=ST%209369%202012%20INIT

(10)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SL&f=ST%2015559%202014%20INIT

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32015D0260

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/sl/pdf

(13)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(14)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 69..

(15)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 165.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0274.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0394.

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0420.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0252.

(21)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0079.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0259.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0206.

(24)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0076.

(25)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0272.

(26)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0288.

(27)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0317.

(28)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0350.

(29)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0348.

(30)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_sl.pdf

(31)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52011DC0200

(32)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:sl:PDF

(33)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(34)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0274.

(35)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/Joint%20Programme%20on%20FGMC%20Summary%20Report.pdf

(36)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/086/06/PDF/G1408606.pdf?OpenElement

(37)  https://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/hr/news53.pdf

(38)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_sl.pdf

(39)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2014:077:0027:0043:SL:PDF

(40)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0274.

(41)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(42)  http://wcip2014.org/wp-content/uploads/2013/03/N1446828.pdf

(43)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(44)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/eu_strategy_towards_the_eradication_of_trafficking_in_human_beings_2012-2016_1.pdf

(45)  http://www.coe.int/en/web/portal/10-october-against-death-penalty

(46)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/8590.sl08.pdf

(47)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11492-2013-INIT/sl/pdf

(48)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5690_en.pdf

(49)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(50)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1820(2008)

(51)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/2015/27

(52)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SL&f=ST%2015559%202014%20INIT

(53)  http://www.unicef.org/eu/crtoolkit/downloads/Child-Rights-Toolkit-Web-Links.pdf

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/176 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/176

---

P8_TA(2015)0471

20. obletnica Daytonskega mirovnega sporazuma

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o 20. obletnici Daytonskega mirovnega sporazuma (2015/2979(RSP))

(2017/C 399/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Daytonskega mirovnega sporazuma, njegovega splošnega okvira in dvanajstih prilog, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Daytonskega mirovnega sporazuma, njegovega splošnega okvira in dvanajstih prilog,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. julija 2005 (1), 15. januarja 2009 (2) in 9. julija 2015 (3) o Srebrenici, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. julija 2005 (1), 15. januarja 2009 (2) in 9. julija 2015 (3) o Srebrenici,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 11. marca 2005 o ustavni reformi v Bosni in Hercegovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 11. marca 2005 o ustavni reformi v Bosni in Hercegovini,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil Daytonski mirovni sporazum podpisan 14. decembra 1995 v Parizu in je končal najbolj krvavo vojno v Evropi po koncu druge svetovne vojne; |
| --- | --- |

A.

ker je bil Daytonski mirovni sporazum podpisan 14. decembra 1995 v Parizu in je končal najbolj krvavo vojno v Evropi po koncu druge svetovne vojne;

| B. | ker je sporazum končal vojno, ni pa vzpostavil delujoče in samozadostne države, in ker je institucionalna ureditev države prezapletena in se je izkazala za neučinkovito; |
| --- | --- |

B.

ker je sporazum končal vojno, ni pa vzpostavil delujoče in samozadostne države, in ker je institucionalna ureditev države prezapletena in se je izkazala za neučinkovito;

| 1. | opozarja na pomen podpisa Daytonskega mirovnega sporazuma, se spominja vseh tragičnih žrtev vojne v Bosni in Hercegovini ter izreka iskreno sožalje družinam umrlih; |
| --- | --- |

1.

opozarja na pomen podpisa Daytonskega mirovnega sporazuma, se spominja vseh tragičnih žrtev vojne v Bosni in Hercegovini ter izreka iskreno sožalje družinam umrlih;

| 2. | z obžalovanjem ugotavlja, da 20 let od konca vojne in oblikovanja splošnega okvirnega sporazuma, ki je orisal glavne vidike mirovne rešitve in prihodnjo obliko države, več zaporednih vlad ni uspelo zgraditi v celoti delujoče in samozadostne države; |
| --- | --- |

2.

z obžalovanjem ugotavlja, da 20 let od konca vojne in oblikovanja splošnega okvirnega sporazuma, ki je orisal glavne vidike mirovne rešitve in prihodnjo obliko države, več zaporednih vlad ni uspelo zgraditi v celoti delujoče in samozadostne države;

| 3. | pozdravlja dosežene rezultate pri vračanju beguncev in notranje razseljenih oseb, obnovi in vračanju premoženja, v skladu z določbami Priloge VII k Daytonskemu sporazumu; vztraja, da je treba v celoti izvajati prilogo in s tem povezano strategijo, da bi zagotovili trajno vračanje ter pravične, celovite in trajne rešitve za notranje razseljene osebe, begunce in druge osebe, ki jih je prizadela vojna; poudarja, da je s tem v zvezi potrebno trajno vračanje Hrvatov, Bošnjakov in drugih v Republiko Srbsko; poudarja, da je treba doseči napredek pri izboljšanju socialno-ekonomskega vključevanja tistih, ki so se vrnili v domovino; poziva, naj se prizadevanja na vseh ravneh bolje usklajujejo in naj se več pozornosti nameni najbolj ranljivim razseljenim skupinam, vključno z Romi in ženskami, ki so bile žrtve nasilja; z obžalovanjem ugotavlja, da je po navedbah Mednarodnega odbora Rdečega križa še vedno pogrešanih približno 7 000 oseb, njihova usoda pa ostaja neznana; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dosežene rezultate pri vračanju beguncev in notranje razseljenih oseb, obnovi in vračanju premoženja, v skladu z določbami Priloge VII k Daytonskemu sporazumu; vztraja, da je treba v celoti izvajati prilogo in s tem povezano strategijo, da bi zagotovili trajno vračanje ter pravične, celovite in trajne rešitve za notranje razseljene osebe, begunce in druge osebe, ki jih je prizadela vojna; poudarja, da je s tem v zvezi potrebno trajno vračanje Hrvatov, Bošnjakov in drugih v Republiko Srbsko; poudarja, da je treba doseči napredek pri izboljšanju socialno-ekonomskega vključevanja tistih, ki so se vrnili v domovino; poziva, naj se prizadevanja na vseh ravneh bolje usklajujejo in naj se več pozornosti nameni najbolj ranljivim razseljenim skupinam, vključno z Romi in ženskami, ki so bile žrtve nasilja; z obžalovanjem ugotavlja, da je po navedbah Mednarodnega odbora Rdečega križa še vedno pogrešanih približno 7 000 oseb, njihova usoda pa ostaja neznana;

| 4. | priznava pozitivno preobrazbo Bosne in Hercegovine v zadnjih 20 letih iz razdejane države, nastale iz vojne, v državo, ki želi postati članica Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

priznava pozitivno preobrazbo Bosne in Hercegovine v zadnjih 20 letih iz razdejane države, nastale iz vojne, v državo, ki želi postati članica Evropske unije;

| 5. | ponavlja, da je EU zavezana evropski perspektivi ter nadaljevanju pristopnega procesa Bosne in Hercegovine in vseh držav Zahodnega Balkana; je prepričan, da sta regionalno sodelovanje in proces evropske integracije najboljši način za spodbujanje sprave in premagovanje sovraštva in delitve; |
| --- | --- |

5.

ponavlja, da je EU zavezana evropski perspektivi ter nadaljevanju pristopnega procesa Bosne in Hercegovine in vseh držav Zahodnega Balkana; je prepričan, da sta regionalno sodelovanje in proces evropske integracije najboljši način za spodbujanje sprave in premagovanje sovraštva in delitve;

| 6. | poziva oblasti, naj izkoristijo 20. obletnico Daytonskega mirovnega sporazuma kot spodbudo za dokončanje potrebnih reform – zlasti glede na predvideno prošnjo Bosne in Hercegovine za članstvo v EU; želi spomniti, da mora biti obravnavanje družbeno-ekonomskih potreb državljanov prednostna naloga, tako kot vzpostavitev učinkovitega usklajevalnega mehanizma za vprašanja, povezana z EU; ponavlja, da je hkrati bistvenega pomena nadaljevati ustavne in politične reforme ter demokratizacijo političnega sistema, kar bo pomagalo zagotoviti resnično enakost in demokratično zastopanost za vse tri konstitutivne narode in vse državljane te države; poudarja, da morajo imeti vsi državljani Bosne in Hercegovine enake možnosti za izvolitev na vseh ravneh političnega odločanja; |
| --- | --- |

6.

poziva oblasti, naj izkoristijo 20. obletnico Daytonskega mirovnega sporazuma kot spodbudo za dokončanje potrebnih reform – zlasti glede na predvideno prošnjo Bosne in Hercegovine za članstvo v EU; želi spomniti, da mora biti obravnavanje družbeno-ekonomskih potreb državljanov prednostna naloga, tako kot vzpostavitev učinkovitega usklajevalnega mehanizma za vprašanja, povezana z EU; ponavlja, da je hkrati bistvenega pomena nadaljevati ustavne in politične reforme ter demokratizacijo političnega sistema, kar bo pomagalo zagotoviti resnično enakost in demokratično zastopanost za vse tri konstitutivne narode in vse državljane te države; poudarja, da morajo imeti vsi državljani Bosne in Hercegovine enake možnosti za izvolitev na vseh ravneh političnega odločanja;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladam in parlamentom Bosne in Hercegovine in njenih entitet ter vladam in parlamentom držav Zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladam in parlamentom Bosne in Hercegovine in njenih entitet ter vladam in parlamentom držav Zahodnega Balkana.

---

(1)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 468.

(2)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 111.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0276.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/178 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/178

---

P8_TA(2015)0472

Izvoz orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP (2015/2114(INI))

(2017/C 399/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (v nadaljevanju: „Skupno stališče“) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (v nadaljevanju: „Skupno stališče“) (1),

| — | ob upoštevanju pregleda Skupnega stališča, ki ga je opravila delovna skupina Sveta za izvoz konvencionalnega orožja (COARM), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Skupnega stališča, ki ga je opravila delovna skupina Sveta za izvoz konvencionalnega orožja (COARM),

| — | ob upoštevanju 16. letnega poročila Sveta v skladu s členom 8(2) Skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 16. letnega poročila Sveta v skladu s členom 8(2) Skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/711/SZVP z dne 19. novembra 2012 o podpori dejavnostim Unije za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja ter načel in meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP v tretjih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/711/SZVP z dne 19. novembra 2012 o podpori dejavnostim Unije za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja ter načel in meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP v tretjih državah,

| — | ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 9. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 9. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 2. aprila 2013 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki jo je generalna skupščina Združenih narodov sprejela 2. aprila 2013 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o ratifikaciji pogodbe o trgovini z orožjem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o ratifikaciji pogodbe o trgovini z orožjem (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2015 o vplivu razvoja evropskih obrambnih trgov na varnost in obrambne zmogljivosti v Evropi (5), zlasti odstavkov 4, 10, 18, 19, 20, in 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2015 o vplivu razvoja evropskih obrambnih trgov na varnost in obrambne zmogljivosti v Evropi (5), zlasti odstavkov 4, 10, 18, 19, 20, in 21,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/768/SZVP z dne 16. decembra 2013 o delovanju EU v podporo izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem v okviru evropske varnostne strategije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/768/SZVP z dne 16. decembra 2013 o delovanju EU v podporo izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem v okviru evropske varnostne strategije (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (7), kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 599/2014, in seznama blaga z dvojno rabo iz njene Priloge I, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (7), kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 599/2014, in seznama blaga z dvojno rabo iz njene Priloge I,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. aprila 2014 Svetu in Parlamentu z naslovom „Pregled politike nadzora izvoza: zagotavljanje varnosti in konkurenčnosti v spreminjajočem se svetu“ (COM(2014)0244)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. aprila 2014 Svetu in Parlamentu z naslovom „Pregled politike nadzora izvoza: zagotavljanje varnosti in konkurenčnosti v spreminjajočem se svetu“ (COM(2014)0244)),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije z dne 12. junija 2014 o pregledu sistema za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije z dne 12. junija 2014 o pregledu sistema za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o pregledu politike nadzora izvoza z dne 21. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o pregledu politike nadzora izvoza z dne 21. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o človekovih pravicah in tehnologiji: učinek sistemov za odkrivanje vdorov in sistemov nadzora na človekove pravice v tretjih državah (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (9),

| — | ob upoštevanju strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, ki jo je 15. in 16. decembra 2005 sprejel Evropski svet, in Skupnega ukrepa Sveta 2002/589/SZVP z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in ki razveljavlja Skupni ukrep 1999/34/SZVP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, ki jo je 15. in 16. decembra 2005 sprejel Evropski svet, in Skupnega ukrepa Sveta 2002/589/SZVP z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in ki razveljavlja Skupni ukrep 1999/34/SZVP,

| — | ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru posredovanja orožja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru posredovanja orožja (10),

| — | ob upoštevanju posodobljenega Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije, ki ga je sprejel Svet 9. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljenega Skupnega seznama vojaškega blaga Evropske unije, ki ga je sprejel Svet 9. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju navodil za uporabnike Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil za uporabnike Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme,

| — | ob upoštevanju Wassenaarskega sporazuma z dne 12. maja 1996 o nadzoru izvoza konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo in seznamov tovrstnega blaga, tehnologije in streliva, posodobljenih v letu 2015 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Wassenaarskega sporazuma z dne 12. maja 1996 o nadzoru izvoza konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo in seznamov tovrstnega blaga, tehnologije in streliva, posodobljenih v letu 2015 (11),

| — | ob upoštevanju sklepov 19. plenarnega zasedanja o Wassenaarskem sporazumu o nadzoru izvoza konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo, ki je potekalo na Dunaju 3. in 4. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 19. plenarnega zasedanja o Wassenaarskem sporazumu o nadzoru izvoza konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo, ki je potekalo na Dunaju 3. in 4. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. aprila 2015 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za varnost“ (COM(2015)0185)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. aprila 2015 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda za varnost“ (COM(2015)0185)),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju, sprejetega 24. februarja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju, sprejetega 24. februarja 2006,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti točke 16.4 v okviru cilja 16, ki države poziva, naj bistveno zmanjšajo tok nezakonitega orožja; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti točke 16.4 v okviru cilja 16, ki države poziva, naj bistveno zmanjšajo tok nezakonitega orožja;

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini,

| — | ob upoštevanju člena 42 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 346 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 42 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 346 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Pogodbe ZN o trgovini z orožjem, ki je začela veljati 24. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe ZN o trgovini z orožjem, ki je začela veljati 24. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice št. 24/35 z dne 8. oktobra 2013 o učinku trgovine z orožjem na človekove pravice v oboroženih spopadih (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ZN za človekove pravice št. 24/35 z dne 8. oktobra 2013 o učinku trgovine z orožjem na človekove pravice v oboroženih spopadih (12),

| — | ob upoštevanju členov 52 in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0338/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0338/2015),

| A. | ker se je globalno varnostno okolje okoli EU dramatično spremenilo, zlasti v južnem in vzhodnem sosedstvu, |
| --- | --- |

A.

ker se je globalno varnostno okolje okoli EU dramatično spremenilo, zlasti v južnem in vzhodnem sosedstvu,

| B. | ker člen 51 Ustanovne listine ZN določa neodtujljivo pravico do individualne ali kolektivne samoobrambe; |
| --- | --- |

B.

ker člen 51 Ustanovne listine ZN določa neodtujljivo pravico do individualne ali kolektivne samoobrambe;

| C. | ker je za mednarodno stabilnost pomembno, da se sredstva odvračanja zagotavljajo na podlagi ocene posameznih primerov, povsem v skladu s členom 51 Ustanovne listine ZN in četrtim merilom skupnega stališča o ohranjanju regionalnega miru, varnosti in stabilnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je za mednarodno stabilnost pomembno, da se sredstva odvračanja zagotavljajo na podlagi ocene posameznih primerov, povsem v skladu s členom 51 Ustanovne listine ZN in četrtim merilom skupnega stališča o ohranjanju regionalnega miru, varnosti in stabilnosti;

| D. | ker nenadzorovano širjenje orožja pomeni resno tveganje za mir in varnost, človekove pravice in trajnostni razvoj; ker vsako minuto nekje na svetu nekdo umre zaradi oboroženega nasilja in se izdela 15 novih kosov orožja; |
| --- | --- |

D.

ker nenadzorovano širjenje orožja pomeni resno tveganje za mir in varnost, človekove pravice in trajnostni razvoj; ker vsako minuto nekje na svetu nekdo umre zaradi oboroženega nasilja in se izdela 15 novih kosov orožja;

| E. | ker je regulacija mednarodne trgovine z orožjem po definiciji cilj na svetovni ravni; ker mora EU v okviru zunanjih odnosov zagotavljati doslednost zunanjega delovanja kot celote, da bi spodbujala demokracijo in načela pravne države, preprečevala konflikte, izkoreninila revščino, spodbujala medkulturni dialog ter ohranjala mednarodno stabilnost in varnost; ker so bile države članice EU v obdobju 2010–2014 odgovorne za 25,4 % dejanske dobave (13) glavnih konvencionalnih orožij po svetu, |
| --- | --- |

E.

ker je regulacija mednarodne trgovine z orožjem po definiciji cilj na svetovni ravni; ker mora EU v okviru zunanjih odnosov zagotavljati doslednost zunanjega delovanja kot celote, da bi spodbujala demokracijo in načela pravne države, preprečevala konflikte, izkoreninila revščino, spodbujala medkulturni dialog ter ohranjala mednarodno stabilnost in varnost; ker so bile države članice EU v obdobju 2010–2014 odgovorne za 25,4 % dejanske dobave (13) glavnih konvencionalnih orožij po svetu,

| F. | ker je v skladu z Lizbonsko pogodbo izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike EU in ker je ena od prednostnih nalog zunanjega delovanja EU tudi izgradnja stabilnejšega sveta, v katerem bo vladala blaginja; ker dobavljanje orožja državam, udeleženih v sporih, ne le povečuje verjetnost zaostrovanja nasilja, temveč tudi negativno učinkuje na razvojni potencial zadevnih držav, kot je razvidno iz poročil humanitarnih organizacij, ki so ta učinek količinsko opredelile (14); |
| --- | --- |

F.

ker je v skladu z Lizbonsko pogodbo izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike EU in ker je ena od prednostnih nalog zunanjega delovanja EU tudi izgradnja stabilnejšega sveta, v katerem bo vladala blaginja; ker dobavljanje orožja državam, udeleženih v sporih, ne le povečuje verjetnost zaostrovanja nasilja, temveč tudi negativno učinkuje na razvojni potencial zadevnih držav, kot je razvidno iz poročil humanitarnih organizacij, ki so ta učinek količinsko opredelile (14);

| G. | ker so države članice EU leta 2013 izvozile orožje v skupni vrednosti 36,7 milijarde EUR, pri čemer so v tretje države izvozile za 26 milijard EUR orožja; ker po drugi strani celotni proračun za Evropski instrument sosedstva za obdobje 2014–2020 znaša 15,4 milijarde EUR; ker so države članice EU odgovorne za 30 % vsega izvoza; ker bi le stežka lahko trdili, da so ti trgovinski tokovi v neposrednem varnostnem interesu EU; |
| --- | --- |

G.

ker so države članice EU leta 2013 izvozile orožje v skupni vrednosti 36,7 milijarde EUR, pri čemer so v tretje države izvozile za 26 milijard EUR orožja; ker po drugi strani celotni proračun za Evropski instrument sosedstva za obdobje 2014–2020 znaša 15,4 milijarde EUR; ker so države članice EU odgovorne za 30 % vsega izvoza; ker bi le stežka lahko trdili, da so ti trgovinski tokovi v neposrednem varnostnem interesu EU;

| H. | ker je Skupno stališče 2008/944/SZVP pravno zavezujoč okvir, ki določa osem meril za izvoz konvencionalnega orožja, ki jih morajo države članice EU uporabljati pri odločitvah o izdaji dovoljenj; ker je treba to skupno stališče ustrezno upoštevati predvsem v okviru razvoja evropskega obrambnega trga ter tehnološke in industrijske baze evropske obrambe; |
| --- | --- |

H.

ker je Skupno stališče 2008/944/SZVP pravno zavezujoč okvir, ki določa osem meril za izvoz konvencionalnega orožja, ki jih morajo države članice EU uporabljati pri odločitvah o izdaji dovoljenj; ker je treba to skupno stališče ustrezno upoštevati predvsem v okviru razvoja evropskega obrambnega trga ter tehnološke in industrijske baze evropske obrambe;

| I. | ker so se tretje države Albanija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Islandija, Kanada, Črna gora in Norveška uradno zavezale k izpolnjevanju meril in upoštevanju načel iz skupnega stališča; |
| --- | --- |

I.

ker so se tretje države Albanija, Bosna in Hercegovina, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Islandija, Kanada, Črna gora in Norveška uradno zavezale k izpolnjevanju meril in upoštevanju načel iz skupnega stališča;

Globalno varnostno okolje in izvoz orožja

| 1. | je močno zaskrbljen zaradi širjenja oboroženih spopadov, zlasti v Ukrajini, Siriji, Iraku, Libiji in Jemnu, pa tudi zaradi vseh mednarodnih konfliktov, ki v čedalje bolj globaliziranem svetu ogrožajo svetovno stabilnost in varnost ter povzročajo, da je sosedstvo EU manj stabilno in nevarnejše; ugotavlja, da je k temu morda prispeval prenos orožja v države, udeležene v konfliktih; |
| --- | --- |

1.

je močno zaskrbljen zaradi širjenja oboroženih spopadov, zlasti v Ukrajini, Siriji, Iraku, Libiji in Jemnu, pa tudi zaradi vseh mednarodnih konfliktov, ki v čedalje bolj globaliziranem svetu ogrožajo svetovno stabilnost in varnost ter povzročajo, da je sosedstvo EU manj stabilno in nevarnejše; ugotavlja, da je k temu morda prispeval prenos orožja v države, udeležene v konfliktih;

| 2. | obžaluje, da dogodki v zadnjih dveh letih kažejo, da orožje včasih pristane v rokah teroristov ali represivnih režimov, držav, v katerih se utegne otroke novačiti ali uporabljati v sovražnih dejanjih, ali režimov, ki imajo sumljive odnose z mednarodnim terorizmom oziroma agresivno notranjo ali zunanjo politiko, ter meni, da je zato treba sprejeti učinkovit režim nadzora nad izvozom orožja; obsoja uporabo orožja z namenom krepitve nestabilnosti in zaostrovanja oboroženih spopadov v notranjem in zunanjem okviru ali za podpiranje notranjega zatiranja, regionalnih sporov ter resnih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin; prav tako obžaluje, da je nezakonito trgovanje z orožjem še zmeraj obsežen in dobičkonosen posel; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da dogodki v zadnjih dveh letih kažejo, da orožje včasih pristane v rokah teroristov ali represivnih režimov, držav, v katerih se utegne otroke novačiti ali uporabljati v sovražnih dejanjih, ali režimov, ki imajo sumljive odnose z mednarodnim terorizmom oziroma agresivno notranjo ali zunanjo politiko, ter meni, da je zato treba sprejeti učinkovit režim nadzora nad izvozom orožja; obsoja uporabo orožja z namenom krepitve nestabilnosti in zaostrovanja oboroženih spopadov v notranjem in zunanjem okviru ali za podpiranje notranjega zatiranja, regionalnih sporov ter resnih kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin; prav tako obžaluje, da je nezakonito trgovanje z orožjem še zmeraj obsežen in dobičkonosen posel;

| 3. | obžaluje, da zaradi oboroženega nasilja vsako leto umre približno pol milijona ljudi (15), bodisi v oboroženih spopadih ali pa v povezavi s kriminalno dejavnostjo; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da zaradi oboroženega nasilja vsako leto umre približno pol milijona ljudi (15), bodisi v oboroženih spopadih ali pa v povezavi s kriminalno dejavnostjo;

| 4. | poudarja, da je upoštevanje Skupnega stališča bistvenega pomena za spoštovanje načel in vrednot EU, zlasti na področju mednarodnega prava človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter odgovornosti glede notranje, regionalne in svetovne varnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je upoštevanje Skupnega stališča bistvenega pomena za spoštovanje načel in vrednot EU, zlasti na področju mednarodnega prava človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ter odgovornosti glede notranje, regionalne in svetovne varnosti;

| 5. | ugotavlja, da so države članice EU ene glavnih svetovnih izvoznic orožja, saj so po podatkih iz 16. letnega poročila v letu 2013 po vsem svetu izvozile za 36,711 milijarde EUR orožja, od tega za 10,735 milijarde EUR med državami članicami, za 25,976 milijarde EUR pa v tretje države; ponovno poudarja, da člen 10 Skupnega stališča določa, da gospodarski, trgovinski in industrijski interes držav članic ne sme vplivati na uporabo osmih meril, ki urejajo izvoz orožja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so države članice EU ene glavnih svetovnih izvoznic orožja, saj so po podatkih iz 16. letnega poročila v letu 2013 po vsem svetu izvozile za 36,711 milijarde EUR orožja, od tega za 10,735 milijarde EUR med državami članicami, za 25,976 milijarde EUR pa v tretje države; ponovno poudarja, da člen 10 Skupnega stališča določa, da gospodarski, trgovinski in industrijski interes držav članic ne sme vplivati na uporabo osmih meril, ki urejajo izvoz orožja;

| 6. | obžaluje pa, da se člen 10 pogosto spregleda, zlasti ker evropska obrambna podjetja svojo manjšo prodajo v Evropi vedno bolj nadomeščajo z izvozom v države zunaj EU; je resno zaskrbljen zaradi posledic za varnost in obrambo EU, ki izhajajo iz prenosa občutljivega znanja in tehnologije v tretje države, kar pomeni povečano tveganje odvisnosti od tretjih držav z različnimi strateškimi interesi, na primer Rusije; |
| --- | --- |

6.

obžaluje pa, da se člen 10 pogosto spregleda, zlasti ker evropska obrambna podjetja svojo manjšo prodajo v Evropi vedno bolj nadomeščajo z izvozom v države zunaj EU; je resno zaskrbljen zaradi posledic za varnost in obrambo EU, ki izhajajo iz prenosa občutljivega znanja in tehnologije v tretje države, kar pomeni povečano tveganje odvisnosti od tretjih držav z različnimi strateškimi interesi, na primer Rusije;

| 7. | poudarja, da bi morala biti obrambna industrija instrument za izvajanje obrambe in varnosti držav članic, zagotavljati varnost režima dobave v EU, hkrati pa prispevati tudi k izvajanju okrepljene SZVP in SVOP, kadar je to pomembno pri zagotavljanju globalne stabilnosti in varnosti; priznava, da je izvoz orožja bistven za krepitev in dodaten razvoj industrijske in tehnološke podlage za evropsko obrambo, ki je pomembna za številne inovacije in tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morala biti obrambna industrija instrument za izvajanje obrambe in varnosti držav članic, zagotavljati varnost režima dobave v EU, hkrati pa prispevati tudi k izvajanju okrepljene SZVP in SVOP, kadar je to pomembno pri zagotavljanju globalne stabilnosti in varnosti; priznava, da je izvoz orožja bistven za krepitev in dodaten razvoj industrijske in tehnološke podlage za evropsko obrambo, ki je pomembna za številne inovacije in tehnološki razvoj;

| 8. | priznava legitimnost izvoza, ki v celoti izpolnjuje merila, navedena v členu 4(c) Skupnega stališča 2008/944/SZVP in se izvede v odziv na prošnjo Evropski uniji v skladu s pravico do samoobrambe; podpira dobavo obrambnega orožja v primeru zakonite samoobrambe; je seznanjen z odločitvijo nekaterih držav članic, da bodo dobavljale obrambno orožje pešmergam v iraškem Kurdistanu in v Ukrajino; v zvezi s tem ugotavlja, da se države članice med seboj ne usklajujejo; |
| --- | --- |

8.

priznava legitimnost izvoza, ki v celoti izpolnjuje merila, navedena v členu 4(c) Skupnega stališča 2008/944/SZVP in se izvede v odziv na prošnjo Evropski uniji v skladu s pravico do samoobrambe; podpira dobavo obrambnega orožja v primeru zakonite samoobrambe; je seznanjen z odločitvijo nekaterih držav članic, da bodo dobavljale obrambno orožje pešmergam v iraškem Kurdistanu in v Ukrajino; v zvezi s tem ugotavlja, da se države članice med seboj ne usklajujejo;

| 9. | opozarja, da sta zavrnitev izdajanja in začasen preklic dovoljenj zaradi embargov ali sporov sicer pozitiven znak, vendar pa kažeta, da ima izvozna politika EU zgolj odzivni značaj; meni, da bi bilo treba pred izdajo dovoljenj v skladu s Skupnim stališčem opraviti bolj poglobljeno oceno posebnih tveganj, ki so povezana z državo prejemnico in varnostnimi interesi EU; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da sta zavrnitev izdajanja in začasen preklic dovoljenj zaradi embargov ali sporov sicer pozitiven znak, vendar pa kažeta, da ima izvozna politika EU zgolj odzivni značaj; meni, da bi bilo treba pred izdajo dovoljenj v skladu s Skupnim stališčem opraviti bolj poglobljeno oceno posebnih tveganj, ki so povezana z državo prejemnico in varnostnimi interesi EU;

| 10. | ugotavlja, da se tveganje, ki izhaja iz preusmeritev, tihotapljenja in kopičenja orožja, povečuje in ostaja izziv, s katerim se je treba spopasti; opozarja na tveganje, da bi se utegnilo zaradi vse bolj razširjenega tihotapljenja orožja in nezakonite trgovine z orožjem ter pomanjkanja pregledov na vstopnih točkah, kot so pristanišča, orožje iz tretjih držav, v katerih vlada visoka raven korupcije, pripeljati v Evropo ter tako ogroziti varnost državljanov, kot je v nedavnem poročilu poudaril Europol (16); |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se tveganje, ki izhaja iz preusmeritev, tihotapljenja in kopičenja orožja, povečuje in ostaja izziv, s katerim se je treba spopasti; opozarja na tveganje, da bi se utegnilo zaradi vse bolj razširjenega tihotapljenja orožja in nezakonite trgovine z orožjem ter pomanjkanja pregledov na vstopnih točkah, kot so pristanišča, orožje iz tretjih držav, v katerih vlada visoka raven korupcije, pripeljati v Evropo ter tako ogroziti varnost državljanov, kot je v nedavnem poročilu poudaril Europol (16);

| 11. | poudarja, da je nadzor nad izvozom orožja sestavni del zunanje in varnostne politike EU ter da bi ga morala usmerjati načela iz člena 21 PEU, zlasti spodbujanje demokracije in pravne države ter ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti; opozarja, da je treba obvezno zagotoviti skladnost med izvozom orožja in verodostojnostjo EU kot svetovne zagovornice človekovih pravic; je trdno prepričan, da bi učinkovitejše izvajanje osmih meril Skupnega stališča pomembno prispevalo k razvoju SZVP in SVOP; poziva, naj se v okviru nove globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko ustrezno obravnavajo vprašanja izvoza orožja glede na spremenjeno varnostno okolje ter s tem povezana tveganja in grožnje za evropske varnostne interese; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je nadzor nad izvozom orožja sestavni del zunanje in varnostne politike EU ter da bi ga morala usmerjati načela iz člena 21 PEU, zlasti spodbujanje demokracije in pravne države ter ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti; opozarja, da je treba obvezno zagotoviti skladnost med izvozom orožja in verodostojnostjo EU kot svetovne zagovornice človekovih pravic; je trdno prepričan, da bi učinkovitejše izvajanje osmih meril Skupnega stališča pomembno prispevalo k razvoju SZVP in SVOP; poziva, naj se v okviru nove globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko ustrezno obravnavajo vprašanja izvoza orožja glede na spremenjeno varnostno okolje ter s tem povezana tveganja in grožnje za evropske varnostne interese;

| 12. | obžaluje, da neupravičeni, nezakoniti in neregulirani prenosi orožja še naprej spodkopavajo politično stabilnost ter ogrožajo demokratični, družbeni in/ali gospodarski razvoj v številnih predelih sveta; priznava, da bi enotno tolmačenje in učinkovito izvajanje osmega merila Skupnega stališča 2008/944/SZVP odločilno prispevalo k ciljem glede skladnosti politik EU za razvoj; poziva, naj se še naprej posveča pozornost osmemu merilu, da bi ocenili morebitne negativne učinke izdatkov za orožje na razvojne možnosti revnejših držav prejemnic; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da neupravičeni, nezakoniti in neregulirani prenosi orožja še naprej spodkopavajo politično stabilnost ter ogrožajo demokratični, družbeni in/ali gospodarski razvoj v številnih predelih sveta; priznava, da bi enotno tolmačenje in učinkovito izvajanje osmega merila Skupnega stališča 2008/944/SZVP odločilno prispevalo k ciljem glede skladnosti politik EU za razvoj; poziva, naj se še naprej posveča pozornost osmemu merilu, da bi ocenili morebitne negativne učinke izdatkov za orožje na razvojne možnosti revnejših držav prejemnic;

Pogodba o trgovini z orožjem

| 13. | pozdravlja začetek veljavnosti Pogodbe o trgovini z orožjem; pozdravlja dejavnosti ozaveščanja, s katerimi EU spodbuja splošno ratifikacijo in izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem, in poziva k stalnim prizadevanjem v zvezi s tem, zlasti ko gre za države, ki veliko trgujejo z orožjem; poziva države članice, ki Pogodbe o trgovini z orožjem še niso ratificirale, naj to čim prej storijo; priznava, da ima Pogodba o trgovini z orožjem sicer pozitiven učinek, a vseeno vsebuje omejitve in nejasnosti (nejasne koncepte, izjeme pri obveznosti poročanja, pomanjkanje režima za kazni); |
| --- | --- |

13.

pozdravlja začetek veljavnosti Pogodbe o trgovini z orožjem; pozdravlja dejavnosti ozaveščanja, s katerimi EU spodbuja splošno ratifikacijo in izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem, in poziva k stalnim prizadevanjem v zvezi s tem, zlasti ko gre za države, ki veliko trgujejo z orožjem; poziva države članice, ki Pogodbe o trgovini z orožjem še niso ratificirale, naj to čim prej storijo; priznava, da ima Pogodba o trgovini z orožjem sicer pozitiven učinek, a vseeno vsebuje omejitve in nejasnosti (nejasne koncepte, izjeme pri obveznosti poročanja, pomanjkanje režima za kazni);

| 14. | pozdravlja uspeh prve konference držav podpisnic v Cancúnu od 24. do 27. avgusta 2015, vendar opozarja, da niso dosegle sporazuma o modelu za letna poročila; meni, da bo pogodba resnično uspešna le, če bodo sprejeti ukrepi za njeno splošno veljavnost in vzpostavljeni zavezujoči ali kazenski mehanizmi za uporabo v primeru nespoštovanja pravil; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja uspeh prve konference držav podpisnic v Cancúnu od 24. do 27. avgusta 2015, vendar opozarja, da niso dosegle sporazuma o modelu za letna poročila; meni, da bo pogodba resnično uspešna le, če bodo sprejeti ukrepi za njeno splošno veljavnost in vzpostavljeni zavezujoči ali kazenski mehanizmi za uporabo v primeru nespoštovanja pravil;

| 15. | pozdravlja zahtevo, da morajo države, ki so podpisale Pogodbo o trgovini z orožjem, pri odločanju o dovoljenjih upoštevati tveganje, da se utegne dobavljeno orožje uporabiti za zagrešitev ali omogočanje hudega nasilja na podlagi spola ali hudega nasilja nad ženskami in otroki; poziva države članice, naj v Skupnem stališču uporabijo odločnejše besede v zvezi z nasiljem na podlagi spola ali hudega nasilja nad ženskami in otroki; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja zahtevo, da morajo države, ki so podpisale Pogodbo o trgovini z orožjem, pri odločanju o dovoljenjih upoštevati tveganje, da se utegne dobavljeno orožje uporabiti za zagrešitev ali omogočanje hudega nasilja na podlagi spola ali hudega nasilja nad ženskami in otroki; poziva države članice, naj v Skupnem stališču uporabijo odločnejše besede v zvezi z nasiljem na podlagi spola ali hudega nasilja nad ženskami in otroki;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da ima EU pravno zavezujoč okvir, ki je edinstven na svetu in zagotavlja izvajanje nadzora nad izvozom orožja, tudi v kriznih regijah in državah z vprašljivim spoštovanjem človekovih pravic; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da se je sistemu za nadzor nad izvozom orožja na podlagi Skupnega stališča pridružilo več evropskih in tretjih držav; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da ima EU pravno zavezujoč okvir, ki je edinstven na svetu in zagotavlja izvajanje nadzora nad izvozom orožja, tudi v kriznih regijah in državah z vprašljivim spoštovanjem človekovih pravic; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da se je sistemu za nadzor nad izvozom orožja na podlagi Skupnega stališča pridružilo več evropskih in tretjih držav;

| 17. | pozdravlja dejstvo, da so se Albanija, Bosna in Hercegovina, Kanada, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Islandija, Črna gora in Norveška pridružile merilom in načelom Skupnega stališča 2008/944/SZVP; ugotavlja, da je poseben okvir za izmenjavo informacij med EU in pridruženimi tretjimi državami vzpostavljen od leta 2012; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja dejstvo, da so se Albanija, Bosna in Hercegovina, Kanada, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Islandija, Črna gora in Norveška pridružile merilom in načelom Skupnega stališča 2008/944/SZVP; ugotavlja, da je poseben okvir za izmenjavo informacij med EU in pridruženimi tretjimi državami vzpostavljen od leta 2012;

Skupno stališče

| 18. | opozarja, da bi moralo Skupno stališče privesti do usklajenega pristopa k trgovini z orožjem, ki ne bi posegal v pravico držav članic, da izvajajo strožje nacionalne politike, kakor je navedeno v členu 3 Skupnega stališča; opozarja tudi, da zavrnitev prenosa vojaške tehnologije ali orožja v vsakem primeru ostaja v izključni pristojnosti držav članic in da je treba skupne standarde iz Skupnega stališča v skladu z uvodno izjavo 3 obravnavati kot minimalne standarde za upravljanje prenosov vojaške tehnologije; opozarja, da se usklajevanje na evropski ravni ne bi smelo uporabljati kot izgovor za omilitev strožjih nacionalnih pravil; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da bi moralo Skupno stališče privesti do usklajenega pristopa k trgovini z orožjem, ki ne bi posegal v pravico držav članic, da izvajajo strožje nacionalne politike, kakor je navedeno v členu 3 Skupnega stališča; opozarja tudi, da zavrnitev prenosa vojaške tehnologije ali orožja v vsakem primeru ostaja v izključni pristojnosti držav članic in da je treba skupne standarde iz Skupnega stališča v skladu z uvodno izjavo 3 obravnavati kot minimalne standarde za upravljanje prenosov vojaške tehnologije; opozarja, da se usklajevanje na evropski ravni ne bi smelo uporabljati kot izgovor za omilitev strožjih nacionalnih pravil;

| 19. | poziva države članice, naj v vseh primerih skladno tolmačijo in strogo izvajajo merila iz Skupnega stališča, ne da bi dopustile, da politični in gospodarski razmisleki prevladajo nad postopkom odločanja; prav tako poziva države članice, naj prekinejo že dogovorjene pogodbe, če dogovor zaradi močno spremenjenih razmer krši Skupno stališče; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj v vseh primerih skladno tolmačijo in strogo izvajajo merila iz Skupnega stališča, ne da bi dopustile, da politični in gospodarski razmisleki prevladajo nad postopkom odločanja; prav tako poziva države članice, naj prekinejo že dogovorjene pogodbe, če dogovor zaradi močno spremenjenih razmer krši Skupno stališče;

| 20. | meni, da je resnična težava v tem, da države članice ohlapno izvajajo in nedosledno tolmačijo Skupno stališče, zato meni, da si je bistveno prizadevati za dosledno in ambiciozno izvajanje osmih meril; v zvezi s tem opozarja, da kazni za kršenje meril niso predvidene, in meni, da bi bilo priporočljivo urediti izvajanje neodvisnih preverjanj in določiti kazni za primer kršitev Skupnega stališča; |
| --- | --- |

20.

meni, da je resnična težava v tem, da države članice ohlapno izvajajo in nedosledno tolmačijo Skupno stališče, zato meni, da si je bistveno prizadevati za dosledno in ambiciozno izvajanje osmih meril; v zvezi s tem opozarja, da kazni za kršenje meril niso predvidene, in meni, da bi bilo priporočljivo urediti izvajanje neodvisnih preverjanj in določiti kazni za primer kršitev Skupnega stališča;

| 21. | je seznanjen s pregledom Skupnega stališča 2008/944/SZVP, ki ga je opravila delovna skupina COARM, in zaključkom, da le-to ustrezno podpira cilje, ki jih je zastavil Svet, in da je v skladu s Pogodbo o trgovini z orožjem; ugotavlja, da kljub zaskrbljujočim razmeram v Siriji in Iraku, porastu terorističnih dejavnosti, konfliktom in nestabilnosti, ki so se razširili po Bližnjem vzhodu in severni Afriki ter bi lahko vplivali tudi na varnost Unije, ni bilo nikakršnih sprememb; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen s pregledom Skupnega stališča 2008/944/SZVP, ki ga je opravila delovna skupina COARM, in zaključkom, da le-to ustrezno podpira cilje, ki jih je zastavil Svet, in da je v skladu s Pogodbo o trgovini z orožjem; ugotavlja, da kljub zaskrbljujočim razmeram v Siriji in Iraku, porastu terorističnih dejavnosti, konfliktom in nestabilnosti, ki so se razširili po Bližnjem vzhodu in severni Afriki ter bi lahko vplivali tudi na varnost Unije, ni bilo nikakršnih sprememb;

| 22. | je seznanjen s posodobljenimi navodili za uporabnike Skupnega stališča Sveta in posodobljenim seznamom vojaškega blaga EU; z zadovoljstvom pričakuje, da bo delovna skupina COARM sprejela nov spletni mehanizem za izmenjavo informacij; pozdravlja nova sklicevanja na vidike iz Pogodbe o trgovini z orožjem, ki še niso vključeni v Skupno stališče, in spremembe pojasnjevalnih smernic za sedmo merilo; poziva k prizadevanjem, zlasti v zvezi s smernicami za učinkovito izvajanje osmega merila; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen s posodobljenimi navodili za uporabnike Skupnega stališča Sveta in posodobljenim seznamom vojaškega blaga EU; z zadovoljstvom pričakuje, da bo delovna skupina COARM sprejela nov spletni mehanizem za izmenjavo informacij; pozdravlja nova sklicevanja na vidike iz Pogodbe o trgovini z orožjem, ki še niso vključeni v Skupno stališče, in spremembe pojasnjevalnih smernic za sedmo merilo; poziva k prizadevanjem, zlasti v zvezi s smernicami za učinkovito izvajanje osmega merila;

| 23. | poziva države članice, naj zagotovijo strožjo uporabo osmih meril; meni, da bi morale države članice, tudi na evropski ravni v okviru delovne skupine COARM, razširiti svoje ocene ter se med drugim osredotočiti na razmere v ciljni državi in na posamezno zadevno vojaško tehnologijo; spodbuja države članice, naj uporabljajo strožja nacionalna merila; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj zagotovijo strožjo uporabo osmih meril; meni, da bi morale države članice, tudi na evropski ravni v okviru delovne skupine COARM, razširiti svoje ocene ter se med drugim osredotočiti na razmere v ciljni državi in na posamezno zadevno vojaško tehnologijo; spodbuja države članice, naj uporabljajo strožja nacionalna merila;

| 24. | je zaskrbljen zaradi učinka, ki ga imajo resnične ali domnevne grožnje s pravnimi ukrepi podjetij v nekaterih državah članicah na obravnavanje vlog za dovoljenje za izvoz; opozarja države članice, da strogo in natančno izvajanje osmih meril ustvarja potrebno podlago za zavrnitev dovoljenj; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen zaradi učinka, ki ga imajo resnične ali domnevne grožnje s pravnimi ukrepi podjetij v nekaterih državah članicah na obravnavanje vlog za dovoljenje za izvoz; opozarja države članice, da strogo in natančno izvajanje osmih meril ustvarja potrebno podlago za zavrnitev dovoljenj;

| 25. | ugotavlja, da drugo merilo od držav članic zahteva, da zavrnejo izdajo izvoznega dovoljenja le, če obstaja očitno tveganje, da bi se vojaška tehnologija in oprema, namenjena za izvoz, lahko uporabila za notranjo represijo; meni, da to merilo dopušča neskladno izvajanje skupnih pravil; poziva k povezovanju s predstavniki Sveta Evrope, Uradom visoke komisarke ZN za človekove pravice in organizacijami za človekove pravice, da bi dodatno razjasnili drugo merilo; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da drugo merilo od držav članic zahteva, da zavrnejo izdajo izvoznega dovoljenja le, če obstaja očitno tveganje, da bi se vojaška tehnologija in oprema, namenjena za izvoz, lahko uporabila za notranjo represijo; meni, da to merilo dopušča neskladno izvajanje skupnih pravil; poziva k povezovanju s predstavniki Sveta Evrope, Uradom visoke komisarke ZN za človekove pravice in organizacijami za človekove pravice, da bi dodatno razjasnili drugo merilo;

| 26. | kritično gleda na to, da različne države članice pogosto kršijo osem meril; obžaluje, da ni mehanizmov za naložitev sankcij, kadar država članica krši osem meril, in da tudi niso načrtovani; meni, da bi bilo treba določiti načine in sredstva za neodvisno preverjanje in mehanizme za sankcioniranje kršitev Skupnega stališča; |
| --- | --- |

26.

kritično gleda na to, da različne države članice pogosto kršijo osem meril; obžaluje, da ni mehanizmov za naložitev sankcij, kadar država članica krši osem meril, in da tudi niso načrtovani; meni, da bi bilo treba določiti načine in sredstva za neodvisno preverjanje in mehanizme za sankcioniranje kršitev Skupnega stališča;

| 27. | odločno poziva vse države članice, naj tveganje v postopkih izdajanja dovoljenj za prenos orožja obravnavajo previdnostno, kot je običajno pri obravnavi drugih področij, kot so terorizem, pranje denarja in okoljska vprašanja; |
| --- | --- |

27.

odločno poziva vse države članice, naj tveganje v postopkih izdajanja dovoljenj za prenos orožja obravnavajo previdnostno, kot je običajno pri obravnavi drugih področij, kot so terorizem, pranje denarja in okoljska vprašanja;

| 28. | poudarja, da je treba zagotoviti skladnejšo politiko glede embargov in jih začeti nemudoma izvajati; poziva države članice, naj podrobneje opredelijo nacionalne in mednarodne določbe v zvezi z izvozom „vojaškega“ in „nevojaškega“ orožja, zaradi katerih utegnejo prenosi orožja malega kalibra zaobiti sisteme regulacije tako, da se orožje označi kot „nevojaško“; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba zagotoviti skladnejšo politiko glede embargov in jih začeti nemudoma izvajati; poziva države članice, naj podrobneje opredelijo nacionalne in mednarodne določbe v zvezi z izvozom „vojaškega“ in „nevojaškega“ orožja, zaradi katerih utegnejo prenosi orožja malega kalibra zaobiti sisteme regulacije tako, da se orožje označi kot „nevojaško“;

| 29. | opozarja, da je Uredba (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju člena 10 Protokola ZN o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi namenjena učinkovitemu nadzoru nad prenosi strelnega orožja za civilno uporabo; priznava legitimnost izvoza lovskega in športnega orožja za civilno uporabo v okviru te uredbe; pozdravlja pregled zakonodaje EU o strelnem orožju (tudi glede deaktivacije, upravnih sankcij in signalnega orožja) in namero okrepiti policijsko sodelovanje s sosednjimi državami pri vprašanju tihotapljenja orožja; v skladu s tem poziva Komisijo, naj okrepi zmogljivosti Europola; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je Uredba (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju člena 10 Protokola ZN o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi namenjena učinkovitemu nadzoru nad prenosi strelnega orožja za civilno uporabo; priznava legitimnost izvoza lovskega in športnega orožja za civilno uporabo v okviru te uredbe; pozdravlja pregled zakonodaje EU o strelnem orožju (tudi glede deaktivacije, upravnih sankcij in signalnega orožja) in namero okrepiti policijsko sodelovanje s sosednjimi državami pri vprašanju tihotapljenja orožja; v skladu s tem poziva Komisijo, naj okrepi zmogljivosti Europola;

| 30. | poziva države članice, naj v Skupno stališče vključijo mehanizem, ki bi samodejno zamrznil obstoječe dovoljenje za izvoz orožja v države, za katere je bil evropski embargo na orožje uveden po izdaji dovoljenja za izvoz; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj v Skupno stališče vključijo mehanizem, ki bi samodejno zamrznil obstoječe dovoljenje za izvoz orožja v države, za katere je bil evropski embargo na orožje uveden po izdaji dovoljenja za izvoz;

| 31. | predlaga, naj se raziščejo možnosti uporabe in razširitve osmih meril, med drugim na prenos z izvozom orožja povezanih storitev, kot je svetovanje, in na dejavnosti zasebnih vojaških družb s sedežem v EU v tretjih državah; poziva k enotnemu pristopu EU k vprašanju plavajočih orožarn; |
| --- | --- |

31.

predlaga, naj se raziščejo možnosti uporabe in razširitve osmih meril, med drugim na prenos z izvozom orožja povezanih storitev, kot je svetovanje, in na dejavnosti zasebnih vojaških družb s sedežem v EU v tretjih državah; poziva k enotnemu pristopu EU k vprašanju plavajočih orožarn;

| 32. | poziva vse države članice, ki se še niso popolnoma uskladile s Skupnim stališčem Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru posredovanja orožja, naj pojasnijo, zakaj niso zagotovile skladnosti ter kakšne ukrepe nameravajo sprejeti in kdaj, da bi izpolnile svoje obveznosti, ki izhajajo iz Skupnega stališča; spodbuja države članice, naj storitve prevoza in financiranja orožja vključijo v svojo zakonodajo o posredovanju orožja; |
| --- | --- |

32.

poziva vse države članice, ki se še niso popolnoma uskladile s Skupnim stališčem Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru posredovanja orožja, naj pojasnijo, zakaj niso zagotovile skladnosti ter kakšne ukrepe nameravajo sprejeti in kdaj, da bi izpolnile svoje obveznosti, ki izhajajo iz Skupnega stališča; spodbuja države članice, naj storitve prevoza in financiranja orožja vključijo v svojo zakonodajo o posredovanju orožja;

| 33. | je zaskrbljen zaradi možnih preusmeritev izvoženega blaga ter poziva države članice, naj vzpostavijo učinkovit nadzorni sistem (sistemi za spremljanje, določba o nezlorabi v potrdilu o končnem uporabniku, pregledi končnih uporabnikov na kraju samem), vključno z okrepitvijo osebja, predvidenega za to nalogo; meni, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje med državami članicami, med državami članicami ter Europolom in Eurojustom, pa tudi s tretjimi državami, da bi olajšali kazenski pregon posrednikov in tihotapcev zaradi nezakonitega prenosa orožja; poziva Svet, naj sedmo merilo bolje uskladi s členom 11 Pogodbe o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

33.

je zaskrbljen zaradi možnih preusmeritev izvoženega blaga ter poziva države članice, naj vzpostavijo učinkovit nadzorni sistem (sistemi za spremljanje, določba o nezlorabi v potrdilu o končnem uporabniku, pregledi končnih uporabnikov na kraju samem), vključno z okrepitvijo osebja, predvidenega za to nalogo; meni, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje med državami članicami, med državami članicami ter Europolom in Eurojustom, pa tudi s tretjimi državami, da bi olajšali kazenski pregon posrednikov in tihotapcev zaradi nezakonitega prenosa orožja; poziva Svet, naj sedmo merilo bolje uskladi s členom 11 Pogodbe o trgovini z orožjem;

| 34. | je zelo zaskrbljen zaradi možnosti, da se nadzor EU nad izvozom zaobide z licenčno proizvodnjo v tretjih državah ali s čezmorskimi podružnicami podjetij s sedežem v EU; poziva delovno skupino COARM, naj v naslednjem letnem poročilu poglobljeno obravnava to vprašanje; |
| --- | --- |

34.

je zelo zaskrbljen zaradi možnosti, da se nadzor EU nad izvozom zaobide z licenčno proizvodnjo v tretjih državah ali s čezmorskimi podružnicami podjetij s sedežem v EU; poziva delovno skupino COARM, naj v naslednjem letnem poročilu poglobljeno obravnava to vprašanje;

| 35. | poziva k večjemu usklajevanju na delovni ravni s Svetom in Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi zagotovili ustrezno upoštevanje vidikov, povezanih s preprečevanjem sporov, razvojem in človekovimi pravicami; poziva k rednim posvetovanjem med delovnima skupinama COARM in COHOM ter k povezovanju delovne skupine COARM z vsemi ustreznimi akterji EU, kot so IntCen, koordinator EU za boj proti terorizmu in delegacije EU, da bi izboljšali usklajenost in delili informacije, ki bi lahko bile pomembne za odločitve o dovoljenjih za prenos orožja, zlasti ko gre za tveganja v predlaganih državah prejemnicah, da bi tako izboljšali kakovost odločitev, sprejetih v okviru Skupnega stališča; |
| --- | --- |

35.

poziva k večjemu usklajevanju na delovni ravni s Svetom in Evropsko službo za zunanje delovanje, da bi zagotovili ustrezno upoštevanje vidikov, povezanih s preprečevanjem sporov, razvojem in človekovimi pravicami; poziva k rednim posvetovanjem med delovnima skupinama COARM in COHOM ter k povezovanju delovne skupine COARM z vsemi ustreznimi akterji EU, kot so IntCen, koordinator EU za boj proti terorizmu in delegacije EU, da bi izboljšali usklajenost in delili informacije, ki bi lahko bile pomembne za odločitve o dovoljenjih za prenos orožja, zlasti ko gre za tveganja v predlaganih državah prejemnicah, da bi tako izboljšali kakovost odločitev, sprejetih v okviru Skupnega stališča;

Preglednost

| 36. | obžaluje pozno sprejetje šestnajstega letnega poročila, ki je imelo največjo zamudo doslej; |
| --- | --- |

36.

obžaluje pozno sprejetje šestnajstega letnega poročila, ki je imelo največjo zamudo doslej;

| 37. | opozarja, da morajo podatki, predloženi v celoti, vključevati podatke tako o finančni vrednosti izdanih dovoljenj za izvoz orožja kot o finančni vrednosti dejanskega izvoza, razčlenjene po končnih ciljih in kategorijah seznama vojaškega blaga EU; poziva preostale države članice, naj izpolnijo obveznost letnega poročanja in naknadno predložijo podatke za 16. letno poročilo, za prihodnja letna poročila pa naj jih oddajajo pravočasno; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da morajo podatki, predloženi v celoti, vključevati podatke tako o finančni vrednosti izdanih dovoljenj za izvoz orožja kot o finančni vrednosti dejanskega izvoza, razčlenjene po končnih ciljih in kategorijah seznama vojaškega blaga EU; poziva preostale države članice, naj izpolnijo obveznost letnega poročanja in naknadno predložijo podatke za 16. letno poročilo, za prihodnja letna poročila pa naj jih oddajajo pravočasno;

| 38. | ugotavlja, da poročilo vključuje standardizirane informacije o izdanih izvoznih dovoljenjih, vendar pa ne vključuje izčrpnih informacij o dejanskem izvozu orožja; odločno poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj preučita načine za izboljšanje spoštovanja obveznosti poročanja ter povečanje preglednosti in javnega nadzora okvira za nadzor nad izvozom orožja, s čimer bi zagotovili predvsem, da bi države članice poročale o vseh izvozih orožja; poziva, naj se ta pomanjkljivost odpravi in ustrezno predvidi letno poročilo, ki navaja podatke o dejanskem izvozu, razčlenjene po vrstah in namembnem kraju; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da poročilo vključuje standardizirane informacije o izdanih izvoznih dovoljenjih, vendar pa ne vključuje izčrpnih informacij o dejanskem izvozu orožja; odločno poziva Svet in podpredsednico/visoko predstavnico, naj preučita načine za izboljšanje spoštovanja obveznosti poročanja ter povečanje preglednosti in javnega nadzora okvira za nadzor nad izvozom orožja, s čimer bi zagotovili predvsem, da bi države članice poročale o vseh izvozih orožja; poziva, naj se ta pomanjkljivost odpravi in ustrezno predvidi letno poročilo, ki navaja podatke o dejanskem izvozu, razčlenjene po vrstah in namembnem kraju;

| 39. | poziva k uvedbi standardiziranega postopka poročanja in predložitve s časovnim rokom za informacije o dejanskem izvozu in podatke o dovoljenjih, ki bi se uporabljal in spoštoval enako v vseh državah članicah; poziva države članice, naj v celoti poročajo o zavrnjenih dovoljenjih ter navedejo tudi informacije o posameznih dovoljenjih, in sicer državo prejemnico in zadevni organ, opis in količino blaga za prenos na podlagi podkategorij seznama vojaškega blaga in natančen razlog za zavrnitev; predlaga, da se oblika letnega poročila spremeni in se poročilo ponovno vzpostavi kot javna, interaktivna spletna zbirka podatkov, ki bi omogočala iskanje; |
| --- | --- |

39.

poziva k uvedbi standardiziranega postopka poročanja in predložitve s časovnim rokom za informacije o dejanskem izvozu in podatke o dovoljenjih, ki bi se uporabljal in spoštoval enako v vseh državah članicah; poziva države članice, naj v celoti poročajo o zavrnjenih dovoljenjih ter navedejo tudi informacije o posameznih dovoljenjih, in sicer državo prejemnico in zadevni organ, opis in količino blaga za prenos na podlagi podkategorij seznama vojaškega blaga in natančen razlog za zavrnitev; predlaga, da se oblika letnega poročila spremeni in se poročilo ponovno vzpostavi kot javna, interaktivna spletna zbirka podatkov, ki bi omogočala iskanje;

| 40. | poziva k okrepljenemu posvetovanju med državami članicami, kar zadeva prenose v ranljive in nestabilne regije in države, zlasti takšne, ki v svojem sosedstvu ravnajo agresivno; poziva k poglobljenemu in sistematičnemu preverjanju izvajanja evropskega režima sankcij proti Rusiji, ko gre za izvoz orožja in prodajo tehnologij z dvojno rabo; poziva posamezne države, naj pripravijo seznam oseb (ki bo vključeval podjetja in posameznike), ki so bile obsojene kršenja zakonodaje, povezane z izvozom orožja, ter primerov ugotovljenih preusmeritev, kakor tudi oseb, ki niso bile obsojene na sodišču, vendar je znano, da so vpletene v nezakonito trgovino z orožjem ali dejavnosti, ki ogrožajo mednarodno varnost; poziva države članice, naj zagotovijo podrobne informacije o postopkih preklica ali začasnega umika izdanih dovoljenj glede držav, za katere velja embargo; |
| --- | --- |

40.

poziva k okrepljenemu posvetovanju med državami članicami, kar zadeva prenose v ranljive in nestabilne regije in države, zlasti takšne, ki v svojem sosedstvu ravnajo agresivno; poziva k poglobljenemu in sistematičnemu preverjanju izvajanja evropskega režima sankcij proti Rusiji, ko gre za izvoz orožja in prodajo tehnologij z dvojno rabo; poziva posamezne države, naj pripravijo seznam oseb (ki bo vključeval podjetja in posameznike), ki so bile obsojene kršenja zakonodaje, povezane z izvozom orožja, ter primerov ugotovljenih preusmeritev, kakor tudi oseb, ki niso bile obsojene na sodišču, vendar je znano, da so vpletene v nezakonito trgovino z orožjem ali dejavnosti, ki ogrožajo mednarodno varnost; poziva države članice, naj zagotovijo podrobne informacije o postopkih preklica ali začasnega umika izdanih dovoljenj glede držav, za katere velja embargo;

| 41. | meni, da je bistveno, da države, ki so kandidatke za pristop k EU, ravnajo v skladu s stališči in načeli EU glede izvoza orožja in trgovine z njim; |
| --- | --- |

41.

meni, da je bistveno, da države, ki so kandidatke za pristop k EU, ravnajo v skladu s stališči in načeli EU glede izvoza orožja in trgovine z njim;

| 42. | poziva k spremljanju nezakonite trgovine z orožjem in sodelovanju na tem področju s postopki za sodelovanje, ki vključujejo policijo in obmejne organe, na podlagi izmenjave informacij in zbirk podatkov, da bi kar najbolj zmanjšali varnostno tveganje za EU in njene državljane; |
| --- | --- |

42.

poziva k spremljanju nezakonite trgovine z orožjem in sodelovanju na tem področju s postopki za sodelovanje, ki vključujejo policijo in obmejne organe, na podlagi izmenjave informacij in zbirk podatkov, da bi kar najbolj zmanjšali varnostno tveganje za EU in njene državljane;

Javni nadzor

| 43. | opozarja, da so vlade tiste, ki nosijo politično odgovornost za izvoz ali neizvoz vojaškega blaga ali blaga z dvojno rabo; poziva države članice, naj predložijo podrobne informacije o vsakem izdanem dovoljenju in tako omogočijo preverjanja na ravni EU, da bi zagotovili, da države zaradi gospodarskega, političnega ali osebnega interesa ne kršijo meril iz Skupnega stališča; poziva ESZD/COARM, naj sprejmeta nalogo pregledovanja dovoljenj, ki domnevno ne izpolnjujejo meril iz Skupnega stališča; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da so vlade tiste, ki nosijo politično odgovornost za izvoz ali neizvoz vojaškega blaga ali blaga z dvojno rabo; poziva države članice, naj predložijo podrobne informacije o vsakem izdanem dovoljenju in tako omogočijo preverjanja na ravni EU, da bi zagotovili, da države zaradi gospodarskega, političnega ali osebnega interesa ne kršijo meril iz Skupnega stališča; poziva ESZD/COARM, naj sprejmeta nalogo pregledovanja dovoljenj, ki domnevno ne izpolnjujejo meril iz Skupnega stališča;

| 44. | je trdno prepričan, da imajo državljani in parlamenti pravico, da so natančno obveščeni o odločitvah svojih vlad glede izvoza orožja, saj te vplivajo na varnost in blaginjo njihove in drugih držav, prav tako pa je to v skladu s prizadevanji za preglednost in večji javni nadzor; poziva, naj bodo poročila javna; |
| --- | --- |

44.

je trdno prepričan, da imajo državljani in parlamenti pravico, da so natančno obveščeni o odločitvah svojih vlad glede izvoza orožja, saj te vplivajo na varnost in blaginjo njihove in drugih držav, prav tako pa je to v skladu s prizadevanji za preglednost in večji javni nadzor; poziva, naj bodo poročila javna;

| 45. | poziva Svet in ESZD, naj prav tako izboljšata dostop do informacij v zvezi s sankcijami EU in embargom na orožje, saj te pogosto niso posodobljene ali predstavljene v zlahka dostopni obliki; |
| --- | --- |

45.

poziva Svet in ESZD, naj prav tako izboljšata dostop do informacij v zvezi s sankcijami EU in embargom na orožje, saj te pogosto niso posodobljene ali predstavljene v zlahka dostopni obliki;

| 46. | poziva k okrepitvi parlamentarnega nadzora tako na nacionalni kot na evropski ravni, in sicer z letnimi poročili v parlamentih; poziva, naj se o evropskem izvozu orožja in evropski politiki obrambne industrije razpravlja na naslednji medparlamentarni konferenci o SZVP/SVOP; |
| --- | --- |

46.

poziva k okrepitvi parlamentarnega nadzora tako na nacionalni kot na evropski ravni, in sicer z letnimi poročili v parlamentih; poziva, naj se o evropskem izvozu orožja in evropski politiki obrambne industrije razpravlja na naslednji medparlamentarni konferenci o SZVP/SVOP;

| 47. | pozdravlja redno posvetovanje s civilno družbo v okviru povečevanja preglednosti; poziva Komisijo in ESZD/COARM, naj nadaljujejo s tem dialogom s civilno družbo, nevladnimi organizacijami in možganskimi trusti; spodbuja civilno družbo in akademski svet, naj neodvisno nadzirata trgovino z orožjem; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja redno posvetovanje s civilno družbo v okviru povečevanja preglednosti; poziva Komisijo in ESZD/COARM, naj nadaljujejo s tem dialogom s civilno družbo, nevladnimi organizacijami in možganskimi trusti; spodbuja civilno družbo in akademski svet, naj neodvisno nadzirata trgovino z orožjem;

Nove tehnologije in vprašanje blaga z dvojno rabo

| 48. | meni, da je zaradi tehnološkega razvoja vse težje razlikovati med izključno vojaško in izključno civilno rabo ter da bi bilo zato treba posebno pozornost nameniti seznamu blaga z dvojno rabo v luči Wassenaarskega sporazuma; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da ni vrzeli v Wassenaarskem sporazumu ter med seznamom vojaškega blaga in prilogami uredbe o dvojni rabi, ter naj posebno pozornost namenijo novi tehnologiji strateškega pomena, kot so daljinsko vodeni zrakoplovni sistemi, uporabna robotika in tehnologija za nadzor; |
| --- | --- |

48.

meni, da je zaradi tehnološkega razvoja vse težje razlikovati med izključno vojaško in izključno civilno rabo ter da bi bilo zato treba posebno pozornost nameniti seznamu blaga z dvojno rabo v luči Wassenaarskega sporazuma; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da ni vrzeli v Wassenaarskem sporazumu ter med seznamom vojaškega blaga in prilogami uredbe o dvojni rabi, ter naj posebno pozornost namenijo novi tehnologiji strateškega pomena, kot so daljinsko vodeni zrakoplovni sistemi, uporabna robotika in tehnologija za nadzor;

| 49. | opozarja, da širjenje določenih tehnologij za nadzorovanje in poseganje v zasebnost po svetu ne škoduje le človekovim pravicam, ampak bi lahko pomenilo tudi pomembno grožnjo evropskim strateškim interesom in naši digitalni infrastrukturi; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da širjenje določenih tehnologij za nadzorovanje in poseganje v zasebnost po svetu ne škoduje le človekovim pravicam, ampak bi lahko pomenilo tudi pomembno grožnjo evropskim strateškim interesom in naši digitalni infrastrukturi;

| 50. | pozdravlja aktualno pobudo Komisije za posodobitev nadzora EU nad izvozom blaga z dvojno rabo in njeno namero, da v prvi polovici leta 2016 predstavi nov zakonodajni predlog za pametne in učinkovite politike, s katerimi bi uravnavali komercialni izvoz storitev, povezanih z izvajanjem in uporabo tehnologije z dvojno rabo, obenem pa vključili učinkovita varovala, s katerimi bi preprečili, da bi tak nadzor izvoza oviral znanstvene raziskave in raziskave na področju varnosti informacijske tehnologije; poudarja, da bi moral biti cilj predloga tudi izboljšati skladnost in preglednost režima za nadzor izvoza, pri čemer bi bilo treba v celoti upoštevati spreminjajoči se značaj varnostnih izzivov in hitrost tehnološkega razvoja, zlasti ko gre za programsko opremo za nadzorovanje in poseganje v zasebnost; pozdravlja dogovor, ki so ga 4. decembra 2013 dosegle države podpisnice Wassenaarskega sporazuma, o začetku nadzora na področjih orodij za nadzor, kazenski pregon in zbiranje obveščevalnih podatkov ter sistemov za mrežni nadzor; poudarja, da je nujno treba obravnavati potencialno škodljiv izvoz izdelkov in storitev IKT, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v zvezi s kršitvami človekovih pravic v določenih tretjih državah, kakor so se v skupni izjavi iz aprila 2014 dogovorili Evropski parlament, Svet in Komisija; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja aktualno pobudo Komisije za posodobitev nadzora EU nad izvozom blaga z dvojno rabo in njeno namero, da v prvi polovici leta 2016 predstavi nov zakonodajni predlog za pametne in učinkovite politike, s katerimi bi uravnavali komercialni izvoz storitev, povezanih z izvajanjem in uporabo tehnologije z dvojno rabo, obenem pa vključili učinkovita varovala, s katerimi bi preprečili, da bi tak nadzor izvoza oviral znanstvene raziskave in raziskave na področju varnosti informacijske tehnologije; poudarja, da bi moral biti cilj predloga tudi izboljšati skladnost in preglednost režima za nadzor izvoza, pri čemer bi bilo treba v celoti upoštevati spreminjajoči se značaj varnostnih izzivov in hitrost tehnološkega razvoja, zlasti ko gre za programsko opremo za nadzorovanje in poseganje v zasebnost; pozdravlja dogovor, ki so ga 4. decembra 2013 dosegle države podpisnice Wassenaarskega sporazuma, o začetku nadzora na področjih orodij za nadzor, kazenski pregon in zbiranje obveščevalnih podatkov ter sistemov za mrežni nadzor; poudarja, da je nujno treba obravnavati potencialno škodljiv izvoz izdelkov in storitev IKT, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v zvezi s kršitvami človekovih pravic v določenih tretjih državah, kakor so se v skupni izjavi iz aprila 2014 dogovorili Evropski parlament, Svet in Komisija;

| 51. | poziva države članice, naj zagotovijo dovolj sredstev za učinkovito izvajanje in izvrševanje nadzora nad izvozom, posredništvom in tranzitom blaga z dvojno rabo; pozdravlja trenutne programe za krepitev zmogljivosti, ki jih financira EU in so namenjeni podpiranju sistemov tretjih držav za nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo; poziva države članice, naj uporabijo tudi zmogljivosti za usposabljanje znotraj EU; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj zagotovijo dovolj sredstev za učinkovito izvajanje in izvrševanje nadzora nad izvozom, posredništvom in tranzitom blaga z dvojno rabo; pozdravlja trenutne programe za krepitev zmogljivosti, ki jih financira EU in so namenjeni podpiranju sistemov tretjih držav za nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo; poziva države članice, naj uporabijo tudi zmogljivosti za usposabljanje znotraj EU;

| 52. | poudarja, da bi morala biti Komisija zmožna čim prej zagotoviti pravilne in najnovejše informacije o zakonitosti ali morebitnih škodljivih učinkih potencialnih transakcij podjetjem, ki se sprašujejo, ali naj zaprosijo za izvozno dovoljenje; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi morala biti Komisija zmožna čim prej zagotoviti pravilne in najnovejše informacije o zakonitosti ali morebitnih škodljivih učinkih potencialnih transakcij podjetjem, ki se sprašujejo, ali naj zaprosijo za izvozno dovoljenje;

| 53. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge o pregledu, kako bi lahko standarde EU glede IKT uporabili za preprečevanje morebitnih škodljivih posledic izvoza teh tehnologij ali drugih storitev v tretje države, kjer konceptov, kot je „zakonito prestrezanje“, ni mogoče obravnavati kot enakovredne tistim v EU ali kjer so na primer razmere na področju človekovih pravic slabe ali ne veljajo načela pravne države; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge o pregledu, kako bi lahko standarde EU glede IKT uporabili za preprečevanje morebitnih škodljivih posledic izvoza teh tehnologij ali drugih storitev v tretje države, kjer konceptov, kot je „zakonito prestrezanje“, ni mogoče obravnavati kot enakovredne tistim v EU ali kjer so na primer razmere na področju človekovih pravic slabe ali ne veljajo načela pravne države;

| 54. | znova potrjuje, da morajo standardi EU, zlasti tisti, ki so opredeljeni v Listini EU o temeljnih pravicah, pri ocenjevanju incidentov, pri katerih se tehnologije z dvojno rabo uporabljajo tako, da se lahko omejujejo človekove pravice, prevladati nad drugimi vidiki; |
| --- | --- |

54.

znova potrjuje, da morajo standardi EU, zlasti tisti, ki so opredeljeni v Listini EU o temeljnih pravicah, pri ocenjevanju incidentov, pri katerih se tehnologije z dvojno rabo uporabljajo tako, da se lahko omejujejo človekove pravice, prevladati nad drugimi vidiki;

| 55. | obžaluje, da nekatera evropska podjetja in mednarodna podjetja, ki trgujejo s tehnologijami z dvojno rabo, sodelujejo z režimi, ki s svojimi dejanji kršijo človekove pravice, čeprav se zavedajo škodljivih učinkov, ki jih bo to trgovanje imelo na človekove pravice; |
| --- | --- |

55.

obžaluje, da nekatera evropska podjetja in mednarodna podjetja, ki trgujejo s tehnologijami z dvojno rabo, sodelujejo z režimi, ki s svojimi dejanji kršijo človekove pravice, čeprav se zavedajo škodljivih učinkov, ki jih bo to trgovanje imelo na človekove pravice;

| 56. | poziva Komisijo, naj podjetja, ki sodelujejo pri takšnih dejavnostih, izključi iz postopkov javnih naročil EU, financiranja raziskav in razvoja ter vsakršne druge vrste finančne podpore; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj podjetja, ki sodelujejo pri takšnih dejavnostih, izključi iz postopkov javnih naročil EU, financiranja raziskav in razvoja ter vsakršne druge vrste finančne podpore;

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

57.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici/visoki predstavnici ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

(2)  UL C 103, 27.3.2015, str. 1.

(3)  Pogodba o trgovini z orožjem, UN, 13-27217.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0081.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0215.

(6)  UL L 341, 18.12.2013, str. 56.

(7)  UL L 134, 29.5.2009, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0288.

(9)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(10)  UL L 156, 25.6.2003, str. 79.

(11)  http://www.wassenaar.org/controllists/, „seznam blaga in tehnologije z dvojno rabo in seznam streliv“, Wassenaarski sporazum o nadzoru izvoza konvencionalnega orožja ter blaga in tehnologije z dvojno rabo, 25. marec 2015.

(12)  A/HRC/RES/24/35

(13)  Trendi v mednarodnih prenosih orožja, 2014, preglednica dejstev SIPRI, marec 2015.

(14)  IANSA, Oxfam International in Saferworld: „Africa’s missing billions – International arms flows and the cost of conflict“ (Manjkajoče milijarde v Afriki – Mednarodni pretok orožja in strošek sporov), 2007.

(15)  ‘Global Burden of Armed Violence 2015: Every Body Counts (Svetovno breme oboroženega nasilja 2015: vsaka žrtev šteje), poročilo v okviru Ženevske deklaracije o oboroženem nasilju in razvoju

(16)  Exploring Tomorrow’s Organised Crime (Preučevanje organiziranega kriminala jutrišnjega dne), 2015, Europol

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/188 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/188

---

P8_TA(2015)0473

Patentne in žlahtniteljske pravice

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o patentih in žlahtniteljskih pravicah (2015/2981(RSP))

(2017/C 399/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 98/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu biotehnoloških izumov (2), zlasti člena 4, ki določa, da proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 1998 o pravnem varstvu biotehnoloških izumov (2), zlasti člena 4, ki določa, da proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati,

| — | ob upoštevanju Konvencije o podeljevanju evropskih patentov z dne 5. oktobra 1973, zlasti člena 53(b), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o podeljevanju evropskih patentov z dne 5. oktobra 1973, zlasti člena 53(b),

| — | ob upoštevanju odločitve razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada z dne 25. marca 2015 v zadevah G2/12 (o paradižnikih) in G2/13 (o brokoliju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada z dne 25. marca 2015 v zadevah G2/12 (o paradižnikih) in G2/13 (o brokoliju),

| — | ob upoštevanju Pravilnika o izvajanju Konvencije o podeljevanju evropskih patentov, zlasti člena 26, ki določa, da se Direktiva 98/44/ES za evropske patentne prijave in patente, ki zadevajo biotehnološke izume, uporablja kot dopolnilno sredstvo pri razlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pravilnika o izvajanju Konvencije o podeljevanju evropskih patentov, zlasti člena 26, ki določa, da se Direktiva 98/44/ES za evropske patentne prijave in patente, ki zadevajo biotehnološke izume, uporablja kot dopolnilno sredstvo pri razlagi,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin z dne 2. decembra 1961, kot je bila spremenjena in dopolnjena v Ženevi 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija UPOV iz leta 1991), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin z dne 2. decembra 1961, kot je bila spremenjena in dopolnjena v Ženevi 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija UPOV iz leta 1991),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Sveta (ES) št. 2100/94), zlasti členov 15(c) in (d), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Sveta (ES) št. 2100/94), zlasti členov 15(c) in (d),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o enotnem sodišču za patente, ki ga je 19. februarja 2013 objavil Svet (4), zlasti člena 27(c), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o enotnem sodišču za patente, ki ga je 19. februarja 2013 objavil Svet (4), zlasti člena 27(c),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, vključno s trgovino s ponarejenim blagom, zlasti člena 27(3), ki določa, da članice lahko iz patentiranja izključijo pretežno biološke procese, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, vključno s trgovino s ponarejenim blagom, zlasti člena 27(3), ki določa, da članice lahko iz patentiranja izključijo pretežno biološke procese,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je dostop do biološkega rastlinskega materiala, ki vključuje rastlinske lastnosti, nujen za spodbujanje inovacij in razvoja novih sort, da bi zagotovili svetovno prehransko varnost, se spopadli s podnebnimi spremembami in preprečili monopole v sektorju žlahtnjenja, hkrati pa ustvarili več priložnosti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

A.

ker je dostop do biološkega rastlinskega materiala, ki vključuje rastlinske lastnosti, nujen za spodbujanje inovacij in razvoja novih sort, da bi zagotovili svetovno prehransko varnost, se spopadli s podnebnimi spremembami in preprečili monopole v sektorju žlahtnjenja, hkrati pa ustvarili več priložnosti za mala in srednja podjetja;

| B. | ker so pravice intelektualne lastnine pomembne za ohranitev ekonomskih spodbud za razvoj novih rastlinskih proizvodov ter zagotovitev konkurenčnosti; |
| --- | --- |

B.

ker so pravice intelektualne lastnine pomembne za ohranitev ekonomskih spodbud za razvoj novih rastlinskih proizvodov ter zagotovitev konkurenčnosti;

| C. | ker lahko patenti za proizvode, pridobljene s konvencionalnim žlahtnjenjem, ali za genski material, potreben za konvencionalno žlahtnjenje, spodkopljejo uveljavljanje izjeme iz člena 53(b) Konvencije o podeljevanju evropskih patentov in člena 4 Direktive 98/44/ES; |
| --- | --- |

C.

ker lahko patenti za proizvode, pridobljene s konvencionalnim žlahtnjenjem, ali za genski material, potreben za konvencionalno žlahtnjenje, spodkopljejo uveljavljanje izjeme iz člena 53(b) Konvencije o podeljevanju evropskih patentov in člena 4 Direktive 98/44/ES;

| D. | ker patentiranje proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, na primer rastlin, semen, izvornih lastnosti in genov, ne bi smelo biti omogočeno; |
| --- | --- |

D.

ker patentiranje proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, na primer rastlin, semen, izvornih lastnosti in genov, ne bi smelo biti omogočeno;

| E. | ker je žlahtnjenje inovativen postopek, ki ga kmetje in podeželske skupnosti izvajajo že od nastanka kmetijstva, in ker so nepatentirane sorte in metode žlahtnjenja pomembne za gensko raznovrstnost; |
| --- | --- |

E.

ker je žlahtnjenje inovativen postopek, ki ga kmetje in podeželske skupnosti izvajajo že od nastanka kmetijstva, in ker so nepatentirane sorte in metode žlahtnjenja pomembne za gensko raznovrstnost;

| F. | ker Direktiva 98/44/ES ureja biotehnološke izume, zlasti genski inženiring, ker pa – kot je navedeno v uvodnih izjavah 52 in 53 – ni bil namen zakonodajalca, da se v okviru področja uporabe te direktive omogoči patentiranje proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki; |
| --- | --- |

F.

ker Direktiva 98/44/ES ureja biotehnološke izume, zlasti genski inženiring, ker pa – kot je navedeno v uvodnih izjavah 52 in 53 – ni bil namen zakonodajalca, da se v okviru področja uporabe te direktive omogoči patentiranje proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki;

| G. | ker Evropski patentni urad trenutno še odloča o številnih prijavah za proizvode, pridobljene s postopki, ki so v bistvu biološki, in ker je zato nujno treba pojasniti področje uporabe in razlago Direktive 98/44/ES, zlasti člena 4; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski patentni urad trenutno še odloča o številnih prijavah za proizvode, pridobljene s postopki, ki so v bistvu biološki, in ker je zato nujno treba pojasniti področje uporabe in razlago Direktive 98/44/ES, zlasti člena 4;

| H. | ker Direktiva 98/44/ES – kot sledi iz členov 12(3)(b) in 13(3)(b) – posredno priznava, da se lahko patentirani material uporablja za poskuse; |
| --- | --- |

H.

ker Direktiva 98/44/ES – kot sledi iz členov 12(3)(b) in 13(3)(b) – posredno priznava, da se lahko patentirani material uporablja za poskuse;

| I. | ker izjema za žlahtnitelje iz člena 27(c) Sporazuma o enotnem sodišču za patente ne bo samodejno veljala za nacionalne patente v EU, temveč le za patente, podeljene v okviru enotnega patentnega sistema, kar bo privedlo do neskladnosti glede možnosti žlahtnjenja s patentiranim materialom, pridobljenim s postopki, ki so v bistvu biološki; |
| --- | --- |

I.

ker izjema za žlahtnitelje iz člena 27(c) Sporazuma o enotnem sodišču za patente ne bo samodejno veljala za nacionalne patente v EU, temveč le za patente, podeljene v okviru enotnega patentnega sistema, kar bo privedlo do neskladnosti glede možnosti žlahtnjenja s patentiranim materialom, pridobljenim s postopki, ki so v bistvu biološki;

| J. | ker je temeljno načelo mednarodnega sistema žlahtniteljskih pravic, ki temelji na Konvenciji UPOV iz leta 1991, in sistema EU, ki temelji na Uredbi Sveta (ES) št. 2100/94, da imetnik žlahtniteljske pravice drugim ne more preprečiti, da za nadaljnje žlahtnjenje uporabijo zavarovane sorte; |
| --- | --- |

J.

ker je temeljno načelo mednarodnega sistema žlahtniteljskih pravic, ki temelji na Konvenciji UPOV iz leta 1991, in sistema EU, ki temelji na Uredbi Sveta (ES) št. 2100/94, da imetnik žlahtniteljske pravice drugim ne more preprečiti, da za nadaljnje žlahtnjenje uporabijo zavarovane sorte;

| 1. | je zaskrbljen, da bi lahko nedavna odločitev razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada v zadevah G2/12 (o paradižnikih) in G2/13 (o brokoliju) privedla do tega, da bo Evropski patentni urad podelil več patentov za naravne lastnosti, ki se v nove sorte vnašajo s postopki, ki so v bistvu biološki, kot sta križanje in selekcija; |
| --- | --- |

1.

je zaskrbljen, da bi lahko nedavna odločitev razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada v zadevah G2/12 (o paradižnikih) in G2/13 (o brokoliju) privedla do tega, da bo Evropski patentni urad podelil več patentov za naravne lastnosti, ki se v nove sorte vnašajo s postopki, ki so v bistvu biološki, kot sta križanje in selekcija;

| 2. | poziva Komisijo, naj nujno pojasni področje uporabe in razlago Direktive 98/44/ES, zlasti člena 4 ter člena 12(3)(b) in 13(3)(b), in tako zagotovi pravno jasnost glede prepovedi možnosti patentiranja proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, ter nadalje pojasni, da je žlahtnjenje s patentiranim biološkim materialom dovoljeno; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj nujno pojasni področje uporabe in razlago Direktive 98/44/ES, zlasti člena 4 ter člena 12(3)(b) in 13(3)(b), in tako zagotovi pravno jasnost glede prepovedi možnosti patentiranja proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, ter nadalje pojasni, da je žlahtnjenje s patentiranim biološkim materialom dovoljeno;

| 3. | poziva Komisijo, naj svoje prihajajoče pojasnilo glede možnosti patentiranja proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, posreduje Evropskemu patentnemu uradu, da se bo lahko uporabljalo kot dopolnilno sredstvo pri razlagi; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj svoje prihajajoče pojasnilo glede možnosti patentiranja proizvodov, pridobljenih s postopki, ki so v bistvu biološki, posreduje Evropskemu patentnemu uradu, da se bo lahko uporabljalo kot dopolnilno sredstvo pri razlagi;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za to, da bo Unija tudi v prihodnje zagotavljala dostop do materiala, pridobljenega s postopki, ki so v bistvu biološki, ter njegovo uporabo za žlahtnjenje, da – kjer je to ustrezno – ne bi posegala v prakso držav članic glede izvzetja žlahtniteljev; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za to, da bo Unija tudi v prihodnje zagotavljala dostop do materiala, pridobljenega s postopki, ki so v bistvu biološki, ter njegovo uporabo za žlahtnjenje, da – kjer je to ustrezno – ne bi posegala v prakso držav članic glede izvzetja žlahtniteljev;

| 5. | poziva Komisijo, naj si v razpravi o večstranski harmonizaciji patentnega prava prizadeva za izključitev postopkov, ki so v bistvu biološki, od patentiranja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj si v razpravi o večstranski harmonizaciji patentnega prava prizadeva za izključitev postopkov, ki so v bistvu biološki, od patentiranja;

| 6. | poziva Komisijo, naj poroča o razvoju patentnega prava in njegovem vplivu na biotehnologijo in genski inženiring, kot to določa člen 16(c) Direktive 98/44/ES in kot je zahteval Parlament v svoji resoluciji z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj poroča o razvoju patentnega prava in njegovem vplivu na biotehnologijo in genski inženiring, kot to določa člen 16(c) Direktive 98/44/ES in kot je zahteval Parlament v svoji resoluciji z dne 10. maja 2012 o patentiranju osnovnih bioloških postopkov;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropskemu patentnemu uradu. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropskemu patentnemu uradu.

---

(1)  UL C 261 E, 10.9.2013, str. 31.

(2)  UL L 213, 30.7.1998, str. 13.

(3)  UL L 227, 1.9.1994, str. 1.

(4)  UL C 175, 20.6.2013, str. 1.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/190 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/190

---

P8_TA(2015)0474

Razmere v Burundiju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o razmerah v Burundiju (2015/2973(RSP))

(2017/C 399/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju mirovnega in spravnega sporazuma iz Aruše za Burundi z dne 28. avgusta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mirovnega in spravnega sporazuma iz Aruše za Burundi z dne 28. avgusta 2000,

| — | ob upoštevanju burundijske ustave, zlasti člena 96, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju burundijske ustave, zlasti člena 96,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice z dne 13. decembra 2015 o poslabšanju razmer v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice z dne 13. decembra 2015 o poslabšanju razmer v Burundiju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o posvetovanjih med EU in Burundijem v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, sprejetih 8. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o posvetovanjih med EU in Burundijem v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, sprejetih 8. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 2248 (2015) z dne 12. novembra 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 2248 (2015) z dne 12. novembra 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave namestnika generalnega sekretarja Združenih narodov Jana Eliassona, predsednice Afriške unije Nkosazane Dlamini-Zuma ter podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Federice Mogherini o Burundiju z dne 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave namestnika generalnega sekretarja Združenih narodov Jana Eliassona, predsednice Afriške unije Nkosazane Dlamini-Zuma ter podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Federice Mogherini o Burundiju z dne 12. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 13. junija, 17. oktobra in 13. novembra 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 13. junija, 17. oktobra in 13. novembra 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju izjav Vzhodnoafriške skupnosti z dne 31. maja in 6. julija 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Vzhodnoafriške skupnosti z dne 31. maja in 6. julija 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. decembra 2015 o razmerah v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. decembra 2015 o razmerah v Burundiju,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1755 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca, 18. maja, 22. junija in 16. novembra 2015 o Burundiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca, 18. maja, 22. junija in 16. novembra 2015 o Burundiju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o razmerah v Burundiju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o razmerah v Burundiju (1),

| — | ob upoštevanju pisma, ki ga je 26. oktobra 2015 odobril Svet in v katerem se v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja poziva k začetku posvetovanj z burundijskimi oblastmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki ga je 26. oktobra 2015 odobril Svet in v katerem se v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja poziva k začetku posvetovanj z burundijskimi oblastmi,

| — | ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatue Bensuda z dne 6. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatue Bensuda z dne 6. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so se v zadnjih dneh po napadih na tri vojaške tabore v prestolnici Bujumbura varnostne razmere v Burundiju močno poslabšale; ker so burundijske varnostne sile 11. in 12. decembra 2015 ubile najmanj 87 ljudi; ker je videti, da jih je bilo veliko usmrčenih naključno; |
| --- | --- |

A.

ker so se v zadnjih dneh po napadih na tri vojaške tabore v prestolnici Bujumbura varnostne razmere v Burundiju močno poslabšale; ker so burundijske varnostne sile 11. in 12. decembra 2015 ubile najmanj 87 ljudi; ker je videti, da jih je bilo veliko usmrčenih naključno;

| B. | ker člen 96 burundijske ustave in člen 7(3) Protokola II k mirovnemu in spravnemu sporazumu iz Aruše določata, da je lahko predsednik izvoljen za največ dva mandata; ker je Pierre Nkurunziza na položaju predsednika od leta 2005, saj je bil leta 2010 ponovno izvoljen; |
| --- | --- |

B.

ker člen 96 burundijske ustave in člen 7(3) Protokola II k mirovnemu in spravnemu sporazumu iz Aruše določata, da je lahko predsednik izvoljen za največ dva mandata; ker je Pierre Nkurunziza na položaju predsednika od leta 2005, saj je bil leta 2010 ponovno izvoljen;

| C. | ker so 29. junija 2015 v Burundiju potekale zakonodajne in lokalne volitve, 21. julija 2015 pa predsedniške volitve; ker je mednarodna skupnost za oba volilna postopka menila, da nista bila pregledna, vključujoča, svobodna in verodostojna; ker Afriška unija zato ni napotila opazovalcev, da bi spremljali volitve, EU je začasno ustavila misijo za opazovanje volitev v Burundiju, velik delež burundijske opozicije pa se je odločil za bojkot volitev; |
| --- | --- |

C.

ker so 29. junija 2015 v Burundiju potekale zakonodajne in lokalne volitve, 21. julija 2015 pa predsedniške volitve; ker je mednarodna skupnost za oba volilna postopka menila, da nista bila pregledna, vključujoča, svobodna in verodostojna; ker Afriška unija zato ni napotila opazovalcev, da bi spremljali volitve, EU je začasno ustavila misijo za opazovanje volitev v Burundiju, velik delež burundijske opozicije pa se je odločil za bojkot volitev;

| D. | ker sta kandidatura predsednika Nkurunzize za tretji mandat in njegova izvolitev 21. julija 2015 državo pahnili v najhujšo politično krizo po koncu državljanske vojne; |
| --- | --- |

D.

ker sta kandidatura predsednika Nkurunzize za tretji mandat in njegova izvolitev 21. julija 2015 državo pahnili v najhujšo politično krizo po koncu državljanske vojne;

| E. | ker burundijska vlada ni upoštevala odločitev in priporočil, ki sta jih Afriška unija in Vzhodnoafriška skupnost sprejeli 13. junija 2015 oziroma 6. julija 2015, popolna izvršitev teh odločitev in priporočil pa bi omogočila verodostojne in vključujoče volitve; |
| --- | --- |

E.

ker burundijska vlada ni upoštevala odločitev in priporočil, ki sta jih Afriška unija in Vzhodnoafriška skupnost sprejeli 13. junija 2015 oziroma 6. julija 2015, popolna izvršitev teh odločitev in priporočil pa bi omogočila verodostojne in vključujoče volitve;

| F. | ker naj bi se po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in drugih organizacij za človekove pravice v tej državi v obdobju pred volitvami in po njih izvajale politično motivirane zlorabe in kršitve človekovih pravic ter nasilna dejanja, uperjena proti opozicijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in zlasti novinarjem, med drugim proti Pierru Claverju Mbonimpi, čigar sina so našli mrtvega, potem ko ga je aretirala policija, Marguerite Barankitse, Antoinu Kaburaheju in Bobu Ruguriki; ker je na splošno razširjeno prepričanje, da so ta dejanja skoraj večinoma povezana z državnimi institucijami; ker je burundijska vlada v prvi vrsti odgovorna, da s spoštovanjem načela pravne države, človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava zagotovi varnost v državi in zaščiti burundijsko prebivalstvo; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi se po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice in drugih organizacij za človekove pravice v tej državi v obdobju pred volitvami in po njih izvajale politično motivirane zlorabe in kršitve človekovih pravic ter nasilna dejanja, uperjena proti opozicijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic in zlasti novinarjem, med drugim proti Pierru Claverju Mbonimpi, čigar sina so našli mrtvega, potem ko ga je aretirala policija, Marguerite Barankitse, Antoinu Kaburaheju in Bobu Ruguriki; ker je na splošno razširjeno prepričanje, da so ta dejanja skoraj večinoma povezana z državnimi institucijami; ker je burundijska vlada v prvi vrsti odgovorna, da s spoštovanjem načela pravne države, človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava zagotovi varnost v državi in zaščiti burundijsko prebivalstvo;

| G. | ker je zaradi vse slabših političnih razmer v Burundiju notranje razseljenih več kot 200 000 ljudi ali pa so se zatekli v sosednje države; ker je EU julija 2015 okrepila humanitarno pomoč in namenila dodatnih 4,5 milijona EUR za razseljeno prebivalstvo; |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi vse slabših političnih razmer v Burundiju notranje razseljenih več kot 200 000 ljudi ali pa so se zatekli v sosednje države; ker je EU julija 2015 okrepila humanitarno pomoč in namenila dodatnih 4,5 milijona EUR za razseljeno prebivalstvo;

| H. | ker je Burundi ena najmanj razvitih držav na svetu; ker je skoraj polovica (45 %) od 10,6 milijona njegovih prebivalcev stara 15 let ali manj (19,9 % je otrok, starih manj kot pet let); ker se Burundi na lestvici svetovnega indeksa lakote uvršča na prvo mesto, saj vsak tretji od petih otrok zaostaja v rasti; ker je na lestvici indeksa človekovega razvoja, ki ga sestavlja Program Združenih narodov za razvoj, med letoma 2013 in 2014 zdrsnil s 178. na 180. mesto; ker se štirje od petih ljudi v Burundiju preživljajo z manj kot 1,25 USD na dan in ker 66,9 % prebivalstva živi pod pragom revščine; |
| --- | --- |

H.

ker je Burundi ena najmanj razvitih držav na svetu; ker je skoraj polovica (45 %) od 10,6 milijona njegovih prebivalcev stara 15 let ali manj (19,9 % je otrok, starih manj kot pet let); ker se Burundi na lestvici svetovnega indeksa lakote uvršča na prvo mesto, saj vsak tretji od petih otrok zaostaja v rasti; ker je na lestvici indeksa človekovega razvoja, ki ga sestavlja Program Združenih narodov za razvoj, med letoma 2013 in 2014 zdrsnil s 178. na 180. mesto; ker se štirje od petih ljudi v Burundiju preživljajo z manj kot 1,25 USD na dan in ker 66,9 % prebivalstva živi pod pragom revščine;

| I. | ker je EU 26. oktobra 2015 zahtevala, da bi se v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja začela posvetovanja, na katerih bi preiskali nespoštovanje bistvenih elementov sporazuma, zlasti človekovih pravic, demokratičnih načel in načela pravne države; ker so se ta posvetovanja začela 8. decembra 2015; |
| --- | --- |

I.

ker je EU 26. oktobra 2015 zahtevala, da bi se v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja začela posvetovanja, na katerih bi preiskali nespoštovanje bistvenih elementov sporazuma, zlasti človekovih pravic, demokratičnih načel in načela pravne države; ker so se ta posvetovanja začela 8. decembra 2015;

| J. | ker je EU 8. decembra 2015 sprejela mnenje, da na podlagi stališč, ki jih je izrazil Burundi med posvetovanji v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, ne bo mogoče odpraviti nespoštovanja bistvenih elementov njegovega partnerstva z EU; ker je tudi menila, da njegova stališča ne bodo omogočila zadovoljivega odziva na odločitve, ki jih je mirovni in varnostni svet Afriške unije sprejel 17. oktobra in 13. novembra 2015, zlasti, da je treba nemudoma vzpostaviti iskren in vključujoč dialog, ki bo temeljil na sporazumu iz Aruše; |
| --- | --- |

J.

ker je EU 8. decembra 2015 sprejela mnenje, da na podlagi stališč, ki jih je izrazil Burundi med posvetovanji v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, ne bo mogoče odpraviti nespoštovanja bistvenih elementov njegovega partnerstva z EU; ker je tudi menila, da njegova stališča ne bodo omogočila zadovoljivega odziva na odločitve, ki jih je mirovni in varnostni svet Afriške unije sprejel 17. oktobra in 13. novembra 2015, zlasti, da je treba nemudoma vzpostaviti iskren in vključujoč dialog, ki bo temeljil na sporazumu iz Aruše;

| K. | ker politični zastoj v Burundiju, ki ga zaznamujeta pomanjkanje dialoga med burundijskimi deležniki in posledično poslabšanje varnostnih in gospodarskih razmer, močno obremenjuje prebivalstvo in resno ogroža stabilnost regije, kjer naj bi v prihodnjih dveh letih potekalo več volitev (Uganda, Demokratična republika Kongo, Ruanda); |
| --- | --- |

K.

ker politični zastoj v Burundiju, ki ga zaznamujeta pomanjkanje dialoga med burundijskimi deležniki in posledično poslabšanje varnostnih in gospodarskih razmer, močno obremenjuje prebivalstvo in resno ogroža stabilnost regije, kjer naj bi v prihodnjih dveh letih potekalo več volitev (Uganda, Demokratična republika Kongo, Ruanda);

| L. | ker ima mednarodna skupnost pomembno vlogo, saj jamči za dogovore iz Aruše; ker doslej vsa regionalna in podregionalna prizadevanja za odpravo krize in ponovno vzpostavitev dialoga med vsemi političnimi silami niso prinesla pozitivnih rezultatov; |
| --- | --- |

L.

ker ima mednarodna skupnost pomembno vlogo, saj jamči za dogovore iz Aruše; ker doslej vsa regionalna in podregionalna prizadevanja za odpravo krize in ponovno vzpostavitev dialoga med vsemi političnimi silami niso prinesla pozitivnih rezultatov;

| M. | ker sta se politična opozicija in civilna družba 1. avgusta 2015 sestali v Adis Abebi, da bi ustanovili nacionalni svet za ponovno vzpostavitev dogovorov iz Aruše in pravne države; |
| --- | --- |

M.

ker sta se politična opozicija in civilna družba 1. avgusta 2015 sestali v Adis Abebi, da bi ustanovili nacionalni svet za ponovno vzpostavitev dogovorov iz Aruše in pravne države;

| N. | ker je predsednik 23. septembra 2015 podpisal odlok, s katerim je bila ustanovljena nacionalna komisija za dialog znotraj Burundija, ki naj bi šest mesecev vodila pogajanja; ker civilna družba močno dvomi, da bo komisija uspešna, ker večino akterjev iz opozicije ali civilne družbe, ki nasprotujejo tretjemu mandatu predsednika Nkurunzize, preganjajo na podlagi obtožb o vstaji in sostorilstvu pri poskusu državnega udara 13. in 14. maja 2015; ker je predsednik nove narodne skupščine Pascal Nyabenda izjavil, da osebe, ki so sodelovale pri organizaciji in izvedbi državnega udara, ne bodo vključene v dialog; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednik 23. septembra 2015 podpisal odlok, s katerim je bila ustanovljena nacionalna komisija za dialog znotraj Burundija, ki naj bi šest mesecev vodila pogajanja; ker civilna družba močno dvomi, da bo komisija uspešna, ker večino akterjev iz opozicije ali civilne družbe, ki nasprotujejo tretjemu mandatu predsednika Nkurunzize, preganjajo na podlagi obtožb o vstaji in sostorilstvu pri poskusu državnega udara 13. in 14. maja 2015; ker je predsednik nove narodne skupščine Pascal Nyabenda izjavil, da osebe, ki so sodelovale pri organizaciji in izvedbi državnega udara, ne bodo vključene v dialog;

| O. | ker so Afriška unija, EU in ZDA vladnim in opozicijskim voditeljem, katerih dejanja in izjave prispevajo k nadaljevanju nasilja in ovirajo iskanje politične rešitve krize v Burundiju, zamrznile sredstva in jim onemogočile potovanja; |
| --- | --- |

O.

ker so Afriška unija, EU in ZDA vladnim in opozicijskim voditeljem, katerih dejanja in izjave prispevajo k nadaljevanju nasilja in ovirajo iskanje politične rešitve krize v Burundiju, zamrznile sredstva in jim onemogočile potovanja;

| P. | ker so ZDA in številne druge države svetovale svojim državljanom, naj zaradi poslabšanja varnostnih razmer v Burundiju nemudoma odidejo iz države; |
| --- | --- |

P.

ker so ZDA in številne druge države svetovale svojim državljanom, naj zaradi poslabšanja varnostnih razmer v Burundiju nemudoma odidejo iz države;

| Q. | ker je mirovni in varnostni svet Afriške unije 17. oktobra 2015 zahteval dokončanje načrtovanja ravnanja v nepredvidljivih razmerah za morebitno napotitev misije v Burundi, ki bi jo vodile afriške države in ki bi preprečila nasilje v državi, če bi razmere to zahtevale, in sklenil sprožiti temeljito preiskavo kršitev človekovih pravic in drugih zlorab burundijskega civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

Q.

ker je mirovni in varnostni svet Afriške unije 17. oktobra 2015 zahteval dokončanje načrtovanja ravnanja v nepredvidljivih razmerah za morebitno napotitev misije v Burundi, ki bi jo vodile afriške države in ki bi preprečila nasilje v državi, če bi razmere to zahtevale, in sklenil sprožiti temeljito preiskavo kršitev človekovih pravic in drugih zlorab burundijskega civilnega prebivalstva;

| R. | ker je generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Mun 30. novembra 2015 zaradi razvoja dogodkov Varnostnemu svetu predložil tri predloge za revizijo mandata Združenih narodov v Burundiju, da bi kot skrajni ukrep omogočili napotitev mirovne misije, če bi se kriza poslabšala; |
| --- | --- |

R.

ker je generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Mun 30. novembra 2015 zaradi razvoja dogodkov Varnostnemu svetu predložil tri predloge za revizijo mandata Združenih narodov v Burundiju, da bi kot skrajni ukrep omogočili napotitev mirovne misije, če bi se kriza poslabšala;

| S. | ker bo v Burundi napotena podporna skupina Združenih narodov, da bi spodbujala dialog znotraj države, svetovala vladi o okrepitvi institucij pravne države in vprašanjih razorožitve, usklajevala delovanje regionalnih akterjev, spremljala in poročala o razmerah na terenu ter olajšala načrtovanje večje navzočnosti Združenih narodov v Burundiju; |
| --- | --- |

S.

ker bo v Burundi napotena podporna skupina Združenih narodov, da bi spodbujala dialog znotraj države, svetovala vladi o okrepitvi institucij pravne države in vprašanjih razorožitve, usklajevala delovanje regionalnih akterjev, spremljala in poročala o razmerah na terenu ter olajšala načrtovanje večje navzočnosti Združenih narodov v Burundiju;

| T. | ker so Afriška unija in drugi mednarodni akterji večkrat pozvali k resničnemu in vključujočemu dialogu, pri katerem bi sodelovali vsi deležniki in ki bi temeljil na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi, da bi poiskali sporazumno rešitev za konflikt v Burundiju; ker EU in Združeni narodi podpirajo to stališče; |
| --- | --- |

T.

ker so Afriška unija in drugi mednarodni akterji večkrat pozvali k resničnemu in vključujočemu dialogu, pri katerem bi sodelovali vsi deležniki in ki bi temeljil na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi, da bi poiskali sporazumno rešitev za konflikt v Burundiju; ker EU in Združeni narodi podpirajo to stališče;

| U. | ker se prizadevanja za posredovanje nadaljujejo in jih v celoti podpirajo Afriška unija, Evropska unija in Združeni narodi, da bi poiskali sporazumno in miroljubno rešitev za krizo v Burundiju; |
| --- | --- |

U.

ker se prizadevanja za posredovanje nadaljujejo in jih v celoti podpirajo Afriška unija, Evropska unija in Združeni narodi, da bi poiskali sporazumno in miroljubno rešitev za krizo v Burundiju;

| V. | ker EU pomembno prispeva k burundijskemu letnemu proračunu (približno polovica ga prihaja iz mednarodne pomoči) in je nedavno iz Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020 Burundiju namenila 432 milijonov EUR; |
| --- | --- |

V.

ker EU pomembno prispeva k burundijskemu letnemu proračunu (približno polovica ga prihaja iz mednarodne pomoči) in je nedavno iz Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020 Burundiju namenila 432 milijonov EUR;

| W. | ker so burundijske oblasti z odlokom št. 530/1597 začasno ustavile dejavnosti desetih organizacij za človekove pravice, in sicer ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP in SPPDF, ter jim zamrznile bančne račune; |
| --- | --- |

W.

ker so burundijske oblasti z odlokom št. 530/1597 začasno ustavile dejavnosti desetih organizacij za človekove pravice, in sicer ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, Fontaine-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP in SPPDF, ter jim zamrznile bančne račune;

| 1. | je globo zaskrbljen zaradi resnih varnostnih in političnih razmer v Burundiju, hitrega slabšanja humanitarnih razmer ter morebitnih posledic za varnost in stabilnost celotne podregije; |
| --- | --- |

1.

je globo zaskrbljen zaradi resnih varnostnih in političnih razmer v Burundiju, hitrega slabšanja humanitarnih razmer ter morebitnih posledic za varnost in stabilnost celotne podregije;

| 2. | močno obsoja nedavne nasilne napade in povečano število kršitev človekovih pravic in zlorab, vključno z umori, zunajsodnimi poboji, kršitvami telesne nedotakljivosti, mučenjem ter drugim krutim, nečloveškim in/ali poniževalnim ravnanjem, samovoljnimi aretacijami in nezakonitimi pridržanji, tudi otrok, prav tako obsoja zasedbo šol s strani vojske in policije ter kršitve svobode tiska in izražanja, pa tudi razširjenost nekaznovanja; poziva, da je treba izvesti temeljito in neodvisno preiskavo pobojev in zlorab ter storilce teh dejanj privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

močno obsoja nedavne nasilne napade in povečano število kršitev človekovih pravic in zlorab, vključno z umori, zunajsodnimi poboji, kršitvami telesne nedotakljivosti, mučenjem ter drugim krutim, nečloveškim in/ali poniževalnim ravnanjem, samovoljnimi aretacijami in nezakonitimi pridržanji, tudi otrok, prav tako obsoja zasedbo šol s strani vojske in policije ter kršitve svobode tiska in izražanja, pa tudi razširjenost nekaznovanja; poziva, da je treba izvesti temeljito in neodvisno preiskavo pobojev in zlorab ter storilce teh dejanj privesti pred sodišče;

| 3. | poziva k takojšnjemu končanju nasilja, kršitev človekovih pravic in političnega ustrahovanja nasprotnikov ter k takojšnji razorožitvi vseh oboroženih skupin, povezanih s političnimi strankami, kar mora biti popolnoma v skladu z mednarodnim pravom in človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

3.

poziva k takojšnjemu končanju nasilja, kršitev človekovih pravic in političnega ustrahovanja nasprotnikov ter k takojšnji razorožitvi vseh oboroženih skupin, povezanih s političnimi strankami, kar mora biti popolnoma v skladu z mednarodnim pravom in človekovimi pravicami;

| 4. | poziva vse strani, naj vzpostavijo potrebne razmere za obnovitev zaupanja in spodbujanje narodne enotnosti, in poziva k takojšnjemu nadaljevanju vključujočega in preglednega nacionalnega dialoga, v katerem bodo sodelovali vlada, opozicijske stranke in predstavniki civilne družbe; |
| --- | --- |

4.

poziva vse strani, naj vzpostavijo potrebne razmere za obnovitev zaupanja in spodbujanje narodne enotnosti, in poziva k takojšnjemu nadaljevanju vključujočega in preglednega nacionalnega dialoga, v katerem bodo sodelovali vlada, opozicijske stranke in predstavniki civilne družbe;

| 5. | poudarja, da bi moral ta dialog, katerega cilj je doseči trajen mir, varnost in stabilnost ter ponovno vzpostavitev demokracije in pravne držav in ki je v interesu državljanov Burundija, temeljiti na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi, v kateri je določena zahteva o spoštovanju mednarodne zakonodaje in pogodb; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi moral ta dialog, katerega cilj je doseči trajen mir, varnost in stabilnost ter ponovno vzpostavitev demokracije in pravne držav in ki je v interesu državljanov Burundija, temeljiti na sporazumu iz Aruše in burundijski ustavi, v kateri je določena zahteva o spoštovanju mednarodne zakonodaje in pogodb;

| 6. | posebej poudarja, da je v Burundiju v oboroženih skupinah veliko mladih, tudi otrok, starih manj kot 18 let, in poziva mednarodno skupnost, naj posebno pozornost nameni njihovi ponovni vključitvi v družbo in spodbujanju njihove udeležbe v mirnem političnem procesu; |
| --- | --- |

6.

posebej poudarja, da je v Burundiju v oboroženih skupinah veliko mladih, tudi otrok, starih manj kot 18 let, in poziva mednarodno skupnost, naj posebno pozornost nameni njihovi ponovni vključitvi v družbo in spodbujanju njihove udeležbe v mirnem političnem procesu;

| 7. | zahteva, da se vse strani v Burundiju vzdržijo dejanj, ki lahko ogrozijo mir in varnost v državi; močno obsoja vse javne izjave, s katerimi se skuša zanetiti nasilje ali sovraštvo proti različnim skupinam burundijske družbe, saj se lahko že tako napete razmere še poslabšajo, in poziva vse akterje, naj takih izjav ne dajejo; |
| --- | --- |

7.

zahteva, da se vse strani v Burundiju vzdržijo dejanj, ki lahko ogrozijo mir in varnost v državi; močno obsoja vse javne izjave, s katerimi se skuša zanetiti nasilje ali sovraštvo proti različnim skupinam burundijske družbe, saj se lahko že tako napete razmere še poslabšajo, in poziva vse akterje, naj takih izjav ne dajejo;

| 8. | želi opomniti burundijske oblasti na njihovo obveznost, da zagotovijo varnost na svojem ozemlju ter človekove, civilne in politične pravice in temeljne svoboščine, kot so opredeljene v burundijski ustavi, Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

8.

želi opomniti burundijske oblasti na njihovo obveznost, da zagotovijo varnost na svojem ozemlju ter človekove, civilne in politične pravice in temeljne svoboščine, kot so opredeljene v burundijski ustavi, Afriški listini o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih o človekovih pravicah;

| 9. | v zvezi s tem želi spomniti, da partnerstvo med EU in Burundijem ureja Sporazum iz Cotonouja ter da so vse strani zavezane k spoštovanju in izvajanju določb tega sporazuma, zlasti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic; želi spomniti zlasti na to, da je v členu 96 Sporazuma iz Cotonouja predvidena možnost sprožitve postopkov posvetovanja, če pride do kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načela pravne države, ter v zvezi s tem pozdravlja odločitev EU, da bo zahtevala tak postopek, kot je določeno v omenjenem členu; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem želi spomniti, da partnerstvo med EU in Burundijem ureja Sporazum iz Cotonouja ter da so vse strani zavezane k spoštovanju in izvajanju določb tega sporazuma, zlasti v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic; želi spomniti zlasti na to, da je v členu 96 Sporazuma iz Cotonouja predvidena možnost sprožitve postopkov posvetovanja, če pride do kršitev človekovih pravic, demokratičnih načel in načela pravne države, ter v zvezi s tem pozdravlja odločitev EU, da bo zahtevala tak postopek, kot je določeno v omenjenem členu;

| 10. | ostro obsoja kršitev sporazuma iz Aruše, ki jo je zagrešil predsednik Nkurunziza, ko je sprejel tretji predsedniški mandat; |
| --- | --- |

10.

ostro obsoja kršitev sporazuma iz Aruše, ki jo je zagrešil predsednik Nkurunziza, ko je sprejel tretji predsedniški mandat;

| 11. | poziva burundijske oblasti, naj spodbujajo iskanje resnice glede množičnih kaznivih dejanj, ki so se zgodila med letoma 1962 in 2008, in sicer s sodnimi in zunajsodnimi ukrepi, kot so komisija za resnico in spravo in posebna sodišča, da bi spodbudili narodno spravo; |
| --- | --- |

11.

poziva burundijske oblasti, naj spodbujajo iskanje resnice glede množičnih kaznivih dejanj, ki so se zgodila med letoma 1962 in 2008, in sicer s sodnimi in zunajsodnimi ukrepi, kot so komisija za resnico in spravo in posebna sodišča, da bi spodbudili narodno spravo;

| 12. | pozdravlja prizadevanja za posredovanje pod vodstvom Vzhodnoafriške skupnosti in ob podpori Afriške unije in Združenih narodov, da bi olajšali dialog med burundijskimi deležniki; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj prav tako podpre ta prizadevanja; poziva burundijsko vlado in druge deležnike, ki jih to zadeva, naj s posrednikom polno sodelujejo; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prizadevanja za posredovanje pod vodstvom Vzhodnoafriške skupnosti in ob podpori Afriške unije in Združenih narodov, da bi olajšali dialog med burundijskimi deležniki; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj prav tako podpre ta prizadevanja; poziva burundijsko vlado in druge deležnike, ki jih to zadeva, naj s posrednikom polno sodelujejo;

| 13. | je zelo zaskrbljen zaradi števila žrtev in primerov hudih kršitev človekovih pravic, o katerih se poroča od začetka krize; poziva pristojne oblasti, naj hitro in temeljito preiščejo okoliščine in motive za ta kazniva dejanja ter poskrbijo, da bodo storilci zanje odgovarjali pred sodiščem; poudarja, da se krivci za zlorabe in hude kršitve človekovih pravic ne smejo izogniti kazni; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo šole še naprej varno okolje za učenje; poziva tožilko Mednarodnega kazenskega sodišča, naj pozorno spremlja razmere v Burundiju in podpre svojo izjavo z dne 6. novembra 2015; |
| --- | --- |

13.

je zelo zaskrbljen zaradi števila žrtev in primerov hudih kršitev človekovih pravic, o katerih se poroča od začetka krize; poziva pristojne oblasti, naj hitro in temeljito preiščejo okoliščine in motive za ta kazniva dejanja ter poskrbijo, da bodo storilci zanje odgovarjali pred sodiščem; poudarja, da se krivci za zlorabe in hude kršitve človekovih pravic ne smejo izogniti kazni; poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo šole še naprej varno okolje za učenje; poziva tožilko Mednarodnega kazenskega sodišča, naj pozorno spremlja razmere v Burundiju in podpre svojo izjavo z dne 6. novembra 2015;

| 14. | poziva, naj se razveljavi odlok št. 530/1597, s katerim so bile začasno ustavljene dejavnosti več organizacij za človekove pravice, in poziva, naj se jim takoj sprostijo bančni računi, da bodo lahko prosto izvajale svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj se razveljavi odlok št. 530/1597, s katerim so bile začasno ustavljene dejavnosti več organizacij za človekove pravice, in poziva, naj se jim takoj sprostijo bančni računi, da bodo lahko prosto izvajale svoje dejavnosti;

| 15. | poziva, naj se izgnanim novinarjem in borcem za človekove pravice omogoči varno vrnitev, naj mediji, ukinjeni po neuspelem državnem udaru13. in 14. maja 2015, spet začnejo delovati in naj se umaknejo obtožbe proti novinarjem, obtoženim, da so posredno ali neposredno sodelovali pri spodletelem udaru; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se izgnanim novinarjem in borcem za človekove pravice omogoči varno vrnitev, naj mediji, ukinjeni po neuspelem državnem udaru13. in 14. maja 2015, spet začnejo delovati in naj se umaknejo obtožbe proti novinarjem, obtoženim, da so posredno ali neposredno sodelovali pri spodletelem udaru;

| 16. | je še posebej zaskrbljen zaradi izredno pogoste diskriminacije in kriminalizacije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Burundiju; ponovno poudarja, da je vprašanje spolne usmerjenosti del svobode izražanja in pravice posameznika do zasebnosti, ki jo zagotavlja mednarodno pravo o človekovih pravicah, skladno s katerim je treba spoštovati načelo enakosti in nediskriminacije ter zagotavljati svobodo izražanja; zato poziva burundijsko skupščino in vlado, naj razveljavita člene kazenskega zakonika, ki diskriminirajo te osebe; |
| --- | --- |

16.

je še posebej zaskrbljen zaradi izredno pogoste diskriminacije in kriminalizacije lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Burundiju; ponovno poudarja, da je vprašanje spolne usmerjenosti del svobode izražanja in pravice posameznika do zasebnosti, ki jo zagotavlja mednarodno pravo o človekovih pravicah, skladno s katerim je treba spoštovati načelo enakosti in nediskriminacije ter zagotavljati svobodo izražanja; zato poziva burundijsko skupščino in vlado, naj razveljavita člene kazenskega zakonika, ki diskriminirajo te osebe;

| 17. | poudarja, da ima kriza hude posledice za otroke, in poziva Komisijo, naj si z mednarodnimi partnerji še naprej prizadeva, da bodo zagotovljeni zdravstveno varstvo, tudi oskrba z osnovnimi zdravili, varen dostop do izobraževanja in varstvo otrok pred vsemi oblikami nasilja ter dostop do drugih socialnih storitev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da ima kriza hude posledice za otroke, in poziva Komisijo, naj si z mednarodnimi partnerji še naprej prizadeva, da bodo zagotovljeni zdravstveno varstvo, tudi oskrba z osnovnimi zdravili, varen dostop do izobraževanja in varstvo otrok pred vsemi oblikami nasilja ter dostop do drugih socialnih storitev;

| 18. | pozdravlja napotitev opazovalcev in strokovnjakov Afriške unije za človekove pravice, da bi spremljali razmere na področju človekovih pravic, in poudarja, kako pomembno je sodelovanje z njimi, da bi jim olajšali izvajanje njihovega mandata; poleg tega poziva Mednarodno kazensko sodišče, naj v okviru svojih pristojnosti preišče domnevne kršitve človekovih pravic, zagrešene v času te krize; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja napotitev opazovalcev in strokovnjakov Afriške unije za človekove pravice, da bi spremljali razmere na področju človekovih pravic, in poudarja, kako pomembno je sodelovanje z njimi, da bi jim olajšali izvajanje njihovega mandata; poleg tega poziva Mednarodno kazensko sodišče, naj v okviru svojih pristojnosti preišče domnevne kršitve človekovih pravic, zagrešene v času te krize;

| 19. | pozdravlja ciljno usmerjene sankcije, ki jih je sprejela EU skladno z odločitvijo Afriške unije o njihovi uvedbi, vključno s prepovedjo potovanja za Burundijce, ki s svojimi dejanji in izjavami prispevajo k trajanju nasilja in ovirajo prizadevanja za politično rešitev krize, in zamrznitvijo njihovih sredstev; poziva EU, naj te sankcije razširi na vse, ki s svojimi dejanji ogrožajo mir in stabilnost v tej regiji, netijo sovraštvo in kršijo sporazum iz Aruše; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja ciljno usmerjene sankcije, ki jih je sprejela EU skladno z odločitvijo Afriške unije o njihovi uvedbi, vključno s prepovedjo potovanja za Burundijce, ki s svojimi dejanji in izjavami prispevajo k trajanju nasilja in ovirajo prizadevanja za politično rešitev krize, in zamrznitvijo njihovih sredstev; poziva EU, naj te sankcije razširi na vse, ki s svojimi dejanji ogrožajo mir in stabilnost v tej regiji, netijo sovraštvo in kršijo sporazum iz Aruše;

| 20. | poziva EU in njene države članice, naj glede na potek javnih posvetovanj, ki se izvajajo v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, preučijo možnost o zamrznitvi vse nehumanitarne pomoči burundijski vladi, dokler vladne sile ne bodo prenehale čezmerno uporabljati sile in kršiti človekovih pravic, kot je poročal visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice, in dokler ne bo politične rešitve na podlagi resničnega dialoga znotraj Burundija, in naj preusmerijo pomoč, da bi okrepile civilno družbo; meni, da bi se morala EU spopasti s temeljni vzroki za neenakost, revščino in kronično podhranjenost, da bi uresničili nedavno potrjene cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

20.

poziva EU in njene države članice, naj glede na potek javnih posvetovanj, ki se izvajajo v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, preučijo možnost o zamrznitvi vse nehumanitarne pomoči burundijski vladi, dokler vladne sile ne bodo prenehale čezmerno uporabljati sile in kršiti človekovih pravic, kot je poročal visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice, in dokler ne bo politične rešitve na podlagi resničnega dialoga znotraj Burundija, in naj preusmerijo pomoč, da bi okrepile civilno družbo; meni, da bi se morala EU spopasti s temeljni vzroki za neenakost, revščino in kronično podhranjenost, da bi uresničili nedavno potrjene cilje trajnostnega razvoja;

| 21. | je globo zaskrbljenost, ker burundijski begunci še naprej množično bežijo v sosednje države; znova izraža podporo vsem humanitarnim organizacijam na kraju samem in sosednjim državam gostiteljicam; poziva mednarodno skupnost in humanitarne agencije, naj še naprej zagotavljajo podporo vsem, ki so zaradi tega konflikta postali begunci in razseljene osebe; pozdravlja, da se je EU obvezala povečati finančno podporo in humanitarno pomoč, da bi zadostili osnovnim potrebam teh ljudi; |
| --- | --- |

21.

je globo zaskrbljenost, ker burundijski begunci še naprej množično bežijo v sosednje države; znova izraža podporo vsem humanitarnim organizacijam na kraju samem in sosednjim državam gostiteljicam; poziva mednarodno skupnost in humanitarne agencije, naj še naprej zagotavljajo podporo vsem, ki so zaradi tega konflikta postali begunci in razseljene osebe; pozdravlja, da se je EU obvezala povečati finančno podporo in humanitarno pomoč, da bi zadostili osnovnim potrebam teh ljudi;

| 22. | poziva Afriško unijo, Združene narode in EU, naj dosledno upoštevajo regionalno razsežnost in preprečijo nadaljnjo destabilizacijo te regije, tako da povečajo svojo prisotnost v njej, zlasti z ohranjanjem trajnega političnega dialoga med državami na tem območju; poziva Afriško unijo, naj v zvezi s tem skupaj z varnostnim svetom Združenih narodov razmisli o napotitvi mirovne misije pod afriškim vodstvom, če se bodo varnostne razmere in stanje na področju človekovih pravic v Burundiju še naprej slabšale; |
| --- | --- |

22.

poziva Afriško unijo, Združene narode in EU, naj dosledno upoštevajo regionalno razsežnost in preprečijo nadaljnjo destabilizacijo te regije, tako da povečajo svojo prisotnost v njej, zlasti z ohranjanjem trajnega političnega dialoga med državami na tem območju; poziva Afriško unijo, naj v zvezi s tem skupaj z varnostnim svetom Združenih narodov razmisli o napotitvi mirovne misije pod afriškim vodstvom, če se bodo varnostne razmere in stanje na področju človekovih pravic v Burundiju še naprej slabšale;

| 23. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Federico Mogherini, naj si še naprej prizadeva za takojšnjo izpustitev burundijskega policista Richarda Spirosa Hagabimane, ki so ga nezakonito zaprli in mučili, ker kot policist 28. julija 2015 ni hotel streljati na množico; |
| --- | --- |

23.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Federico Mogherini, naj si še naprej prizadeva za takojšnjo izpustitev burundijskega policista Richarda Spirosa Hagabimane, ki so ga nezakonito zaprli in mučili, ker kot policist 28. julija 2015 ni hotel streljati na množico;

| 24. | meni, da so za težave v Burundiju krivi tudi spori, povezani z nadzorom nad rodovitnimi kmetijskimi zemljišči, dohodkovno neenakostjo in diskriminacijo; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi odgovornega regulativnega okvira o tem, kako morajo gospodarske družbe spoštovati obveznosti na področju človekovih pravic in obveznosti glede socialnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

24.

meni, da so za težave v Burundiju krivi tudi spori, povezani z nadzorom nad rodovitnimi kmetijskimi zemljišči, dohodkovno neenakostjo in diskriminacijo; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi odgovornega regulativnega okvira o tem, kako morajo gospodarske družbe spoštovati obveznosti na področju človekovih pravic in obveznosti glede socialnih in okoljskih standardov;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Burundija, Svetu ministrov AKP-EU, Komisiji, Svetu, Vzhodnoafriški skupnosti in vladam njenih držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici, institucijam Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in parlamentu Burundija, Svetu ministrov AKP-EU, Komisiji, Svetu, Vzhodnoafriški skupnosti in vladam njenih držav članic, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici, institucijam Afriške unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0275.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/196

---

P8_TA(2015)0475

Varstvo narodnega parka Virunga v Demokratični republiki Kongo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o varstvu narodnega parka Virunga v Demokratični republiki Kongo (2015/2728(RSP))

(2017/C 399/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, ki jo je generalna konferenca Unesca sprejela 16. novembra 1972 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, ki jo je generalna konferenca Unesca sprejela 16. novembra 1972 v Parizu,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Unesco leta 1979 imenoval narodni park Virunga za območje svetovne dediščine, leta 1994 pa za ogroženo območje svetovne dediščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Unesco leta 1979 imenoval narodni park Virunga za območje svetovne dediščine, leta 1994 pa za ogroženo območje svetovne dediščine,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, sprejete 5. junija 1992 na vrhu o okolju v Riu de Janeiru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti, sprejete 5. junija 1992 na vrhu o okolju v Riu de Janeiru,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mokriščih mednarodnega pomena, zlasti habitatu vodnih ptic, ki je bila sprejeta leta 1971 v Ramsarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mokriščih mednarodnega pomena, zlasti habitatu vodnih ptic, ki je bila sprejeta leta 1971 v Ramsarju,

| — | ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja, sprejetih leta 1976, in njihovih posodobitev ter vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, sprejetih leta 1971, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja, sprejetih leta 1976, in njihovih posodobitev ter vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, sprejetih leta 1971,

| — | ob upoštevanju zaključne izjave k dogovoru, doseženem po pritožbi organizacije WWF International proti podjetju SOCO International julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključne izjave k dogovoru, doseženem po pritožbi organizacije WWF International proti podjetju SOCO International julija 2014,

| — | ob upoštevanju pravnega in pogodbenega okvira za sektor ogljikovodikov v Demokratični republiki Kongo, vključno z zakonom št. 81-013 o rudnikih in ogljikovodikih, rudarskim zakonikom in morebitnim prihodnjim kongovskim zakonikom o ogljikovodikih, pa tudi javnih pogodb o skupnem pridobivanju ogljikovodikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega in pogodbenega okvira za sektor ogljikovodikov v Demokratični republiki Kongo, vključno z zakonom št. 81-013 o rudnikih in ogljikovodikih, rudarskim zakonikom in morebitnim prihodnjim kongovskim zakonikom o ogljikovodikih, pa tudi javnih pogodb o skupnem pridobivanju ogljikovodikov,

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o varstvu narodnega parka Virunga v Demokratični republiki Kongo (O-000108/2015 – B8-1111/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o varstvu narodnega parka Virunga v Demokratični republiki Kongo (O-000108/2015 – B8-1111/2015),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je narodni park Virunga, ki se leži v Severnem Kivuju in Vzhodni provinci Demokratične republike Kongo, na meji z Ruando in Ugando, najstarejši narodni park v Afriki, svetovna dediščina Unesca in v svetu slovi po edinstvenih habitatih in bogati biotski raznovrstnosti, zaradi česar je najbolj biotsko raznovrsten park v Afriki; ker je park še posebej znan po gorskih gorilah, izjemno ogroženi vrsti iz priloge I h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) iz leta 1973; |
| --- | --- |

A.

ker je narodni park Virunga, ki se leži v Severnem Kivuju in Vzhodni provinci Demokratične republike Kongo, na meji z Ruando in Ugando, najstarejši narodni park v Afriki, svetovna dediščina Unesca in v svetu slovi po edinstvenih habitatih in bogati biotski raznovrstnosti, zaradi česar je najbolj biotsko raznovrsten park v Afriki; ker je park še posebej znan po gorskih gorilah, izjemno ogroženi vrsti iz priloge I h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) iz leta 1973;

| B. | ker je po konvenciji o biotski raznovrstnosti, ki jo je Demokratična republika Kongo podpisala in ratificirala, ohranjanje te raznovrstnosti skupnega pomena za vse človeštvo in eden od sestavnih delov razvojnega procesa; ker je ta konvencija pravno zavezujoča in podpisnice zavezuje k izvajanju njenih določb; |
| --- | --- |

B.

ker je po konvenciji o biotski raznovrstnosti, ki jo je Demokratična republika Kongo podpisala in ratificirala, ohranjanje te raznovrstnosti skupnega pomena za vse človeštvo in eden od sestavnih delov razvojnega procesa; ker je ta konvencija pravno zavezujoča in podpisnice zavezuje k izvajanju njenih določb;

| C. | ker narodni park Virunga varujeta tudi ramsarska konvencija in zakonodaja Demokratične republike Kongo; ker Evropska komisija in nekatere države članice EU že 25 let podpirajo varstvo tega parka; |
| --- | --- |

C.

ker narodni park Virunga varujeta tudi ramsarska konvencija in zakonodaja Demokratične republike Kongo; ker Evropska komisija in nekatere države članice EU že 25 let podpirajo varstvo tega parka;

| D. | ker je narodni park Virunga eno od treh območij v Demokratični republiki Kongo, navedenih v ramsarski konvenciji (št. 787); ker ima Demokratična republika Kongo po tej konvenciji številne obveznosti v zvezi z območji, vključenimi na seznam iz te konvencije, in sicer oblikovanje in tudi izvajanje načrtovanja za spodbujanje ohranjanja mokrišč, vključenih na seznam, in kolikor mogoče smotrno uporabo mokrišč na svojem ozemlju (1. odstavek 3. člena ramsarske konvencije); |
| --- | --- |

D.

ker je narodni park Virunga eno od treh območij v Demokratični republiki Kongo, navedenih v ramsarski konvenciji (št. 787); ker ima Demokratična republika Kongo po tej konvenciji številne obveznosti v zvezi z območji, vključenimi na seznam iz te konvencije, in sicer oblikovanje in tudi izvajanje načrtovanja za spodbujanje ohranjanja mokrišč, vključenih na seznam, in kolikor mogoče smotrno uporabo mokrišč na svojem ozemlju (1. odstavek 3. člena ramsarske konvencije);

| E. | ker ima narodni park Virunga po poročilu organizacije WWF iz leta 2013 z naslovom „The economic value of Virunga park“ (Gospodarska vrednost parka Virunga) letno gospodarsko vrednost 48,9 milijona USD; ker bi lahko park v stabilnih razmerah prispeval k rasti gospodarstva in turizma ter bi lahko dosegel letno vrednost ene milijarde USD in ustvaril 45 000 delovnih mest; |
| --- | --- |

E.

ker ima narodni park Virunga po poročilu organizacije WWF iz leta 2013 z naslovom „The economic value of Virunga park“ (Gospodarska vrednost parka Virunga) letno gospodarsko vrednost 48,9 milijona USD; ker bi lahko park v stabilnih razmerah prispeval k rasti gospodarstva in turizma ter bi lahko dosegel letno vrednost ene milijarde USD in ustvaril 45 000 delovnih mest;

| F. | ker park kljub statusu zavarovane divjine že desetletja ogrožajo oborožene skupine, ki se ukvarjajo s krivolovom, krčenjem gozdov in drugimi oblikami netrajnostnega in nezakonitega izkoriščanja virov; ker je bil narodni park Virunga zaradi tega vključen na seznam območij ogrožene svetovne dediščine; ker bi naftna mrzlica ob množični revščini, šibki državi, neuspešnem upravljanju in negotovim razmeram v vsej regiji utegnila imeti hude družbene in okoljske posledice in bi razmere še destabilizirala; |
| --- | --- |

F.

ker park kljub statusu zavarovane divjine že desetletja ogrožajo oborožene skupine, ki se ukvarjajo s krivolovom, krčenjem gozdov in drugimi oblikami netrajnostnega in nezakonitega izkoriščanja virov; ker je bil narodni park Virunga zaradi tega vključen na seznam območij ogrožene svetovne dediščine; ker bi naftna mrzlica ob množični revščini, šibki državi, neuspešnem upravljanju in negotovim razmeram v vsej regiji utegnila imeti hude družbene in okoljske posledice in bi razmere še destabilizirala;

| G. | ker je vlada Demokratične republike Kongo decembra 2007 podelila koncesije za nafto, ki zajemajo 85 % parka; ker dejavnosti iskanja nafte v parku zaenkrat izvaja samo podjetje SOCO International PLC (SOCO); |
| --- | --- |

G.

ker je vlada Demokratične republike Kongo decembra 2007 podelila koncesije za nafto, ki zajemajo 85 % parka; ker dejavnosti iskanja nafte v parku zaenkrat izvaja samo podjetje SOCO International PLC (SOCO);

| H. | ker kljub temu, da zakonodaja Demokratične republike Kongo prepoveduje okolju škodljive dejavnosti na zavarovanih območjih, je bila podjetju SOCO z dovoljenjem za dejavnosti iskanja nafte podeljena izjema za „znanstvene dejavnosti“ na zavarovanih območjih; |
| --- | --- |

H.

ker kljub temu, da zakonodaja Demokratične republike Kongo prepoveduje okolju škodljive dejavnosti na zavarovanih območjih, je bila podjetju SOCO z dovoljenjem za dejavnosti iskanja nafte podeljena izjema za „znanstvene dejavnosti“ na zavarovanih območjih;

| I. | ker SOCO International nima več dovoljenja za blok V v narodnem parku Virunga; |
| --- | --- |

I.

ker SOCO International nima več dovoljenja za blok V v narodnem parku Virunga;

| J. | ker je sistemska študija pokazala, da so v narodnem parku Virunga nahajališča nafte; opominja, da izkoriščanje (in iskanje) nafte ni združljivo z varovanjem parka, saj gre za območje svetovne dediščine; |
| --- | --- |

J.

ker je sistemska študija pokazala, da so v narodnem parku Virunga nahajališča nafte; opominja, da izkoriščanje (in iskanje) nafte ni združljivo z varovanjem parka, saj gre za območje svetovne dediščine;

| K. | ker za vsa podjetja, ne glede na to, kje delujejo, velja svetovni standard pričakovanega ravnanja in so dolžna spoštovati človekove pravice, kakor določajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernice OECD za večnacionalna podjetja; |
| --- | --- |

K.

ker za vsa podjetja, ne glede na to, kje delujejo, velja svetovni standard pričakovanega ravnanja in so dolžna spoštovati človekove pravice, kakor določajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernice OECD za večnacionalna podjetja;

| L. | ker v narodnem parku Virunga in okoli njega že več kot dvajset let potekajo nasilni konflikti; ker se z nezakonitim rudarjenjem, nezakonitim izkoriščanjem naravnih virov (les, oglje itd.) in krivolovom ogroženih živali ter drugo nezakonito trgovino z naravnimi viri financirajo tako uporniki kot uradne vojaške sile, iskanje in izkoriščanje nafte pa bo najverjetneje podžigalo nadaljnje nasilje in hude kršitve človekovih pravic ter na tem območju povzročilo hudo onesnaženje; |
| --- | --- |

L.

ker v narodnem parku Virunga in okoli njega že več kot dvajset let potekajo nasilni konflikti; ker se z nezakonitim rudarjenjem, nezakonitim izkoriščanjem naravnih virov (les, oglje itd.) in krivolovom ogroženih živali ter drugo nezakonito trgovino z naravnimi viri financirajo tako uporniki kot uradne vojaške sile, iskanje in izkoriščanje nafte pa bo najverjetneje podžigalo nadaljnje nasilje in hude kršitve človekovih pravic ter na tem območju povzročilo hudo onesnaženje;

| M. | ker območja, kjer ni dobrega upravljanja, zaradi dejavnosti pridobivanja nafte ogrožajo najhujša okoljska tveganja: množično krčenje rastja, uvajanje invazivnih rastlin, drobitev habitatov, povečana nevarnost krivolova ter onesnaženje zaradi razlite nafte, sežiganja plina in odlaganja odpadkov; ker bi lahko tako imenovano „naftno prekletstvo“ poslabšalo kazalnike revščine in neenakosti, kar so pokazale tudi študije primerov, na primer za Nilovo delto; |
| --- | --- |

M.

ker območja, kjer ni dobrega upravljanja, zaradi dejavnosti pridobivanja nafte ogrožajo najhujša okoljska tveganja: množično krčenje rastja, uvajanje invazivnih rastlin, drobitev habitatov, povečana nevarnost krivolova ter onesnaženje zaradi razlite nafte, sežiganja plina in odlaganja odpadkov; ker bi lahko tako imenovano „naftno prekletstvo“ poslabšalo kazalnike revščine in neenakosti, kar so pokazale tudi študije primerov, na primer za Nilovo delto;

| N. | ker bo trajnostno upravljanje zemljišč, voda in prostoživečih živali na območju parka Virunga prineslo neposredne in posredne gospodarske koristi skupnostim, ki so močno odvisne od tamkajšnjih naravnih virov; ker bi lahko po podatkih organizacije WWF že samo turizem, povezan z gorskimi gorilami, ustvaril 30 milijonov USD letno in pomagal odpreti na tisoče delovnih mest; |
| --- | --- |

N.

ker bo trajnostno upravljanje zemljišč, voda in prostoživečih živali na območju parka Virunga prineslo neposredne in posredne gospodarske koristi skupnostim, ki so močno odvisne od tamkajšnjih naravnih virov; ker bi lahko po podatkih organizacije WWF že samo turizem, povezan z gorskimi gorilami, ustvaril 30 milijonov USD letno in pomagal odpreti na tisoče delovnih mest;

| 1. | poudarja, da je treba nujno preprečiti nepopravljivo škodo v narodnem parku Virunga, ki ga je Unesco leta 1979 imenoval za območje svetovne dediščine, leta 1994 pa za ogroženo območje svetovne dediščine; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba nujno preprečiti nepopravljivo škodo v narodnem parku Virunga, ki ga je Unesco leta 1979 imenoval za območje svetovne dediščine, leta 1994 pa za ogroženo območje svetovne dediščine;

| 2. | obžaluje, da je park postal tudi eno najnevarnejših območij na svetu glede ohranjanja prostoživečih vrst; z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da oborožene skupine nezakonito izkoriščajo naravne vire parka – z rudarskimi dejavnostmi in proizvodnjo oglja – za financiranje svojih vojaških operacij in za osebno korist; obžaluje tudi, da so te skupine vpletene v obsežen krivolov za prehrambne namene in za trgovino s slonovino ter da svoje vojaške dejavnosti financirajo iz trgovine s slonovino in mesom divjih živali; poleg tega z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zaradi slabe discipline, nerednih plač in pomanjkanja hrane vse več vojaškega osebja sodeluje v nezakonitih dejavnostih – pri malem rudarjenju, proizvodnji oglja in krivolovu; park je obsežno območje divjine in ga je zaradi velikosti (790 000 hektarjev) težko učinkovito varovati, zlasti z omejenim vladnim financiranjem; je obveščen, da so 15. aprila 2014 tri oborožene osebe streljale na vodjo tega narodnega parka, belgijskega princa Emmanuela de Meroda, med opravljanjem službe pa je bilo v zadnjem desetletju ubitih več kot 140 čuvajev; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da je park postal tudi eno najnevarnejših območij na svetu glede ohranjanja prostoživečih vrst; z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da oborožene skupine nezakonito izkoriščajo naravne vire parka – z rudarskimi dejavnostmi in proizvodnjo oglja – za financiranje svojih vojaških operacij in za osebno korist; obžaluje tudi, da so te skupine vpletene v obsežen krivolov za prehrambne namene in za trgovino s slonovino ter da svoje vojaške dejavnosti financirajo iz trgovine s slonovino in mesom divjih živali; poleg tega z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zaradi slabe discipline, nerednih plač in pomanjkanja hrane vse več vojaškega osebja sodeluje v nezakonitih dejavnostih – pri malem rudarjenju, proizvodnji oglja in krivolovu; park je obsežno območje divjine in ga je zaradi velikosti (790 000 hektarjev) težko učinkovito varovati, zlasti z omejenim vladnim financiranjem; je obveščen, da so 15. aprila 2014 tri oborožene osebe streljale na vodjo tega narodnega parka, belgijskega princa Emmanuela de Meroda, med opravljanjem službe pa je bilo v zadnjem desetletju ubitih več kot 140 čuvajev;

| 3. | poudarja, da bi lahko dejavnosti iskanja in izkoriščanja nafte ali druge nezakonite dejavnosti narodnemu parku Virunga povzročile nepopravljivo škodo; meni, da je nesprejemljivo, da so bile leta 2007 francoskemu naftnemu podjetju Total in britanskemu naftnemu podjetju SOCO International podeljene koncesije v narodnem parku Virunga, kar pomeni kršitev pariške konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, konvencije o biotski raznovrstnosti iz leta 1992 in kongovske zakonodaje; opominja, da se je Total strinjal, da nikoli ne bo izvajal dejavnosti iskanja na območju narodnega parka Virunga (tudi če se kongovska vlada odloči spremeniti njegove meje), da pa je podjetje SOCO International v parku iskalo nafto in julija 2014 izvedlo seizmografsko raziskavo, katere rezultati so bili posredovani kongovski vladi in ki so pokazali, da je tam nafta; poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj drugim izvajalcem ne podeli dovoljenja;; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi lahko dejavnosti iskanja in izkoriščanja nafte ali druge nezakonite dejavnosti narodnemu parku Virunga povzročile nepopravljivo škodo; meni, da je nesprejemljivo, da so bile leta 2007 francoskemu naftnemu podjetju Total in britanskemu naftnemu podjetju SOCO International podeljene koncesije v narodnem parku Virunga, kar pomeni kršitev pariške konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, konvencije o biotski raznovrstnosti iz leta 1992 in kongovske zakonodaje; opominja, da se je Total strinjal, da nikoli ne bo izvajal dejavnosti iskanja na območju narodnega parka Virunga (tudi če se kongovska vlada odloči spremeniti njegove meje), da pa je podjetje SOCO International v parku iskalo nafto in julija 2014 izvedlo seizmografsko raziskavo, katere rezultati so bili posredovani kongovski vladi in ki so pokazali, da je tam nafta; poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj drugim izvajalcem ne podeli dovoljenja;;

| 4. | poudarja, da namerava ugandska vlada podeliti dovoljenje za blok Ngaji, ki meji na narodni park Virunga in zajema tudi Edvardovo jezero, ter poudarja, da bi lahko iskanje in izkoriščanje nafte parku povzročilo škodo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da namerava ugandska vlada podeliti dovoljenje za blok Ngaji, ki meji na narodni park Virunga in zajema tudi Edvardovo jezero, ter poudarja, da bi lahko iskanje in izkoriščanje nafte parku povzročilo škodo;

| 5. | je seznanjen s sporazumom, ki je bil junija 2014 sklenjen med podjetjem SOCO International in naravovarstveno skupino Svetovni sklad za naravo (WWF), in sicer v zvezi s pritožbo organizacije WWF pri britanski nacionalni kontaktni točki, da podjetje SOCO ne spoštuje smernic OECD za večnacionalna podjetja, po katerih je zavezano, da ne bo izvajalo ali naročalo ali kako drugače iskalo ali vrtalo za nafto v nacionalnem parku Virunga, razen če bi vlada Demokratične republike Kongo in Unesco potrdila, da te dejavnosti niso nezdružljive s statusom svetovne dediščine; meni, da pogojni dogovor ne jamči konca dejavnosti iskanja nafte v parku; poudarja, da dvoumni položaj podjetja SOCO International kaže na možnost, da bi narodni park Virunga delno ali popolnoma sprostili za naftne vrtine; ugotavlja, da se koncesija, po kateri je podjetje SOCO iskalo nafto, nanaša na Edvardovo jezero in njegovo okolico, kjer domuje na desetine znamenitih (in nekaj ogroženih) vrst, vključno s šimpanzi, sloni, krokodili in levi; zato poziva podjetje SOCO International in njeno hčerinsko družbo, registrirano v Demokratični republiki Kongo, naj dokončno ustavita vse dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja v parku Virunga in naj spoštujeta veljavne meje parka; poleg tega poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj prekliče dovoljenja za iskanje in izkoriščanje nafte znotraj meja narodnega parka Virunga, kakor poziva Odbor za svetovno dediščino; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen s sporazumom, ki je bil junija 2014 sklenjen med podjetjem SOCO International in naravovarstveno skupino Svetovni sklad za naravo (WWF), in sicer v zvezi s pritožbo organizacije WWF pri britanski nacionalni kontaktni točki, da podjetje SOCO ne spoštuje smernic OECD za večnacionalna podjetja, po katerih je zavezano, da ne bo izvajalo ali naročalo ali kako drugače iskalo ali vrtalo za nafto v nacionalnem parku Virunga, razen če bi vlada Demokratične republike Kongo in Unesco potrdila, da te dejavnosti niso nezdružljive s statusom svetovne dediščine; meni, da pogojni dogovor ne jamči konca dejavnosti iskanja nafte v parku; poudarja, da dvoumni položaj podjetja SOCO International kaže na možnost, da bi narodni park Virunga delno ali popolnoma sprostili za naftne vrtine; ugotavlja, da se koncesija, po kateri je podjetje SOCO iskalo nafto, nanaša na Edvardovo jezero in njegovo okolico, kjer domuje na desetine znamenitih (in nekaj ogroženih) vrst, vključno s šimpanzi, sloni, krokodili in levi; zato poziva podjetje SOCO International in njeno hčerinsko družbo, registrirano v Demokratični republiki Kongo, naj dokončno ustavita vse dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja v parku Virunga in naj spoštujeta veljavne meje parka; poleg tega poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj prekliče dovoljenja za iskanje in izkoriščanje nafte znotraj meja narodnega parka Virunga, kakor poziva Odbor za svetovno dediščino;

| 6. | poudarja, da lokalna skupnost, ki živi v bližini nacionalnega parka Virunga, na letu ustvari približno 30 milijonov USD z ribolovom v Edvardovem jezeru, poleg tega pa je po podatkih neodvisne študije, ki jo je naročila organizacija WWF, od jezera kot vira pitne vode odvisnih več kot 50 000 družin; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da lokalna skupnost, ki živi v bližini nacionalnega parka Virunga, na letu ustvari približno 30 milijonov USD z ribolovom v Edvardovem jezeru, poleg tega pa je po podatkih neodvisne študije, ki jo je naročila organizacija WWF, od jezera kot vira pitne vode odvisnih več kot 50 000 družin;

| 7. | poudarja, da so v poročilu organizacije Global Witness, objavljenem septembra 2014 v revijah Spiegel, Telegraph in New York Times, navedene domneve, da naj bi podjetje SOCO International in njegovi pogodbeniki nakazali nezakonita plačila, domnevno podkupili oborožene upornike in izkoristili strah in nasilje, ki so ga vladne varnostne sile povzročale na vzhodu Demokratične republike Kongo, saj so si prizadevali dobiti dostop do najstarejšega afriškega narodnega parka za iskanje nafte; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so v poročilu organizacije Global Witness, objavljenem septembra 2014 v revijah Spiegel, Telegraph in New York Times, navedene domneve, da naj bi podjetje SOCO International in njegovi pogodbeniki nakazali nezakonita plačila, domnevno podkupili oborožene upornike in izkoristili strah in nasilje, ki so ga vladne varnostne sile povzročale na vzhodu Demokratične republike Kongo, saj so si prizadevali dobiti dostop do najstarejšega afriškega narodnega parka za iskanje nafte;

| 8. | izreka pohvalo strateški presoji vplivov na okolje pri iskanju/izkoriščanju nafte na severnem območju severnega dela Albertinskega tektonskega jarka, kjer leži tudi narodni park Virunga; na podlagi te ocene meni, da bi morale imeti udeležene vlade, tudi vlada Demokratične republike Kongo, možnost informiranega odločanja na podlagi ustrezne analize vpliva iskanja in izkoriščanja nafte; obžaluje pa velike zamude v procesu strateške presoje vplivov na okolje in da se je iskanje nafte v narodnem parku Virunga že začelo, čeprav proces strateške presoje vplivov še ni bil končan; |
| --- | --- |

8.

izreka pohvalo strateški presoji vplivov na okolje pri iskanju/izkoriščanju nafte na severnem območju severnega dela Albertinskega tektonskega jarka, kjer leži tudi narodni park Virunga; na podlagi te ocene meni, da bi morale imeti udeležene vlade, tudi vlada Demokratične republike Kongo, možnost informiranega odločanja na podlagi ustrezne analize vpliva iskanja in izkoriščanja nafte; obžaluje pa velike zamude v procesu strateške presoje vplivov na okolje in da se je iskanje nafte v narodnem parku Virunga že začelo, čeprav proces strateške presoje vplivov še ni bil končan;

| 9. | poudarja, da k problematiki izkoriščanja nafte v Demokratični republiki Kongo prispeva neustrezen in neučinkovit zakonodajni in regulativni sistem; poziva vlado Demokratične republike, naj uveljavlja in spoštuje svojo zakonodajo in predpise, ki na zaščitenih območjih, kakršno je Virunga, prepovedujejo okolju škodljive dejavnosti, kot sta iskanje in izkoriščanje nafte, vlada pa naj odpravi tudi vrzeli v osnutkih zakonov o ogljikovodikih in varstvu narave, ki omogočajo iskanje in izkoriščanje naravnih virov v narodnih parkih in na območjih svetovne dediščine; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da k problematiki izkoriščanja nafte v Demokratični republiki Kongo prispeva neustrezen in neučinkovit zakonodajni in regulativni sistem; poziva vlado Demokratične republike, naj uveljavlja in spoštuje svojo zakonodajo in predpise, ki na zaščitenih območjih, kakršno je Virunga, prepovedujejo okolju škodljive dejavnosti, kot sta iskanje in izkoriščanje nafte, vlada pa naj odpravi tudi vrzeli v osnutkih zakonov o ogljikovodikih in varstvu narave, ki omogočajo iskanje in izkoriščanje naravnih virov v narodnih parkih in na območjih svetovne dediščine;

| 10. | izraža pohvalo upravnim organom parka za prizadevanja za zagotovitev trajnostnih prihodkov velikemu delu lokalnega prebivalstva od pridobivanja naravne sončne in vodne energije, saj so se mu tako izboljšali prihodki brez uničevanja narave in ob spoštovanju dovoljene razvojne dejavnosti na tem območju svetovne dediščine; |
| --- | --- |

10.

izraža pohvalo upravnim organom parka za prizadevanja za zagotovitev trajnostnih prihodkov velikemu delu lokalnega prebivalstva od pridobivanja naravne sončne in vodne energije, saj so se mu tako izboljšali prihodki brez uničevanja narave in ob spoštovanju dovoljene razvojne dejavnosti na tem območju svetovne dediščine;

| 11. | poudarja, da hude kršitve človekovih pravic in večina nasilja, ki se tam dogajajo že od začetka 90. let 20. stoletja, izhajajo iz konfliktov z oboroženimi gverilci, ki živijo v narodnem parku in njegovi okolici; poudarja, da gverilska skupina Demokratične sile za osvoboditev Ruande (FDLR), obtožena grozodejstev med genocidom v Ruandi spomladi leta 1994, ki se je razširil tudi na vzhod Demokratične republike Kongo, že od leta 1996 živi v narodnem parku in se še vedno skriva na tem območju v bližini meje, poleg tega pa tudi milice Mai-Mai na območju narodnega parka pobijajo, posiljujejo in ranijo mnogo ljudi ter uničujejo cele vasi; poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj razoroži upornike in obnovi varnost na območju parka; poleg tega obžaluje, da v Demokratični republiki Kongo vse bolj zatirajo zagovornike človekovih pravic in novinarje; ponovno poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj spoštuje svobodo tiska in medijev ter načelo pravne države in človekove pravice; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da hude kršitve človekovih pravic in večina nasilja, ki se tam dogajajo že od začetka 90. let 20. stoletja, izhajajo iz konfliktov z oboroženimi gverilci, ki živijo v narodnem parku in njegovi okolici; poudarja, da gverilska skupina Demokratične sile za osvoboditev Ruande (FDLR), obtožena grozodejstev med genocidom v Ruandi spomladi leta 1994, ki se je razširil tudi na vzhod Demokratične republike Kongo, že od leta 1996 živi v narodnem parku in se še vedno skriva na tem območju v bližini meje, poleg tega pa tudi milice Mai-Mai na območju narodnega parka pobijajo, posiljujejo in ranijo mnogo ljudi ter uničujejo cele vasi; poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj razoroži upornike in obnovi varnost na območju parka; poleg tega obžaluje, da v Demokratični republiki Kongo vse bolj zatirajo zagovornike človekovih pravic in novinarje; ponovno poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj spoštuje svobodo tiska in medijev ter načelo pravne države in človekove pravice;

| 12. | opominja, da iskanje in izkoriščanje nafte po pariški konvenciji o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine ni združljivo s statusom območja svetovne dediščine; poudarja tudi, da je narodni park Virunga dom mnogim ogroženim vrstam, kot so slovite gorske gorile, ki so med zadnjimi na svetu, in okapiji, in da bi bilo treba strogo varovati habitate ogroženih vrst; pozdravlja odločitev vlade Demokratične republike Kongo o ustanovitvi posebne protikrivolovne brigade, poziva pa jo, naj s sekretariatom konvencije CITES opredeli in uporabi dodatne pravne ukrepe proti kriminalnim mrežam, vpletenim v nezakonito trgovino; na splošno poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj okrepi vlogo čuvajev parka in kaznuje nezakonite dejavnosti, ki se dogajajo na območju parka; |
| --- | --- |

12.

opominja, da iskanje in izkoriščanje nafte po pariški konvenciji o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine ni združljivo s statusom območja svetovne dediščine; poudarja tudi, da je narodni park Virunga dom mnogim ogroženim vrstam, kot so slovite gorske gorile, ki so med zadnjimi na svetu, in okapiji, in da bi bilo treba strogo varovati habitate ogroženih vrst; pozdravlja odločitev vlade Demokratične republike Kongo o ustanovitvi posebne protikrivolovne brigade, poziva pa jo, naj s sekretariatom konvencije CITES opredeli in uporabi dodatne pravne ukrepe proti kriminalnim mrežam, vpletenim v nezakonito trgovino; na splošno poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj okrepi vlogo čuvajev parka in kaznuje nezakonite dejavnosti, ki se dogajajo na območju parka;

| 13. | poudarja, da iz poročil izhaja, da se kongovska vlada in podjetje SOCO International pogovarjata o spremembi meja narodnega parka Virunga, da bi del parka ali celo ves park zakonsko sprostili za naftne vrtine, čeprav vlada doslej Unesca še ni uradno zaprosila za takšno spremembo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da iz poročil izhaja, da se kongovska vlada in podjetje SOCO International pogovarjata o spremembi meja narodnega parka Virunga, da bi del parka ali celo ves park zakonsko sprostili za naftne vrtine, čeprav vlada doslej Unesca še ni uradno zaprosila za takšno spremembo;

| 14. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj usklajuje diplomatski odziv držav članic EU in morebitnih drugih donatorjev, dejavnih v Demokratični republiki Kongo, da bi njeni vladi pomagali zavrniti iskanje in izkoriščanje nafte na območju narodnega parka, razveljaviti podeljena dovoljenja za izkoriščanje nafte na ozemlju narodnega parka Virunga, kakor poziva Odbor za svetovno dediščino, in na drugih kongovskih območjih Unescove svetovne dediščine ter zavrniti tudi spreminjanje in zoževanje meja parka; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj usklajuje diplomatski odziv držav članic EU in morebitnih drugih donatorjev, dejavnih v Demokratični republiki Kongo, da bi njeni vladi pomagali zavrniti iskanje in izkoriščanje nafte na območju narodnega parka, razveljaviti podeljena dovoljenja za izkoriščanje nafte na ozemlju narodnega parka Virunga, kakor poziva Odbor za svetovno dediščino, in na drugih kongovskih območjih Unescove svetovne dediščine ter zavrniti tudi spreminjanje in zoževanje meja parka;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo celovitost parka, in sicer naj se zavežejo večjemu financiranju trajnostnega ohranjanja okolja, gospodarskega razvoja in diverzifikacije okoliških območij, še posebej poziva EU, naj podpira vlado Demokratične republike Kongo pri razvoju trajnostnih virov energetskih in gospodarskih alternativ ekstraktivnim panogam, pri izboljševanju uporabe domačih virov (zlasti s sistemom pravične in progresivne obdavčitve), upravljanju in boju proti krivolovu, nezakoniti sečnji, nezakonitemu rudarstvu in korupciji, saj zaradi teh trdovratnih dejavnikov parku grozi nepopravljiva škoda; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo celovitost parka, in sicer naj se zavežejo večjemu financiranju trajnostnega ohranjanja okolja, gospodarskega razvoja in diverzifikacije okoliških območij, še posebej poziva EU, naj podpira vlado Demokratične republike Kongo pri razvoju trajnostnih virov energetskih in gospodarskih alternativ ekstraktivnim panogam, pri izboljševanju uporabe domačih virov (zlasti s sistemom pravične in progresivne obdavčitve), upravljanju in boju proti krivolovu, nezakoniti sečnji, nezakonitemu rudarstvu in korupciji, saj zaradi teh trdovratnih dejavnikov parku grozi nepopravljiva škoda;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi projekt strateške presoje vplivov na okolje postal resnično orodje za odločanje; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi bi projekt strateške presoje vplivov na okolje postal resnično orodje za odločanje;

| 17. | poudarja, da so države članice po mednarodnem in evropskem pravu človekovih pravic dolžne zagotoviti, da podjetja, ki delujejo v njihovi sodni pristojnosti, pri poslovanju (neposredno ali posredno) ne povzročajo kršitev človekovih pravic in ne prispevajo k njim in da delujejo v skladu s sprejetim kodeksom ravnanja, v katerem so nadrobno določeni standardi družbenega in okoljskega delovanja, ter instrumenti, kot so konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169, smernice OECD za večnacionalna podjetja in vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pravno zavezujoče ukrepe, s katerimi bodo lahko terjale odgovornost od podjetij, ki so dokazano skušala obiti nacionalno zakonodajo in mednarodne sporazume; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so države članice po mednarodnem in evropskem pravu človekovih pravic dolžne zagotoviti, da podjetja, ki delujejo v njihovi sodni pristojnosti, pri poslovanju (neposredno ali posredno) ne povzročajo kršitev človekovih pravic in ne prispevajo k njim in da delujejo v skladu s sprejetim kodeksom ravnanja, v katerem so nadrobno določeni standardi družbenega in okoljskega delovanja, ter instrumenti, kot so konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169, smernice OECD za večnacionalna podjetja in vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pravno zavezujoče ukrepe, s katerimi bodo lahko terjale odgovornost od podjetij, ki so dokazano skušala obiti nacionalno zakonodajo in mednarodne sporazume;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj resnično ukrepajo za nadaljnje spoprijemanje z vzroki oboroženih konfliktov in korupcije ter naj podpirajo trajnostni razvoj in strategije za gradnjo miru pa tudi projekte v narodnem parku Virunga in njegovi okolici; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj resnično ukrepajo za nadaljnje spoprijemanje z vzroki oboroženih konfliktov in korupcije ter naj podpirajo trajnostni razvoj in strategije za gradnjo miru pa tudi projekte v narodnem parku Virunga in njegovi okolici;

| 19. | poziva Komisijo, države članice, Demokratično republiko Kongo in naftne družbe, ki se zanimajo za pridobivanje nafte, naj sedanje meje in sosednja območja narodnega parka Virunga zaščitijo pred izkoriščanjem fosilnih goriv; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, države članice, Demokratično republiko Kongo in naftne družbe, ki se zanimajo za pridobivanje nafte, naj sedanje meje in sosednja območja narodnega parka Virunga zaščitijo pred izkoriščanjem fosilnih goriv;

| 20. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejme vse potrebne pobude, s katerimi bi vlado Demokratične republike Kongo prepričali, da bi preiskala nasilje nad zagovorniki človekovih pravic, ki so dejavni v tej državi, zlasti v narodnem parku Virunga, in tudi nad čuvaji tega parka, ter da bi si po vseh močeh prizadevala, da bi preprečila ponavljanje tako krutih dejanj; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejme vse potrebne pobude, s katerimi bi vlado Demokratične republike Kongo prepričali, da bi preiskala nasilje nad zagovorniki človekovih pravic, ki so dejavni v tej državi, zlasti v narodnem parku Virunga, in tudi nad čuvaji tega parka, ter da bi si po vseh močeh prizadevala, da bi preprečila ponavljanje tako krutih dejanj;

| 21. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejme vse potrebne ukrepe in zagotovi, da bo britanski urad za boj proti resnim goljufijam kot prvi pristojni organ (pa tudi drugi pristojni organi) popolnoma raziskal vse posredovane domneve podkupovanja in korupcije v zvezi s podjetjem SOCO International in njegovo hčerinsko družbo SOCO Exploration and Production DRC SPRL (SOCO), registrirano v Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejme vse potrebne ukrepe in zagotovi, da bo britanski urad za boj proti resnim goljufijam kot prvi pristojni organ (pa tudi drugi pristojni organi) popolnoma raziskal vse posredovane domneve podkupovanja in korupcije v zvezi s podjetjem SOCO International in njegovo hčerinsko družbo SOCO Exploration and Production DRC SPRL (SOCO), registrirano v Demokratični republiki Kongo;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, Demokratične republike Kongo, Republike Ugande in Republike Ruande, Odboru za svetovno dediščino v okviru Unesca, Programu Združenih narodov za okolje in sekretariatu ramsarske konvencije. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic, Demokratične republike Kongo, Republike Ugande in Republike Ruande, Odboru za svetovno dediščino v okviru Unesca, Programu Združenih narodov za okolje in sekretariatu ramsarske konvencije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 2. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/201 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/201

---

P8_TA(2015)0420

Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o ustanovitvi posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2), njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2015/3005(RSO))

(2017/C 399/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju odločitve Komisije o preiskavi prakse sprejemanja davčnih stališč glede na pravila EU o državni pomoči v državah članicah; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Komisije o preiskavi prakse sprejemanja davčnih stališč glede na pravila EU o državni pomoči v državah članicah;

| — | ob upoštevanju obveznosti vseh držav članic v skladu z davčnimi pravili EU glede sporočanja informacij drugim državam članicam o davčnih stališčih v obliki izmenjave na lastno pobudo, zlasti če bi lahko zaradi umetnega prenosa dobičkov v drugi državi članici prišlo do izgube davka, znotraj skupin podjetij pa do prihranka davka; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti vseh držav članic v skladu z davčnimi pravili EU glede sporočanja informacij drugim državam članicam o davčnih stališčih v obliki izmenjave na lastno pobudo, zlasti če bi lahko zaradi umetnega prenosa dobičkov v drugi državi članici prišlo do izgube davka, znotraj skupin podjetij pa do prihranka davka;

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 12. februarja 2015 (1) o ustanovitvi posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom („posebnega odbora TAXE 1“), njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 12. februarja 2015 (1) o ustanovitvi posebnega odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom („posebnega odbora TAXE 1“), njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (2),

| — | ob upoštevanju člena 197 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 197 Poslovnika,

| 1. | sklene ustanoviti posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2), ki bo preučil prakso pri uporabi državne pomoči EU in davčne zakonodaje glede davčnih stališč ter drugih ukrepov podobne narave ali s podobnim učinkom, ki jih izvajajo države članice, če tako prakso izvajajo posamezne države članice ali Komisija, ter za škodljive sisteme in prakse obdavčenja pravnih oseb na evropski in mednarodni ravni, ki:






  (a) | v celoti nadgradi in zaključi delo posebnega odbora TAXE 1 ter s tem reši odprta vprašanja, izpostavljena v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 25. novembra 2015, dostopa do dokumentov, ki jih potrebuje za svoje delo, vključno z zapisniki sej skupine za kodeks ravnanja, ter vzpostavi potrebne stike z mednarodnimi, evropskimi in nacionalnimi institucijami in forumi, nacionalnimi parlamenti in vladami držav članic in tretjih držav ter predstavniki akademske skupnosti, podjetniške in civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, in izvede z njimi predstavitve, pri vsem tem pa tesno sodeluje s stalnimi odbori; |
| --- | --- | --- |

1.

sklene ustanoviti posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 2), ki bo preučil prakso pri uporabi državne pomoči EU in davčne zakonodaje glede davčnih stališč ter drugih ukrepov podobne narave ali s podobnim učinkom, ki jih izvajajo države članice, če tako prakso izvajajo posamezne države članice ali Komisija, ter za škodljive sisteme in prakse obdavčenja pravnih oseb na evropski in mednarodni ravni, ki:

(a)

v celoti nadgradi in zaključi delo posebnega odbora TAXE 1 ter s tem reši odprta vprašanja, izpostavljena v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 25. novembra 2015, dostopa do dokumentov, ki jih potrebuje za svoje delo, vključno z zapisniki sej skupine za kodeks ravnanja, ter vzpostavi potrebne stike z mednarodnimi, evropskimi in nacionalnimi institucijami in forumi, nacionalnimi parlamenti in vladami držav članic in tretjih držav ter predstavniki akademske skupnosti, podjetniške in civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, in izvede z njimi predstavitve, pri vsem tem pa tesno sodeluje s stalnimi odbori;

| (b) | spremlja, kako države članice in pristojne evropske institucije izvajajo priporočila iz zgoraj omenjene resolucije z dne 25. novembra 2015, ter spremlja tekoče delo mednarodnih institucij, vključno z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter G20, pri tem pa v celoti spoštuje pristojnosti odbora za ekonomske in monetarne zadeve za davčne zadeve; |
| --- | --- |

(b)

spremlja, kako države članice in pristojne evropske institucije izvajajo priporočila iz zgoraj omenjene resolucije z dne 25. novembra 2015, ter spremlja tekoče delo mednarodnih institucij, vključno z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter G20, pri tem pa v celoti spoštuje pristojnosti odbora za ekonomske in monetarne zadeve za davčne zadeve;

| 2. | v ta namen sklene, da ima posebni odbor TAXE 2 naslednje pristojnosti, da:






  (a) | preuči in pregleda prakso pri uporabi člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) glede davčnih stališč in drugih ukrepov podobne narave ali s podobnim učinkom, ki so jih države članice sprejele od 1. januarja 1991 naprej; |
| --- | --- | --- |

2.

v ta namen sklene, da ima posebni odbor TAXE 2 naslednje pristojnosti, da:

(a)

preuči in pregleda prakso pri uporabi člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) glede davčnih stališč in drugih ukrepov podobne narave ali s podobnim učinkom, ki so jih države članice sprejele od 1. januarja 1991 naprej;

| (b) | preuči in oceni prakso Komisije, da v skladu s členom 108 PDEU redno preverja vse sisteme pomoči, ki obstajajo v državah članicah, predlaga državam članicam ustrezne ukrepe, ki so potrebni za postopen razvoj ali delovanje notranjega trga, preverja, ali je pomoč, ki jo je dodelila država, ali pomoč iz državnih sredstev, združljiva z notranjim trgom in se ne zlorablja, odloči, da mora zadevna država v določenem roku pomoč odpraviti ali spremeniti, ter zadevo predloži Sodišču Evropske unije, če zadevna država tega ne upošteva, zaradi česar naj bi domnevno prišlo do velikega števila davčnih stališč, ki niso združljiva s pravili EU o državni pomoči; |
| --- | --- |

(b)

preuči in oceni prakso Komisije, da v skladu s členom 108 PDEU redno preverja vse sisteme pomoči, ki obstajajo v državah članicah, predlaga državam članicam ustrezne ukrepe, ki so potrebni za postopen razvoj ali delovanje notranjega trga, preverja, ali je pomoč, ki jo je dodelila država, ali pomoč iz državnih sredstev, združljiva z notranjim trgom in se ne zlorablja, odloči, da mora zadevna država v določenem roku pomoč odpraviti ali spremeniti, ter zadevo predloži Sodišču Evropske unije, če zadevna država tega ne upošteva, zaradi česar naj bi domnevno prišlo do velikega števila davčnih stališč, ki niso združljiva s pravili EU o državni pomoči;

| (c) | preuči in pregleda izpolnjevanje obveznosti držav članic iz Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (3) v zvezi z obveznostjo sodelovanja in zagotavljanja vseh potrebnih dokumentov v obdobju od 1. januarja 1991; |
| --- | --- |

(c)

preuči in pregleda izpolnjevanje obveznosti držav članic iz Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (3) v zvezi z obveznostjo sodelovanja in zagotavljanja vseh potrebnih dokumentov v obdobju od 1. januarja 1991;

| (d) | preuči in pregleda izpolnjevanje obveznosti iz Direktive Sveta 77/799/EGS z dne 19. decembra 1977 o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij (4) in Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (5) glede sporočanja informacij o davčnih stališčih s strani držav članic drugim državam članicam v obliki izmenjave na lastno pobudo v obdobju od 1. januarja 1991; |
| --- | --- |

(d)

preuči in pregleda izpolnjevanje obveznosti iz Direktive Sveta 77/799/EGS z dne 19. decembra 1977 o medsebojni pomoči pristojnih organov držav članic na področju neposredne obdavčitve in obdavčitve zavarovalnih premij (4) in Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (5) glede sporočanja informacij o davčnih stališčih s strani držav članic drugim državam članicam v obliki izmenjave na lastno pobudo v obdobju od 1. januarja 1991;

| (e) | preuči in pregleda prakso Komisije v zvezi z ustrezno uporabo direktiv 77/799/EGS in 2011/16/EU glede sporočanja informacij o davčnih stališčih s strani držav članic drugim državam članicam v obliki izmenjave na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(e)

preuči in pregleda prakso Komisije v zvezi z ustrezno uporabo direktiv 77/799/EGS in 2011/16/EU glede sporočanja informacij o davčnih stališčih s strani držav članic drugim državam članicam v obliki izmenjave na lastno pobudo;

| (f) | preuči in oceni spoštovanje načela lojalnega sodelovanja s strani držav članic iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, kot je obveznost, da podpirajo Unijo pri izpolnjevanju njenih nalog in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije, glede na domnevno obsežno agresivno davčno načrtovanje, ki so ga omogočale države članice, in na verjetne pomembne posledice, ki jih je to imelo za javne finance Unije in v njej; |
| --- | --- |

(f)

preuči in oceni spoštovanje načela lojalnega sodelovanja s strani držav članic iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, kot je obveznost, da podpirajo Unijo pri izpolnjevanju njenih nalog in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije, glede na domnevno obsežno agresivno davčno načrtovanje, ki so ga omogočale države članice, in na verjetne pomembne posledice, ki jih je to imelo za javne finance Unije in v njej;

| (g) | preuči in oceni agresivno davčno načrtovanj, ki ga izvajajo družbe, ki imajo sedež v državah članicah ali so v njih ustanovljene, tudi kar zadeva tretje države, vključno z izmenjavo informacij s tretjimi državami v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(g)

preuči in oceni agresivno davčno načrtovanj, ki ga izvajajo družbe, ki imajo sedež v državah članicah ali so v njih ustanovljene, tudi kar zadeva tretje države, vključno z izmenjavo informacij s tretjimi državami v zvezi s tem;

| (h) | pripravlja priporočila, za katera meni, da so potrebna v zvezi s to zadevo; |
| --- | --- |

(h)

pripravlja priporočila, za katera meni, da so potrebna v zvezi s to zadevo;

| 3. | sklene, da ima posebni odbor TAXE 2 45 članov (kot jih je imel posebni odbor TAXE 1); |
| --- | --- |

3.

sklene, da ima posebni odbor TAXE 2 45 članov (kot jih je imel posebni odbor TAXE 1);

| 4. | meni, da bi moral posebni odbor TAXE 2 ohraniti strukturo posebnega odbora TAXE 1; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi moral posebni odbor TAXE 2 ohraniti strukturo posebnega odbora TAXE 1;

| 5. | sklene, da mandat posebnega odbora TAXE 2 traja 6 mesecev, začenši z 2. decembrom 2015; |
| --- | --- |

5.

sklene, da mandat posebnega odbora TAXE 2 traja 6 mesecev, začenši z 2. decembrom 2015;

| 6. | meni, da lahko posebni odbor TAXE 2 predstavi resolucijo ali poročilo, ki ga sestavita dva soporočevalca in tam povzameta njegovo delo. |
| --- | --- |

6.

meni, da lahko posebni odbor TAXE 2 predstavi resolucijo ali poročilo, ki ga sestavita dva soporočevalca in tam povzameta njegovo delo.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0039.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0408.

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(4)  UL L 336, 27.12.1977, str. 15.

(5)  UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

---

Torek, 15. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/204

---

P8_TA(2015)0436

Zahteva za odvzem imunitete Georgiosu Kyrtsosu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Georgiosu Kyrtsosu (2015/2238(IMM))

(2017/C 399/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Georgiosu Kyrtsosu, ki jo je dne 21. julija 2015 posredovalo tožilstvo grškega vrhovnega sodišča v zvezi s pritožbo inšpektorata za delo v regiji vzhodna Atika zaradi neizplačanih plač (1) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Georgiosu Kyrtsosu, ki jo je dne 21. julija 2015 posredovalo tožilstvo grškega vrhovnega sodišča v zvezi s pritožbo inšpektorata za delo v regiji vzhodna Atika zaradi neizplačanih plač (1) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Georgios Kyrtsos odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Georgios Kyrtsos odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (2),

| — | ob upoštevanju 62. člena Ustave Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 62. člena Ustave Helenske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0358/2015),

| A. | ker je tožilstvo vrhovnega sodišča Grčije zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Georgiosu Kyrtsosu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je tožilstvo vrhovnega sodišča Grčije zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Georgiosu Kyrtsosu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker 62. člen Ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslancev ne sme preganjati, aretirati, pripreti ali jim drugače vzeti prostosti brez predhodnega soglasja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker 62. člen Ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslancev ne sme preganjati, aretirati, pripreti ali jim drugače vzeti prostosti brez predhodnega soglasja parlamenta;

| D. | ker je Georgios Kyrtsos obtožen neplačila dela plače enega od svojih nekdanjih zaposlenih; |
| --- | --- |

D.

ker je Georgios Kyrtsos obtožen neplačila dela plače enega od svojih nekdanjih zaposlenih;

| E. | ker ta obtožba zadeva del plače nekdanjega zaposlenega dveh časopisnih založniških podjetij za leto 2013, ko je bil Georgios Kyrtsos direktor teh dveh podjetij, in bremeni Georgiosa Kyrtsosa kot nekdanjega direktorja teh podjetij; |
| --- | --- |

E.

ker ta obtožba zadeva del plače nekdanjega zaposlenega dveh časopisnih založniških podjetij za leto 2013, ko je bil Georgios Kyrtsos direktor teh dveh podjetij, in bremeni Georgiosa Kyrtsosa kot nekdanjega direktorja teh podjetij;

| F. | ker domnevno kaznivo dejanje očitno nima zveze s funkcijo Georgiosa Kyrtsosa kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano z njegovim nekdanjim delovnim mestom direktorja dveh časopisnih hiš; |
| --- | --- |

F.

ker domnevno kaznivo dejanje očitno nima zveze s funkcijo Georgiosa Kyrtsosa kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano z njegovim nekdanjim delovnim mestom direktorja dveh časopisnih hiš;

| G. | ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Georgios Kyrtsos izrekel ali oddal na glasovanju pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Georgios Kyrtsos izrekel ali oddal na glasovanju pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis), glede na to, da se je postopek začel nekaj let preden je poslanec pričel opravljati to funkcijo; |
| --- | --- |

H.

ker ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis), glede na to, da se je postopek začel nekaj let preden je poslanec pričel opravljati to funkcijo;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Georgiosu Kyrtsosu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Georgiosu Kyrtsosu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje grškim organom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje grškim organom.

---

(1)  Referenca dokumenta ABM:IB2014/8927.

(2)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/206

---

P8_TA(2015)0437

Zahteva za odvzem imunitete Steliosu Kouloglouju

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Steliosu Kouloglouju (2015/2239(IMM))

(2017/C 399/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Steliosu Kouloglouju, ki jo je dne 7. avgusta 2015 posredovalo tožilstvo grškega vrhovnega sodišča v zvezi z obtožbo o razžalitvi in obrekovanju (1) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Steliosu Kouloglouju, ki jo je dne 7. avgusta 2015 posredovalo tožilstvo grškega vrhovnega sodišča v zvezi z obtožbo o razžalitvi in obrekovanju (1) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju dejstva, da se je Stelios Kouloglou odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se je Stelios Kouloglou odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (2),

| — | ob upoštevanju 62. člena Ustave Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 62. člena Ustave Helenske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0356/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0356/2015),

| A. | ker je tožilstvo grškega vrhovnega sodišča zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Steliosu Kouloglouju v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je tožilstvo grškega vrhovnega sodišča zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Steliosu Kouloglouju v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker 62. člen Ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslancev ne sme preganjati, aretirati, pripreti ali jim drugače vzeti prostosti brez predhodnega soglasja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker 62. člen Ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslancev ne sme preganjati, aretirati, pripreti ali jim drugače vzeti prostosti brez predhodnega soglasja parlamenta;

| D. | ker je Stelios Kouloglou obtožen razžalitve in obrekovanja osebja zapora v Patrasu; |
| --- | --- |

D.

ker je Stelios Kouloglou obtožen razžalitve in obrekovanja osebja zapora v Patrasu;

| E. | ker se ta obtožba nanaša na domnevne izjave Steliosa Kouloglouja iz leta 2010 v medijih o poštenosti določenih članov osebja zapora v Patrasu v času, ko je bil Kouloglou novinar in večinoma poročal v televizijskih reportažah; |
| --- | --- |

E.

ker se ta obtožba nanaša na domnevne izjave Steliosa Kouloglouja iz leta 2010 v medijih o poštenosti določenih članov osebja zapora v Patrasu v času, ko je bil Kouloglou novinar in večinoma poročal v televizijskih reportažah;

| F. | ker domnevno kaznivo dejanje očitno nima zveze s funkcijo Steliosa Kouloglouja kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano z njegovim nekdanjim delovnim mestom televizijskega reporterja; |
| --- | --- |

F.

ker domnevno kaznivo dejanje očitno nima zveze s funkcijo Steliosa Kouloglouja kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano z njegovim nekdanjim delovnim mestom televizijskega reporterja;

| G. | ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Stelios Kouloglou izrekel ali oddal na glasovanju pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Stelios Kouloglou izrekel ali oddal na glasovanju pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis), glede na to, da se je postopek začel nekaj let preden je poslanec pričel opravljati to funkcijo; |
| --- | --- |

H.

ker ni razlogov za sum, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis), glede na to, da se je postopek začel nekaj let preden je poslanec pričel opravljati to funkcijo;

| I. | ker so grški organi od Evropskega parlamenta zahtevali odgovor najkasneje do 7. oktobra 2015, saj bi bil drugače pregon časovno omejen, vendar zaradi postopkovnih zahtev Parlamenta ni mogoče odločitve sprejeti v tako kratkem roku; |
| --- | --- |

I.

ker so grški organi od Evropskega parlamenta zahtevali odgovor najkasneje do 7. oktobra 2015, saj bi bil drugače pregon časovno omejen, vendar zaradi postopkovnih zahtev Parlamenta ni mogoče odločitve sprejeti v tako kratkem roku;

| J. | ker pa je utemeljeno mnenje Odbora za pravne zadeve, da se glede na sodbo št. 1126/1994 grškega vrhovnega sodišča časovna omejitev v vsakem primeru zadrži za do tri leta, dokler je Stelios Kouloglou poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker pa je utemeljeno mnenje Odbora za pravne zadeve, da se glede na sodbo št. 1126/1994 grškega vrhovnega sodišča časovna omejitev v vsakem primeru zadrži za do tri leta, dokler je Stelios Kouloglou poslanec Evropskega parlamenta;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Steliosu Kouloglouju; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Steliosu Kouloglouju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje grškim organom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje grškim organom.

---

(1)  Referenca dokumenta ABM:IΓ/2011/11882.

(2)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Sreda, 2. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/208

---

P8_TA(2015)0421

Sporazum med EU in Lihtenštajnom o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Lihtenštajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 399/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0395), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0395),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Lihtenštajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (11798/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Lihtenštajn o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (11798/2015),

| — | ob upoštevanju člena 115 in točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 in točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0320/2015),

| — | ob upoštevanju členov 59, 108(7) in 50(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59, 108(7) in 50(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0334/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0334/2015),

| 1. | odobri sklenitev Protokola o spremembi k Sporazumu; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Protokola o spremembi k Sporazumu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kneževine Lihtenštajn.

---

Torek, 15. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/209

---

P8_TA(2015)0424

Dogovor s Švicarsko konfederacijo o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dogovora med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (18079/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (18079/2013),

| — | ob upoštevanja osnutka dogovora med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu (18078/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja osnutka dogovora med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu (18078/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 74 in členom 78(1) in (2) ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 74 in členom 78(1) in (2) ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2014),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0345/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0345/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu azilnemu podpornemu uradu ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu azilnemu podpornemu uradu ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/210

---

P8_TA(2015)0425

Sporazum med Evropsko unijo in Zvezo Dominika o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Dominika o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07189/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07189/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Dominiko o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07111/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Dominiko o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07111/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0143/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0322/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0322/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Zveze Dominike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Zveze Dominike.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/211

---

P8_TA(2015)0426

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07192/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07192/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07119/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07119/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0149/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0329/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Vanuatu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Vanuatu.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/212

---

P8_TA(2015)0427

Sporazum med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07196/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07196/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07129/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07129/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0151/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0323/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in ter Republike Trinidad in Tobago. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in ter Republike Trinidad in Tobago.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/213 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/213

---

P8_TA(2015)0428

Sporazum med Evropsko unijo in Samoo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Neodvisno državo Samoo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07195/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07195/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Neodvisno državo Samoo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07127/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Neodvisno državo Samoo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07127/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0146/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0320/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Neodvisne države Samoe. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Neodvisne države Samoe.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/214 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/214

---

P8_TA(2015)0429

Sporazum med Evropsko unijo in Grenado o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Grenado o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07190/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07190/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Grenado o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07113/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Grenado o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07113/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0144/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0326/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0326/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Grenade. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Grenade.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/215

---

P8_TA(2015)0430

Sporazum med Evropsko unijo in Vzhodnim Timorjem o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Demokratično republiko Vzhodni Timor o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07194/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07194/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Demokratično republiko Vzhodni Timor o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07125/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Demokratično republiko Vzhodni Timor o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07125/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0147/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0327/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0327/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Demokratične republike Vzhodni Timor. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Demokratične republike Vzhodni Timor.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/216

---

P8_TA(2015)0431

Sporazum med Evropsko unijo in Sveto Lucijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Sveto Lucijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07187/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07187/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Sveto Lucijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07107/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Sveto Lucijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07107/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0145/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0321/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0321/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svete Lucije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svete Lucije.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/217

---

P8_TA(2015)0432

Sporazum med Evropsko unijo ter Saint Vincentom in Grenadinami o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Saint Vincentom in Grenadinami o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07191/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07191/2015),

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo ter Saint Vincentom in Grenadinami o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07115/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo ter Saint Vincentom in Grenadinami o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07115/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0148/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0325/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0325/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Saint Vincenta in Grenadin. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Saint Vincenta in Grenadin.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/218

---

P8_TA(2015)0433

Sporazum med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07185/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07185/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07103/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (07103/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0124/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0124/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0324/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0324/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih arabskih emiratov. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih arabskih emiratov.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/219

---

P8_TA(2015)0434

Memorandum o soglasju med Uradom za usklajevanje na notranjem trgu in Eurojustom *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve memoranduma o soglasju med Uradom za usklajevanje na notranjem trgu in Eurojustom s strani Eurojusta (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

(Posvetovanje)

(2017/C 399/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11595/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11595/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0303/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (1), zlasti člena 26(2),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 16. aprila 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 16. aprila 2015 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0353/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

(2)  Sodbi Sodišča z dne 16. aprila 2015 v združenih zadevah C-317/13 in C-679/13, Parlament proti Svetu, ECLI:EU:C:2015:223, in v zadevi C-540/13, Parlament proti Svetu, ECLI:EU:C:2015:224.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/220 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/220

---

P8_TA(2015)0435

Načini in postopki za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepi za zagotavljanje denarnih sredstev *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 399/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0447), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0447),

| — | ob upoštevanju člena 322(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 322(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0277/2015),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0357/2015),

| A. | ker bo Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom (1) predvidoma začel veljati v začetku leta 2016; |
| --- | --- |

A.

ker bo Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom (1) predvidoma začel veljati v začetku leta 2016;

| B. | ker navedeni sklep spremlja Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (2), ki bo začela veljati isti dan kot sklep; |
| --- | --- |

B.

ker navedeni sklep spremlja Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (2), ki bo začela veljati isti dan kot sklep;

| C. | ker je bilo treba ob koncu leta 2014 zaradi izjemno visokih zneskov popravkov na podlagi DDV in BND za nekatere države članice spremeniti veljavno zakonodajo, povezano s Sklepom Sveta 2007/436/ES, Euratom (3); |
| --- | --- |

C.

ker je bilo treba ob koncu leta 2014 zaradi izjemno visokih zneskov popravkov na podlagi DDV in BND za nekatere države članice spremeniti veljavno zakonodajo, povezano s Sklepom Sveta 2007/436/ES, Euratom (3);

| D. | ker je treba na podlagi izkušenj s popravki za leto 2014 spremeniti tudi Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014; |
| --- | --- |

D.

ker je treba na podlagi izkušenj s popravki za leto 2014 spremeniti tudi Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014;

| E. | ker zagotavljanje in usklajevanje prispevkov držav članic v proračun Unije ne sme biti predmet političnih pogajanj, temveč tehnični proces za zagotavljanje denarnih sredstev; |
| --- | --- |

E.

ker zagotavljanje in usklajevanje prispevkov držav članic v proračun Unije ne sme biti predmet političnih pogajanj, temveč tehnični proces za zagotavljanje denarnih sredstev;

| F. | ker so države članice v proračun Unije doslej praviloma plačevale polne zneske prispevkov na podlagi DDV in BND, pri čemer tudi v obdobju krize in obsežnih davčnih omejitev ni prihajalo do daljših zamud; |
| --- | --- |

F.

ker so države članice v proračun Unije doslej praviloma plačevale polne zneske prispevkov na podlagi DDV in BND, pri čemer tudi v obdobju krize in obsežnih davčnih omejitev ni prihajalo do daljših zamud;

| G. | ker bi bilo treba zaradi preglednosti Parlamentu vsako leto predložiti poročilo o izračunih in ustreznih podatkih za popravke v zvezi z DDV in BND, pa tudi datume in zneske prispevkov, ki so jih države članice prenesle v proračun Unije; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba zaradi preglednosti Parlamentu vsako leto predložiti poročilo o izračunih in ustreznih podatkih za popravke v zvezi z DDV in BND, pa tudi datume in zneske prispevkov, ki so jih države članice prenesle v proračun Unije;

| H. | ker predlog Komisije vsebuje tudi spremembe v zvezi s pravili glede obresti ter številna druga tehnična vprašanja in pojasnila; |
| --- | --- |

H.

ker predlog Komisije vsebuje tudi spremembe v zvezi s pravili glede obresti ter številna druga tehnična vprašanja in pojasnila;

| I. | ker bi bilo treba zato ustrezno spremeniti Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba zato ustrezno spremeniti Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014;

| 1. | poudarja, da so potrebna učinkovita pravila o načinu, na katerega države članice pravočasno dajo na razpolago svoje prispevke v proračun Unije, da bo lahko Komisija učinkovito upravljala svoja sredstva; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so potrebna učinkovita pravila o načinu, na katerega države članice pravočasno dajo na razpolago svoje prispevke v proračun Unije, da bo lahko Komisija učinkovito upravljala svoja sredstva;

| 2. | podpira možnost, ki jo ima Komisija, da lahko države članice zaprosi za plačilo treh dvanajstin sredstev na podlagi DDV in BND v prvi polovici leta, s čimer lahko odpravi večji del zamude pri plačilih iz Evropskega jamstvenega sklada za kmetijstvo ter evropskih strukturnih in naložbenih skladov za prejšnje leto in zmanjša zamudne obresti; |
| --- | --- |

2.

podpira možnost, ki jo ima Komisija, da lahko države članice zaprosi za plačilo treh dvanajstin sredstev na podlagi DDV in BND v prvi polovici leta, s čimer lahko odpravi večji del zamude pri plačilih iz Evropskega jamstvenega sklada za kmetijstvo ter evropskih strukturnih in naložbenih skladov za prejšnje leto in zmanjša zamudne obresti;

| 3. | zlasti poudarja, da je treba pravočasno zagotoviti plačila upravičencem iz proračuna Unije; v zvezi s tem pozdravlja predlog spremembe k členu 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, katerega cilj ni zgolj z zamudnimi obrestmi za pozna plačila okrepiti spodbude za pravočasno plačilo, temveč tudi zagotoviti sorazmernost z omejitvijo povečanja zamudnih obresti na 20 odstotnih točk; |
| --- | --- |

3.

zlasti poudarja, da je treba pravočasno zagotoviti plačila upravičencem iz proračuna Unije; v zvezi s tem pozdravlja predlog spremembe k členu 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, katerega cilj ni zgolj z zamudnimi obrestmi za pozna plačila okrepiti spodbude za pravočasno plačilo, temveč tudi zagotoviti sorazmernost z omejitvijo povečanja zamudnih obresti na 20 odstotnih točk;

| 4. | poudarja, da se želi s predlaganimi spremembami metod, ki se uporabljajo za popravke prispevkov, preprečiti, da bi se ponovila težava iz leta 2014; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se želi s predlaganimi spremembami metod, ki se uporabljajo za popravke prispevkov, preprečiti, da bi se ponovila težava iz leta 2014;

| 5. | poudarja, da bi bilo treba te popravke prispevkov obravnavati čim bolj samodejno, da bi preprečili politično vmešavanje v dogovorjene načine financiranja proračuna Unije in kolikor mogoče omejili diskrecijo držav članic glede odločanja o tem, kdaj bodo v proračun Unije vplačale dodatne prispevke na podlagi popravkov BND; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi bilo treba te popravke prispevkov obravnavati čim bolj samodejno, da bi preprečili politično vmešavanje v dogovorjene načine financiranja proračuna Unije in kolikor mogoče omejili diskrecijo držav članic glede odločanja o tem, kdaj bodo v proračun Unije vplačale dodatne prispevke na podlagi popravkov BND;

| 6. | zato se strinja s predlogom Komisije, da se rok za posredovanje sporočila, zlasti pa rok za dajanje popravkov na razpolago, s 1. decembra prestavi na začetek leta, s čimer bo mogoče iz nacionalnih zakladnic laže obvladovati financiranje morebitnih popravkov; |
| --- | --- |

6.

zato se strinja s predlogom Komisije, da se rok za posredovanje sporočila, zlasti pa rok za dajanje popravkov na razpolago, s 1. decembra prestavi na začetek leta, s čimer bo mogoče iz nacionalnih zakladnic laže obvladovati financiranje morebitnih popravkov;

| 7. | prav tako podpira predlog Komisije, da morajo, če želimo preprečiti izgube za proračun Unije, vse države članice poskrbeti, da se zneski, preneseni na račun lastnih sredstev, v obdobju mirovanja na računu ne bodo zmanjševali zaradi negativnih obresti ali drugih stroškov; |
| --- | --- |

7.

prav tako podpira predlog Komisije, da morajo, če želimo preprečiti izgube za proračun Unije, vse države članice poskrbeti, da se zneski, preneseni na račun lastnih sredstev, v obdobju mirovanja na računu ne bodo zmanjševali zaradi negativnih obresti ali drugih stroškov;

| 8. | ugotavlja, da države članice na najrazličnejše načine obravnavajo nacionalne izračune prispevkov v proračun Unije, zato poziva Komisijo, naj preuči morebitna priporočila v zvezi s tem, da bi zagotovila enostavnejšo primerjavo med državami članicami; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da države članice na najrazličnejše načine obravnavajo nacionalne izračune prispevkov v proračun Unije, zato poziva Komisijo, naj preuči morebitna priporočila v zvezi s tem, da bi zagotovila enostavnejšo primerjavo med državami članicami;

| 9. | poudarja, da je sistem lastnih sredstev še zmeraj prezapleten in bi ga bilo treba z naslednjim večletnim finančnim okvirom temeljito spremeniti; v zvezi s tem poudarja, da ima skupina na visoki ravni za lastna sredstva izjemno pomembno vlogo pri pripravi predlogov za odpravo pomanjkljivosti sedanjega sistema; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je sistem lastnih sredstev še zmeraj prezapleten in bi ga bilo treba z naslednjim večletnim finančnim okvirom temeljito spremeniti; v zvezi s tem poudarja, da ima skupina na visoki ravni za lastna sredstva izjemno pomembno vlogo pri pripravi predlogov za odpravo pomanjkljivosti sedanjega sistema;

| 10. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

10.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 11. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo;

| 12. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 13. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014

Člen 10 b – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija obvesti države članice o zneskih, ki so rezultat tega izračuna, pred 1. februarjem leta, ki sledi letu predložitve podatkov za popravke. Vsaka država članica vknjiži neto znesek na račun iz člena 9 na prvi delovni dan meseca junija istega leta. | Komisija obvesti države članice
  in Evropski parlament
  o zneskih, ki so rezultat tega izračuna, pred 1. februarjem leta, ki sledi letu predložitve podatkov za popravke. Vsaka država članica vknjiži neto znesek na račun iz člena 9 na prvi delovni dan meseca junija istega leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija obvesti države članice o zneskih, ki so rezultat tega izračuna, pred 1. februarjem leta, ki sledi letu predložitve podatkov za popravke. Vsaka država članica vknjiži neto znesek na račun iz člena 9 na prvi delovni dan meseca junija istega leta.

Komisija obvesti države članice
  in Evropski parlament
  o zneskih, ki so rezultat tega izračuna, pred 1. februarjem leta, ki sledi letu predložitve podatkov za popravke. Vsaka država članica vknjiži neto znesek na račun iz člena 9 na prvi delovni dan meseca junija istega leta.

---

(1)  Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014, str. 105).

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 z dne 26. maja 2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (UL L 168, 7.6.2014, str. 39).

(3)  Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 163, 23.6.2007, str. 17).

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/223

---

P8_TA(2015)0438

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga Finske – EGF/2015/005 FI/Computer Programming

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/005 FI/Computer Programming – Finska) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

(2017/C 399/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0553 – C8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0553 – C8-0332/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0362/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0362/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Finska predložila vlogo EGF/2015/005 FI/Computer Programming za finančni prispevek iz ESPG, potem ko so bili v 69 podjetjih, razvrščenih v oddelek 62 NACE po reviziji 2 („Računalniško programiranje, svetovanje in sorodne dejavnosti“) (4), v več regijah na ravni 2 NUTS odpuščeni 1 603 presežni delavci, pri čemer naj bi v ukrepih sodelovalo 1 200 delavcev; |
| --- | --- |

D.

ker je Finska predložila vlogo EGF/2015/005 FI/Computer Programming za finančni prispevek iz ESPG, potem ko so bili v 69 podjetjih, razvrščenih v oddelek 62 NACE po reviziji 2 („Računalniško programiranje, svetovanje in sorodne dejavnosti“) (4), v več regijah na ravni 2 NUTS odpuščeni 1 603 presežni delavci, pri čemer naj bi v ukrepih sodelovalo 1 200 delavcev;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Finska na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 2 623 000 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 4 372 000 EUR za 1 603 presežne delavce; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Finska na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 2 623 000 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 4 372 000 EUR za 1 603 presežne delavce;

| 2. | ugotavlja, da so finski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 12. junija 2015, Komisija pa je njeno oceno dokončala 6. novembra 2015 in še istega dne obvestila Parlament; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so finski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 12. junija 2015, Komisija pa je njeno oceno dokončala 6. novembra 2015 in še istega dne obvestila Parlament; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev;

| 3. | ugotavlja, da se je v zadnjih letih porazdelitev zaposlenosti v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije gibala v škodo Unije na račun drugih gospodarstev, in poudarja, da je ta sektor v letu 2008 na Finskem zaposloval 326 000 ljudi, v letu 2014 pa samo še 276 000, kar pomeni povprečno letno zmanjšanje za približno 3 % (10 000 delavcev); poudarja, da so to odpuščanje povzročile okoliščine, v katerih se je v zadnjih letih znašlo podjetje Nokia in ki so imele velik učinek na sektor informacijske in komunikacijske tehnologije na Finskem; ugotavlja, da je bilo v razvoju in oblikovanju operacijskih sistemov za mobilne telefone Nokia zaposlenih na tisoče ljudi na Finskem, nato pa so bila ta delovna mesta prenesena v države zunaj Evrope; poudarja, da bo to odpuščanje še poslabšalo možnosti za zaposlitev v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije v regijah, kjer je brezposelnost velika; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se je v zadnjih letih porazdelitev zaposlenosti v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije gibala v škodo Unije na račun drugih gospodarstev, in poudarja, da je ta sektor v letu 2008 na Finskem zaposloval 326 000 ljudi, v letu 2014 pa samo še 276 000, kar pomeni povprečno letno zmanjšanje za približno 3 % (10 000 delavcev); poudarja, da so to odpuščanje povzročile okoliščine, v katerih se je v zadnjih letih znašlo podjetje Nokia in ki so imele velik učinek na sektor informacijske in komunikacijske tehnologije na Finskem; ugotavlja, da je bilo v razvoju in oblikovanju operacijskih sistemov za mobilne telefone Nokia zaposlenih na tisoče ljudi na Finskem, nato pa so bila ta delovna mesta prenesena v države zunaj Evrope; poudarja, da bo to odpuščanje še poslabšalo možnosti za zaposlitev v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije v regijah, kjer je brezposelnost velika;

| 4. | ugotavlja, da je odpuščanje v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije prizadelo predvsem regijo Oulu v Severni Ostrobotniji, kjer je bil ta sektor dolga leta podporni steber gospodarstva; obžaluje, da je spomladi 2015 v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije v Severni Ostrobotniji službo iskalo 1 500 ljudi, mnogi izmed njih že dlje časa, saj je bila tretjina brezposelnih z visoko izobrazbo brez dela že več kot leto dni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je odpuščanje v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije prizadelo predvsem regijo Oulu v Severni Ostrobotniji, kjer je bil ta sektor dolga leta podporni steber gospodarstva; obžaluje, da je spomladi 2015 v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije v Severni Ostrobotniji službo iskalo 1 500 ljudi, mnogi izmed njih že dlje časa, saj je bila tretjina brezposelnih z visoko izobrazbo brez dela že več kot leto dni;

| 5. | ugotavlja, da je bila doslej za sektor iz oddelka 62 NACE po reviziji 2 („Računalniško programiranje, svetovanje in sorodne dejavnosti“) predložena ena vloga za sredstva iz sklada ESPG, prav tako zaradi svetovne finančne in gospodarske krize (5); ugotavlja, da obseg poslovanja na tem področju narašča po vsem svetu, v Evropi pa je upadel, saj se podjetja in storitve selijo na Kitajsko, v Indijo, na Tajvan in druge neevropske destinacije; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je bila doslej za sektor iz oddelka 62 NACE po reviziji 2 („Računalniško programiranje, svetovanje in sorodne dejavnosti“) predložena ena vloga za sredstva iz sklada ESPG, prav tako zaradi svetovne finančne in gospodarske krize (5); ugotavlja, da obseg poslovanja na tem področju narašča po vsem svetu, v Evropi pa je upadel, saj se podjetja in storitve selijo na Kitajsko, v Indijo, na Tajvan in druge neevropske destinacije;

| 6. | pozdravlja odločitev finskih organov, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. avgusta 2014, precej pred dokončnim sklepom o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem čim prej ponudili pomoč, in da bodo tako storitve, ki so že na voljo, prav tako upravičene do podpore iz ESPG; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odločitev finskih organov, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. avgusta 2014, precej pred dokončnim sklepom o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem čim prej ponudili pomoč, in da bodo tako storitve, ki so že na voljo, prav tako upravičene do podpore iz ESPG;

| 7. | je seznanjen, da Finska načrtuje sedem vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: (i) mentorstvo in druge pripravljalne ukrepe, (ii) zaposlitvene in poslovne storitve, (iii) usposabljanje, (iv) subvencioniranje plač, (v) nepovratna sredstva za zagon podjetja, (vi) spodbujanje podjetništva in storitve za nove podjetnike ter (vii) nadomestila za potne stroške, stroške prenočitve in selitve; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen, da Finska načrtuje sedem vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi: (i) mentorstvo in druge pripravljalne ukrepe, (ii) zaposlitvene in poslovne storitve, (iii) usposabljanje, (iv) subvencioniranje plač, (v) nepovratna sredstva za zagon podjetja, (vi) spodbujanje podjetništva in storitve za nove podjetnike ter (vii) nadomestila za potne stroške, stroške prenočitve in selitve;

| 8. | pozdravlja tudi to, da ti ukrepi podpirajo podjetništvo, na primer nepovratna sredstva za zagon podjetja, spodbujanje podjetništva in storitve za nove podjetnike; meni, da bodo ti ukrepi koristnejši, če bodo udeležencem ponujeni v svežnjih; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja tudi to, da ti ukrepi podpirajo podjetništvo, na primer nepovratna sredstva za zagon podjetja, spodbujanje podjetništva in storitve za nove podjetnike; meni, da bodo ti ukrepi koristnejši, če bodo udeležencem ponujeni v svežnjih;

| 9. | pozdravlja zlasti predlagane ukrepe za ustanavljanje novih podjetij, ki bodo spodbudili podjetništvo, in storitve za nove podjetnike; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja zlasti predlagane ukrepe za ustanavljanje novih podjetij, ki bodo spodbudili podjetništvo, in storitve za nove podjetnike;

| 10. | poudarja, da naj bi se subvencije za plače delavcev izplačale samo, če službe, ki so jim ponujene, ustrezajo kakovostnim zahtevam, kar zadeva kvalificiranost in trajanje pogodbe; se zavzema za to, da bi pri odločanju, ali bo subvencija za plačo podeljena in kolikšen odstotek plače bo krit, upoštevali zlasti to, ali se kvalifikacije iskalca zaposlitve ujemajo s subvencioniranim delovnim mestom; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da naj bi se subvencije za plače delavcev izplačale samo, če službe, ki so jim ponujene, ustrezajo kakovostnim zahtevam, kar zadeva kvalificiranost in trajanje pogodbe; se zavzema za to, da bi pri odločanju, ali bo subvencija za plačo podeljena in kolikšen odstotek plače bo krit, upoštevali zlasti to, ali se kvalifikacije iskalca zaposlitve ujemajo s subvencioniranim delovnim mestom;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da finski organi predlagajo zelo različne ukrepe za odpuščene delavce; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da finski organi predlagajo zelo različne ukrepe za odpuščene delavce;

| 12. | ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s socialnimi partnerji in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s socialnimi partnerji in regionalnimi oblastmi;

| 13. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki bodo podprte s sredstvi ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

13.

opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki bodo podprte s sredstvi ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire;

| 14. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 15. | opominja, da je namen financiranih ukrepov izboljšati možnosti iskalcev zaposlitve, da bodo pozneje našli službo na trgu dela; |
| --- | --- |

15.

opominja, da je namen financiranih ukrepov izboljšati možnosti iskalcev zaposlitve, da bodo pozneje našli službo na trgu dela;

| 16. | ugotavlja, da bo po oceni organov le 18,31 % stroškov uporabljenih za nadomestila in spodbude, kar je precej pod najvišjo dovoljeno mejo, ki znaša 35 % skupnih stroškov; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da bo po oceni organov le 18,31 % stroškov uporabljenih za nadomestila in spodbude, kar je precej pod najvišjo dovoljeno mejo, ki znaša 35 % skupnih stroškov;

| 17. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno gospodarskim obetom in potrebam na trgu delovne sile v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih podrobneje navede sektorje, v katerih naj bi delavci najverjetneje našli zaposlitev, in to, ali je ponujeno usposabljanje prilagojeno gospodarskim obetom in potrebam na trgu delovne sile v regijah, kjer je prišlo do odpuščanja;

| 18. | pričakuje, da bo Komisija nadzirala in ocenila porabo nepovratnih sredstev in te informacije upoštevala pri prihodnjih vlogah, da bi še bolj usmerila uporabo ESPG in jo uskladila z oblikovanjem proračuna na osnovi uspešnosti; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da bo Komisija nadzirala in ocenila porabo nepovratnih sredstev in te informacije upoštevala pri prihodnjih vlogah, da bi še bolj usmerila uporabo ESPG in jo uskladila z oblikovanjem proračuna na osnovi uspešnosti;

| 19. | ugotavlja, da so finski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da so finski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 20. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih; |
| --- | --- |

20.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; je seznanjen, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih;

| 21. | poziva Komisijo, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG;

| 22. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(5)  EGF/2011/016 IT/Agile (COM(2013)0120).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga Finske – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/2457.)

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/227 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/227

---

P8_TA(2015)0439

Blagovna znamka EU ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2017/C 399/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10373/1/2015 – C8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10373/1/2015 – C8-0351/2015),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0161),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0354/2015),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 25.2.2014, P7_TA(2014)0118.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/228 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/228

---

P8_TA(2015)0440

Zakonodaja držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2017/C 399/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10374/1/2015 – C8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10374/1/2015 – C8-0352/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0162),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0355/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0355/2015),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 372, 12.11.2013, str. 42.

(2)  Sprejeta besedila z dne 25.2.2014, P7_TA(2014)0119.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/229 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/229

---

P8_TA(2015)0441

Sistem nadzora in izvrševanja, ki se uporablja v ribištvu severovzhodnega Atlantika ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 399/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0121), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0121),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0076/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0076/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. maja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. maja 2015 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0294/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 332, 8.10.2015, str. 81.

---

P8_TC1-COD(2015)0063

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1236/2010 o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/96.)

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/230 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/230

---

P8_TA(2015)0442

Začasna prekinitev izjemnih trgovinskih ukrepov za Bosno in Hercegovino ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe za Bosno in Hercegovino (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 399/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0386), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0386),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0039/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0039/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. decembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. decembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0060/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0060/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | se seznanja z izjavama Sveta in Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

se seznanja z izjavama Sveta in Komisije, priloženima tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete 30. aprila 2015 (Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0177).

---

P8_TC1-COD(2014)0197

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe, kar zadeva Bosno in Hercegovino

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/2423.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA SVETA

Svet se izjemoma strinja, da na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta o začasni opustitvi pomoči iz razlogov, navedenih v točki (1) člena 1 te uredbe, da se zagotovi pravočasno sprejetje ukrepov v zvezi z Zahodnim Balkanom. Tak dogovor ne posega v prihodnje zakonodajne predloge s področja trgovine ter s celotnega področja zunanjih odnosov.

IZJAVA KOMISIJE

V zvezi s to uredbo Komisija ponavlja zavezo, ki jo je dala v odstavku 15 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo, da bo Evropskemu parlamentu dala na voljo vse informacije in dokumentacijo o svojih sestankih z nacionalimi strokovnjaki v okviru priprave delegiranih aktov.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/232 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/232

---

P8_TA(2015)0443

Strateško sodelovanje pri boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu med Združenimi arabskimi emirati in Europolom *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o strateškem sodelovanju pri boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu med Združenimi arabskimi emirati in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

(Posvetovanje)

(2017/C 399/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10510/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10510/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0275/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1), zlasti člena 23(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1), zlasti člena 23(2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/934/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju izvedbenih pravil, ki urejajo odnose Europola s partnerji, vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij (2), zlasti členov 5 in 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/934/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju izvedbenih pravil, ki urejajo odnose Europola s partnerji, vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij (2), zlasti členov 5 in 6,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 o določitvi seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 o določitvi seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (3),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0351/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Komisijo, naj določbe iz sporazuma o sodelovanju oceni po začetku veljavnosti nove uredbe o Europolu (2013/0091(COD)); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament in Svet o izidu te ocene in po potrebi predloži priporočilo za odobritev začetka ponovnih mednarodnih pogajanj o sporazumu; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj določbe iz sporazuma o sodelovanju oceni po začetku veljavnosti nove uredbe o Europolu (2013/0091(COD)); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament in Svet o izidu te ocene in po potrebi predloži priporočilo za odobritev začetka ponovnih mednarodnih pogajanj o sporazumu;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Europolu. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Europolu.

---

(1)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

(2)  UL L 325, 11.12.2009, str. 6.

(3)  UL L 325, 11.12.2009, str. 12.

---

Sreda, 16. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/233 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/233

---

P8_TA(2015)0448

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: pravila za uporabo Finančne uredbe

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. oktobra 2015 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

(2017/C 399/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)07555), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)07555),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. novembra 2015, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. novembra 2015, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor predsedniku konference predsednikov odborov z dne 27. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor predsedniku konference predsednikov odborov z dne 27. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (1), zlasti člena 210, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (1), zlasti člena 210,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2015/1929 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2015/1929 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2015,

| A. | ker je treba zaradi Direktiv 2014/23/EU (3) in 2014/24/EU (4), ki ju morajo države članice do 18. aprila 2016 prenesti v nacionalno zakonodajo, spremeniti Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, kar zadeva postopke javnega naročanja institucij EU in naročila, ki jih oddajo za svoj račun; |
| --- | --- |

A.

ker je treba zaradi Direktiv 2014/23/EU (3) in 2014/24/EU (4), ki ju morajo države članice do 18. aprila 2016 prenesti v nacionalno zakonodajo, spremeniti Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, kar zadeva postopke javnega naročanja institucij EU in naročila, ki jih oddajo za svoj račun;

| B. | ker je bila zaradi tega Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 dne 28. oktobra 2015 spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2015/1929, da bi jo uskladili z zgornjima direktivama, veljati pa je začela 30. oktobra 2015; |
| --- | --- |

B.

ker je bila zaradi tega Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 dne 28. oktobra 2015 spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2015/1929, da bi jo uskladili z zgornjima direktivama, veljati pa je začela 30. oktobra 2015;

| C. | ker je Komisija 30. oktobra 2015 sprejela delegirano uredbo (C(2015)07555), da bi zagotovila začetek uporabe posodobljene Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 od začetka proračunskega leta, in s tem jasen prehod na nova pravila o javnem naročanju in koncesijskih pogodbah EU; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 30. oktobra 2015 sprejela delegirano uredbo (C(2015)07555), da bi zagotovila začetek uporabe posodobljene Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 od začetka proračunskega leta, in s tem jasen prehod na nova pravila o javnem naročanju in koncesijskih pogodbah EU;

| D. | ker lahko delegirana uredba (C(2015)07555) v skladu s členom 210 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje takšnih delegiranih aktov, načeloma začne veljati šele ob koncu obdobja pregleda Parlamenta in Sveta, ki traja dva meseca od dneva obvestila – tj. do 30. decembra 2015 – in se lahko podaljša še za dva meseca; |
| --- | --- |

D.

ker lahko delegirana uredba (C(2015)07555) v skladu s členom 210 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje takšnih delegiranih aktov, načeloma začne veljati šele ob koncu obdobja pregleda Parlamenta in Sveta, ki traja dva meseca od dneva obvestila – tj. do 30. decembra 2015 – in se lahko podaljša še za dva meseca;

| E. | ker pa je Komisija dne 12. novembra 2015 prosila Parlament, naj jo v primeru, da ne nasprotuje delegiranemu aktu, o tem ustrezno obvesti najkasneje do 21. decembra 2015, saj bi bilo treba delegirani akt za zagotovitev njegove pravočasne objave v Uradnem listu pred 31. decembrom 2015 in predvidenega začetka njegove veljavnosti s 1. januarjem 2016 do 21. decembra 2015 posredovati Uradu za publikacije; |
| --- | --- |

E.

ker pa je Komisija dne 12. novembra 2015 prosila Parlament, naj jo v primeru, da ne nasprotuje delegiranemu aktu, o tem ustrezno obvesti najkasneje do 21. decembra 2015, saj bi bilo treba delegirani akt za zagotovitev njegove pravočasne objave v Uradnem listu pred 31. decembrom 2015 in predvidenega začetka njegove veljavnosti s 1. januarjem 2016 do 21. decembra 2015 posredovati Uradu za publikacije;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 286, 30.10.2015, str. 1.

(3)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

(4)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/235 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/235

---

P8_TA(2015)0449

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: vzorčna finančna uredba za subjekte javno-zasebnega partnerstva

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 30. oktobra 2015 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

(2017/C 399/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)07554), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2015)07554),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. novembra 2015, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 12. novembra 2015, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor predsedniku konference predsednikov odborov z dne 27. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor predsedniku konference predsednikov odborov z dne 27. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 210, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 210,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2015/1929 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 2015 o spremembe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2015/1929 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 2015 o spremembe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2),

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2015,

| A. | ker so Evropski parlament, Svet in Komisija v skupni izjavi o ločeni razrešnici za skupna podjetja v skladu s členom 209 Finančne uredbe (3) izrecno izjavili, da nameravajo „v okviru prihodnje revizije Finančne uredbe predlagati ustrezne spremembe njenih členov 209 in 60(7)“; |
| --- | --- |

A.

ker so Evropski parlament, Svet in Komisija v skupni izjavi o ločeni razrešnici za skupna podjetja v skladu s členom 209 Finančne uredbe (3) izrecno izjavili, da nameravajo „v okviru prihodnje revizije Finančne uredbe predlagati ustrezne spremembe njenih členov 209 in 60(7)“;

| B. | ker je bila Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 dne 28. oktobra 2015 spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2015/1929, da bi se poleg uskladitve z Direktivo 2014/23/EU (4) in Direktivo 2014/24/EU (5) ter okrepitve sistema zaščite proračuna EU, spremenila tudi člena 209 in 60 ter uskladila pravila o razrešnici, zunanji reviziji in letnem poročanju subjektov iz člena 209 Finančne uredbe s pravili organov iz člena 208; |
| --- | --- |

B.

ker je bila Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 dne 28. oktobra 2015 spremenjena z Uredbo (EU, Euratom) 2015/1929, da bi se poleg uskladitve z Direktivo 2014/23/EU (4) in Direktivo 2014/24/EU (5) ter okrepitve sistema zaščite proračuna EU, spremenila tudi člena 209 in 60 ter uskladila pravila o razrešnici, zunanji reviziji in letnem poročanju subjektov iz člena 209 Finančne uredbe s pravili organov iz člena 208;

| C. | ker je Komisija 30. oktobra 2015 sprejela delegirano uredbo (C(2015)07554) o posodobitvi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (ki je bila tako usklajena z ustreznimi določbami Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, ki se uporablja za organe iz člena 208 Finančne uredbe), da bi se uporabljala od začetka proračunskega leta, in tako zagotovila jasen prehod na nova pravila; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 30. oktobra 2015 sprejela delegirano uredbo (C(2015)07554) o posodobitvi Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (ki je bila tako usklajena z ustreznimi določbami Delegirane uredbe (EU) št. 1271/2013, ki se uporablja za organe iz člena 208 Finančne uredbe), da bi se uporabljala od začetka proračunskega leta, in tako zagotovila jasen prehod na nova pravila;

| D. | ker lahko delegirana uredba (C(2015)07554) v skladu s členom 210 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje takšnih delegiranih aktov, načeloma začne veljati šele ob koncu obdobja pregleda Parlamenta in Sveta, ki traja dva meseca od dneva obvestila – tj. do 30. decembra 2015 – in se lahko podaljša še za dva meseca; |
| --- | --- |

D.

ker lahko delegirana uredba (C(2015)07554) v skladu s členom 210 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki na Komisijo prenaša pooblastilo za sprejemanje takšnih delegiranih aktov, načeloma začne veljati šele ob koncu obdobja pregleda Parlamenta in Sveta, ki traja dva meseca od dneva obvestila – tj. do 30. decembra 2015 – in se lahko podaljša še za dva meseca;

| E. | ker pa je Komisija dne 12. novembra 2015 pozvala Parlament, naj jo v primeru, da ne nasprotuje delegiranemu aktu, o tem ustrezno obvesti najkasneje do 21. decembra 2015saj bi bilo treba delegirani akt za zagotovitev njegove pravočasne objave v Uradnem listu pred 31. decembrom 2015 in predvidenega začetka njegove veljavnosti s 1. januarjem 2016 do 21. decembra 2015 posredovati Uradu za publikacije; |
| --- | --- |

E.

ker pa je Komisija dne 12. novembra 2015 pozvala Parlament, naj jo v primeru, da ne nasprotuje delegiranemu aktu, o tem ustrezno obvesti najkasneje do 21. decembra 2015saj bi bilo treba delegirani akt za zagotovitev njegove pravočasne objave v Uradnem listu pred 31. decembrom 2015 in predvidenega začetka njegove veljavnosti s 1. januarjem 2016 do 21. decembra 2015 posredovati Uradu za publikacije;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 286, 30.10.2015, str. 1.

(3)  UL L 163, 29.5.2014, str. 21.

(4)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

(5)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/237 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/237

---

P8_TA(2015)0450

Podaljšanje mandata predsednika Evropskega bančnega organa (EBA)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega bančnega organa (EBA) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega bančnega organa (EBA) z dne 8. septembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika EBA za nadaljnjih pet let (C8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega bančnega organa (EBA) z dne 8. septembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika EBA za nadaljnjih pet let (C8-0313/2015),

| — | ob upoštevanju člena 48(4) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(4) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (1),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0347/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0347/2015),

| A. | ker je odbor nadzornikov EBA leta 2011 na podlagi odprtega izbirnega postopka imenoval prvega predsednika EBA za petletni mandat v skladu s členom 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010; |
| --- | --- |

A.

ker je odbor nadzornikov EBA leta 2011 na podlagi odprtega izbirnega postopka imenoval prvega predsednika EBA za petletni mandat v skladu s členom 48(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010;

| B. | ker je v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1093/2010 določeno, da lahko odbor nadzornikov EBA ob upoštevanju ocene iz te določbe enkrat podaljša mandat predsednika EBA, če to potrdi Evropski parlament; |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1093/2010 določeno, da lahko odbor nadzornikov EBA ob upoštevanju ocene iz te določbe enkrat podaljša mandat predsednika EBA, če to potrdi Evropski parlament;

| C. | ker je odbor nadzornikov EBA 8. septembra 2015 predlagal podaljšanje mandata sedanjega predsednika EBA Andree Enrie za nadaljnjih pet let in o tem ustrezno obvestil Evropski parlament; |
| --- | --- |

C.

ker je odbor nadzornikov EBA 8. septembra 2015 predlagal podaljšanje mandata sedanjega predsednika EBA Andree Enrie za nadaljnjih pet let in o tem ustrezno obvestil Evropski parlament;

| D. | ker je imel sedanji predsednik EBA Andrea Enria 17. novembra 2015 v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve predstavitev, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

D.

ker je imel sedanji predsednik EBA Andrea Enria 17. novembra 2015 v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve predstavitev, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri priporočilo za podaljšanje mandata Andree Enrie kot predsednika EBA za nadaljnjih pet let; |
| --- | --- |

1.

odobri priporočilo za podaljšanje mandata Andree Enrie kot predsednika EBA za nadaljnjih pet let;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EBA in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EBA in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/238 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/238

---

P8_TA(2015)0451

Podaljšanje mandata predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) z dne 30. septembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika EIOPA za nadaljnjih pet let (C8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) z dne 30. septembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika EIOPA za nadaljnjih pet let (C8-0314/2015),

| — | ob upoštevanju člena 48(4) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(4) Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (1),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0348/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0348/2015),

| A. | ker je odbor nadzornikov EIOPA leta 2011 na podlagi odprtega izbirnega postopka imenoval prvega predsednika EIOPA za petletni mandat v skladu s členom 48(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010; |
| --- | --- |

A.

ker je odbor nadzornikov EIOPA leta 2011 na podlagi odprtega izbirnega postopka imenoval prvega predsednika EIOPA za petletni mandat v skladu s členom 48(2) Uredbe (EU) št. 1094/2010;

| B. | ker je v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1094/2010 določeno, da lahko odbor nadzornikov EIOPA ob upoštevanju ocene iz te določbe enkrat podaljša mandat predsednika EIOPA, če to potrdi Evropski parlament; |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1094/2010 določeno, da lahko odbor nadzornikov EIOPA ob upoštevanju ocene iz te določbe enkrat podaljša mandat predsednika EIOPA, če to potrdi Evropski parlament;

| C. | ker je odbor nadzornikov EIOPA 30. septembra 2015 predlagal podaljšanje mandata sedanjega predsednika EIOPA Gabriela Bernardina za nadaljnjih pet let in o tem ustrezno obvestil Evropski parlament; |
| --- | --- |

C.

ker je odbor nadzornikov EIOPA 30. septembra 2015 predlagal podaljšanje mandata sedanjega predsednika EIOPA Gabriela Bernardina za nadaljnjih pet let in o tem ustrezno obvestil Evropski parlament;

| D. | ker je imel sedanji predsednik EIOPA Gabriel Bernardino 17. novembra 2015 v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve predstavitev, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

D.

ker je imel sedanji predsednik EIOPA Gabriel Bernardino 17. novembra 2015 v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve predstavitev, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri priporočilo za podaljšanje mandata Gabriela Bernardina kot predsednika EIOPA za nadaljnjih pet let; |
| --- | --- |

1.

odobri priporočilo za podaljšanje mandata Gabriela Bernardina kot predsednika EIOPA za nadaljnjih pet let;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIOPA in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIOPA in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/239

---

P8_TA(2015)0452

Podaljšanje mandata predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) z dne 24. septembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika ESMA za nadaljnjih pet let (C8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga odbora nadzornikov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) z dne 24. septembra 2015 o podaljšanju mandata predsednika ESMA za nadaljnjih pet let (C8-0315/2015),

| — | ob upoštevanju člena 48(4) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48(4) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1),

| — | ob upoštevanju Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0346/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0346/2015),

| A. | ker je odbor nadzornikov ESMA leta 2011 na podlagi odprtega izbirnega postopka imenoval prvega predsednika ESMA za petletni mandat v skladu s členom 48(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010; |
| --- | --- |

A.

ker je odbor nadzornikov ESMA leta 2011 na podlagi odprtega izbirnega postopka imenoval prvega predsednika ESMA za petletni mandat v skladu s členom 48(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010;

| B. | ker je v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1095/2010 določeno, da lahko odbor nadzornikov ESMA ob upoštevanju ocene iz te določbe enkrat podaljša mandat predsednika ESMA, če to potrdi Evropski parlament; |
| --- | --- |

B.

ker je v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1095/2010 določeno, da lahko odbor nadzornikov ESMA ob upoštevanju ocene iz te določbe enkrat podaljša mandat predsednika ESMA, če to potrdi Evropski parlament;

| C. | ker je odbor nadzornikov ESMA 24. septembra 2015 predlagal podaljšanje mandata sedanjega predsednika ESMA Stevena Maijoorja za nadaljnjih pet let in o tem ustrezno obvestil Evropski parlament; |
| --- | --- |

C.

ker je odbor nadzornikov ESMA 24. septembra 2015 predlagal podaljšanje mandata sedanjega predsednika ESMA Stevena Maijoorja za nadaljnjih pet let in o tem ustrezno obvestil Evropski parlament;

| D. | ker je imel sedanji predsednik ESMA Steven Maijoor 17. novembra 2015 v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve predstavitev, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

D.

ker je imel sedanji predsednik ESMA Steven Maijoor 17. novembra 2015 v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve predstavitev, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri priporočilo za podaljšanje mandata Stevena Maijoorja kot predsednika ESMA za nadaljnjih pet let; |
| --- | --- |

1.

odobri priporočilo za podaljšanje mandata Stevena Maijoorja kot predsednika ESMA za nadaljnjih pet let;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, ESMA in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, ESMA in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/240

---

P8_TA(2015)0453

Operativno in strateško sodelovanje med Bosno in Hercegovino in Europolom *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi sklenitve sporazuma o operativnem in strateškem sodelovanju med Bosno in Hercegovino in Evropskim policijskim uradom (Europol) s strani Europola (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

(Posvetovanje)

(2017/C 399/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10509/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10509/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodnih določbah, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0276/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1), zlasti člena 23(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1), zlasti člena 23(2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/934/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju izvedbenih pravil, ki urejajo odnose Europola s partnerji, vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij (2), zlasti členov 5 in 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/934/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju izvedbenih pravil, ki urejajo odnose Europola s partnerji, vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij (2), zlasti členov 5 in 6,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 o določitvi seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/935/PNZ z dne 30. novembra 2009 o določitvi seznama tretjih držav in organizacij, s katerimi Europol sklene sporazume (3),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0352/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Komisijo, naj določbe iz sporazuma o sodelovanju, zlasti določbe o varstvu podatkov, oceni po začetku veljavnosti nove uredbe o Europolu (2013/0091(COD)); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament in Svet o izidu te ocene in po potrebi predloži priporočilo za odobritev začetka ponovnih mednarodnih pogajanj o sporazumu; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj določbe iz sporazuma o sodelovanju, zlasti določbe o varstvu podatkov, oceni po začetku veljavnosti nove uredbe o Europolu (2013/0091(COD)); poziva Komisijo, naj obvesti Parlament in Svet o izidu te ocene in po potrebi predloži priporočilo za odobritev začetka ponovnih mednarodnih pogajanj o sporazumu;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Europolu. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter Europolu.

---

(1)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

(2)  UL L 325, 11.12.2009, str. 6.

(3)  UL L 325, 11.12.2009, str. 12.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/241

---

P8_TA(2015)0454

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga Irske – EGF/2015/006 IE/PWA International)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/006 – IE/PWA International, Irska) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

(2017/C 399/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0555 – C8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0555 – C8-0329/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0363/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0363/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Irska je vložila vlogo EGF/2015/006 IE/PWA International za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpustitve 108 presežnih delavcev v podjetju PWA International (PWAI), ki deluje v oddelku 33 NACE po reviziji 2 („Popravila in montaža strojev in naprav“) (4) v irski regiji Southern and Eastern na ravni 2 NUTS, pri čemer naj bi v ukrepih sodelovali vsi delavci; |
| --- | --- |

D.

ker je Irska je vložila vlogo EGF/2015/006 IE/PWA International za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpustitve 108 presežnih delavcev v podjetju PWA International (PWAI), ki deluje v oddelku 33 NACE po reviziji 2 („Popravila in montaža strojev in naprav“) (4) v irski regiji Southern and Eastern na ravni 2 NUTS, pri čemer naj bi v ukrepih sodelovali vsi delavci;

| E. | ker vloga ne izpolnjuje običajnih meril za upravičenost iz uredbe o ESPG, kar zadeva število odpuščenih delavcev, temveč je bila vložena v skladu z merilom za pomoč iz člena 4(2) navedene uredbe, ki omogoča odstopanje v izjemnih okoliščinah; |
| --- | --- |

E.

ker vloga ne izpolnjuje običajnih meril za upravičenost iz uredbe o ESPG, kar zadeva število odpuščenih delavcev, temveč je bila vložena v skladu z merilom za pomoč iz člena 4(2) navedene uredbe, ki omogoča odstopanje v izjemnih okoliščinah;

| 1. | se strinja s Komisijo, da je iz utemeljitve Irske mogoče razbrati, da gre res za „izjemne okoliščine“, zato je Irska v skladu z omenjeno uredbo upravičena do finančnega prispevka v znesku 442 293 EUR; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da je iz utemeljitve Irske mogoče razbrati, da gre res za „izjemne okoliščine“, zato je Irska v skladu z omenjeno uredbo upravičena do finančnega prispevka v znesku 442 293 EUR;

| 2. | ugotavlja, da so irski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 19. junija 2015, Komisija pa je njeno oceno dokončala 6. novembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so irski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 19. junija 2015, Komisija pa je njeno oceno dokončala 6. novembra 2015; pozdravlja hiter postopek ocenjevanja, ki je trajal manj kot pet mesecev;

| 3. | ugotavlja, da je bilo podjetje PWAI ustanovljeno leta 1989 v dublinskem okrožju Rathcoole kot skupno podjetje United Technologies Corporation in Lufthansa Technik Airmotive Ireland; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je bilo podjetje PWAI ustanovljeno leta 1989 v dublinskem okrožju Rathcoole kot skupno podjetje United Technologies Corporation in Lufthansa Technik Airmotive Ireland;

| 4. | ugotavlja, da se je Irska v 90. letih specializirala v sektorju vzdrževanja, popravil in remonta, kar je bilo takrat donosno, zaradi nedavnega trenda, da se te dejavnosti selijo v bližino središč svetovne letalske rasti, tj. v Azijo, in zaradi škodljivih učinkov svetovnih trgovinskih dogovorov pa je ta država postala posebej ranljiva; meni, da sta drugi dve vlogi Irske za sredstva iz ESPG, ki se prav tako nanašata na sektor popravil in montaže strojev in naprav (5), dokaz te ranljivosti; ugotavlja še, da so bile posledice za dejavnosti vzdrževanja, popravil in remonta v Evropi zelo hude, zlasti na Irskem, saj je leta 2009 prenehalo poslovati podjetje SR Technics, leta 2014 pa Lufthansa Technik Airmotive Ireland, zaradi česar je delo izgubilo približno 1 520 delavcev; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je Irska v 90. letih specializirala v sektorju vzdrževanja, popravil in remonta, kar je bilo takrat donosno, zaradi nedavnega trenda, da se te dejavnosti selijo v bližino središč svetovne letalske rasti, tj. v Azijo, in zaradi škodljivih učinkov svetovnih trgovinskih dogovorov pa je ta država postala posebej ranljiva; meni, da sta drugi dve vlogi Irske za sredstva iz ESPG, ki se prav tako nanašata na sektor popravil in montaže strojev in naprav (5), dokaz te ranljivosti; ugotavlja še, da so bile posledice za dejavnosti vzdrževanja, popravil in remonta v Evropi zelo hude, zlasti na Irskem, saj je leta 2009 prenehalo poslovati podjetje SR Technics, leta 2014 pa Lufthansa Technik Airmotive Ireland, zaradi česar je delo izgubilo približno 1 520 delavcev;

| 5. | ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti v okrožju Južni Dublin le nekoliko višja (11,61 %) od nacionalnega povprečja (10,83 %), vendar ti podatki prikrivajo precejšnjo zapostavljenost tamkajšnjih lokalnih skupnosti; meni tudi, da je imelo zaprtje podjetja PWAI hude posledice za zaposlenost ter za lokalno, regionalno in državno gospodarstvo, saj so bile razmere na tem območju že prej slabe, še zaostrilo pa jih je dejstvo, da so v kratkem obdobju vrata zaprla kar tri velika podjetja za vzdrževanje, popravila in remont; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti v okrožju Južni Dublin le nekoliko višja (11,61 %) od nacionalnega povprečja (10,83 %), vendar ti podatki prikrivajo precejšnjo zapostavljenost tamkajšnjih lokalnih skupnosti; meni tudi, da je imelo zaprtje podjetja PWAI hude posledice za zaposlenost ter za lokalno, regionalno in državno gospodarstvo, saj so bile razmere na tem območju že prej slabe, še zaostrilo pa jih je dejstvo, da so v kratkem obdobju vrata zaprla kar tri velika podjetja za vzdrževanje, popravila in remont;

| 6. | se strinja, da obstoječe slabe razmere na tem območju, ki so se še zaostrile, ker so v kratkem obdobju prenehala poslovati kar tri velika podjetja za vzdrževanje, popravila in remont, in dejstvo, da na Irskem zdaj ni več nobenega delodajalca v tem sektorju, upravičujejo odstopanje od praga 500 presežnih delavcev iz člena 4(1) uredbe o ESPG; v zvezi s tem Komisiji znova priporoča, naj pojasni merila za odstopanje iz člena 4(1) uredbe o ESPG ali zniža prag 500 presežnih delavcev; |
| --- | --- |

6.

se strinja, da obstoječe slabe razmere na tem območju, ki so se še zaostrile, ker so v kratkem obdobju prenehala poslovati kar tri velika podjetja za vzdrževanje, popravila in remont, in dejstvo, da na Irskem zdaj ni več nobenega delodajalca v tem sektorju, upravičujejo odstopanje od praga 500 presežnih delavcev iz člena 4(1) uredbe o ESPG; v zvezi s tem Komisiji znova priporoča, naj pojasni merila za odstopanje iz člena 4(1) uredbe o ESPG ali zniža prag 500 presežnih delavcev;

| 7. | pozdravlja odločitev irskih organov, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 22. maja 2015, precej pred sklepom o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem čim prej ponudili pomoč; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odločitev irskih organov, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 22. maja 2015, precej pred sklepom o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem čim prej ponudili pomoč;

| 8. | pozdravlja tudi to, da bodo prilagojene storitve, sofinancirane s sredstvi ESPG, prav tako na voljo za 108 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in ki na datum predložitve vloge še niso dopolnili 25 let; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja tudi to, da bodo prilagojene storitve, sofinancirane s sredstvi ESPG, prav tako na voljo za 108 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in ki na datum predložitve vloge še niso dopolnili 25 let;

| 9. | je seznanjen, da Irska načrtuje pet vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi; svetovanje in načrtovanje poklicne poti ter razvoj, (ii) nepovratna sredstva za usposabljanje iz ESPG, (iii) programe usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja, (iv) visokošolske programe in (v) časovno omejena nadomestila; priporoča, naj bo ta program ESPG podoben programu ESPG za podjetje SR Technics, ki je imel pozitivne rezultate, saj je imelo približno 53,45 % upravičencev ponovno zaposlitev že septembra 2012, torej manj kot 12 mesecev po izteku programa; ugotavlja, da bodo odhodki za te ukrepe upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG med 22. majem 2014 in 19. junijem 2017; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen, da Irska načrtuje pet vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi; svetovanje in načrtovanje poklicne poti ter razvoj, (ii) nepovratna sredstva za usposabljanje iz ESPG, (iii) programe usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja, (iv) visokošolske programe in (v) časovno omejena nadomestila; priporoča, naj bo ta program ESPG podoben programu ESPG za podjetje SR Technics, ki je imel pozitivne rezultate, saj je imelo približno 53,45 % upravičencev ponovno zaposlitev že septembra 2012, torej manj kot 12 mesecev po izteku programa; ugotavlja, da bodo odhodki za te ukrepe upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG med 22. majem 2014 in 19. junijem 2017;

| 10. | pozdravlja pestro izbiro ukrepov za usposabljanje, ki so na voljo upravičencem; ugotavlja, da bodo podporni ukrepi za podjetja in samozaposlitev na voljo samo omejenemu številu upravičencev; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja pestro izbiro ukrepov za usposabljanje, ki so na voljo upravičencem; ugotavlja, da bodo podporni ukrepi za podjetja in samozaposlitev na voljo samo omejenemu številu upravičencev;

| 11. | ugotavlja, da bo po oceni organov le 24,81 % stroškov uporabljenih za časovno omejena nadomestila, kar je precej pod najvišjo dovoljeno mejo, ki znaša 35 % skupnih stroškov; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da bo po oceni organov le 24,81 % stroškov uporabljenih za časovno omejena nadomestila, kar je precej pod najvišjo dovoljeno mejo, ki znaša 35 % skupnih stroškov;

| 12. | ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s socialnimi partnerji;

| 13. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki bodo podprte s sredstvi ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

13.

opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki bodo podprte s sredstvi ESPG, predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire;

| 14. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 15. | ugotavlja, da so irski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so irski organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovila polno upoštevanje veljavnih uredb in preprečila podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 16. | ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; ugotavlja, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih; |
| --- | --- |

16.

ceni izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev; ugotavlja, da utegne zaradi novega urnika nastati časovna stiska, kar bi lahko vplivalo na učinkovitost dajanja navodil v posameznih primerih;

| 17. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vedno preučene morebitne posledice odločitev o trgovinski politiki na trg dela v Uniji; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vedno preučene morebitne posledice odločitev o trgovinski politiki na trg dela v Uniji;

| 18. | obžaluje, da se uporaba ESPG predlaga samo za 108 presežnih delavcev, ki bodo upravičeni do ukrepov, in opozarja, da širša razlaga člena 4(1) uredbe o ESPG morda ne bi bila ustrezna; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da se uporaba ESPG predlaga samo za 108 presežnih delavcev, ki bodo upravičeni do ukrepov, in opozarja, da širša razlaga člena 4(1) uredbe o ESPG morda ne bi bila ustrezna;

| 19. | ugotavlja, da ta predlog predvideva uporabo ESPG za doslej najmanjše število odpuščenih delavcev; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da ta predlog predvideva uporabo ESPG za doslej najmanjše število odpuščenih delavcev;

| 20. | ugotavlja, da je skoraj 80 % presežnih delavcev starih od 30 do 54 let in da so torej visoko zaposljiva skupina z manjšim tveganjem dolgoročne brezposelnosti; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je skoraj 80 % presežnih delavcev starih od 30 do 54 let in da so torej visoko zaposljiva skupina z manjšim tveganjem dolgoročne brezposelnosti;

| 21. | poudarja, da je vseh 108 presežnih delavcev delalo v gospodarskem sektorju popravil in montaže strojev in naprav, natančneje letalskih reaktivnih motorjev, torej so kvalificirani in se lahko prilagodijo trgu dela; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je vseh 108 presežnih delavcev delalo v gospodarskem sektorju popravil in montaže strojev in naprav, natančneje letalskih reaktivnih motorjev, torej so kvalificirani in se lahko prilagodijo trgu dela;

| 22. | poudarja, da so bili delavci odpuščeni v Rathcoolu v bližini Dublina, gospodarskega in industrijskega središča, kjer se brezposelnost zmanjšuje, poslovne dejavnosti in splošna gospodarska rast pa se krepijo; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so bili delavci odpuščeni v Rathcoolu v bližini Dublina, gospodarskega in industrijskega središča, kjer se brezposelnost zmanjšuje, poslovne dejavnosti in splošna gospodarska rast pa se krepijo;

| 23. | opozarja, da je sklicevanje na vlogo EGF/2009/021 IE/SR Technics pretirano, saj je primer iz leta 2009; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je sklicevanje na vlogo EGF/2009/021 IE/SR Technics pretirano, saj je primer iz leta 2009;

| 24. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

24.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(5)  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik (COM(2013)0047) in EGF/2009/021 IE/SR Technics (COM(2010)0489)).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

(vloga z Irske – EGF/2015/006 IE/PWA International)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU 2015/2458.)

---

Četrtek, 17. december 2015

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/246

---

P8_TA(2015)0466

Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Vietnamom (protokol zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Okvirnemu sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13079/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13079/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola k Okvirnemu sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13078/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola k Okvirnemu sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13078/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0282/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0282/2014),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0340/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0340/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Socialistične republike Vietnam. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Socialistične republike Vietnam.

---

| 24.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 399/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 399/247

---

P8_TA(2015)0467

Okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Vietnamom (odobritev) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani v imenu Evropske unije (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 399/55)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05432/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05432/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (18204/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (18204/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0062/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0062/2015),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 17. decembra 2015 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 17. decembra 2015 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0339/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0339/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Socialistične republike Vietnam. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Socialistične republike Vietnam.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0468.

---