# Euroopa Liidu C 405/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 405 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik29. november 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 405

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik29. november 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | 33. istungjärk toimus 19.–21. juunil 2017 Maltal St Julian’sis. |
| 2017/C 405/01 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 19. juuni 2017. aasta istungi protokoll | 1 |
| 2017/C 405/02 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 20. juuni 2017. aasta istungi protokoll | 5 |
| 2017/C 405/03 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 21. juuni 2017. aasta istungi protokoll | 10 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

33. istungjärk toimus 19.–21. juunil 2017 Maltal St Julian’sis.

2017/C 405/01

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 19. juuni 2017. aasta istungi protokoll

1

2017/C 405/02

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 20. juuni 2017. aasta istungi protokoll

5

2017/C 405/03

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 21. juuni 2017. aasta istungi protokoll

10

---

| KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)

PARLAMENDI KOMISJONID

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

FRAKTSIOONID

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| EFDD | Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

Verts/ALE

Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon

EFDD

Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

33. istungjärk toimus 19.–21. juunil 2017 Maltal St Julian’sis.

| 29.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/1

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

ESMASPÄEVA, 19. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2017/C 405/01)

SISUKORD

| Pidulik avaistung | 2 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee istung | 2 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Päevakorra kinnitamine (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 32. istungjärgu viimaste istungite protokollide kinnitamine (ELT C 170, 30.5.2017) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 18. juuni 2017. aasta koosolekul vastu võetud otsused | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Küsimused Euroopa Komisjonile | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 32. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Ränne: hetkeseis | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ESMASPÄEVA, 19. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.00)

Pidulik avaistung

Assamblee ees võtsid sõna:

Malta Esindajatekoja esimees Angelo Farrugia, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidendi kohusetäitja Mémounatou Ibrahima, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel ja Malta Vabariigi president Marie-Louise Coleiro Preca.

(Istung katkestati kell 12.20 ja jätkus kell 15.18)

JUHATAJA: Louis MICHEL

kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

1.   Päevakorra kinnitamine (AP102.196)

Sõnavõtjad: Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania), kaaspresidendi kohusetäitja Mémounatou Ibrahima, kaaspresident Louis Michel, Michael Gahler ja Catherine Bearder.

Otsus: võtmaks arvesse parlamendiliikmete ärasõitu, üritatakse hääletamine korraldada kolmapäeva, 21. juuni 2017. aasta pärastlõunal võimalikult varajasel ajal. Sekretariaat koostab assambleele esitamiseks ajakohastatud päevakorra projekti ja istungi tööprogrammi.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 32. istungjärgu viimaste istungite protokollide kinnitamine (ELT C 170, 30.5.2017)

Protokollid kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 18. juuni 2017. aasta koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 18. juuni 2017. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti järgmised otsused:

| a) | Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded: | Poliitikakomitee







  — | AKV-ELi Cotonou lepingu järgsed suhted: tugev parlamentaarne mõõde |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded:

Poliitikakomitee

—

AKV-ELi Cotonou lepingu järgsed suhted: tugev parlamentaarne mõõde

| | Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee







  — | Taimekaitsevahendeid, seemneid ja muid põllumajandussisendeid hõlmava ebaseadusliku kaubanduse mõju AKV riikide majandusele |
| --- | --- | --- |

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

—

Taimekaitsevahendeid, seemneid ja muid põllumajandussisendeid hõlmava ebaseadusliku kaubanduse mõju AKV riikide majandusele

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Linnastumise sotsiaalsed ja keskkonna-alased tagajärjed, pidades eelkõige silmas tööstus- ja olmereovee keskkonnasäästlikku käitlemist AKV riikides. |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Linnastumise sotsiaalsed ja keskkonna-alased tagajärjed, pidades eelkõige silmas tööstus- ja olmereovee keskkonnasäästlikku käitlemist AKV riikides.

| b) | Kinnitati, et assamblee 34. istungjärk toimub 18.–20. detsembril 2017. aastal Kariibi mere piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

Kinnitati, et assamblee 34. istungjärk toimub 18.–20. detsembril 2017. aastal Kariibi mere piirkonnas.

| c) | 14. piirkondlik kohtumine toimub 19.–21. juulil 2017 Port Vilas (Vanuatu). |
| --- | --- |

c)

14. piirkondlik kohtumine toimub 19.–21. juulil 2017 Port Vilas (Vanuatu).

| d) | Assamblee esitab kliimamuutuste kohta deklaratsiooni. |
| --- | --- |

d)

Assamblee esitab kliimamuutuste kohta deklaratsiooni.

| e) | Istungjärkude vahel toimuvad koosolekud üritatakse ümber paigutada nii, et juhatuse koosolekud toimuksid kolmapäeva pärastlõunal ja komitee koosolekud neljapäeva hommikul ja pärastlõunal. |
| --- | --- |

e)

Istungjärkude vahel toimuvad koosolekud üritatakse ümber paigutada nii, et juhatuse koosolekud toimuksid kolmapäeva pärastlõunal ja komitee koosolekud neljapäeva hommikul ja pärastlõunal.

4.   Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus

Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik Neven Mimica keskendus oma avalduses Euroopa arengukonsensusele ning eelseisvale Aafrika-ELi tippkohtumisele, mis toimub 2017. aasta novembris Côte d’Ivoire’is. Sarnaselt 2030. aasta tegevuskavale keskendutakse Euroopa arengukonsensuses viiele teemale: inimesed, planeet, heaolu, rahu ja partnerlus. Selles kinnitatakse uuesti, et vaesuse kaotamine jääb ELi arengupoliitika keskmesse, ja kinnitatakse taas ametlik arenguabi eesmärk (0,7 % kogurahvatulust 2030. aastaks). Aafrika ja ELi partnerlusele uue hoo andmiseks mõeldud ühisteatises tehakse konkreetseid ettepanekuid 2018.–2020. aasta tegevuskavaks.

5.   Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambia), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Šveits), Joseph Owona Kono (Kamerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Guinea), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Sambia), Worlea Saywah Dunnah (Libeeria), Clifford André (Seišellid), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Adjedoue Weidou (Tšaad), Oumouri Mmadi Hassani (Komoorid) and Ben Abdallah Banda (Ghana)

Arvamuste vahetus keskendus väljapakutud Euroopa välisinvesteeringute kavale ja erasektori rollile arengus. Rõhutati vajadust parandada sihtriikides ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonda ning vajadust toetada Aafrika industrialiseerimist. Samuti mainiti majanduskasvu tegurina teaduse ja tehnoloogia rolli. Esile kerkis mitmeid probleeme seoses julgeoleku/rände/arenguga. Muudes küsimustes keskenduti olemasolevatele kalanduskokkulepetele, naiste osatähtsusele arengus ja väikesaarte erivajadustele. Veel käsitleti Cotonou lepingu järgse raamistiku ja tulevase Aafrika-ELi tippkohtumise vahelisi seoseid.

Volinik Mimica vastas liikmete küsimustele vastavalt eelneva registreerimiseta sõnavõttude järjekorrale.

6.   Küsimused Euroopa Komisjonile

Komisjonile esitati kokku 17 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt vastanud küsimustele kirjalikult. Volinik Mimica andis suulised vastused lisaküsimustele, mis olid seotud järgmiste algsete küsimustega:

| | suuliselt vastatav küsimus nr 1, mille esitas Oumouri Mmadi Hassani (Komoorid) kala töötlemisettevõtte kohta Komooridel |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 1, mille esitas Oumouri Mmadi Hassani (Komoorid) kala töötlemisettevõtte kohta Komooridel

| | suuliselt vastatav küsimus nr 3, mille esitas Norbert Neuser majanduspartnerluslepingu rakendamise kohta |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 3, mille esitas Norbert Neuser majanduspartnerluslepingu rakendamise kohta

| | suuliselt vastatav küsimus nr 5, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge rändepoliitikaga seotud rahaliste vahendite kohta |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 5, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge rändepoliitikaga seotud rahaliste vahendite kohta

| | suuliselt vastatav küsimus nr 8, mille esitas Maria Arena Ida-Aafrika Arenguühenduse kohustuste täitmise kohta |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 8, mille esitas Maria Arena Ida-Aafrika Arenguühenduse kohustuste täitmise kohta

| | suuliselt vastatav küsimus nr 12, mille esitas Catherine Bearder looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelise konsortsiumi näitajate kohta |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 12, mille esitas Catherine Bearder looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelise konsortsiumi näitajate kohta

| | suuliselt vastatav küsimus nr 15, mille esitas Enrique Guerrero Salom reproduktiivtervise kohta |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 15, mille esitas Enrique Guerrero Salom reproduktiivtervise kohta

| | suuliselt vastatav küsimus nr 16, mille esitas Julie Ward erasektori investeeringute osatähtsuse kohta võitluses nälja ja alatoitluse vastu |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 16, mille esitas Julie Ward erasektori investeeringute osatähtsuse kohta võitluses nälja ja alatoitluse vastu

| | suuliselt vastatav küsimus nr 17, mille esitas Clifford André (Seišellid) meresõiduohutuse kohta India ookeani piirkonnas |
| --- | --- |

suuliselt vastatav küsimus nr 17, mille esitas Clifford André (Seišellid) meresõiduohutuse kohta India ookeani piirkonnas

Küsimuste 6, 9, 10, 11 ja 14 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste 2, 4, 7 ja 13 esitajaid ei olnud kohal.

7.   Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 32. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Volinik viitas toimikutesse lisatud dokumendile, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni ja liidu välisasjade ning julgeolekupoliitika kõrge esindaja võetud meetmeid seoses parlamentaarse ühisassamblee poolt 2016. aasta detsembris Nairobis (Keenias) vastu võetud resolutsioonidega.

Arutelu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti Vahemere keskosa olukorra erisaadiku Vincent Cocheteliga

ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti Vahemere keskosa olukorra erisaadik Vincent Cochetel tuletas meelde erinevust pagulaste ja majandusmigrantide vahel. Maailmas on 67 miljonit sunniviisiliselt ümberasunud inimest. Vahemere rändeteel on praegu Liibüasse lõksu jäänud pagulaste/migrantide olukord katastroofiline, teatatud on laiaulatuslikest inimõiguste rikkumistest. Vincent Cochetel rõhutas vajadust pakkuda päritolu- ja transiitriikidele vajadustele vastavat abi, et aidata neil oma konkreetsetes olukordades toime tulla. Inimkaubanduse ärimudeli lõhkumine nõuab samuti koostööd kõigil tasanditel, mis ei ole praegusel ajal võimalik.

Sõnavõtjad: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrea), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambia), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Keenia), Martina Werner, Uladi Mussa (Malawi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudaan), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Prim Pujals Nolasco (Dominikaani Vabariik) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon)

Liikmed rõhutasid vajadust tegeleda rände algpõhjustega, kuna vaesus on jätkuvalt üks peamisi rändetegureid. Mõned liikmed tuletasid meelde, et ränne võib olla kõigi jaoks positiivne, kui see on hästi korraldatud ja kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega läbi viidud. Mainiti Valletta ühise tegevuskava killustatust ja esitati küsimusi ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi rakendamise kohta. Väljendati muret seoses läbirääkimistega arvukate tagasivõtulepingute teemal ja katsega asetada rändeküsimused arengueesmärkidest ettepoole.

Vincent Cochetel võttis arutelu kokku.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Yves Somville’i ettekanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees Yves Somville tegi ettekande järelevalvekomitee hiljutise ja tulevase tegevuse kohta.

Sõnavõtja: Halifa Sallah (Gambia)

Yves Somville vastas esitatud küsimusele.

(Istung lõppes kell 18.35)

Mémounatou IBRAHIMA(kohusetäitja)

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (punkt 1),

keda seejärel asendas

Ciril STOKELJ(kohusetäitja)

Kaaspeasekretärid

---

| 29.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/5

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 20. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2017/C 405/02)

Sisukord

| 1. | Kiireloomuline küsimus nr 1: julgeolekuolukord Saheli-Sahara piirkonnas | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Erakondade rahastamine AKV ja ELi riikides | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Poliitikakomitee | 6 |
| --- | --- |

| Kaasraportöörid: Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Spordi roll hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Sotsiaal- ja keskkonnakomitee | 6 |
| --- | --- |

| Kaasraportöörid: Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Ajaloo rängima näljahäda ja humanitaarkriisi tekkimise oht | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Arutelu Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidesega | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Päevakorra kinnitamine | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Karistamatus inimsusvastaste kuritegude eest | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Esmaspäeva, 19. juuni 2017. aasta koosoleku protokolli kinnitamine | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Abi ja arengu tõhususe suurendamine ELi ja AKV koostöös | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Burundis | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Noortekonverentsi aruanne | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Naistefoorumi aruanne | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

TEISIPÄEVA, 20. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.10.)

ISTUNGIT JUHATAS Mémounatou IBRAHIMA

kaaspresidendi kohusetäitja

1.   Kiireloomuline küsimus nr 1: julgeolekuolukord Saheli-Sahara piirkonnas

Sõnavõtjad: Joaquin Tasso-Vilallonga (Euroopa välisteenistus), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Libeeria), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigeeria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Tšaad), Tadeusz Zwiefka ja Cécile Kashetu Kyenge.

Enamik liikmeid rõhutas, et Saheli ja Tšaadi järve piirkonna julgeolekukriisi lahendamiseks on vaja nii lühiajalisi kui ka pikemaajalisi meetmeid ning kõikehõlmavat ja koordineeritud lähenemisviisi, mis hõlmab nii tõhustatud terrorismivastase võitluse meetmeid kui ka pidevat diplomaatilist ja poliitilist tähelepanu ning käsitleb samal ajal pakilisi humanitaarabi vajadusi. Algpõhjustega tegelemine nõuab tõhusat pikaajalist koostööd, mis põhineb arengu tõhususe põhimõtetel ja on suunatud kohalikule isevastutusele. Mitu liiget kutsus ELi ja rahvusvahelist üldsust üles toetama koostööraamistikku G5 Sahel, mille moodustasid 2014. aasta detsembris Burkina Faso, Tšaad, Mali, Mauritaania ja Niger, ning väljendas tunnustust Euroopale ja rahvusvahelisele üldsusele juba antud abi eest. Piirkonna majandust, arengut ja stabiilsust kahjustavad nüüd veelgi enam mahajäämuse ja kliimamuutuste ning nõrga valitsemise ja inimõiguste rikkumiste tõttu tekkinud konfliktid. Mitu liiget tõi esile ka relva-, uimasti- ja inimkaubanduse probleemid ning mõistis hukka inimelude kaotuse terrorismi ja konfliktide tagajärjel.

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge ja Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) tutvustasid aruannet; nad rõhutasid erakondade olulist rolli inimeste ja võimukandjate vahelise vahendajana ja toetasid usaldusväärse ja jätkusuutliku rahastamise tagamist.

Sõnavõtjad: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seišellid), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudaan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Suriname), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Tšaad) ja Jacob Oulanyah (Uganda).

Enamik liikmeid nõustus, et erakonnad täidavad demokraatlikus protsessist väga tähtsat osa ja et liikmemaksudest üksi ei piisa nende tegevuse rahastamiseks. AKV ja ELi riikides kasutatakse palju erinevaid käsitlusi, et tagada võrdsed tingimused ja aus konkurents võimule juurdepääsul. Asjaolu, kas avaliku või erasektori sissemaksed on lubatud, näis vähem oluline kui selgete ja läbipaistvate eeskirjade ja selgete kriteeriumide kehtestamine ning arvepidamise, rahastajate nimekirjade ning rahastajate ja nende toetatud erakondade vaheliste kontaktide täielik läbipaistvus ja avalikustamine. See peaks käima käsikäes tulemusliku ja sõltumatu kontrolli- ja karistussüsteemiga.

Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Cécile Kashetu Kyenge tegid arutelust kokkuvõtte.

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio tutvustasid aruannet ning rõhutasid, et sport pakub arengu, rahu ja kultuuridevahelise dialoogi valdkondades väga palju võimalusi. Nad juhtisid tähelepanu ka sellele, kui tähtis on kehaline aktiivsus selliste väärtuste õpetamisel nagu meeskonnavaim, võrdsus, distsipliin, vastupidavus, kaasamine, vastutus, sihikindlus ja austamine.

Sõnavõtjad: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etioopia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Libeeria), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Euroopa Komisjon) ja Julie Ward.

Liikmed nõudsid kehalise kasvatuse lisamist koolide ainekavasse ja nõustusid, et suured spordiüritused, kui neid korraldatakse ja kontrollitakse asjakohaselt, võivad aidata parandada vastuvõtva riigi mainet rahvusvahelisel areenil ning luua stabiilseid ja hästi tasustatud töökohti. Rõhutati AKV ja ELi riikide sportlaste ja treenerite vahetusprogrammide tähtsust. Naisi ja tütarlapsi tuleb julgustada osalema.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio tegid arutelust kokkuvõtte.

Arutelu Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidesega

Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise volinik Christos Stylianides andis ülevaate olukorrast Jeemenis, Somaalias, Nigeeria kirdeosas ja Lõuna-Sudaanis ning tõi esile ohu, et kriis võib ulatuda ka teistesse piirkondadesse. Ta rõhutas, kui oluline on AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee, rahvusvaheline koostöö, riikidevaheline dialoog ja piirkondlike institutsioonide vahelised partnerlused, mis on loodud sellist laadi probleemide lahendamiseks. Kuigi iga humanitaarkriis on isesugune, on siiski üks tegur, mis on kõigil ühine: inimese otsustav roll nende kriiside puhkemises on kahjuks muutumatu. Ta rõhutas ka, kui oluline on Euroopa Liidu finantstoetus, mis moodustab ligikaudu 27 % kogu maailma humanitaarabist.

Sõnavõtjad: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Libeeria), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller ja Halifa Sallah (Gambia).

Teatavad liikmed andsid kinnitust nende riigi kriitilise olukorra või ohtude kohta, mis nende riiki ähvardada võivad. Liikmed tõid esile ka põhjused: kliimamuutused, halb valitsemine ning humanitaarkriiside ja konfliktide seotus. Nad kutsusid rahvusvahelist üldsust ja eelkõige Euroopa Liitu üles tegema tihedas koostöös kõikide asjaomaste toimijate ja doonoritega kooskõlastatud jõupingutusi ning võtma kiiresti jõulisi meetmeid. Paljud liikmed rõhutasid, et traagilisest näljahädast mõjutatud riikide ja elanikkonna vastupanuvõimet tuleb tugevdada.

Christos Stylianides vastas küsimustele ja tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung katkestati kell 13.18 ja jätkus kell 15.12.)

ISTUNGIT JUHATAS Louis Michel

kaaspresident

5.   Päevakorra kinnitamine

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

Põhiarutelu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriikide assamblee presidendi Sidiki Kabaga

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriikide assamblee president Sidiki Kaba rõhutas, kui oluline on hoida ära karistamatust, et tugevdada õigusriigi põhimõtet kõigi elanike huvides, ja selgitas, miks paljud maailma riigid, sealhulgas paljud Aafrika riigid toetasid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomist. Kohus täidab ennetavat ja hoiatavat rolli, nagu kriminaalõigus üldiselt.

Sõnavõtjad: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komoorid), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namiibia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seišellid), Jo Leinen, Phel Parkies (Lõuna-Aafrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudaan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) ja Joaquin Tasso Vilallonga (Euroopa välisteenistus).

Paljud liikmed toetasid seisukohta, et karistamatus mitte ainult ei näita põlglikku suhtumist inimsusvastaste kuritegude ohvrite suhtes, vaid kinnistab ka vastutuseta ja ebademokraatlikku valitsemist ning võib julgustada vastutustundetuid juhte soodustama riigisiseseid ja riikidevahelisi konflikte. Ettekanne põhjustas ka tugevat vastukaja ning süüdistusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vastu selle erapoolikuse ja suutmatuse tõttu mõista kohut lääne valitsejate ja valgete ülemvõimu toetajate toime pandud inimõiguste rikkumiste üle. Kuid paljud liikmed nõustusid, et kuigi rahvusvaheline õigusemõistmine ei ole kaugeltki täiuslik, annab see siiski parimat lootust, et karistamatus lõpetatakse ja selliste kuritegude nagu genotsiidi toimepanijate üle mõistetakse kohut, kui riigisisesed kohtuasutused seda ei suuda. Liikmed rõhutasid ka seda, et Rooma statuudi ratifitseerimine on praegu ja edaspidi riikide suveräänne otsus.

Sidiki Kaba vastas osalejate küsimustele ja tegi arutelust kokkuvõtte.

7.   Esmaspäeva, 19. juuni 2017. aasta koosoleku protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis tutvustasid aruannet ning rõhutasid, et arenguabi tuleks eelistatavalt anda toetustena, mitte laenudena, ning see peaks olema kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja toetust saavate riikide vajadustega.

Sõnavõtjad: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Keenia), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seišellid), Andre Misiekaba (Suriname), Adjedoue Weidou (Tšaad) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

Liikmed märkisid, et riigid peaksid püüdma saada võimalikult kiiresti abist sõltumatuks ja et ehkki abi võib arengut edendada, on samavõrd olulised või olulisemadki ka muud tegurid, näiteks mõistlik poliitika, vastutustundlik valitsemine ja ressursside haldamine, aga ka rahvusvahelised, s.o välistegurid, nagu kaubandussuhted või võitlus ebaseaduslike rahavoogudega.

Paljusid ELi liikmesriike kritiseeriti selle eest, et nad ei täida oma kohustust eraldada 0,7 % kogurahvatulust arenguabile. Teised liikmed märkisid, et EL ja selle liikmesriigid on sellest hoolimata maailma suurimad doonorid. Abi peaks olema suunatud eelkõige valdkondadele, mis aitavad edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Liikmed väljendasid erinevaid arvamusi selle kohta, kas arenguabi võiks sõltuda rände haldamise koostööst ja kas arengu rahastamist saaks kasutada julgeoleku parandamiseks.

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis tegid arutelust kokkuvõtte.

9.   Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Burundis

Sõnavõtjad: Joaquin Tasso Vilallonga (Euroopa välisteenistus), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Keenia), Phel Parkies (Lõuna-Aafrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaica), David Martin, Maurice Ponga, Joaquin Tasso Vilallonga (Euroopa välisteenistus) ja Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Paljud liikmed nõustusid, et Burundi olukord on murettekitav, kuid Burundi esindaja selgitas põhjalikult, et olukord paraneb. Mitu liiget väljendas kahetsust, et kompromissresolutsioonis kokkuleppele ei jõutud. Arutati ka arenguabi külmutamise kohta väljendatud vastakaid arvamusi.

AKV riikide ja Euroopa Parlamendi liikmed kiitsid naaberriike nende jõupingutuste eest Burundi pagulastele abi ja varjupaiga pakkumisel. Mitu liiget mõistis hukka etnilised lõhed, põhiõiguste rikkumised ning opositsioonirühmituste ja meedia hirmutamise. Teatavad liikmed nõudsid teabekogumismissiooni saatmist Burundisse, kuid teised arvasid, et kuna Burundis asuvad rahvusvahelised organisatsioonid annavad põhjalikku teavet, on selline missioon tarbetu.

10.   Noortekonverentsi aruanne

AKV noorte spetsialistide võrgustiku esindaja Bora Kamwanya, kellele anti sõna erandkorras ja assamblee nõusolekul, ning Youssouf Goumaneh (Djibouti) andsid algatusest ülevaate ja pidasid seda kiiduväärseks, kuna see aitab suurendada noorte huvi AKV ja ELi koostöö vastu ning osalust selles. Esile toodi järgmised küsimused: AKV riikidest pärit noorte parem juurdepääs liikuvusele praktika vormis, kliimamuutustealane haridus ja AKV riikide noorte põllumajandustootjate väljavaated.

Sõnavõtjad: Arne Lietz ja Halifa Sallah (Gambia).

11.   Naistefoorumi aruanne

Maria Arena andis assambleele teada, et foorumi teema käsitles rände sooaspekte ja sellel toodi esile rändajatest naiste vajadused, arvestades, et nad puutuvad sageli kokku vägivalla, diskrimineerimise ja majanduslike võimaluste puudumisega.

Sõnavõtjad: Halifa Sallah (Gambia).

(Istung lõppes kell 19.21.)

Mémounatou IBRAHIMA(kohusetäitja)

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Patrick I. GOMES

Päevakorrapunktide 7–11 arutelu ajal asendas teda

Leonard-Emile OGNIMBA(kohusetäitja)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Päevakorrapunktides 1–4 arutelu ajal asendas teda

Ciril STOKELJ(kohusetäitja)

Kaaspeasekretärid

---

| 29.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/10

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD KOOSTÖÖLEPINGU ALUSEL LOODUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

KOLMAPÄEVA, 21. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2017/C 405/03)

SISUKORD

| 1. | Aruanne 22.–24. veebruaril 2017. aastal Sierra Leones Freetownis toimunud 13. piirkondliku kohtumise (Lääne-Aafrika piirkond) kohta – kaaspresidentide aruanne | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Etioopia rahandus- ja majanduskoostöö ministri ning AKV nõukogu eesistuja Abraham Tekeste avaldus | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Malta välis- ja kaubanduse edendamise ministri ning ELi nõukogu eesistuja Carmelo Abela avaldus | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Nõukogu infotund | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultuur kui majanduskasvu hoogustaja | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Seminaride kokkuvõtvad aruanded – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Teisipäeva, 20. juuni 2017. aasta hommikuse istungi protokolli kinnitamine | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Hääletus kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Hääletus kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Hääletus deklaratsiooni projekti üle | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Muud küsimused | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Teisipäeva, 20. juuni 2017. aasta hommikuse istungi protokolli kinnitamine | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Parlamentaarse ühisassamblee 34. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| I LISA | PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI | 16 |
| --- | --- | --- |

I LISA

| II LISA | 19.–21. JUUNIL 2017 MALTAL ST. JULIAN’SIS TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI | 20 |
| --- | --- | --- |

II LISA

| III LISA | VASTUVÕETUD TEKSTID | 23 |
| --- | --- | --- |

III LISA

| Resolutsioon erakondade rahastamise kohta AKV ja ELi riikides | 23 |
| --- | --- |

| Resolutsioon abi ja arengu tõhususe suurendamise kohta ELi ja AKV koostöös | 27 |
| --- | --- |

| Resolutsioon spordi rolli kohta hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel | 32 |
| --- | --- |

| Resolutsioon julgeolekuolukorra kohta Saheli ja Sahara piirkonnas | 38 |
| --- | --- |

| Deklaratsioon kliimamuutuste kohta | 43 |
| --- | --- |

KOLMAPÄEVA, 21. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.45.)

JUHATAJA: Mémounatou IBRAHIMA

kaaspresidendi kohusetäitja

1.   Aruanne 22.–24. veebruaril 2017. aastal Sierra Leones Freetownis toimunud 13. piirkondliku kohtumise (Lääne-Aafrika piirkond) kohta – kaaspresidentide aruanne

Kaaspresidendi kohusetäitja Cécile Kashetu Kyenge esitas suulise aruande 13. piirkondliku kohtumise kohta ja tõi välja peamised arutatud teemad.

Sõnavõtjad: Halifa Sallah (Gambia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Guinea-Bissau) ja Cécile Kashetu Kyenge.

Arutelul keskenduti muude teemade hulgas Lääne-Aafrika piirkonna edusammudele hea valitsemistava valdkonnas, julgeoleku hetkeolukorrale ning vajadusele investeerida majandusse, et piirata ülemäärast rännet. Liikmed arutasid ka küsimust seoses naiste madala osalusmääraga sellel piirkondlikul kohtumisel.

2.   Etioopia rahandus- ja majanduskoostöö ministri ning AKV nõukogu eesistuja Abraham Tekeste avaldus

Etioopia rahandus- ja majanduskoostöö minister ning AKV nõukogu eesistuja Abraham Tekeste kinnitas, et Etioopia kohustub püüdlema AKV-ELi partnerluse eesmärkide saavutamise suunas. AKV riigid soovisid luua 2020. aasta järgse partnerluse, mis tugineb õiguslikult siduvale kokkuleppele, mis soodustab AKV riikide majanduse ümberkujundamist ja mille aluseks on industrialiseerimine, keskkonnahoidlikkus, innovatsioon ja moderniseerimine. Ta rõhutas ka, et asjakohane arengukoostöö finantsraamistik peaks olema osa tulevasest kokkuleppest.

3.   Malta välis- ja kaubanduse edendamise ministri ning ELi nõukogu eesistuja Carmelo Abela avaldus

Malta välis- ja kaubanduse edendamise minister Carmelo Abela hoiatas, et praegused isolatsionistlikud ja natsionalistlikud suundumused kahjustavad mitmepoolset koostööd. Ta nõudis õigusriigil, inimõigustel ja demokraatial põhinevat ülemaailmset korda. Ta tunnustas uut Euroopa arengukonsensust, millega seatakse kestliku arengu eesmärkide elluviimine ELi arengustrateegia keskmesse. Ta teavitas liikmeid Euroopa julgeoleku- ja kaitsestrateegia arengust ning ergutas Aafrika riike püüdlema piirkondliku julgeolekupoliitika loomise poole. Carmelo Abela tuletas assambleele meelde, kui oluline on rakendada Valletta rändepartnerlust, eelkõige edendades solidaarsuspõhimõtteid. EL asutas Valletta tegevuskava alusel Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi, millest praegu rahastatakse 116 programmi elluviimist kogusummas 1 889 miljonit eurot.

Sõnavõtjad: Halifa Sallah (Gambia), Ana Rita Sithole (Mosambiik), Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Ben Abdallah Banda (Ghana).

4.   Nõukogu infotund

AKV nõukogule esitati 5 ja ELi nõukogule 8 küsimust.

Abraham Tekeste vastas AKV nõukogu nimel järgmisele küsimusele ja täiendavale küsimusele.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Lídia Senra Rodríguez kaevandamiskontsessioonide kohta Bismarcki meres. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Lídia Senra Rodríguez kaevandamiskontsessioonide kohta Bismarcki meres.

Järgmistele küsimustele vastati, kuid neile ei järgnenud täiendavaid küsimusi.

| | Küsimus nr 2, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge Jeemeni pagulaste olukorra kohta Djiboutis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge Jeemeni pagulaste olukorra kohta Djiboutis.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Nathalie Griesbeck) sinise majanduse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Nathalie Griesbeck) sinise majanduse kohta.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Nathalie Griesbeck põua ja näljahäda kohta Ida-Aafrikas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Nathalie Griesbeck põua ja näljahäda kohta Ida-Aafrikas.

Küsimuse nr 1 esitajat ei onud kohal.

Carmelo Abela vastas ELi nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Clifford André (Seišellid) merepiraatluse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Clifford André (Seišellid) merepiraatluse kohta.

| | Küsimus nr 11, mille esitas Catherine Bearder ELi eluslooduse tegevuskava kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Catherine Bearder ELi eluslooduse tegevuskava kohta.

| | Küsimus nr 12, mille esitas Lídia Senra Rodríguez kaevandamiskontsessioonide kohta Bismarcki meres. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas Lídia Senra Rodríguez kaevandamiskontsessioonide kohta Bismarcki meres.

Järgmistele küsimustele vastati, kuid neile ei järgnenud täiendavaid küsimusi.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge Jeemeni pagulaste olukorra kohta Djiboutis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge Jeemeni pagulaste olukorra kohta Djiboutis.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Nathalie Griesbeck põua ja näljahäda kohta Ida-Aafrikas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Nathalie Griesbeck põua ja näljahäda kohta Ida-Aafrikas.

| | Küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Nathalie Griesbeck) sinise majanduse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Nathalie Griesbeck) sinise majanduse kohta.

| | Küsimus nr 13, mille esitas Tesfaye Daba (Etioopia) teatavate Euroopa Parlamendi liikmete patroneerivate suundumuste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13, mille esitas Tesfaye Daba (Etioopia) teatavate Euroopa Parlamendi liikmete patroneerivate suundumuste kohta.

Küsimuse nr 7 esitajat ei onud kohal.

5.   Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Halifa Sallah (Gambia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Adjedoue Weidou (Tšaad), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritaania) ja Jacob Oulanyah (Uganda).

Liikmed keskendusid sellistele teemadele nagu ränne ja arengukoostöö, noorte ja naiste kaasamine otsuste tegemisse, sealhulgas naiste osalemine parlamentaarsel ühisassambleel, ning konkreetsematele küsimustele, nagu Côte d’Ivoire’i kalavarud ja G5 riikide sisejõudude rahastamine.

6.   Kultuur kui majanduskasvu hoogustaja

Arutelu Malta välis- ja kaubanduse edendamise ministri Carmelo Abelaga

Malta välis- ja kaubanduse edendamise minister Carmelo Abela märkis, et praegu, 21. sajandi alguses sõltub majanduskasv üha enam alternatiivsetest sammastest, sealhulgas kultuurist. Ta andis väga positiivse ülevaate Malta kogemusest kultuurilise arengu, kultuuripoliitika ja kultuuri panuse kohta riigi ülejäänud majandusse. Kultuurisektori nelja komponendi – pärand, kunst, disain ja valdkondadevaheline tegevus – kogulisandväärtus oli ehitussektori omast suurem. Samuti avaldas minister rahulolu Maltal kohaldatud aruka spetsialiseerumise poliitika üle, kuna see soodustab majanduskasvu.

Sõnavõtjad: Abdikadir Omar Aden (Keenia), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka ja Louis-Joseph Manscour.

Liikmed tunnustasid ühehäälselt kultuuri rolli ja tähtsust majandustegevuse toetajana, kuid ühtlasi identiteedi ja sotsiaalse ühtekuuluvuse osana. Nad tõstsid esile kultuurisektori ning haridus- ja tervishoiusektori vahelist koostoimet, mis aitab asjaomasel sektoril edendada majandust tervikuna. Mõned liikmed märkisid ohtu, mida kujutab endast üleilmastatud kultuur. Teised tunnistasid kultuuri majanduslikku ja sotsiaalset tõhusust kohalikul tasandil, eriti linnades. Nad rõhutasid vajadust poliitilise tahte järele, et muuta kultuur poliitiliseks prioriteediks ja eraldada sellele vajalikud rahalised vahendid.

Carmelo Abela võttis arutelu kokku.

7.   Seminaride kokkuvõtvad aruanded – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Cécile Kashetu Kyenge (kes asendas Enrique Guerrero Salomi) tegi kokkuvõtliku aruande seminarist teemal „Malta kui humanitaarabi keskus“. Seminari raames külastasid liikmed Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) peakorterit. EASO on ELi amet, mille ülesanne on jälgida, et ELi liikmesriigid käsitleksid varjupaigataotlusi sujuvalt ja tõhusalt, ning pakkuda rändajatele õigusabi ja nõustamist. Liikmed kuulasid ära teavitavad ettekanded rändajate olukorra ning nendega üle Vahemere toimuva ebaseadusliku kaubitsemise teemal. Neid teavitati ka läbirääkimistest täieõigusliku ELi varjupaigaameti loomiseks.

Phel Parkies (Lõuna-Aafrika) esitas suulise aruande seminarist teemal „Malta kui majanduskasvu ja eduka teadmistesse investeerimise keskus“. Liikmed külastasid Malta Bioteaduste Parki (Malta Life Sciences Park). See on loodud 2004. aastal ja seda on praegusel rahastamisperioodil Euroopa Regionaalarengu Fondist kaasrahastatud 30 miljoni euro ulatuses. See pakub rahvusvahelist platvormi innovatsiooniks ning teadus- ja arendustegevuseks bioteaduste valdkonnas. Eriti olulised on Malta digikeskuse (Malta Digital Hub) projekt pilditarkvara valdkonnas ning rakuteraapia ja genoomika alased teadusuuringud.

Sõnavõtjad: Halifa Sallah (Gambia).

8.   Teisipäeva, 20. juuni 2017. aasta hommikuse istungi protokolli kinnitamine

Sõnavõtjad: Sebastian Kopulande (Sambia), Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svaasimaa).

Liikmed palusid teha mõned muudatused laiali jagatud protokolli.

(Istung katkestati kell 12.55 ja see jätkus kell 14.00.)

JUHATAJA: Louis MICHEL

9.   Hääletus kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle

Kaaspresident tuletas assambleele meelde hääletamise korda.

| — | Erakondade rahastamine AKV ja ELi riikides (AKV–EL/102.286/17/lõplik) |
| --- | --- |

—

Erakondade rahastamine AKV ja ELi riikides (AKV–EL/102.286/17/lõplik)

Poliitikakomitee

Raportöörid: Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Cécile Kashetu Kyenge

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 4, 6, 9, 13 ja 17 (esimene osa)

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (teine osa) ja 18

Muudatusettepanekute 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 ja 18 puhul palus fraktsioon PPE hääletust eraldi kodadena.

Muudatusettepaneku 17 puhul palus fraktsioon PPE osade kaupa hääletust ja asjaomase muudatusettepaneku teise osa puhul hääletust eraldi kodadena.

Põhjenduse A puhul palus fraktsioon PPE osade kaupa hääletust ja asjaomase muudatusettepaneku teise osa puhul hääletust eraldi kodadena. Esimene osa võeti vastu.

Põhjenduse B puhul palus fraktsioon PPE osade kaupa hääletust ja asjaomase muudatusettepaneku teise osa puhul hääletust eraldi kodadena.

Põhjenduse D puhul palus fraktsioon PPE osade kaupa hääletust ja asjaomase muudatusettepaneku teise osa puhul hääletust eraldi kodadena. Esimene osa võeti vastu.

Põhjenduse K puhul palus fraktsioon PPE osade kaupa hääletust ja asjaomase muudatusettepaneku teise ja kolmanda osa puhul hääletust eraldi kodadena. Esimene osa võeti vastu.

Põhjenduse R puhul palusid fraktsioonid PPE ja S&D osade kaupa hääletust ja asjaomase muudatusettepaneku teise osa puhul hääletust eraldi kodadena. Esimene osa võeti vastu.

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 56 poolthäälega, erapooletuid oli 1.

| — | Abi ja arengu tõhususe suurendamine ELi ja AKV koostöös (AKV–EL/102.276/17/lõplik) |
| --- | --- |

—

Abi ja arengu tõhususe suurendamine ELi ja AKV koostöös (AKV–EL/102.276/17/lõplik)

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Raportöörid: Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1 ja 3

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2 ja 4

Punkti 4 puhul palus fraktsioon PPE hääletust eraldi kodadena. Punkt lükati tagasi.

Muudatusettepaneku 3 puhul palus fraktsioon GUE/NGL hääletust eraldi kodadena.

Punkti 16 puhul palus fraktsioon PPE osade kaupa hääletust ja hääletust eraldi kodadena. Punkti 16 esimene ja kolmas osa võeti vastu. Teine osa lükati tagasi.

Põhjenduse J puhul palus fraktsioon PPE hääletust eraldi kodadena. Põhjendus J lükati tagasi.

Põhjenduse L puhul palus fraktsioon PPE hääletust eraldi kodadena. Põhjendus L lükati tagasi.

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 50 poolt- ja 5 vastuhäälega.

| — | Spordi roll hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel (AKV–EL/102.279/17/lõplik) |
| --- | --- |

—

Spordi roll hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel (AKV–EL/102.279/17/lõplik)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Raportöörid: Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jiménez-Becerril Barrio

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 2, 4 ja 5

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 1, 6 ja 7

Tagasivõetud muudatusettepanek: 3

Resolutsioon võeti muudetud kujul ühehäälselt vastu.

10.   Hääletus kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle

| — | Julgeolekuolukord Saheli ja Sahara piirkonnas (AP/102.293/17/Comp) |
| --- | --- |

—

Julgeolekuolukord Saheli ja Sahara piirkonnas (AP/102.293/17/Comp)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 4, 5 ja suuline muudatusettepanek 1

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 6, 7, 8 ja 9

Muudatusettepanekute 6, 7 ja 8 puhul palus fraktsioon PPE hääletust eraldi kodadena.

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 65 poolt- ja 2 vastuhäälega.

| — | Olukord Burundis (AKV–EL 102.294/17) |
| --- | --- |

—

Olukord Burundis (AKV–EL 102.294/17)

Hääletusele pandi fraktsioonide PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE ja EFDD esitatud resolutsiooni kompromissettepanek ja fraktsiooni GUE/NGL esitatud resolutsioon.

Fraktsioonide PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE ja EFDD esitatud resolutsiooni kompromissettepaneku puhul paluti salajast hääletust. Samuti paluti lõpphääletuse puhul hääletust eraldi kodadena.

Kaaspresident selgitas hääletamise korda.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerun) ja Ashneel Sudhakar (Fidži) valiti loosi teel salajase hääletuse häältelugejateks.

JUHATAJA: Cécile Kashetu KYENGE

Resolutsioon lükati tagasi.

Fraktsiooni GUE/NGL esitatud resolutsiooni lõpphääletuse puhul paluti hääletust eraldi kodadena. Resolutsioon lükati tagasi.

Fitz Jackson (Jamaica) märkis, et Burundi ja Lõuna-Aafrika esitatud resolutsioonide tagasivõtmist tuleks käsitada AKV riikide rühma avaldusena nende pühendumuse kohta saavutada koostöös ELiga Burundis leppimine.

11.   Hääletus deklaratsiooni projekti üle

Deklaratsioon kliimamuutuste kohta võeti vastu ühise heakskiitmise teel.

12.   Muud küsimused

Sõnavõtjad: Abdikadir Omar Aden (Keenia), kaaspresidendi kohusetäitja Cécile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Lõuna-Aafrika) ja Halifa Sallah (Gambia).

Sõnavõtjad tänasid assambleed, et Keeniale anti võimalus korraldada Nairobis 2016. aasta detsembris toimunud 32. istungjärk. Nad pidasid kahetsusväärseks vahejuhtumit, mis leidis aset kaaspresidendi ja Burundi esindaja vahel olukorda Burundis käsitleva kiireloomulise resolutsiooni ettepaneku arutelu ajal 33. istungjärgul, ning palusid, et liikmete vahelised arvamuste vahetused toimuksid vastastikuse lugupidamise vaimus, järgides täielikult kodukorda ning avaliku hüve saavutamise põhieesmärki. Ühtlasi palusid nad, et EL aitaks leida rahumeelse lahenduse Venezuela poliitilisele kriisile.

Price Cyprien (Haiti) teavitas assambleed, et tema riik soovib korraldada 2017. aasta detsembris toimuvat parlamentaarse ühisassamblee 34. istungjärku. Kaaspresidendid palusid, et Haiti pädevad asutused teeksid pakkumise kirjalikult.

13.   Teisipäeva, 20. juuni 2017. aasta hommikuse istungi protokolli kinnitamine

Läbivaadatud protokoll kinnitati.

14.   Parlamentaarse ühisassamblee 34. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 34. istungjärk toimub 18.–20. detsembril 2017 Kariibi mere piirkonnas.

Kaaspresident tänas Malta ametiasutusi istungjärgu tõhusa korraldamise eest ning liikmeid ja kaassekretariaati nende panuse eest.

(Istung lõppes kell 15.30.)

Mémounatou IBRAHIMA (kohusetäitja)

Louis MICHEL

Alates päevakorrapunktist 10 asendas

Cécile Kashetu KYENGE (kohusetäitja)

Kaaspresidendid

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), kaaspresidendi kohusetäitja | MICHEL, kaaspresident |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (asepresident)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  CABO VERDE
  KESK-AAFRIKA VABARIIK
  TŠAAD (asepresident)
  KOMOORID
  KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK (asepresident)
  KONGO VABARIIK
  COOKI SAARED
  CÔTE D’IVOIRE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANI VABARIIK
  EKVATORIAAL-GUINEA (*1)

  ERITREA (asepresident)
  ETIOOPIA
  FIDŽI (asepresident)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KEENIA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBEERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALLI SAARTE VABARIIK
  MAURITAANIA
  MAURITIUS
  MIKRONEESIA LIIDURIIGID
  MOSAMBIIK (asepresident)
  NAMIIBIA (asepresident)
  NAURU
  NIGER
  NIGEERIA
  NIUE
  BELAU
  PAAPUA UUS-GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  SAMOA (asepresident)
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEIŠELLID
  SIERRA LEONE (asepresident)
  SAALOMONI SAARED
  SOMAALIA (asepresident)
  LÕUNA-AAFRIKA
  SUDAAN (*1)

  SURINAME (asepresident)
  SVAASIMAA
  TANSAANIA
  IDA-TIMOR
  TOGO (asepresident)
  TONGA
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (asepresident)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (asepresident)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (asepresident)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (asepresident)
  LÓPEZ AGUILAR (asepresident)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (asepresident)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (asepresident)
  MUSSOLINI
  NART (asepresident)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (asepresident)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (asepresident)
  RIVASI (asepresident)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (asepresident)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

IBRAHIMA (TOGO), kaaspresidendi kohusetäitja

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (asepresident)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

CABO VERDE

KESK-AAFRIKA VABARIIK

TŠAAD (asepresident)

KOMOORID

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK (asepresident)

KONGO VABARIIK

COOKI SAARED

CÔTE D’IVOIRE

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANI VABARIIK

EKVATORIAAL-GUINEA (*1)

ERITREA (asepresident)

ETIOOPIA

FIDŽI (asepresident)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KEENIA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBEERIA

MADAGASKAR

MALAWI

MALI

MARSHALLI SAARTE VABARIIK

MAURITAANIA

MAURITIUS

MIKRONEESIA LIIDURIIGID

MOSAMBIIK (asepresident)

NAMIIBIA (asepresident)

NAURU

NIGER

NIGEERIA

NIUE

BELAU

PAAPUA UUS-GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SAMOA (asepresident)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL

SEIŠELLID

SIERRA LEONE (asepresident)

SAALOMONI SAARED

SOMAALIA (asepresident)

LÕUNA-AAFRIKA

SUDAAN (*1)

SURINAME (asepresident)

SVAASIMAA

TANSAANIA

IDA-TIMOR

TOGO (asepresident)

TONGA

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (asepresident)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (asepresident)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (asepresident)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (asepresident)

LÓPEZ AGUILAR (asepresident)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (asepresident)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (asepresident)

MUSSOLINI

NART (asepresident)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (asepresident)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (asepresident)

RIVASI (asepresident)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (asepresident)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), kaasesimees
  KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK), aseesimees
  SUDHAKAR (FIDŽI), aseesimees | GOERENS, kaasesimees
  ZELLER, aseesimees
  GUERRERO SALOM, aseesimees |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (KAMERUN)
  KESK-AAFRIKA VABARIIK
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ETIOOPIA
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAICA
  KIRIBATI
  LIBEERIA
  MALI
  MARSHALLI SAARED
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  TOUM (SUDAAN) (*2)

  ACKSON (TANSAANIA)
  IDA-TIMOR
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), kaasesimees

KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK), aseesimees

SUDHAKAR (FIDŽI), aseesimees

GOERENS, kaasesimees

ZELLER, aseesimees

GUERRERO SALOM, aseesimees

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (KAMERUN)

KESK-AAFRIKA VABARIIK

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ETIOOPIA

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAICA

KIRIBATI

LIBEERIA

MALI

MARSHALLI SAARED

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

TOUM (SUDAAN) (*2)

ACKSON (TANSAANIA)

IDA-TIMOR

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| LABOSO (KEENIA, kaasesimees) | FERRARA, kaasesimees
  ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees
  MANSCOUR, aseesimees |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  CABO VERDE
  OUMOURI (KOMOORID)
  EKVATORIAAL-GUINEA (*3)

  GABON
  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA-BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIIK)
  NIGEERIA
  NIUE
  KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)
  MENGA (KONGO VABARIIK)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SAALOMONI SAARED
  FISH MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA)
  SAINT KITTS JA NEVIS
  MISIEKABA (SURINAME)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  KOPULANDE (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

LABOSO (KEENIA, kaasesimees)

FERRARA, kaasesimees

ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees

MANSCOUR, aseesimees

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

CABO VERDE

OUMOURI (KOMOORID)

EKVATORIAAL-GUINEA (*3)

GABON

KAMANO (GUINEA)

GUINEA-BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIIK)

NIGEERIA

NIUE

KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)

MENGA (KONGO VABARIIK)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

SAALOMONI SAARED

FISH MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA)

SAINT KITTS JA NEVIS

MISIEKABA (SURINAME)

TONGA

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

KOPULANDE (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, kaasesimehe asendaja) | RIVASI, kaasesimees
  AGEA, aseesimees
  MUSSOLINI, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMAS (KUUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  TŠAAD
  JOANE (COOKI SAARED)
  DOMINICA
  DOMINIKAANI VABARIIK
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITAANIA)
  MIKRONEESIA LIIDURIIGID
  NAMUTENYA CALEY (NAMIIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  BELAU
  SEIŠELLID
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMAALIA
  DLAMINI (SVAASIMAA)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

GIDLOW (SAMOA, kaasesimehe asendaja)

RIVASI, kaasesimees

AGEA, aseesimees

MUSSOLINI, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMAS (KUUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

TŠAAD

JOANE (COOKI SAARED)

DOMINICA

DOMINIKAANI VABARIIK

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITAANIA)

MIKRONEESIA LIIDURIIGID

NAMUTENYA CALEY (NAMIIBIA)

DIOFFO (NIGER)

BELAU

SEIŠELLID

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMAALIA

DLAMINI (SVAASIMAA)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Vaatlejana.

(*2)  Vaatlejana.

(*3)  Vaatlejana.

---

II LISA

19.–21. JUUNIL 2017 MALTAL ST. JULIAN’SIS TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI

| IBRAHIMA (TOGO), kaaspresidendi kohusetäitja | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (CABO VERDE)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMOORID)
  KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK)
  VAVIA (COOKI SAARED)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANI VABARIIK)
  NAIB (ERITREA)
  GEMEDA DAGO (ETIOOPIA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIA)
  BANDA (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  SAIEGH (GUINEA-BISSAU)
  NGUEMA MANANA (EKVATORIAAL-GUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  ADEN (KEENIA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTHO)
  DUNNAH (LIBEERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIIK)
  NEKUNDI (NAMIIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGEERIA)
  KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEIŠELLID)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (SAALOMONI SAARED)
  PARKIES (LÕUNA-AAFRIKA)
  TOUM (SUDAAN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAME)
  DLAMINI (SVAASIMAA)
  ACKSON (TANSAANIA)
  WEIDOU (TŠAAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (SAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), kaaspresidendi kohusetäitja

MICHEL, kaaspresident

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (CABO VERDE)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMOORID)

KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK)

VAVIA (COOKI SAARED)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

(DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANI VABARIIK)

NAIB (ERITREA)

GEMEDA DAGO (ETIOOPIA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIA)

BANDA (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

SAIEGH (GUINEA-BISSAU)

NGUEMA MANANA (EKVATORIAAL-GUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

ADEN (KEENIA)

MAHASE-MOILOA (LESOTHO)

DUNNAH (LIBEERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIIK)

NEKUNDI (NAMIIBIA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGEERIA)

KOIM (PAAPUA UUS-GUINEA)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEIŠELLID)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (SAALOMONI SAARED)

PARKIES (LÕUNA-AAFRIKA)

TOUM (SUDAAN) (*1)

MISIEKABA (SURINAME)

DLAMINI (SVAASIMAA)

ACKSON (TANSAANIA)

WEIDOU (TŠAAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (SAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Kohal viibisid ka:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSWANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO VABARIIK

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GHANA

FUESINI

GUINEA

DIALLO

SYLLA

GUINEA-BISSAU

BAME

MALAWI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOSAMBIIK

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIIBIA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGEERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

LÕUNA-AAFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

LÕUNA-SUDAAN

OHIDE OMAHA

SUDAAN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANSAANIA

MATIKO

LWOTA

TŠAAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AKV NÕUKOGU

ABRAHAM TEKESTE, Etioopia rahandus- ja majanduskoostöö minister ning AKV nõukogu eesistuja

ELi NÕUKOGU

CARMELO ABELA, Malta välis- ja kaubanduse edendamise minister ning ELi nõukogu eesistuja

EUROOPA KOMISJON

NEVEN MIMICA, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik

CHRISTOS STYLIANIDES, Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise volinik

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

YVES SOMVILLE, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees

AKV SEKRETARIAAT

PATRICK GOMES, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(*1)  Vaatlejana.

(1)  Viibis kohal 19. juunil 2017.

(2)  Viibis kohal 20. juunil 2017.

---

III LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

RESOLUTSIOON (1)

erakondade rahastamise kohta AKV ja ELi riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus Maltal St Julian’sis 19.–21. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

mis kohtus Maltal St Julian’sis 19.–21. juunil 2017,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni, eelkõige selle artikli 7 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni, eelkõige selle artikli 7 lõiget 3,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 11. juulil 2003. aastal Maputos vastu võetud korruptsiooni ennetamist ja korruptsioonivastast võitlust käsitleva Aafrika Liidu konventsiooni artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. juulil 2003. aastal Maputos vastu võetud korruptsiooni ennetamist ja korruptsioonivastast võitlust käsitleva Aafrika Liidu konventsiooni artiklit 10,

| — | võttes arvesse resolutsiooni „Erakondade ja valimiskampaaniate rahastamine: läbipaistvus ja vastutus“, mille Parlamentidevahelise Liidu 124. assamblee võttis vastu 20. aprillil 2011 Panamás, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse resolutsiooni „Erakondade ja valimiskampaaniate rahastamine: läbipaistvus ja vastutus“, mille Parlamentidevahelise Liidu 124. assamblee võttis vastu 20. aprillil 2011 Panamás,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tasandi erakondi reguleerivaid määrusi ja erakondade rahastamise eeskirju käsitleva määruse (EÜ) nr 2004/2003 kohaldamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tasandi erakondi reguleerivaid määrusi ja erakondade rahastamise eeskirju käsitleva määruse (EÜ) nr 2004/2003 kohaldamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Port of Spaini kohustuste deklaratsiooni, mis võeti vastu viiendal Ameerika tippkohtumisel Trinidadi ja Tobago Vabariigis 19. aprillil 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Port of Spaini kohustuste deklaratsiooni, mis võeti vastu viiendal Ameerika tippkohtumisel Trinidadi ja Tobago Vabariigis 19. aprillil 2009,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitust Rec(2003)4 liikmesriikidele erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise ühiste korruptsioonivastaste eeskirjade kohta, mille Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee võttis vastu 8. aprillil 2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitust Rec(2003)4 liikmesriikidele erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise ühiste korruptsioonivastaste eeskirjade kohta, mille Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee võttis vastu 8. aprillil 2003,

| — | võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV–EL/102.286/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV–EL/102.286/lõplik),

| A. | arvestades, et erakonnad vajavad kodanike esindamisel ja nende osaluse tagamisel oma rolli täitmiseks tänapäeval märkimisväärset rahastust, et poliitilises võitluses konkureerida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et erakonnad vajavad kodanike esindamisel ja nende osaluse tagamisel oma rolli täitmiseks tänapäeval märkimisväärset rahastust, et poliitilises võitluses konkureerida;

| B. | arvestades, et kuigi erakondi rahastatakse nii avaliku kui ka erasektori vahenditest, on peamine rahastamisallikas siiski liikmemaksudest ja erakonna rahaliste vahendite hankimise üritustest saadavad omavahendid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi erakondi rahastatakse nii avaliku kui ka erasektori vahenditest, on peamine rahastamisallikas siiski liikmemaksudest ja erakonna rahaliste vahendite hankimise üritustest saadavad omavahendid;

| C. | arvestades, et riiklikust rahastamisest on saanud üha populaarsem viis tagada erakondadele korrapärane, võrdne ja õiglane toetus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et riiklikust rahastamisest on saanud üha populaarsem viis tagada erakondadele korrapärane, võrdne ja õiglane toetus;

| D. | arvestades, et erakondade piisav rahastamine on üksnes avalikkuse ja demokraatia huvides ning selle ainus eesmärk on võimaldada erakondadel tegutseda kokkulepitud vastutustundlikkuse ja läbipaistvuse mehhanismide raamistikus; arvestades, et avaliku sektori raha igasugune väärkasutamine peaks olema kehtivate eeskirjadega karistatav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et erakondade piisav rahastamine on üksnes avalikkuse ja demokraatia huvides ning selle ainus eesmärk on võimaldada erakondadel tegutseda kokkulepitud vastutustundlikkuse ja läbipaistvuse mehhanismide raamistikus; arvestades, et avaliku sektori raha igasugune väärkasutamine peaks olema kehtivate eeskirjadega karistatav;

| E. | arvestades, et nii avaliku kui ka erasektori vahenditest rahastamise maht sõltub sageli erakonna suurusest ja riigi majanduslikust olukorrast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii avaliku kui ka erasektori vahenditest rahastamise maht sõltub sageli erakonna suurusest ja riigi majanduslikust olukorrast;

| F. | arvestades, et mõned AKV riigid ei suuda erakondi toetada, kuna majandusliku arengu mahajäämus ja piiratud vahendid piiravad riiklikku rahastamist ja erasektori annetusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõned AKV riigid ei suuda erakondi toetada, kuna majandusliku arengu mahajäämus ja piiratud vahendid piiravad riiklikku rahastamist ja erasektori annetusi;

| G. | arvestades, et erakonna rahastamise kohustuslik avaldamine on väga oluline õigusriigi põhimõtte järgimise ning suurema läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse seisukohast, andes avalikkusele võimaluse mõista erakondade rolli ja tegevust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et erakonna rahastamise kohustuslik avaldamine on väga oluline õigusriigi põhimõtte järgimise ning suurema läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse seisukohast, andes avalikkusele võimaluse mõista erakondade rolli ja tegevust;

| H. | arvestades, et poliitilise rahastamise päritolu läbipaistvus on hädavajalik, vältimaks kõiki sekkumise vorme, mis on seotud kahtlasest või ebaseaduslikust allikast pärineva rahaga; arvestades, et ebaseadusliku rahastamise kasv poliitilistes protsessides kujutab suurt ohu demokraatiale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et poliitilise rahastamise päritolu läbipaistvus on hädavajalik, vältimaks kõiki sekkumise vorme, mis on seotud kahtlasest või ebaseaduslikust allikast pärineva rahaga; arvestades, et ebaseadusliku rahastamise kasv poliitilistes protsessides kujutab suurt ohu demokraatiale;

| I. | arvestades, et poliitiline korruptsioon on endiselt suur probleem, sageli algatatakse reforme korruptiivse käitumise ohjeldamiseks poliitiliste rahastamisskandaalide ja avaliku protesti tagajärjel; arvestades, et korruptsioon poliitilises rahastamises võib võtta erinevaid vorme alates annetuste kasutamisest isiklikuks rikastumiseks kuni riigi raha väärkasutamiseni; arvestades, et häälte ostmise tava jätkumine on mõnes riigis valdav; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et poliitiline korruptsioon on endiselt suur probleem, sageli algatatakse reforme korruptiivse käitumise ohjeldamiseks poliitiliste rahastamisskandaalide ja avaliku protesti tagajärjel; arvestades, et korruptsioon poliitilises rahastamises võib võtta erinevaid vorme alates annetuste kasutamisest isiklikuks rikastumiseks kuni riigi raha väärkasutamiseni; arvestades, et häälte ostmise tava jätkumine on mõnes riigis valdav;

| J. | arvestades, et rahaliste vahendite hankimine võib põhjustada huvide konflikti ning eraannetajad võivad poliitilist rahastamist püüda kasutada otsuste tegemise mõjutamiseks, eirates seega demokraatliku võrdsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahaliste vahendite hankimine võib põhjustada huvide konflikti ning eraannetajad võivad poliitilist rahastamist püüda kasutada otsuste tegemise mõjutamiseks, eirates seega demokraatliku võrdsuse põhimõtet;

| K. | arvestades, et sotsiaalvõrgustike areng muudab tavapäraseid poliitilise rahastamise protsesse mikrorahastamise ja vabatahtlike kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sotsiaalvõrgustike areng muudab tavapäraseid poliitilise rahastamise protsesse mikrorahastamise ja vabatahtlike kaasamise kaudu;

| L. | arvestades, et erasektori pakutav rahastamine võib kaasa tuua erakondade ebavõrdse finantssuutlikkuse; arvestades, et demokraatliku õigluse tagamiseks tuleb arvesse võtta täiendavaid rahastamisvõimalusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et erasektori pakutav rahastamine võib kaasa tuua erakondade ebavõrdse finantssuutlikkuse; arvestades, et demokraatliku õigluse tagamiseks tuleb arvesse võtta täiendavaid rahastamisvõimalusi;

| M. | arvestades, et riigi raha ebaseaduslik kasutamine õõnestab tõsiselt avalikkuse usaldust valitsusasutuste ja demokraatia vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riigi raha ebaseaduslik kasutamine õõnestab tõsiselt avalikkuse usaldust valitsusasutuste ja demokraatia vastu;

| N. | arvestades, et erakondade rahastamise sõltumatu järelevalve on endiselt oluline probleem; arvestades, et paljudes AKV riikides puudub endiselt poliitilist rahastamist tõeliselt reguleeriv raamistik ja vähestel riikidel on haldussuutlikkust finantsaruannete kogumiseks ja kontrollimiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et erakondade rahastamise sõltumatu järelevalve on endiselt oluline probleem; arvestades, et paljudes AKV riikides puudub endiselt poliitilist rahastamist tõeliselt reguleeriv raamistik ja vähestel riikidel on haldussuutlikkust finantsaruannete kogumiseks ja kontrollimiseks;

| O. | arvestades, et poliitilise rahastamise õigusaktid peaksid hõlmama eeskirju avaliku ja erasektori vahenditest rahastamise, kulutuste, vastutustundlikkuse, raha päritolu avaldamise, järelevalve ja karistuste kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et poliitilise rahastamise õigusaktid peaksid hõlmama eeskirju avaliku ja erasektori vahenditest rahastamise, kulutuste, vastutustundlikkuse, raha päritolu avaldamise, järelevalve ja karistuste kohta;

| P. | arvestades, et poliitilise rahastamise ja raha kasutamise reguleerimine on oluline demokraatia säilitamiseks ja erinevate erakondade vahelise konkurentsi suurendamiseks ning korruptsiooni ja ebaseadusliku rahastamise kasutamise ennetamiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et poliitilise rahastamise ja raha kasutamise reguleerimine on oluline demokraatia säilitamiseks ja erinevate erakondade vahelise konkurentsi suurendamiseks ning korruptsiooni ja ebaseadusliku rahastamise kasutamise ennetamiseks;

| Q. | arvestades, et eeskirjade puudulik jõustamine hõlbustab kontrollimatut kulutamist valimiste ajal ja ebaseaduslikku tegevust; arvestades, et enamikus AKV riikides on poliitilise rahastamise eeskirjade rikkujatele karistuste määramine endiselt probleem; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eeskirjade puudulik jõustamine hõlbustab kontrollimatut kulutamist valimiste ajal ja ebaseaduslikku tegevust; arvestades, et enamikus AKV riikides on poliitilise rahastamise eeskirjade rikkujatele karistuste määramine endiselt probleem;

| R. | arvestades, et enamikus ELi riikides kehtivad välisrahastamise ranged eeskirjad, mis takistavad välisriikide huvidel mõjutada poliitilisi protsesse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et enamikus ELi riikides kehtivad välisrahastamise ranged eeskirjad, mis takistavad välisriikide huvidel mõjutada poliitilisi protsesse;

| S. | arvestades, et naiste osalemist poliitikas ja juurdepääsu poliitikale piiravad tegelikkuses raskused vahenditele juurde pääsemisel; arvestades, et erakondadel on eriti tähtis roll poliitikas õiglase soolise tasakaalu tagamisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naiste osalemist poliitikas ja juurdepääsu poliitikale piiravad tegelikkuses raskused vahenditele juurde pääsemisel; arvestades, et erakondadel on eriti tähtis roll poliitikas õiglase soolise tasakaalu tagamisel;

| 1. | on seisukohal, et erakondade rahastamisega peaks püüdma anda inimestele hääleõiguse demokraatlikes poliitilistes protsessides, toetades hulka erinevaid arvamusi ja poliitilisi seisukohti ning kõikide tegutsejate mõtestatud osalemist poliitilistes protsessides, et edendada demokraatiat ja tagada võimalus ametiisikuid välja vahetada; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et erakondade rahastamisega peaks püüdma anda inimestele hääleõiguse demokraatlikes poliitilistes protsessides, toetades hulka erinevaid arvamusi ja poliitilisi seisukohti ning kõikide tegutsejate mõtestatud osalemist poliitilistes protsessides, et edendada demokraatiat ja tagada võimalus ametiisikuid välja vahetada;

| 2. | tuletab meelde, et erakondadel on vaja piisavat rahastust oma põhifunktsiooni täitmiseks – valimiskampaania läbiviimiseks, kuid ka mõjuvõimu suurendamise, poliitiliste programmide väljatöötamise, poliitilise hariduse ja koolituse ning institutsionaalse arenguga seotud tegevuste teostamiseks; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et erakondadel on vaja piisavat rahastust oma põhifunktsiooni täitmiseks – valimiskampaania läbiviimiseks, kuid ka mõjuvõimu suurendamise, poliitiliste programmide väljatöötamise, poliitilise hariduse ja koolituse ning institutsionaalse arenguga seotud tegevuste teostamiseks;

| 3. | usub, et ehkki riiklik rahastamine täiendab erasektori vahenditest rahastamist, on see endiselt oluline poliitilise rahastamise läbipaistvuse, vastutustundlikkuse ja võrdsete võimaluste parandamiseks; nõuab tungivalt, et kõik valitsused tagaksid vaba poliitilise areeni tõeliseks ja sisukaks konkureerimiseks erakondade vahel, et erakondi saaks asutada ja kujundada välja nende võimekus rahastuse kogumiseks, ilma et valitsev erakond neid heidutaks; |
| --- | --- |

3.

usub, et ehkki riiklik rahastamine täiendab erasektori vahenditest rahastamist, on see endiselt oluline poliitilise rahastamise läbipaistvuse, vastutustundlikkuse ja võrdsete võimaluste parandamiseks; nõuab tungivalt, et kõik valitsused tagaksid vaba poliitilise areeni tõeliseks ja sisukaks konkureerimiseks erakondade vahel, et erakondi saaks asutada ja kujundada välja nende võimekus rahastuse kogumiseks, ilma et valitsev erakond neid heidutaks;

| 4. | on veendunud, et korruptsioon kujutab tõsist ohtu õigusriigi põhimõttele, demokraatiale, inimõigustele, võrdsetele võimalustele ja sotsiaalsele õiglusele; seetõttu nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid võtaksid vastu või tugevdaksid erakondade ja valimiskampaaniate rahastamisega seotud korruptsioonivastaseid õigusakte ning tagaksid täielikult nende rakendamise ja jõustamise; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et korruptsioon kujutab tõsist ohtu õigusriigi põhimõttele, demokraatiale, inimõigustele, võrdsetele võimalustele ja sotsiaalsele õiglusele; seetõttu nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid võtaksid vastu või tugevdaksid erakondade ja valimiskampaaniate rahastamisega seotud korruptsioonivastaseid õigusakte ning tagaksid täielikult nende rakendamise ja jõustamise;

| 5. | tuletab meelde, et riigi erapooletuse põhimõttest peab igal juhul kinni pidama ning fraktsioonide või erakondade organiseerumisvabadus ja sõltumatus ei tohiks oleneda avaliku sektori vahendite eraldamisest; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et riigi erapooletuse põhimõttest peab igal juhul kinni pidama ning fraktsioonide või erakondade organiseerumisvabadus ja sõltumatus ei tohiks oleneda avaliku sektori vahendite eraldamisest;

| 6. | nõuab tungivalt, et valitsused eraldaksid institutsioonilised ressursid valitseva erakonna ressurssidest, et tagada asutuste neutraalsus ja edendada erakondadele tõelist konkurentsi võimaldavat keskkonda selleks, et saavutada valimistel võrdsed tingimused; peab riigi raha väärkasutamist peamiseks ohuks heale valitsemistavale ja kaasava demokraatliku süsteemi loomisele; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et valitsused eraldaksid institutsioonilised ressursid valitseva erakonna ressurssidest, et tagada asutuste neutraalsus ja edendada erakondadele tõelist konkurentsi võimaldavat keskkonda selleks, et saavutada valimistel võrdsed tingimused; peab riigi raha väärkasutamist peamiseks ohuks heale valitsemistavale ja kaasava demokraatliku süsteemi loomisele;

| 7. | nõuab tungivalt, et kõik valitsused looksid ja jõustaksid täies ulatuses erakondade rahastamise eeskirjad, sealhulgas sõltumatu tõhus kontrollimehhanism, kriminaalkaristused ja objektiivsed eeskirjad demokraatia ja inimõiguste austamise kohta; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et kõik valitsused looksid ja jõustaksid täies ulatuses erakondade rahastamise eeskirjad, sealhulgas sõltumatu tõhus kontrollimehhanism, kriminaalkaristused ja objektiivsed eeskirjad demokraatia ja inimõiguste austamise kohta;

| 8. | nõuab erakonna kõikide rahastamisallikate (avaliku ja erasektori, erakonnavälised ja -sisesed vahendid) kohustuslikku avaldamist, et tagada läbipaistvus ja vastutustundlikkus; |
| --- | --- |

8.

nõuab erakonna kõikide rahastamisallikate (avaliku ja erasektori, erakonnavälised ja -sisesed vahendid) kohustuslikku avaldamist, et tagada läbipaistvus ja vastutustundlikkus;

| 9. | usub, et pangandussüsteemi tugevdamine AKV riikides piiraks märkimisväärselt poliitika ebaseadusliku rahastamise mõju ning hõlbustaks korruptsioonivastast võitlust; |
| --- | --- |

9.

usub, et pangandussüsteemi tugevdamine AKV riikides piiraks märkimisväärselt poliitika ebaseadusliku rahastamise mõju ning hõlbustaks korruptsioonivastast võitlust;

| 10. | nõuab tungivalt, et parlamendid tugevdaksid erakondade läbipaistvuse ja vastutusega seotud õigusakte ning võtaksid vastu asjakohaseid õigusakte demokraatliku võrdsuse põhimõtte jõustamiseks ja poliitiliste kulude allikate reguleerimiseks, sealhulgas kampaaniakuludele piirangute kehtestamise abil; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et parlamendid tugevdaksid erakondade läbipaistvuse ja vastutusega seotud õigusakte ning võtaksid vastu asjakohaseid õigusakte demokraatliku võrdsuse põhimõtte jõustamiseks ja poliitiliste kulude allikate reguleerimiseks, sealhulgas kampaaniakuludele piirangute kehtestamise abil;

| 11. | nõuab sõltumatute reguleerivate asutuste loomist, kes vastutavad erakondade arvete haldamise järelevalve eest ja kellel on volitus jõustada nõuete täitmist, uurida erakondade finantsaruandeid ja jälgida valitud esindajate rahalist olukorda, sealhulgas rikkumiste eest kriminaal- või rahalisi karistusi määrates; palub ELil aktiivselt toetada AKV riikide haldussuutlikkuse tugevdamist, et suurendada finantsjärelevalvesüsteemi tõhusust tehnilise abi ja teadmiste jagamise programmide kaudu; |
| --- | --- |

11.

nõuab sõltumatute reguleerivate asutuste loomist, kes vastutavad erakondade arvete haldamise järelevalve eest ja kellel on volitus jõustada nõuete täitmist, uurida erakondade finantsaruandeid ja jälgida valitud esindajate rahalist olukorda, sealhulgas rikkumiste eest kriminaal- või rahalisi karistusi määrates; palub ELil aktiivselt toetada AKV riikide haldussuutlikkuse tugevdamist, et suurendada finantsjärelevalvesüsteemi tõhusust tehnilise abi ja teadmiste jagamise programmide kaudu;

| 12. | tuletab meelde, et reguleerivatel asutustel on vaja piisavalt vahendeid ja selget volitust, et oleks võimalik uurida poliitilise rahastamise eeskirjade rikkumisi ja jõustada vastavad karistused; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et reguleerivatel asutustel on vaja piisavalt vahendeid ja selget volitust, et oleks võimalik uurida poliitilise rahastamise eeskirjade rikkumisi ja jõustada vastavad karistused;

| 13. | nõuab tungivalt, et kõik valitsused looksid ja jõustaksid konkreetsed ennetusmeetmed, mis on kavandatud korruptsiooniga võitlemiseks, ja asutaksid sõltumatud distsiplinaarasutused korruptsiooni ja rahaliste vahendite väärkasutamise uurimiseks erakondades ja nende eest karistuste määramiseks; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et kõik valitsused looksid ja jõustaksid konkreetsed ennetusmeetmed, mis on kavandatud korruptsiooniga võitlemiseks, ja asutaksid sõltumatud distsiplinaarasutused korruptsiooni ja rahaliste vahendite väärkasutamise uurimiseks erakondades ja nende eest karistuste määramiseks;

| 14. | nõuab tungivalt, et kõik valitsused võtaksid kõik vajalikud meetmed tagamaks poliitiliste jõudude ausameelsust, ennetades pettust või ebaseaduslikku tegevust; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et kõik valitsused võtaksid kõik vajalikud meetmed tagamaks poliitiliste jõudude ausameelsust, ennetades pettust või ebaseaduslikku tegevust;

| 15. | on seisukohal, et ebaseadusliku rahastamise tungimine poliitikasse kujutab erilist ohtu demokraatiale ja selle asutustele kõigis maailmajagudes; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et ebaseadusliku rahastamise tungimine poliitikasse kujutab erilist ohtu demokraatiale ja selle asutustele kõigis maailmajagudes;

| 16. | nõuab, et avalikku vastutust tugevdataks, tegeledes avaliku sektori vahendite reguleerimata kasutamise probleemiga, mis võimaldab riigi ressursside väärkasutamist ja suunab riigi raha kõrvale üldiselt avalikkuse huvides kasutamisest; lisaks nõuab piiranguid erakondade erasektori vahenditest rahastamisele ning vajaduse korral vastava avaliku sektori asutuse läbipaistvust ja järelevalvet; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et avalikku vastutust tugevdataks, tegeledes avaliku sektori vahendite reguleerimata kasutamise probleemiga, mis võimaldab riigi ressursside väärkasutamist ja suunab riigi raha kõrvale üldiselt avalikkuse huvides kasutamisest; lisaks nõuab piiranguid erakondade erasektori vahenditest rahastamisele ning vajaduse korral vastava avaliku sektori asutuse läbipaistvust ja järelevalvet;

| 17. | nõuab tungivalt piirangute kasutuselevõttu, et takistada ettevõtetel, kellel on hankeleping või kellega sõlmitakse hankeleping, teha annetusi erakondadele; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt piirangute kasutuselevõttu, et takistada ettevõtetel, kellel on hankeleping või kellega sõlmitakse hankeleping, teha annetusi erakondadele;

| 18. | palub kõikidel valitsustel kasutusele võtta erakondadele tehtavate välisannetuste keeld või ülemmäär, et takistada välishuvidel mõjutada poliitilisi protsesse, ning nõuda välismaalt saadud mis tahes annetuste avaldamist; |
| --- | --- |

18.

palub kõikidel valitsustel kasutusele võtta erakondadele tehtavate välisannetuste keeld või ülemmäär, et takistada välishuvidel mõjutada poliitilisi protsesse, ning nõuda välismaalt saadud mis tahes annetuste avaldamist;

| 19. | kinnitab, et erakondade rahastamise eeskirjade tõhus rakendamine koos vastutuse ja läbipaistvuse mehhanismiga on oluline tegur avalikkuse usalduse tugevdamiseks asutuste ja valimisprotsessi vastu; |
| --- | --- |

19.

kinnitab, et erakondade rahastamise eeskirjade tõhus rakendamine koos vastutuse ja läbipaistvuse mehhanismiga on oluline tegur avalikkuse usalduse tugevdamiseks asutuste ja valimisprotsessi vastu;

| 20. | on seisukohal, et erakondade rahastamise selge ja tasakaalustatud regulatsioon aitaks samuti luua usaldussuhet avaliku sektori asutuste ja erakondade vahel; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et erakondade rahastamise selge ja tasakaalustatud regulatsioon aitaks samuti luua usaldussuhet avaliku sektori asutuste ja erakondade vahel;

| 21. | nõuab tungivalt, et kõik valitsused jõustaksid soolise võrdõiguslikkuse nõuded erakondade avalike rahastamisskeemide puhul, et hõlbustada naiste juurdepääsu jätkusuutlikele rahalistele vahenditele, edendades seega naiste poliitilist mõjuvõimu; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et kõik valitsused jõustaksid soolise võrdõiguslikkuse nõuded erakondade avalike rahastamisskeemide puhul, et hõlbustada naiste juurdepääsu jätkusuutlikele rahalistele vahenditele, edendades seega naiste poliitilist mõjuvõimu;

| 22. | kutsub kodanikuühiskonna organisatsioone ja meediat üles pidevalt ja sõltumatult jälgima erakondade rahastamist, hukka mõistma mistahes ebaseadusliku tegevuse ning teavitama kodanikke võimukasutusest; samuti nõuab õigusakte rikkumisest teatajate kaitseks; |
| --- | --- |

22.

kutsub kodanikuühiskonna organisatsioone ja meediat üles pidevalt ja sõltumatult jälgima erakondade rahastamist, hukka mõistma mistahes ebaseadusliku tegevuse ning teavitama kodanikke võimukasutusest; samuti nõuab õigusakte rikkumisest teatajate kaitseks;

| 23. | on veendunud, et kodanikuühiskonna organisatsioonid koos finantsvaldkonda reguleerivate asutustega võivad täita olulist rolli kodanike, erakondade ja kõikide sidusrühmade teadlikkuse parandamises seoses poliitilise rahastamise reguleerimise olulisusega; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et kodanikuühiskonna organisatsioonid koos finantsvaldkonda reguleerivate asutustega võivad täita olulist rolli kodanike, erakondade ja kõikide sidusrühmade teadlikkuse parandamises seoses poliitilise rahastamise reguleerimise olulisusega;

| 24. | julgustab ELi ja AKV riike sõnastama ühiseid erakondade rahastamise suuniseid, et tagada oma riigis hea valitsemistava; |
| --- | --- |

24.

julgustab ELi ja AKV riike sõnastama ühiseid erakondade rahastamise suuniseid, et tagada oma riigis hea valitsemistava;

| 25. | nõuab, et nende erakondade rahastamise eeskirjade rakendamisel ei piirdutaks erakondadega, vaid neid rakendataks ka valmiskampaaniate ja muude poliitikas osalemise vormide puhul, näiteks rahvahääletustel; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et nende erakondade rahastamise eeskirjade rakendamisel ei piirdutaks erakondadega, vaid neid rakendataks ka valmiskampaaniate ja muude poliitikas osalemise vormide puhul, näiteks rahvahääletustel;

| 26. | nõuab tungivalt, et riigid, kes ei ole veel ratifitseerinud ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni ja ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, teeksid seda; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et riigid, kes ei ole veel ratifitseerinud ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni ja ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, teeksid seda;

| 27. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

27.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele ning ÜRO peasekretärile.

RESOLUTSIOON (3)

abi ja arengu tõhususe suurendamise kohta ELi ja AKV koostöös

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus Maltal St Julian’sis 19.–21. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

mis kohtus Maltal St Julian’sis 19.–21. juunil 2017,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping“) (4) ja Cotonou lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping“) (4) ja Cotonou lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (5),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee deklaratsiooni Busanis toimuva neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi teemal, mis on võeti vastu 2011. aasta mais Budapestis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee deklaratsiooni Busanis toimuva neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi teemal, mis on võeti vastu 2011. aasta mais Budapestis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni neljanda kõrgetasemelise abi tõhusust käsitleva foorumi kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi arenguabi rahastajate tegevuse koordineerimise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi arenguabi rahastajate tegevuse koordineerimise kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. mai 2015. aasta resolutsiooni arengu rahastamise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva ELi 2015. aasta aruande kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva ELi 2015. aasta aruande kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (15),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tippkohtumist ja 25. septembril 2015. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud lõppdokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning eelkõige selles esitatud kestliku arengu 17. eesmärki, mille kohaselt ÜRO liikmesriigid võtavad kohustuse tugevdada tegevuskava rakendamisvahendeid ning elavdada kestliku arengu üleilmset partnerlust (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tippkohtumist ja 25. septembril 2015. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud lõppdokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning eelkõige selles esitatud kestliku arengu 17. eesmärki, mille kohaselt ÜRO liikmesriigid võtavad kohustuse tugevdada tegevuskava rakendamisvahendeid ning elavdada kestliku arengu üleilmset partnerlust (16),

| — | võttes arvesse Addis Abeba tegevuskava – lõppdokumenti, mis võeti vastu arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (Addis Abeba, Etioopia, 13.–16. juuli 2015) ning mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks oma 27. juuli 2015. aasta resolutsioonis 69/313 (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Addis Abeba tegevuskava – lõppdokumenti, mis võeti vastu arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (Addis Abeba, Etioopia, 13.–16. juuli 2015) ning mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks oma 27. juuli 2015. aasta resolutsioonis 69/313 (17),

| — | võttes arvesse 2002. aasta Monterrey konsensust arengu rahastamise kohta ning arengu rahastamist käsitlevat rahvusvahelist jätkukonverentsi, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta Monterrey konsensust arengu rahastamise kohta ning arengu rahastamist käsitlevat rahvusvahelist jätkukonverentsi, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine,

| — | võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni (mis võeti vastu 2005. aastal abi tõhususe teemal peetud teisel kõrgetasemelisel foorumil), Accra tegevuskava (mis võeti vastu 2008. aastal abi tõhususe teemal peetud kolmandal kõrgetasemelisel foorumil Accras (Ghanas)) (18) ning Busanis (Korea Vabariigis) 2011. aasta detsembris abi tõhususe teemal peetud neljandat kõrgetasemelist foorumit, mille tulemusena algatati tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni (mis võeti vastu 2005. aastal abi tõhususe teemal peetud teisel kõrgetasemelisel foorumil), Accra tegevuskava (mis võeti vastu 2008. aastal abi tõhususe teemal peetud kolmandal kõrgetasemelisel foorumil Accras (Ghanas)) (18) ning Busanis (Korea Vabariigis) 2011. aasta detsembris abi tõhususe teemal peetud neljandat kõrgetasemelist foorumit, mille tulemusena algatati tulemusliku arengukoostöö ülemaailmne partnerlus (GPEDC) (19),

| — | võttes arvesse 10. aprilli 2010. aasta Dili deklaratsiooni, milles käsitletakse rahu kindlustamist ja riigi ülesehitamist (20), ning 30. novembri 2011. aasta abi tõhususe teemal peetud neljandal kõrgetasemelisel foorumil algatatud uut kokkulepet tegevuse kohta ebakindlates riikides (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. aprilli 2010. aasta Dili deklaratsiooni, milles käsitletakse rahu kindlustamist ja riigi ülesehitamist (20), ning 30. novembri 2011. aasta abi tõhususe teemal peetud neljandal kõrgetasemelisel foorumil algatatud uut kokkulepet tegevuse kohta ebakindlates riikides (21),

| — | võttes arvesse tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse teist kõrgetasemelist kohtumist, mis toimus Nairobis 28. novembrist1. detsembrini 2016 (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tulemusliku arengukoostöö ülemaailmse partnerluse teist kõrgetasemelist kohtumist, mis toimus Nairobis 28. novembrist1. detsembrini 2016 (22),

| — | võttes arvesse OECD/UNDP 2014. aasta eduaruannet arengukoostöö tulemuslikumaks muutmise kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD/UNDP 2014. aasta eduaruannet arengukoostöö tulemuslikumaks muutmise kohta (23),

| — | võttes arvesse AKV riikide rühma seisukohta arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide rühma seisukohta arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil (24),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles vaesuse vähendamist ja kaotamist nimetatakse ELi arengupoliitika peamise eesmärgina ning nõutakse, et liit ja selle liikmesriigid täidaksid neid kohustusi, mis nad on heaks kiitnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides, ning võtaksid arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida nad rakendavad ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles vaesuse vähendamist ja kaotamist nimetatakse ELi arengupoliitika peamise eesmärgina ning nõutakse, et liit ja selle liikmesriigid täidaksid neid kohustusi, mis nad on heaks kiitnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja teistes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides, ning võtaksid arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida nad rakendavad ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse 2005. aasta Euroopa arengukonsensust (25) ja ettepanekut uue Euroopa konsensuse kohta arengu küsimuses (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta Euroopa arengukonsensust (25) ja ettepanekut uue Euroopa konsensuse kohta arengu küsimuses (26),

| — | võttes arvesse 15. mai 2007. aasta ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mai 2007. aasta ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (27),

| — | võttes arvesse abi tulemuslikkuse tegevusraamistikku (28), mis põhineb nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustel abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta, nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldustel riikidevahelise tööjaotuse kohta ning nõukogu 9. detsembri 2010. aasta järeldustel läbipaistvuse ja vastastikuse aruandluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tulemuslikkuse tegevusraamistikku (28), mis põhineb nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustel abi tõhusust käsitleva operatiivraamistiku kohta, nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldustel riikidevahelise tööjaotuse kohta ning nõukogu 9. detsembri 2010. aasta järeldustel läbipaistvuse ja vastastikuse aruandluse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi uue vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmse partnerluse kohta pärast 2015. aastat (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi uue vaesuse kaotamise ja säästva arengu ülemaailmse partnerluse kohta pärast 2015. aastat (29),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ühise kavandamise tõhustamise kohta (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi ühise kavandamise tõhustamise kohta (30),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad 2016. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule ELi arenguabi eesmärkide kohta (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad 2016. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule ELi arenguabi eesmärkide kohta (31),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 23. juuni 2015. aasta töödokumenti „2015. aasta ELi arenguabi rahastamise aruanne – ülevaade ELi ja tema liikmesriikide tehtud edusammudest“ (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 23. juuni 2015. aasta töödokumenti „2015. aasta ELi arenguabi rahastamise aruanne – ülevaade ELi ja tema liikmesriikide tehtud edusammudest“ (SWD(2015)0128),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“, mida liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident esitles 2016. aasta juunis (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“, mida liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident esitles 2016. aasta juunis (32),

| — | võttes arvesse majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raportit (AKV–EL/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raportit (AKV–EL/xxxxxx),

| A. | arvestades, et abi tõhusus aitab parandada elukvaliteeti, vähendades vaesust ja viies ellu kestliku arengu eesmärke; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et abi tõhusus aitab parandada elukvaliteeti, vähendades vaesust ja viies ellu kestliku arengu eesmärke;

| B. | arvestades, et vaesuse vähendamine, demokraatia tugevdamine, õigusriik, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine on Cotonou koostöölepingu peamised eesmärgid, ja arvestades, et Euroopa Arengufond (EAF) on olnud ELi arengukoostöö ja humanitaarabi peamine finantsinstrument; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vaesuse vähendamine, demokraatia tugevdamine, õigusriik, hea valitsemistava ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine on Cotonou koostöölepingu peamised eesmärgid, ja arvestades, et Euroopa Arengufond (EAF) on olnud ELi arengukoostöö ja humanitaarabi peamine finantsinstrument;

| C. | arvestades, et arenguabis peaks arvesse võtma turvalisuse küsimust, mis on arenevate või kriisipiirkondade elanikkonna jaoks muutunud peamiseks eksistentsiaalseks mureks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arenguabis peaks arvesse võtma turvalisuse küsimust, mis on arenevate või kriisipiirkondade elanikkonna jaoks muutunud peamiseks eksistentsiaalseks mureks;

| D. | arvestades, et suurem osa AKV riikidest on jäänud madala sissetulekuga riikideks hoolimata enam kui 50 aastat kestnud arengukoostööst; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurem osa AKV riikidest on jäänud madala sissetulekuga riikideks hoolimata enam kui 50 aastat kestnud arengukoostööst;

| E. | arvestades, et praeguseid abi tõhususega seotud probleeme peab lahendama terviklikult, kajastades 21. sajandi tegelikku olukorda, sealhulgas julgeolek, toitumine, veevarustus ning pinnase ja teiste loodusvarade tõhus kasutus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praeguseid abi tõhususega seotud probleeme peab lahendama terviklikult, kajastades 21. sajandi tegelikku olukorda, sealhulgas julgeolek, toitumine, veevarustus ning pinnase ja teiste loodusvarade tõhus kasutus;

| F. | arvestades, et ametlikku arenguabi pakkuvad liikmesriigid on arenguks eraldanud vaid 0,46 % oma kogurahvatulust, mille tõttu kokku enam kui 2 triljonit USA dollarit ei tehta arenguriikidele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ametlikku arenguabi pakkuvad liikmesriigid on arenguks eraldanud vaid 0,46 % oma kogurahvatulust, mille tõttu kokku enam kui 2 triljonit USA dollarit ei tehta arenguriikidele kättesaadavaks;

| G. | arvestades, et ametlik arenguabi võib mängida olulist rolli kestliku arengu tegevuskava 2030 täitmisel, eelkõige madala sissetulekuga riikides ning äärmise vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemisel, kui peetakse kinni tulemusliku arengukoostöö põhimõtetest, nagu riigi isevastutus, läbipaistvus ja aruandekohuslus, keskendumine tulemustele ja kaasavus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ametlik arenguabi võib mängida olulist rolli kestliku arengu tegevuskava 2030 täitmisel, eelkõige madala sissetulekuga riikides ning äärmise vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemisel, kui peetakse kinni tulemusliku arengukoostöö põhimõtetest, nagu riigi isevastutus, läbipaistvus ja aruandekohuslus, keskendumine tulemustele ja kaasavus;

| H. | arvestades, et arengukoostöö ülemaailmse partnerluse 2016. aasta aruandes märgitakse, et riigi isevastutuse kohustuse rakendamise edenemine on viimastel aastatel takerdunud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arengukoostöö ülemaailmse partnerluse 2016. aasta aruandes märgitakse, et riigi isevastutuse kohustuse rakendamise edenemine on viimastel aastatel takerdunud;

| I. | arvestades, et üksnes pool arengukoostööst suunatakse abi saavate riikide finantsjuhtimis- ja riigihankesüsteemidesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üksnes pool arengukoostööst suunatakse abi saavate riikide finantsjuhtimis- ja riigihankesüsteemidesse;

| J. | arvestades, et arengukoostööst rahastatud projektid peaks olema koostatud kooskõlas abisaajariikide eesmärkide ja prioriteetidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arengukoostööst rahastatud projektid peaks olema koostatud kooskõlas abisaajariikide eesmärkide ja prioriteetidega;

| K. | arvestades, et arenguabi suunatakse arvukatesse kooskõlastamata projektidesse ja programmidesse, nõrgendades seega riikide võimekust kujundada ühtne poliitika; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et arenguabi suunatakse arvukatesse kooskõlastamata projektidesse ja programmidesse, nõrgendades seega riikide võimekust kujundada ühtne poliitika;

| L. | arvestades, et arenguriikide võlakoormuse vähendamine edenes aastatuhande alguses jõudsalt, praegused võlatasemed aga kasvavad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et arenguriikide võlakoormuse vähendamine edenes aastatuhande alguses jõudsalt, praegused võlatasemed aga kasvavad;

| M. | arvestades, et arengupartneri, programmist saadava toetuse ning süstemaatilise kaasamise ja riigi valitsusega peetava dialoogi pikaajaline olemasolu hõlbustab vastastikust usaldust ja mõistmist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et arengupartneri, programmist saadava toetuse ning süstemaatilise kaasamise ja riigi valitsusega peetava dialoogi pikaajaline olemasolu hõlbustab vastastikust usaldust ja mõistmist;

| N. | arvestades, et tulemuslikult vaesuse kaotamiseks ja kestliku arengu eesmärkide edendamiseks vajatakse arenguabi ja -koostöö kõrval ka muid arengupoliitika vahendeid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tulemuslikult vaesuse kaotamiseks ja kestliku arengu eesmärkide edendamiseks vajatakse arenguabi ja -koostöö kõrval ka muid arengupoliitika vahendeid;

| O. | arvestades, et arengu tulemuslikkus, st kõigi arengule suunatud vahendite ja ressursside tulemuslik kasutamine, ei sõltu ainult abi rahastajatest, vaid ka tulemuslike ja nõuetele vastavate institutsioonide, mõistlike poliitikameetmete, õigusriigi põhimõtte, kaasava demokraatliku valitsemise ning korruptsioonivastaste tagatiste olemasolust arenguriikides ning ebaseaduslikest rahavoogudest rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et arengu tulemuslikkus, st kõigi arengule suunatud vahendite ja ressursside tulemuslik kasutamine, ei sõltu ainult abi rahastajatest, vaid ka tulemuslike ja nõuetele vastavate institutsioonide, mõistlike poliitikameetmete, õigusriigi põhimõtte, kaasava demokraatliku valitsemise ning korruptsioonivastaste tagatiste olemasolust arenguriikides ning ebaseaduslikest rahavoogudest rahvusvahelisel tasandil;

| 1. | peab kahetsusväärseks, et paljud liidu liikmesriigid ei ole täitnud eesmärki eraldada selleks 0,7 % oma kogurahvatulust ja teatavad liikmesriigid on arenguabi protsentuaalset suurust vähendanud; avaldab tunnustust viiele ELi liikmesriigile, kes on selle eesmärgi saavutanud, ning toonitab, et ainult Euroopa riigid on selle saavutanud või selle saavutamiseks tublisti vaeva näinud; palub ELi liikmesriikidel täita kohustust pakkuda 0,7 % oma kogurahvatulust ametliku arenguabina ning võtta vastu selge tegevuskava selle kohta, kuidas ja millal riik selle eesmärgi täidab; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et paljud liidu liikmesriigid ei ole täitnud eesmärki eraldada selleks 0,7 % oma kogurahvatulust ja teatavad liikmesriigid on arenguabi protsentuaalset suurust vähendanud; avaldab tunnustust viiele ELi liikmesriigile, kes on selle eesmärgi saavutanud, ning toonitab, et ainult Euroopa riigid on selle saavutanud või selle saavutamiseks tublisti vaeva näinud; palub ELi liikmesriikidel täita kohustust pakkuda 0,7 % oma kogurahvatulust ametliku arenguabina ning võtta vastu selge tegevuskava selle kohta, kuidas ja millal riik selle eesmärgi täidab;

| 2. | nõuab tungivalt, et rahastajad eraldaksid vajalikud finants-, tehnilised ja poliitilised vahendid, et saavutada kestliku arengu eesmärgid 2030. aastaks; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et rahastajad eraldaksid vajalikud finants-, tehnilised ja poliitilised vahendid, et saavutada kestliku arengu eesmärgid 2030. aastaks;

| 3. | palub doonorriikidel võtta viivitamata meetmed Pariisi deklaratsiooni ja Busani partnerlusega võetud kohustuste täitmiseks; toonitab, et selle koostöö peamine eesmärk peaks olema arenguabi saavate riikide sõltumatus ja isemajandamine; |
| --- | --- |

3.

palub doonorriikidel võtta viivitamata meetmed Pariisi deklaratsiooni ja Busani partnerlusega võetud kohustuste täitmiseks; toonitab, et selle koostöö peamine eesmärk peaks olema arenguabi saavate riikide sõltumatus ja isemajandamine;

| 4. | hoiatab, et ametliku arenguabi kriteeriume ei tohi leevendada ega kasutada seda selliste kulude katmiseks, mis ei seondu vahetult arenguriikide kestliku arengu edendamisega; |
| --- | --- |

4.

hoiatab, et ametliku arenguabi kriteeriume ei tohi leevendada ega kasutada seda selliste kulude katmiseks, mis ei seondu vahetult arenguriikide kestliku arengu edendamisega;

| 5. | palub Euroopa Liidul eelistada diferentseeritud lähenemisviisi, võttes arvesse arengu-, majanduse ja sotsiaalsete vajaduste taset, geograafilisi ja ilmastikuolusid ning iga abisaajariigi valikuid ja prioriteete; |
| --- | --- |

5.

palub Euroopa Liidul eelistada diferentseeritud lähenemisviisi, võttes arvesse arengu-, majanduse ja sotsiaalsete vajaduste taset, geograafilisi ja ilmastikuolusid ning iga abisaajariigi valikuid ja prioriteete;

| 6. | tuletab meelde, et põhiprioriteet peaks olema vaesuse vähendamine ja pikas perspektiivis selle kaotamine; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et põhiprioriteet peaks olema vaesuse vähendamine ja pikas perspektiivis selle kaotamine;

| 7. | kinnitab vajadust tagada AKV riikide õigus toiduga kindlustatusele, mis hõlmab põllumajandustootjate õigust toota toiduaineid oma rahva jaoks, tehes lõpu maa hõivamisele ja tagades põllumajandustootjatele juurdepääsu maale, seemnetele ja veele; |
| --- | --- |

7.

kinnitab vajadust tagada AKV riikide õigus toiduga kindlustatusele, mis hõlmab põllumajandustootjate õigust toota toiduaineid oma rahva jaoks, tehes lõpu maa hõivamisele ja tagades põllumajandustootjatele juurdepääsu maale, seemnetele ja veele;

| 8. | kutsub toetust saavate riikide parlamente võtma vastu riikliku arenguabi poliitika, et parandada rahastajate ning abi saavate riikide valitsuste aruandekohuslust, tõhustada avaliku sektori finantsjuhtimist ning kasutussuutlikkust ning parandada eelarvetoetuse saamise tingimusi ning pikas perspektiivis vähendada sõltuvust abist; |
| --- | --- |

8.

kutsub toetust saavate riikide parlamente võtma vastu riikliku arenguabi poliitika, et parandada rahastajate ning abi saavate riikide valitsuste aruandekohuslust, tõhustada avaliku sektori finantsjuhtimist ning kasutussuutlikkust ning parandada eelarvetoetuse saamise tingimusi ning pikas perspektiivis vähendada sõltuvust abist;

| 9. | nõuab, et rahastajad hindaksid kohalikke vajadusi ja olusid hoolikamalt, et abi oleks võimalikult tõhus; palub abisaajatel anda selle kohta õigeaegset ja täpset teavet; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et rahastajad hindaksid kohalikke vajadusi ja olusid hoolikamalt, et abi oleks võimalikult tõhus; palub abisaajatel anda selle kohta õigeaegset ja täpset teavet;

| 10. | nõuab tungivalt, et rahastajad ja abisaajad teeksid abiprogrammide paremaks koordineerimiseks koostööd, sealhulgas looksid täpsed abi tõhususe järelevalvemehhanismid; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et rahastajad ja abisaajad teeksid abiprogrammide paremaks koordineerimiseks koostööd, sealhulgas looksid täpsed abi tõhususe järelevalvemehhanismid;

| 11. | tuletab meelde, et kooskõlas riigi isevastutuse põhimõttega peaksid abi saavad riigid ise määratlema arengumudeli ja prioriteedid, mida nad tahavad rakendada; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et kooskõlas riigi isevastutuse põhimõttega peaksid abi saavad riigid ise määratlema arengumudeli ja prioriteedid, mida nad tahavad rakendada;

| 12. | palub AKV riikidel tugevdada piirkondliku integratsiooni algatust, et tegeleda selliste ühiste probleemidega nagu piirkondlik julgeolek, keskkonnakaitse, loodusvarade majandamine, majandusvoogude ja kaubandussuhete korraldamine; |
| --- | --- |

12.

palub AKV riikidel tugevdada piirkondliku integratsiooni algatust, et tegeleda selliste ühiste probleemidega nagu piirkondlik julgeolek, keskkonnakaitse, loodusvarade majandamine, majandusvoogude ja kaubandussuhete korraldamine;

| 13. | rõhutab, et arenguabi peaks antama tagastamatu abina, mitte laenudena, et vältida võlakoormuse suurendamist; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et arenguabi peaks antama tagastamatu abina, mitte laenudena, et vältida võlakoormuse suurendamist;

| 14. | on seisukohal, et mitme AKV riigi olukorra lõplik lahendamine on võimalik üksnes siis, kui võetakse meetmed tagamaks, et inimesed saavad lõpuks oma riigi loodusvarasid kasutada; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et mitme AKV riigi olukorra lõplik lahendamine on võimalik üksnes siis, kui võetakse meetmed tagamaks, et inimesed saavad lõpuks oma riigi loodusvarasid kasutada;

| 15. | rõhutab asjaolu, et riigivõla ja võlaintresside tase mõnedes AKV riikides on ilmselgelt jätkusuutmatu ning piirab tõsiselt investeeringuid, majanduskasvu ning riigi suutlikkust rahastada piisavas ulatuses oma sotsiaalseid funktsioone, nagu tervishoid, haridus ja sotsiaalkaitse; nõuab uut koostööraamistikku, mis suudaks tõeliselt toetada AKV riikide iseseisvat arengut; kutsub ELi liikmesriike algatama ja toetama võla vähendamise protsessi kooskõlas eespool nimetatud ÜRO algatustega suurimates võlgades olevates riikides, edendades seega majandus- ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

15.

rõhutab asjaolu, et riigivõla ja võlaintresside tase mõnedes AKV riikides on ilmselgelt jätkusuutmatu ning piirab tõsiselt investeeringuid, majanduskasvu ning riigi suutlikkust rahastada piisavas ulatuses oma sotsiaalseid funktsioone, nagu tervishoid, haridus ja sotsiaalkaitse; nõuab uut koostööraamistikku, mis suudaks tõeliselt toetada AKV riikide iseseisvat arengut; kutsub ELi liikmesriike algatama ja toetama võla vähendamise protsessi kooskõlas eespool nimetatud ÜRO algatustega suurimates võlgades olevates riikides, edendades seega majandus- ja sotsiaalset arengut;

| 16. | nõuab, et EL ja tema liikmesriigid suurendaksid rahalist toetust ja humanitaarabi; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et EL ja tema liikmesriigid suurendaksid rahalist toetust ja humanitaarabi;

| 17. | peab kahetsusväärseks, et ELi liikmesriigid vähendavad toiduabiprogrammides osalemist; nõuab, et liidu ja liikmesriikide poolt antavat abi kasutataks AKV riikides eeskätt selliste probleemide lahendamiseks nagu suur ebavõrdsus, vaesus, pidev alatoitlus, juurdepääs avalikele ja tervishoiuteenustele, sh seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule, ning samuti kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks, et ELi liikmesriigid vähendavad toiduabiprogrammides osalemist; nõuab, et liidu ja liikmesriikide poolt antavat abi kasutataks AKV riikides eeskätt selliste probleemide lahendamiseks nagu suur ebavõrdsus, vaesus, pidev alatoitlus, juurdepääs avalikele ja tervishoiuteenustele, sh seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule, ning samuti kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks;

| 18. | nõuab toiduabi suurendamist ja selle kasutamist eeskätt kohalikelt põllumajandustootjatelt toiduainete ostmiseks; |
| --- | --- |

18.

nõuab toiduabi suurendamist ja selle kasutamist eeskätt kohalikelt põllumajandustootjatelt toiduainete ostmiseks;

| 19. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid avaldaksid Busani rakenduskava ja aruande oma jõupingutuste kohta; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid avaldaksid Busani rakenduskava ja aruande oma jõupingutuste kohta;

| 20. | rõhutab vajadust seada arengukoostöö ülemaailmne partnerlus kindlalt kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Addis Abeba tegevuskava rakendamise raamidesse; toonitab, et arengukoostöö ülemaailmne partnerlus peaks täitma jõulist rolli tõenduspõhises järelevalves ja vastutuses; rõhutab vajadust selle järele, et arengukoostöö ülemaailmne partnerlus esitaks selgelt määratletud koostöökanalid konkreetsete arengu valdkonnas tegutsejatega lisaks OECD rahastajatele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust seada arengukoostöö ülemaailmne partnerlus kindlalt kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Addis Abeba tegevuskava rakendamise raamidesse; toonitab, et arengukoostöö ülemaailmne partnerlus peaks täitma jõulist rolli tõenduspõhises järelevalves ja vastutuses; rõhutab vajadust selle järele, et arengukoostöö ülemaailmne partnerlus esitaks selgelt määratletud koostöökanalid konkreetsete arengu valdkonnas tegutsejatega lisaks OECD rahastajatele;

| 21. | tunneb heameelt nende OECD algatuste üle, mis võivad aidata vähendada ebaseaduslikke rahavoogusid, ning palub rahvusvahelisel kogukonnal tugevdada koostööd, et suurendada maksustamissüsteemide läbipaistvust; rõhutab tähtsat rolli ja vastutust, mida rahvusvahelised ettevõtted ja finantsasutused sellega seoses omavad; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt nende OECD algatuste üle, mis võivad aidata vähendada ebaseaduslikke rahavoogusid, ning palub rahvusvahelisel kogukonnal tugevdada koostööd, et suurendada maksustamissüsteemide läbipaistvust; rõhutab tähtsat rolli ja vastutust, mida rahvusvahelised ettevõtted ja finantsasutused sellega seoses omavad;

| 22. | palub rahastajatel ja abisaajatel koostada ÜRO egiidi all ühine siduv normatiivne raamistik ning võtta kasutusele kaitsemeetmed ja garantiid tagamaks, et avaliku ja erasektori ettevõtted järgivad ÜRO tööd käsitlevate konventsioonide põhimõtteid ning sotsiaalseid, keskkonna- ja korruptsioonivastaseid norme; |
| --- | --- |

22.

palub rahastajatel ja abisaajatel koostada ÜRO egiidi all ühine siduv normatiivne raamistik ning võtta kasutusele kaitsemeetmed ja garantiid tagamaks, et avaliku ja erasektori ettevõtted järgivad ÜRO tööd käsitlevate konventsioonide põhimõtteid ning sotsiaalseid, keskkonna- ja korruptsioonivastaseid norme;

| 23. | rõhutab vajadust lihtsustada juurdepääsu abiprojektidele, et hõlbustada kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja riikide osalemist; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust lihtsustada juurdepääsu abiprojektidele, et hõlbustada kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja riikide osalemist;

| 24. | toonitab, et abi on arengu kiirendaja, mitte selle peamine allikas; leiab sellega seoses, et abi lõppeesmärk on saavutada olukord, kus abi enam ei vajata; |
| --- | --- |

24.

toonitab, et abi on arengu kiirendaja, mitte selle peamine allikas; leiab sellega seoses, et abi lõppeesmärk on saavutada olukord, kus abi enam ei vajata;

| 25. | nõuab tungivalt, et liiguksime rahastaja ja abisaaja paradigmast edasi, ning nõuab koostöö tugevdamist teaduse ja tehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et liiguksime rahastaja ja abisaaja paradigmast edasi, ning nõuab koostöö tugevdamist teaduse ja tehnoloogia valdkonnas;

| 26. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikide ja ELi liikmesriikide piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

26.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikide ja ELi liikmesriikide piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (33)

spordi rolli kohta hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus Maltal 19.–21. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

mis kohtus Maltal 19.–21. juunil 2017,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping“) ja Cotonou lepingu hilisemaid läbivaatamisi, mis on vastu võetud 2005. ja 2010. aastal (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping“) ja Cotonou lepingu hilisemaid läbivaatamisi, mis on vastu võetud 2005. ja 2010. aastal (34),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni naiste ja spordi kohta (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni naiste ja spordi kohta (35),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni peamiste tööstandardite järgimise kohta olümpiamängude sporditarvete tootmisel (36), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni peamiste tööstandardite järgimise kohta olümpiamängude sporditarvete tootmisel (36),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni spordi rolli kohta hariduses (37), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni spordi rolli kohta hariduses (37),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. mai 2008. aasta resolutsiooni spordi valge raamatu kohta (38), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. mai 2008. aasta resolutsiooni spordi valge raamatu kohta (38),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (39), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (39),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni head juhtimistava, kättesaadavust ja ausameelsust hõlmava integreeritud lähenemisviisi kohta spordipoliitikale (40), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni head juhtimistava, kättesaadavust ja ausameelsust hõlmava integreeritud lähenemisviisi kohta spordipoliitikale (40),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidu suurendatud toetuse kohta kohalikule spordile (41), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2010. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidu suurendatud toetuse kohta kohalikule spordile (41),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. juulil 2007 avaldatud valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. juulil 2007 avaldatud valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2005. aasta teatist „ELi tegevus valdkonnas „Haridus spordi kaudu“: tuginemine EYES 2004 saavutustele“ (COM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2005. aasta teatist „ELi tegevus valdkonnas „Haridus spordi kaudu“: tuginemine EYES 2004 saavutustele“ (COM(2005)0680),

| — | võttes arvesse 2006. aastal Euroopa Komisjoni ja FIFA allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumit jalgpalli muutmise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide arengujõuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aastal Euroopa Komisjoni ja FIFA allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumit jalgpalli muutmise kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide arengujõuks,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldusi spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (42), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldusi spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana (42),

| — | võttes arvesse 1999. aasta detsembri Punta de l’Este deklaratsiooni ja UNESCO traditsiooniliste spordialade ja mängude teemalist ümarlauakohtumist, kus käsitleti traditsiooniliste spordialade ja mängude tunnustamist vaimse pärandina ja kultuurilise mitmekesisuse sümbolina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1999. aasta detsembri Punta de l’Este deklaratsiooni ja UNESCO traditsiooniliste spordialade ja mängude teemalist ümarlauakohtumist, kus käsitleti traditsiooniliste spordialade ja mängude tunnustamist vaimse pärandina ja kultuurilise mitmekesisuse sümbolina,

| — | võttes arvesse kestliku arengu eesmärke, mis võeti vastu ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel 2015. aasta septembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu eesmärke, mis võeti vastu ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel 2015. aasta septembris,

| — | võttes arvesse arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, mis võeti vastu 2015. aasta septembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“, mis võeti vastu 2015. aasta septembris,

| — | võttes arvesse 16. detsembril 2016. aastal ÜRO Peaassamblee vastu võetud resolutsiooni „Sport kui hariduse, tervise, arengu ja rahu edendamise vahend“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembril 2016. aastal ÜRO Peaassamblee vastu võetud resolutsiooni „Sport kui hariduse, tervise, arengu ja rahu edendamise vahend“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV–EL/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV–EL/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | arvestades, et õigust spordile ja kehalisele kasvatusele on tunnustatud põhiõigusena kõikide jaoks ja see on järk-järgult lisatud kõikidesse peamistesse inimõiguste deklaratsioonidesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigust spordile ja kehalisele kasvatusele on tunnustatud põhiõigusena kõikide jaoks ja see on järk-järgult lisatud kõikidesse peamistesse inimõiguste deklaratsioonidesse;

| B. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 lõike 37 kohaselt on sport samuti kestliku arengu oluline tegur; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 lõike 37 kohaselt on sport samuti kestliku arengu oluline tegur;

| C. | arvestades, et sport on osutunud kulutõhusaks ja paindlikuks rahu ja arengu eesmärkide edendamise vahendiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sport on osutunud kulutõhusaks ja paindlikuks rahu ja arengu eesmärkide edendamise vahendiks;

| D. | arvestades, et sport on võimas sotsiaalne vahend, mis ühendab erineva etnilise, kultuurilise, usulise, keelelise ja sotsiaal-majandusliku taustaga inimesi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sport on võimas sotsiaalne vahend, mis ühendab erineva etnilise, kultuurilise, usulise, keelelise ja sotsiaal-majandusliku taustaga inimesi;

| E. | arvestades, et sportimisega seotud kulud sõltuvad spordi liigist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sportimisega seotud kulud sõltuvad spordi liigist;

| F. | arvestades, et nii sport kui ka mäng lapsepõlves võivad olla tegurid, mis ennetavad noorte ja laste sattumist vägivallamaailma ning aitavad vähendada koolist väljalangemise ohtu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nii sport kui ka mäng lapsepõlves võivad olla tegurid, mis ennetavad noorte ja laste sattumist vägivallamaailma ning aitavad vähendada koolist väljalangemise ohtu;

| G. | arvestades, et sport võib olla sotsiaalse kaasamise ja soolise võrdõiguslikkuse alus ja edasiviija; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sport võib olla sotsiaalse kaasamise ja soolise võrdõiguslikkuse alus ja edasiviija;

| H. | arvestades, et kehaline tegevus on väga oluline inimese hariduse ja tervise seisukohast kõikides eluetappides ning et see aitab kaasa inimese sotsiaalsele, füüsilisele ja vaimsele heaolule; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kehaline tegevus on väga oluline inimese hariduse ja tervise seisukohast kõikides eluetappides ning et see aitab kaasa inimese sotsiaalsele, füüsilisele ja vaimsele heaolule;

| I. | arvestades, et laste õigus mängida ja tegeleda spordiga on oluline nende tervise ning füüsilise, sotsiaalse ja isikliku arengu seisukohast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et laste õigus mängida ja tegeleda spordiga on oluline nende tervise ning füüsilise, sotsiaalse ja isikliku arengu seisukohast;

| J. | arvestades, et sporti saab tõhusalt kasutada ka noorte eemal hoidmiseks uimastikasutusest, rakendades nende aega ja energiat, ning sotsiaalsete probleemide lahendamise vahendina; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sporti saab tõhusalt kasutada ka noorte eemal hoidmiseks uimastikasutusest, rakendades nende aega ja energiat, ning sotsiaalsete probleemide lahendamise vahendina;

| K. | arvestades, et sport võib olla tõhus vastus vägivallale; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sport võib olla tõhus vastus vägivallale;

| L. | arvestades, et sport võib kaasa aidata rahu kindlustamisele ja konflikti lahendamisele, nagu on näidanud algatus „Jalgpall rahu nimel“; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sport võib kaasa aidata rahu kindlustamisele ja konflikti lahendamisele, nagu on näidanud algatus „Jalgpall rahu nimel“;

| M. | arvestades, et sportimine võib arendada noorte juhioskusi, aitab õppida tundma positiivseid sotsiaalseid norme ja taastada enesehinnangut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sportimine võib arendada noorte juhioskusi, aitab õppida tundma positiivseid sotsiaalseid norme ja taastada enesehinnangut;

| N. | arvestades, et ausa mängu põhimõte, millest juhindutakse võistlusspordis, aitab edendada noorte kõlblust ning seega luua füüsiliselt ja moraalselt tervet ühiskonda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ausa mängu põhimõte, millest juhindutakse võistlusspordis, aitab edendada noorte kõlblust ning seega luua füüsiliselt ja moraalselt tervet ühiskonda;

| O. | arvestades, et kehaline kasvatus ja sport on olulised vahendid tüdrukute ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ning mõjub positiivselt tervisele ja psühholoogilisele seisundile; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kehaline kasvatus ja sport on olulised vahendid tüdrukute ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ning mõjub positiivselt tervisele ja psühholoogilisele seisundile;

| P. | arvestades, et tüdrukuid ja naisi diskrimineeritakse juurdepääsul spordile, eelkõige tavapäraselt meestele mõeldud aladel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tüdrukuid ja naisi diskrimineeritakse juurdepääsul spordile, eelkõige tavapäraselt meestele mõeldud aladel;

| Q. | arvestades, et spordil on oluline roll teadlikkuse parandamisel oma kehast ja tervisest ning nende vastu austuse kujundamisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et spordil on oluline roll teadlikkuse parandamisel oma kehast ja tervisest ning nende vastu austuse kujundamisel;

| R. | arvestades, et oluline on edendada kõikide laste ja noorte juurdepääsu spordile, kõrvaldades kõikides vormides diskrimineerimise ohu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et oluline on edendada kõikide laste ja noorte juurdepääsu spordile, kõrvaldades kõikides vormides diskrimineerimise ohu;

| S. | arvestades, et sporti saab kasutada ka loovuse ja innovatsiooni kannustamiseks noorte õppijate hulgas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sporti saab kasutada ka loovuse ja innovatsiooni kannustamiseks noorte õppijate hulgas;

| T. | arvestades, et sportimisest ja spordiüritustest saadud tulu, kui see väärtusahelas võrdselt jaotub, võib luua töökohti spordiga seotud valdkondades, väljaõppes ja kampaaniates; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sportimisest ja spordiüritustest saadud tulu, kui see väärtusahelas võrdselt jaotub, võib luua töökohti spordiga seotud valdkondades, väljaõppes ja kampaaniates;

| U. | arvestades, et spordiürituste korraldamisega seotud valdkondades abi tagamine, näiteks toitlustus ja majutus, võib hõlbustada tulutoovate tegevuste mitmekesistamist; arvestades, et on oluline teha nende rahastusallikate hoolikat ja pidevat järelevalvet, et tagada tõhusus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et spordiürituste korraldamisega seotud valdkondades abi tagamine, näiteks toitlustus ja majutus, võib hõlbustada tulutoovate tegevuste mitmekesistamist; arvestades, et on oluline teha nende rahastusallikate hoolikat ja pidevat järelevalvet, et tagada tõhusus ja läbipaistvus;

| V. | arvestades, et sotsiaalteaduslikes uurimustes on leitud, et sport aitab parandada teadlikkust HIVist ja AIDSist ning vähendada nende levikut; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sotsiaalteaduslikes uurimustes on leitud, et sport aitab parandada teadlikkust HIVist ja AIDSist ning vähendada nende levikut;

| W. | arvestades, et sporti saab kasutada humanitaarabi vahendina, eelkõige konfliktiennetuses, rahu- ja lepitusprogrammides ning psühholoogilise trauma ravis; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sporti saab kasutada humanitaarabi vahendina, eelkõige konfliktiennetuses, rahu- ja lepitusprogrammides ning psühholoogilise trauma ravis;

| X. | arvestades, et sport on võimas vahend osalejate vaimse heaolu parandamiseks ja tugevdamiseks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et sport on võimas vahend osalejate vaimse heaolu parandamiseks ja tugevdamiseks;

| Y. | arvestades, et sport võib aidata kajastada arenguriikide positiivset kuvandit ning spordisündmused võivad pakkuda tohutuid võimalusi teadlikkuse parandamiseks AKV riikide potentsiaalist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et sport võib aidata kajastada arenguriikide positiivset kuvandit ning spordisündmused võivad pakkuda tohutuid võimalusi teadlikkuse parandamiseks AKV riikide potentsiaalist;

| Z. | arvestades, et sport võib mängida peamist rolli rassismi-, ksenofoobia- ja diskrimineerimise vastases võitluses ning aidata kaasa inimeste lõimimisele, sõltumata rassist, usust ja rahvuslikust kuuluvusest; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sport võib mängida peamist rolli rassismi-, ksenofoobia- ja diskrimineerimise vastases võitluses ning aidata kaasa inimeste lõimimisele, sõltumata rassist, usust ja rahvuslikust kuuluvusest;

| AA. | arvestades, et tänu oma väljendusvõimele võib sport muutuda võimsaks rahakogumise vahendiks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tänu oma väljendusvõimele võib sport muutuda võimsaks rahakogumise vahendiks;

| AB. | arvestades, et arenguriikide aktiivne osalemine olümpiamängudel ja teistel rahvusvahelistel spordisündmustel on oluline kaasavate ja õiglaste ühiskondade kujundamiseks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et arenguriikide aktiivne osalemine olümpiamängudel ja teistel rahvusvahelistel spordisündmustel on oluline kaasavate ja õiglaste ühiskondade kujundamiseks;

| AC. | arvestades, et sport on sotsiaalse kaasatuse ja selliste inimlike väärtuste nagu vastastikune austus, meeskonnatöö, ausus, empaatia, suhtlemine, koostöö, sotsiaalne õiglus, võrdsus, läbipaistvus, erapooletus ja sõprus edendamise keskne vahend; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et sport on sotsiaalse kaasatuse ja selliste inimlike väärtuste nagu vastastikune austus, meeskonnatöö, ausus, empaatia, suhtlemine, koostöö, sotsiaalne õiglus, võrdsus, läbipaistvus, erapooletus ja sõprus edendamise keskne vahend;

| AD. | arvestades, et spordi kaudu edasi antud väärtused aitavad arendada teadmisi, motivatsiooni, oskusi, sealhulgas meeskonnatöö, aus mäng, koostöö, distsipliin ja sallivus ning valmisolek ise pingutada; arvestades, et need oskused on vajalikud tulevikus rühmategevustes ja tööelus osalemiseks ning võivad ergutada sotsiaalset ühtekuuluvust kogukondades ja ühiskondades; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et spordi kaudu edasi antud väärtused aitavad arendada teadmisi, motivatsiooni, oskusi, sealhulgas meeskonnatöö, aus mäng, koostöö, distsipliin ja sallivus ning valmisolek ise pingutada; arvestades, et need oskused on vajalikud tulevikus rühmategevustes ja tööelus osalemiseks ning võivad ergutada sotsiaalset ühtekuuluvust kogukondades ja ühiskondades;

| AE. | arvestades, et sportimine võib aidata arendada säästvat turismi piirkondlikul ja riigi tasandil ning luua töökohti; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et sportimine võib aidata arendada säästvat turismi piirkondlikul ja riigi tasandil ning luua töökohti;

| AF. | arvestades, et sport võib põhjustada tohutu keskkonnajalajälje; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et sport võib põhjustada tohutu keskkonnajalajälje;

| 1. | palub Euroopa Liidul sporti edendada oma arengupoliitika raames ning soodustada jõupingutusi sellise kaasava riikliku poliitika arendamiseks, mis tegeleb eelkõige noorte, nii poiste kui ka tüdrukute vajaduste ja püüdlustega ning mille vastavates valdkondlikes strateegiates pööratakse rohkem tähelepanu sportimisele ja kehalisele aktiivsusele; |
| --- | --- |

1.

palub Euroopa Liidul sporti edendada oma arengupoliitika raames ning soodustada jõupingutusi sellise kaasava riikliku poliitika arendamiseks, mis tegeleb eelkõige noorte, nii poiste kui ka tüdrukute vajaduste ja püüdlustega ning mille vastavates valdkondlikes strateegiates pööratakse rohkem tähelepanu sportimisele ja kehalisele aktiivsusele;

| 2. | juhib tähelepanu, et Euroopa Liit kasutab pikaajalist, terviklikku ja mõjusat lähenemisviisi, mis on loodud abisaajate toetamiseks hariduse, väljaõppe ja tööhõive vallas, eesmärgiga tagada jätkusuutlikud elatusvahendid; rõhutab selles kontekstis vajadust laiendada konkreetsete tegevuste ulatust, mis kõige võrdsemal ja jätkusuutlikumal viisil toetavad sporti kui inimest ning tema vaimset ja füüsilist arengut kujundavat vahendit; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu, et Euroopa Liit kasutab pikaajalist, terviklikku ja mõjusat lähenemisviisi, mis on loodud abisaajate toetamiseks hariduse, väljaõppe ja tööhõive vallas, eesmärgiga tagada jätkusuutlikud elatusvahendid; rõhutab selles kontekstis vajadust laiendada konkreetsete tegevuste ulatust, mis kõige võrdsemal ja jätkusuutlikumal viisil toetavad sporti kui inimest ning tema vaimset ja füüsilist arengut kujundavat vahendit;

| 3. | tuletab meelde, et hea valitsemistava peab olema spordiorganisatsioonide autonoomia tingimus kooskõlas läbipaistvuse, vastutuse, võrdsete võimaluste, sotsiaalse kaasamise ja demokraatia põhimõttega, sealhulgas sidusrühmade piisav kaasatus; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et hea valitsemistava peab olema spordiorganisatsioonide autonoomia tingimus kooskõlas läbipaistvuse, vastutuse, võrdsete võimaluste, sotsiaalse kaasamise ja demokraatia põhimõttega, sealhulgas sidusrühmade piisav kaasatus;

| 4. | soovitab spordi valdkonna rahastuse hoolikat kontrolli tagamaks, et see täidab kavandatud eesmärgi tulemuslikult; |
| --- | --- |

4.

soovitab spordi valdkonna rahastuse hoolikat kontrolli tagamaks, et see täidab kavandatud eesmärgi tulemuslikult;

| 5. | palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel aidata kehtestada eetikanormid ja reformid tagamaks, et sport aitab tervikuna kaasa kestlikule arengule ja rahule; rõhutab eelkõige vajadust nulltolerantsi poliitika järele korruptsiooni ja teiste kuritegude suhtes spordis; rõhutab, et hea valitsemistava põhimõtte rakendamine spordis on koos seire, järelevalve ja asjakohaste õiguslike vahenditega olulise tähtsusega korruptsiooni ja muude ametiseisundi kuritarvitamiste väljajuurimisel; |
| --- | --- |

5.

palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel aidata kehtestada eetikanormid ja reformid tagamaks, et sport aitab tervikuna kaasa kestlikule arengule ja rahule; rõhutab eelkõige vajadust nulltolerantsi poliitika järele korruptsiooni ja teiste kuritegude suhtes spordis; rõhutab, et hea valitsemistava põhimõtte rakendamine spordis on koos seire, järelevalve ja asjakohaste õiguslike vahenditega olulise tähtsusega korruptsiooni ja muude ametiseisundi kuritarvitamiste väljajuurimisel;

| 6. | rõhutab vajadust nulltolerantsi poliitika järele rassistliku skandeerimise ning vägivalla ja vihkamise toetamise suhtes; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust nulltolerantsi poliitika järele rassistliku skandeerimise ning vägivalla ja vihkamise toetamise suhtes;

| 7. | kutsub üles astuma vajalikke samme, et ennetada naiste langemist eelkõige seksuaal- või meestepoolse vägivalla ohvriks spordis; |
| --- | --- |

7.

kutsub üles astuma vajalikke samme, et ennetada naiste langemist eelkõige seksuaal- või meestepoolse vägivalla ohvriks spordis;

| 8. | rõhutab, et kehaline ja sportlik tegevus on väga oluline inimese hariduse ja tervise seisukohast kõikides eluetappides; palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel lisada sportimine ja kehalise aktiivsuse tegevused õppekavadesse ning toetada neid tegevusi sobiva taristu ja metoodikaga; on seetõttu seisukohal, et kehalise kasvatuse ning kehalise ja sportliku tegevuse harrastamise valdkond peab olema suuresti kaetud avalike teenustega, et võimaldada kõigile võrdset juurdepääsu ning seda varajasest east alates; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kehaline ja sportlik tegevus on väga oluline inimese hariduse ja tervise seisukohast kõikides eluetappides; palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel lisada sportimine ja kehalise aktiivsuse tegevused õppekavadesse ning toetada neid tegevusi sobiva taristu ja metoodikaga; on seetõttu seisukohal, et kehalise kasvatuse ning kehalise ja sportliku tegevuse harrastamise valdkond peab olema suuresti kaetud avalike teenustega, et võimaldada kõigile võrdset juurdepääsu ning seda varajasest east alates;

| 9. | palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel tugevdada spordi rolli oma strateegilises riiklikus poliitikas ja arengukavades; |
| --- | --- |

9.

palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel tugevdada spordi rolli oma strateegilises riiklikus poliitikas ja arengukavades;

| 10. | kutsub eelkõige komisjoni üles sporti arenguabi olulistesse sektoritesse paremini integreerima ning aitama AKV riikidel aktiivselt tegeleda spordi ühiskondlike ja keskkonnaprobleemidega, kujundades parimaid tavasid ja leides lahendusi; |
| --- | --- |

10.

kutsub eelkõige komisjoni üles sporti arenguabi olulistesse sektoritesse paremini integreerima ning aitama AKV riikidel aktiivselt tegeleda spordi ühiskondlike ja keskkonnaprobleemidega, kujundades parimaid tavasid ja leides lahendusi;

| 11. | tuletab meelde, et sport võib olla madala hinnaga ning kasutada kohalikke saadaolevaid ressursse; seega julgustab AKV riike edendama kohalike spordiorganisatsioonide loomist; julgustab kohalikke asutusi tagama juurdepääsu kehalisele aktiivsusele ning looma juurdepääsetavat sporditaristut; julgustab ettevõtlussektorit neid eesmärke toetama; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et sport võib olla madala hinnaga ning kasutada kohalikke saadaolevaid ressursse; seega julgustab AKV riike edendama kohalike spordiorganisatsioonide loomist; julgustab kohalikke asutusi tagama juurdepääsu kehalisele aktiivsusele ning looma juurdepääsetavat sporditaristut; julgustab ettevõtlussektorit neid eesmärke toetama;

| 12. | rõhutab spordi rolli ebasoodsas olukorras olevate rühmade lõimimise hõlbustamisel; toonitab spordi kaudu saadava hariduse olulisust; tunnistab kohaliku spordi olulisust sotsiaalse integratsiooni tagamisel ning kiidab heaks sellealased algatused; |
| --- | --- |

12.

rõhutab spordi rolli ebasoodsas olukorras olevate rühmade lõimimise hõlbustamisel; toonitab spordi kaudu saadava hariduse olulisust; tunnistab kohaliku spordi olulisust sotsiaalse integratsiooni tagamisel ning kiidab heaks sellealased algatused;

| 13. | rõhutab spordi olulist rolli vabatahtliku tegevuse edendamisel, mis omakorda loob ja arendab kogukonna ühtekuuluvust, eneseteostust ja vastastikkust ning aitab luua juurdepääsetavaid, odavaid sportimisvõimalusi ja spordisündmusi, eelkõige kohalikul tasandil, ja on oluline mitteformaalse hariduse viis, mis soodustab noorte tööhõivet; |
| --- | --- |

13.

rõhutab spordi olulist rolli vabatahtliku tegevuse edendamisel, mis omakorda loob ja arendab kogukonna ühtekuuluvust, eneseteostust ja vastastikkust ning aitab luua juurdepääsetavaid, odavaid sportimisvõimalusi ja spordisündmusi, eelkõige kohalikul tasandil, ja on oluline mitteformaalse hariduse viis, mis soodustab noorte tööhõivet;

| 14. | palub erakondadel tugevdada ja laiendada tunniväliseid avalikke spordi- ja kehalise aktiivsuse programme; rõhutab, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid peaksid rohkem investeerima sporditaristu ja sportimise arendamisse; peab vajalikuks rakendada strateegilisi kavasid kogukonnarajatiste ehitamiseks, mis pakuksid samu ressursse nii tüdrukutele kui ka poistele, ja hoolikalt koordineeritud riiklikke taristuid piisava riikliku rahastusega, et edendada nii harrastus- kui ka tippsporti, tagades, et spordirajatised ei kujune kõige jõukamate pärusmaaks ning neid saavad võrdselt kõik kasutada; |
| --- | --- |

14.

palub erakondadel tugevdada ja laiendada tunniväliseid avalikke spordi- ja kehalise aktiivsuse programme; rõhutab, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid peaksid rohkem investeerima sporditaristu ja sportimise arendamisse; peab vajalikuks rakendada strateegilisi kavasid kogukonnarajatiste ehitamiseks, mis pakuksid samu ressursse nii tüdrukutele kui ka poistele, ja hoolikalt koordineeritud riiklikke taristuid piisava riikliku rahastusega, et edendada nii harrastus- kui ka tippsporti, tagades, et spordirajatised ei kujune kõige jõukamate pärusmaaks ning neid saavad võrdselt kõik kasutada;

| 15. | palub erakondadel välja töötada soodsad ja taskukohased programmid õpetajate ja sporditreenerite väljaõppeks; |
| --- | --- |

15.

palub erakondadel välja töötada soodsad ja taskukohased programmid õpetajate ja sporditreenerite väljaõppeks;

| 16. | rõhutab tähtsat eesmärki – naiste ja laste osalemist kõikidel spordialadel, ning toonitab, et erakondadel tuleb pakkuda naistele ja tüdrukutele võrdset ja ausat juurdepääsu spordile, et parandada nende füüsilist ja vaimset tervist, edendada nende haridust, ära hoida seksistlikke stereotüüpe ja kujundada võrdsemaid ühiskondi, |
| --- | --- |

16.

rõhutab tähtsat eesmärki – naiste ja laste osalemist kõikidel spordialadel, ning toonitab, et erakondadel tuleb pakkuda naistele ja tüdrukutele võrdset ja ausat juurdepääsu spordile, et parandada nende füüsilist ja vaimset tervist, edendada nende haridust, ära hoida seksistlikke stereotüüpe ja kujundada võrdsemaid ühiskondi,

| 17. | rõhutab vajadust edendada puuetega inimeste õigusi avalike kampaaniate ja turniiride abil ning toetades sportimist; kutsub nii ELi liikmesriike kui ka AKV riike üles rakendama avatud spordiprogramme puuetega inimestele koolist alates; rõhutab, et puuetega inimestel peaks olema võrdne juurdepääs kõikidele spordirajatistele, sobivatele tugitöötajatele ning transpordile ja teistele teenustele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust edendada puuetega inimeste õigusi avalike kampaaniate ja turniiride abil ning toetades sportimist; kutsub nii ELi liikmesriike kui ka AKV riike üles rakendama avatud spordiprogramme puuetega inimestele koolist alates; rõhutab, et puuetega inimestel peaks olema võrdne juurdepääs kõikidele spordirajatistele, sobivatele tugitöötajatele ning transpordile ja teistele teenustele;

| 18. | osutab spordi kui sotsiaalse kaasatuse teguri tohutule potentsiaalile; kutsub seetõttu üles korraldama ajutisi spordisündmusi eesmärgiga parandada naiste ja laste, eakate, puutega inimeste ning etniliste ja kultuurivähemuste sotsiaalset kaasatust; soovitab neid väärtusi õpetada igapäevaselt, mitte üksnes spordisündmuste ja näituste toimumise ajal; |
| --- | --- |

18.

osutab spordi kui sotsiaalse kaasatuse teguri tohutule potentsiaalile; kutsub seetõttu üles korraldama ajutisi spordisündmusi eesmärgiga parandada naiste ja laste, eakate, puutega inimeste ning etniliste ja kultuurivähemuste sotsiaalset kaasatust; soovitab neid väärtusi õpetada igapäevaselt, mitte üksnes spordisündmuste ja näituste toimumise ajal;

| 19. | palub ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel edendada ennetavat poliitikat seoses naiste võrdse juurdepääsuga kõikidele spordialadele ning väärtustada naiste tulemusi võrdselt meeste tulemustega; palub avalik-õiguslikel meediakanalitel tagada kõikide spordialade võrdne kajastamine; julgustab erameediakanaleid tagama spordilehtedes naiste spordi kajastamist; |
| --- | --- |

19.

palub ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel edendada ennetavat poliitikat seoses naiste võrdse juurdepääsuga kõikidele spordialadele ning väärtustada naiste tulemusi võrdselt meeste tulemustega; palub avalik-õiguslikel meediakanalitel tagada kõikide spordialade võrdne kajastamine; julgustab erameediakanaleid tagama spordilehtedes naiste spordi kajastamist;

| 20. | julgustab AKV riike ja ELi liikmesriike taaskäivitama ja toetama traditsioonilisi spordialasid, luues ja tugevdades sellega seotud programme; |
| --- | --- |

20.

julgustab AKV riike ja ELi liikmesriike taaskäivitama ja toetama traditsioonilisi spordialasid, luues ja tugevdades sellega seotud programme;

| 21. | palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel võtta meetmeid, mis aitavad noortel arendada oma võimeid ja oskusi ka rahaliselt kulukatel spordialadel; |
| --- | --- |

21.

palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel võtta meetmeid, mis aitavad noortel arendada oma võimeid ja oskusi ka rahaliselt kulukatel spordialadel;

| 22. | rõhutab võistlemisega mitteseotud ja individuaalspordialade ning tänavamängude väärtust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab võistlemisega mitteseotud ja individuaalspordialade ning tänavamängude väärtust;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike, arvestades kohustust mitte kedagi kõrvale jätta, millele pöörati ulatuslikku tähelepanu tegevuskava 2030 aruteludel, üles lisama spordi arengu tegevuskavadesse ja pidama selle üle dialoogi partnerriikidega; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike, arvestades kohustust mitte kedagi kõrvale jätta, millele pöörati ulatuslikku tähelepanu tegevuskava 2030 aruteludel, üles lisama spordi arengu tegevuskavadesse ja pidama selle üle dialoogi partnerriikidega;

| 24. | juhib tähelepanu humanitaarabis ja abiga seotud tegevustes kasutatud sportimise positiivsetele psühholoogilistele tulemustele; kutsub seetõttu kõiki asjaomaseid AKV ja ELi tegutsejaid üles lisama sportimise oma humanitaarabi strateegiatesse; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu humanitaarabis ja abiga seotud tegevustes kasutatud sportimise positiivsetele psühholoogilistele tulemustele; kutsub seetõttu kõiki asjaomaseid AKV ja ELi tegutsejaid üles lisama sportimise oma humanitaarabi strateegiatesse;

| 25. | märgib, et kõrge kasumlikkusega sporditööstus võiks rohkem osaleda sotsiaalset arengut toetavates tegevustes, näiteks sportimise struktureeritud ühendamine hariduse, eluks vajalike oskuste ja tervishoiuprogrammidega; palub seetõttu ELi riikidel ja AKV liikmesriikidel sporditööstusega programmide suhtes kokkulepe saavutada, võttes eeskujuks 2006. aastal Euroopa Komisjoni ja FIFA allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumi; soovitab spordi edendamist ka kohalikul tasandil, et piiramatu juurdepääs oleks tagatud ka maa- ja äärepoolsetes piirkondades; |
| --- | --- |

25.

märgib, et kõrge kasumlikkusega sporditööstus võiks rohkem osaleda sotsiaalset arengut toetavates tegevustes, näiteks sportimise struktureeritud ühendamine hariduse, eluks vajalike oskuste ja tervishoiuprogrammidega; palub seetõttu ELi riikidel ja AKV liikmesriikidel sporditööstusega programmide suhtes kokkulepe saavutada, võttes eeskujuks 2006. aastal Euroopa Komisjoni ja FIFA allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumi; soovitab spordi edendamist ka kohalikul tasandil, et piiramatu juurdepääs oleks tagatud ka maa- ja äärepoolsetes piirkondades;

| 26. | kutsub erakondi üles töötama välja ELi–AKV liikuvusprogramme ning sobivaid meetmeid noortele harrastussportlastele ja treeneritele, et võimaldada neil õppida uusi treeningmeetodeid; nõuab tungivalt selliste liikuvusprogrammide osana viisalihtsustuslepingute kaalumist; |
| --- | --- |

26.

kutsub erakondi üles töötama välja ELi–AKV liikuvusprogramme ning sobivaid meetmeid noortele harrastussportlastele ja treeneritele, et võimaldada neil õppida uusi treeningmeetodeid; nõuab tungivalt selliste liikuvusprogrammide osana viisalihtsustuslepingute kaalumist;

| 27. | julgustab kohalikke asutusi tegema koostööd omavahel ja teiste sektoritega eesmärgiga välja töötada piiriüleseid ja piirkondlikke spordialgatusi; |
| --- | --- |

27.

julgustab kohalikke asutusi tegema koostööd omavahel ja teiste sektoritega eesmärgiga välja töötada piiriüleseid ja piirkondlikke spordialgatusi;

| 28. | nendib harrastusspordi taristu ja kehalisele aktiivsusele spetsialiseerunud kvalifitseeritud töötajate puudumist AKV riikides; seetõttu kutsub komisjoni üles pakkuma eksperditeadmisi ja edendama liikuvusprogramme AKV riikide ja ELi liikmesriikide vahel, et välja õpetada kvalifitseeritud sporditreenereid; |
| --- | --- |

28.

nendib harrastusspordi taristu ja kehalisele aktiivsusele spetsialiseerunud kvalifitseeritud töötajate puudumist AKV riikides; seetõttu kutsub komisjoni üles pakkuma eksperditeadmisi ja edendama liikuvusprogramme AKV riikide ja ELi liikmesriikide vahel, et välja õpetada kvalifitseeritud sporditreenereid;

| 29. | avaldab kahetsust naiste puudumise üle treenerite, spordikohtunike, arstide, tehnikute ja mänedžeride hulgas; palub tungivalt, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid edendaksid konkreetseid programme naiste osalemise tagamiseks nendes ametites; |
| --- | --- |

29.

avaldab kahetsust naiste puudumise üle treenerite, spordikohtunike, arstide, tehnikute ja mänedžeride hulgas; palub tungivalt, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid edendaksid konkreetseid programme naiste osalemise tagamiseks nendes ametites;

| 30. | rõhutab topeltkarjääri kokkulepete edendamise olulisust, mis võimaldab sportlastel ühendada sportlaskarjäär hariduse ja tööga ning alustada sportlaskarjääri lõppedes uut ametialast karjääri; |
| --- | --- |

30.

rõhutab topeltkarjääri kokkulepete edendamise olulisust, mis võimaldab sportlastel ühendada sportlaskarjäär hariduse ja tööga ning alustada sportlaskarjääri lõppedes uut ametialast karjääri;

| 31. | toonitab, et oluline on toetada kehalist aktiivsust kui olulist isikliku ja kollektiivse teostuse viisi, mitte üksnes karjääri, et vältida noorte hulgas petlike kujutluste loomist; |
| --- | --- |

31.

toonitab, et oluline on toetada kehalist aktiivsust kui olulist isikliku ja kollektiivse teostuse viisi, mitte üksnes karjääri, et vältida noorte hulgas petlike kujutluste loomist;

| 32. | kutsub komisjoni üles toetama andmete kogumist ja teadustööd, et hinnata spordi positiivset mõju arengule ja sotsiaalsele kaasatusele; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles toetama andmete kogumist ja teadustööd, et hinnata spordi positiivset mõju arengule ja sotsiaalsele kaasatusele;

| 33. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike, kus oluliseks peetakse sama liiki sporti, üles sõlmima kahepoolseid lepinguid tehnilise abi osutamiseks ning sportlaste ja eksperditeadmiste vahetamiseks; leiab samuti, et professionaalsed klubid ja vabaühendused võivad täita olulist osa treeningualaste teadmiste jagamisel; |
| --- | --- |

33.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike, kus oluliseks peetakse sama liiki sporti, üles sõlmima kahepoolseid lepinguid tehnilise abi osutamiseks ning sportlaste ja eksperditeadmiste vahetamiseks; leiab samuti, et professionaalsed klubid ja vabaühendused võivad täita olulist osa treeningualaste teadmiste jagamisel;

| 34. | kutsub AKV riike ja ELi ja liikmesriike üles rahastama sportimisvõimalusi, mis on suunatud uimastikasutuse ja sotsiaalsete probleemide ohus teismelistele ja noortele; |
| --- | --- |

34.

kutsub AKV riike ja ELi ja liikmesriike üles rahastama sportimisvõimalusi, mis on suunatud uimastikasutuse ja sotsiaalsete probleemide ohus teismelistele ja noortele;

| 35. | avaldab kahetsust sponsorluse madala taseme üle naiste spordis; palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel püüda sporti edendada võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

35.

avaldab kahetsust sponsorluse madala taseme üle naiste spordis; palub AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel püüda sporti edendada võrdsetel tingimustel;

| 36. | kutsub AKV riikide ja ELi liikmesriikide valitsusi üles toetama ja tunnustama loovust ja innovatsiooni ning lisaks nõuab, et ELi riigid aitaksid AKV riikidel rahastada sporditaristut, et töötud noored saaksid spordirajatisi kasutada enese arendamiseks, selle asemel et rännata ELi ja mujale; |
| --- | --- |

36.

kutsub AKV riikide ja ELi liikmesriikide valitsusi üles toetama ja tunnustama loovust ja innovatsiooni ning lisaks nõuab, et ELi riigid aitaksid AKV riikidel rahastada sporditaristut, et töötud noored saaksid spordirajatisi kasutada enese arendamiseks, selle asemel et rännata ELi ja mujale;

| 37. | kordab veel kord, et kehaline kasvatus on koolis oluline lähtepunkt laste jaoks, et õppida elu jaoks vajalikke oskusi ja omandada väärtusi ja teadmisi ning et osata aidata neil kujundada välja elukestva kehalise aktiivsuse, heaolu ning tervisliku elustiili ja käitumise positiivsed harjumused; |
| --- | --- |

37.

kordab veel kord, et kehaline kasvatus on koolis oluline lähtepunkt laste jaoks, et õppida elu jaoks vajalikke oskusi ja omandada väärtusi ja teadmisi ning et osata aidata neil kujundada välja elukestva kehalise aktiivsuse, heaolu ning tervisliku elustiili ja käitumise positiivsed harjumused;

| 38. | juhib tähelepanu spordi positiivsele rollile põgenike, varjupaigataotlejate ja ümberasustatud isikute jaoks, kuna see annab destabiliseerivas keskkonnas normaalsuse ja korrapära tunde, ning nõuab programmide välja töötamist, et julgustada selliseid inimesi spordiga tegelema; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu spordi positiivsele rollile põgenike, varjupaigataotlejate ja ümberasustatud isikute jaoks, kuna see annab destabiliseerivas keskkonnas normaalsuse ja korrapära tunde, ning nõuab programmide välja töötamist, et julgustada selliseid inimesi spordiga tegelema;

| 39. | rõhutab spordi olulisust lapstööliste ja lapssõdurite ühiskonda taasintegreerimisel ning sporti kui vahendit lapstööliste ja lapssõdurite kasutamise vastu ühinemiseks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab spordi olulisust lapstööliste ja lapssõdurite ühiskonda taasintegreerimisel ning sporti kui vahendit lapstööliste ja lapssõdurite kasutamise vastu ühinemiseks;

| 40. | rõhutab spordi olulist rolli noorte kaitsmisel inimkaubanduse vastu ning kui vahendit sellise tegevuse vastu ühinemiseks; |
| --- | --- |

40.

rõhutab spordi olulist rolli noorte kaitsmisel inimkaubanduse vastu ning kui vahendit sellise tegevuse vastu ühinemiseks;

| 41. | toonitab, et spordil on HIVi ja AIDSi leviku ja mõju leevendamise vahendina oma roll, liites ennetusprogrammid sportimisega; |
| --- | --- |

41.

toonitab, et spordil on HIVi ja AIDSi leviku ja mõju leevendamise vahendina oma roll, liites ennetusprogrammid sportimisega;

| 42. | toonitab vajadust, et spordiühendused oleksid keskkonnaalaselt vastutustundlikud, vähendaksid spordi mõju keskkonnale ning pakuksid osalejatele spordiga tegelemiseks puhast ja turvalist keskkonda; |
| --- | --- |

42.

toonitab vajadust, et spordiühendused oleksid keskkonnaalaselt vastutustundlikud, vähendaksid spordi mõju keskkonnale ning pakuksid osalejatele spordiga tegelemiseks puhast ja turvalist keskkonda;

| 43. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikide ja ELi liikmesriikide piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

43.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikide ja ELi liikmesriikide piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (43)

julgeolekuolukorra kohta Saheli ja Sahara piirkonnas

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus Maltal St Julian’sis 19.–21. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

mis kohtus Maltal St Julian’sis 19.–21. juunil 2017,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud ning Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal ja Ouagadougous 22. juunil 2010. aastal muudetud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud ning Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal ja Ouagadougous 22. juunil 2010. aastal muudetud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu vahel,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015. aastal,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse ja Euroopa Liidu 7. märtsi 2017. aasta ühisdeklaratsiooni Alžiiri protsessist tuleneva Mali rahu- ja leppimise kokkuleppe rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse ja Euroopa Liidu 7. märtsi 2017. aasta ühisdeklaratsiooni Alžiiri protsessist tuleneva Mali rahu- ja leppimise kokkuleppe rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 29. juuni 2016. aasta resolutsiooni 2295(2016) ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Malis volituste pikendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 29. juuni 2016. aasta resolutsiooni 2295(2016) ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Malis volituste pikendamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni 2337(2017) Lääne-Aafrikas rahu kindlustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni 2337(2017) Lääne-Aafrikas rahu kindlustamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. märtsi 2017. aasta resolutsiooni 2349(2017) rahu ja julgeoleku kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. märtsi 2017. aasta resolutsiooni 2349(2017) rahu ja julgeoleku kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 25. aprilli 2013. aasta resolutsiooni 2100(2013), millega loodi ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis, ning ÜRO Julgeolekunõukogu 2013. aasta juuni otsust nr S/2013/354 võtta vastu ÜRO Saheli piirkonna integreeritud strateegia, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 25. aprilli 2013. aasta resolutsiooni 2100(2013), millega loodi ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis, ning ÜRO Julgeolekunõukogu 2013. aasta juuni otsust nr S/2013/354 võtta vastu ÜRO Saheli piirkonna integreeritud strateegia,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 8. aprilli 2013. aasta aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule Lääne-Sahara kohta, eelkõige selle viidet Lääne-Sahara ja Saheli piirkonna olukorra tihedale seotusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 8. aprilli 2013. aasta aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule Lääne-Sahara kohta, eelkõige selle viidet Lääne-Sahara ja Saheli piirkonna olukorra tihedale seotusele,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 17. juuni 2013. aasta aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku uimastikaubanduse kohta Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 17. juuni 2013. aasta aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku uimastikaubanduse kohta Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1973 (2011) loodud eksperdirühma 19. veebruari 2014. aasta lõpparuannet Liibüa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1973 (2011) loodud eksperdirühma 19. veebruari 2014. aasta lõpparuannet Liibüa kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Saheli erisaadiku 10. veebruari 2016. aasta avaldust ÜRO Julgeolekunõukogule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Saheli erisaadiku 10. veebruari 2016. aasta avaldust ÜRO Julgeolekunõukogule,

| — | võttes arvesse Keenias Nairobis 27. juunil 1981. aastal vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Keenias Nairobis 27. juunil 1981. aastal vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse 30. jaanuaril 2007. aastal Etioopias Addis Abebas vastu võetud demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitlevat Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. jaanuaril 2007. aastal Etioopias Addis Abebas vastu võetud demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitlevat Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Saheli G5 konventsiooni, mille 19. detsembril 2014. aastal Mauritaanias Nouakchottis allkirjastasid Burkina Faso, Tšaad, Mali, Mauritaania ja Niger, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saheli G5 konventsiooni, mille 19. detsembril 2014. aastal Mauritaanias Nouakchottis allkirjastasid Burkina Faso, Tšaad, Mali, Mauritaania ja Niger,

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) poliitilist deklaratsiooni uimastite kuritarvitamise, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise kohta Lääne-Aafrikas ning vastavat 2008. aastal vastu võetud Praia tegevuskava aastateks 2008–2011 ja järgnevat, 2016. aasta septembris Abujas vastu võetud uut tegevuskava aastateks 2016–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) poliitilist deklaratsiooni uimastite kuritarvitamise, ebaseadusliku uimastikaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise kohta Lääne-Aafrikas ning vastavat 2008. aastal vastu võetud Praia tegevuskava aastateks 2008–2011 ja järgnevat, 2016. aasta septembris Abujas vastu võetud uut tegevuskava aastateks 2016–2020,

| — | võttes arvesse majanduspartnerluslepingut ELi ning 16 Lääne-Aafrika riigi, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) ja Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu (UEMOA) vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduspartnerluslepingut ELi ning 16 Lääne-Aafrika riigi, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) ja Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu (UEMOA) vahel,

| — | võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud Aafrika ja ELi ühisstrateegiat ja 2014. aasta aprillis neljandal ELi-Aafrika tippkohtumisel vastu võetud ELi ja Aafrika koostöö tegevuskava (2014–2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud Aafrika ja ELi ühisstrateegiat ja 2014. aasta aprillis neljandal ELi-Aafrika tippkohtumisel vastu võetud ELi ja Aafrika koostöö tegevuskava (2014–2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 4. mai 2017. aasta ühisteatist „Aafrika ja ELi partnerluse uus hoog“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 4. mai 2017. aasta ühisteatist „Aafrika ja ELi partnerluse uus hoog“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, mida liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident esitles 28. juunil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, mida liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident esitles 28. juunil 2016,

| — | võttes arvesse 2011. aasta märtsis vastu võetud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat ELi strateegiat ning 20. aprillil 2015. aastal vastu võetud ja 2016. aasta juunis ajakohastatud ELi Saheli piirkondlikku tegevuskava aastateks 2015–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta märtsis vastu võetud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat ELi strateegiat ning 20. aprillil 2015. aastal vastu võetud ja 2016. aasta juunis ajakohastatud ELi Saheli piirkondlikku tegevuskava aastateks 2015–2020,

| — | võttes arvesse ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi,

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid, mis algatati 2003. aastal ja mida muudeti 2015. aasta novembris, ning Alžeeria ja Maroko assotsieerimislepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika tegevuskavasid, mis algatati 2003. aastal ja mida muudeti 2015. aasta novembris, ning Alžeeria ja Maroko assotsieerimislepinguid,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2014. aastal vastu võetud Saheli humanitaarabi rakenduskava ning 2012. aastal algatatud Saheli ja Lääne-Aafrika vastupanuvõime algatuse ülemaailmset liitu (AGIR), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2014. aastal vastu võetud Saheli humanitaarabi rakenduskava ning 2012. aastal algatatud Saheli ja Lääne-Aafrika vastupanuvõime algatuse ülemaailmset liitu (AGIR),

| — | võttes arvesse ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) võimete tugevdamise missiooni (EUCAP Sahel Niger) käivitamist 2012. aasta juulis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) võimete tugevdamise missiooni (EUCAP Sahel Niger) käivitamist 2012. aasta juulis,

| — | võttes arvesse ELi ÜJKP väljaõppemissiooni (EUTM) käivitamist Malis 2013. aasta veebruaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ÜJKP väljaõppemissiooni (EUTM) käivitamist Malis 2013. aasta veebruaris,

| — | võttes arvesse ELi integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), mis loodi 2013. aastal ja kestab 2017. aasta augustini, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), mis loodi 2013. aastal ja kestab 2017. aasta augustini,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi Mali ja Saheli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi Mali ja Saheli kohta,

| A. | arvestades, et Saheli ja Sahara piirkond on Aafrika mandri üks kõige vähem arenenud osi ning üks maailma vaesemaid piirkondi, mis kannatab sissetulekute ebavõrdse jaotuse tõttu; arvestades, et piirkonnale on hävitavalt mõjunud erinevad probleemid, sealhulgas poliitilised vapustused ja ebastabiilsus, süsteemne vaesus ja ebavõrdsus, relvastatud kokkupõrked, looduskatastroofid, plahvatuslik demograafiline kasv, puudulik haldussuutlikkus ja riigivõimu puudumine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Saheli ja Sahara piirkond on Aafrika mandri üks kõige vähem arenenud osi ning üks maailma vaesemaid piirkondi, mis kannatab sissetulekute ebavõrdse jaotuse tõttu; arvestades, et piirkonnale on hävitavalt mõjunud erinevad probleemid, sealhulgas poliitilised vapustused ja ebastabiilsus, süsteemne vaesus ja ebavõrdsus, relvastatud kokkupõrked, looduskatastroofid, plahvatuslik demograafiline kasv, puudulik haldussuutlikkus ja riigivõimu puudumine;

| B. | arvestades, et piirkonna probleemid on hõlbustanud terrorirühmituste levikut, näiteks Al Qaeda Magribis, Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine ja Al Shabaab; arvestades, et nende kohalolu on veelgi õõnestanud julgeolekut ja majandust, süvendanud äärmist vaesust ja muutnud piirkonna riigid äärmuslaste varustusalaks ning muutnud noored vastuvõtlikuks terroristide värbamisele; arvestades, et naised on ebakindluse ja kuritegevuse suhtes eriti haavatavad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piirkonna probleemid on hõlbustanud terrorirühmituste levikut, näiteks Al Qaeda Magribis, Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine ja Al Shabaab; arvestades, et nende kohalolu on veelgi õõnestanud julgeolekut ja majandust, süvendanud äärmist vaesust ja muutnud piirkonna riigid äärmuslaste varustusalaks ning muutnud noored vastuvõtlikuks terroristide värbamisele; arvestades, et naised on ebakindluse ja kuritegevuse suhtes eriti haavatavad;

| C. | arvestades, et piirkonda mõjutavad tugevalt kliimamuutuste tagajärjed ning see on väga haavatav põua, äärmuslike ilmastikutingimuste, üleujutuste, mulla degradeerumise ja toidupuuduse suhtes; arvestades, et kliimaohud mõjutavad peamiselt kõige haavatavamaid elanikke ja nende elatisvahendeid, kuid aitavad samuti veelgi kaasa konfliktidele ja avaldavad suurt majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piirkonda mõjutavad tugevalt kliimamuutuste tagajärjed ning see on väga haavatav põua, äärmuslike ilmastikutingimuste, üleujutuste, mulla degradeerumise ja toidupuuduse suhtes; arvestades, et kliimaohud mõjutavad peamiselt kõige haavatavamaid elanikke ja nende elatisvahendeid, kuid aitavad samuti veelgi kaasa konfliktidele ja avaldavad suurt majanduslikku mõju;

| D. | arvestades, et Saheli ja Tšaadi järve piirkonna probleemid on olemuselt piiriülesed ja omavahel tihedalt seotud ning seega saab neid lahendada üksnes tervikliku piirkonnastrateegia abil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saheli ja Tšaadi järve piirkonna probleemid on olemuselt piiriülesed ja omavahel tihedalt seotud ning seega saab neid lahendada üksnes tervikliku piirkonnastrateegia abil;

| E. | arvestades, et julgeolekuolukorra halvenemine kujutab probleemi arengukoostööle ja piirab humanitaarabi, süvendades veel piirkonna haavatavust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et julgeolekuolukorra halvenemine kujutab probleemi arengukoostööle ja piirab humanitaarabi, süvendades veel piirkonna haavatavust;

| F. | arvestades, et hiljutised konfliktid piikonnas on ebastabiilsust süvendanud, eelkõige Malis, Nigeerias, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Liibüas; arvestades, et eelkõige Liibüa konflikt on avaldanud tõsist piirkondlikku mõju julgeolekule; arvestades, et tagasipöörduvate võitlejate ja ebaseaduslike relvade voog Liibüast on avaldanud negatiivset mõju julgeolekuolukorrale sellistes riikides nagu Mali, Tšaad ja Niger ning märkimisväärselt süvendanud probleeme, millega piirkond juba niigi kokku puutus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hiljutised konfliktid piikonnas on ebastabiilsust süvendanud, eelkõige Malis, Nigeerias, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Liibüas; arvestades, et eelkõige Liibüa konflikt on avaldanud tõsist piirkondlikku mõju julgeolekule; arvestades, et tagasipöörduvate võitlejate ja ebaseaduslike relvade voog Liibüast on avaldanud negatiivset mõju julgeolekuolukorrale sellistes riikides nagu Mali, Tšaad ja Niger ning märkimisväärselt süvendanud probleeme, millega piirkond juba niigi kokku puutus;

| G. | arvestades, et kestlik areng ei saa toimuda ilma julgeolekuta; arvestades, et need konfliktid avaldavad otsest ja tõsist mõju naaberpiirkondade, sealhulgas ELi kodanike julgeolekule ja heaolule, levides terrorismi ja massiliste pagulasvoogude näol üha sagedamini; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kestlik areng ei saa toimuda ilma julgeolekuta; arvestades, et need konfliktid avaldavad otsest ja tõsist mõju naaberpiirkondade, sealhulgas ELi kodanike julgeolekule ja heaolule, levides terrorismi ja massiliste pagulasvoogude näol üha sagedamini;

| H. | arvestades, et nõrk valitsus ja ulatuslik korruptsioon takistavad tõhusa julgeolekusektori väljaarendamist ning terroristide ja kuritegelike võrgustike vastast võitlust; arvestades, et piirkond on muutunud üha olulisemaks uimasti- ja relvakaubanduse võrgustike transiidikeskuseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nõrk valitsus ja ulatuslik korruptsioon takistavad tõhusa julgeolekusektori väljaarendamist ning terroristide ja kuritegelike võrgustike vastast võitlust; arvestades, et piirkond on muutunud üha olulisemaks uimasti- ja relvakaubanduse võrgustike transiidikeskuseks;

| I. | arvestades, et 2011. aastal võttis EL vastu Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia ning seejärel Saheli piirkondliku tegevuskava aastateks 2015–2020, mis mõlemad pakuvad terviklikku lähenemisviisi ELi tegevusele kõnealuse piirkonna riikides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2011. aastal võttis EL vastu Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia ning seejärel Saheli piirkondliku tegevuskava aastateks 2015–2020, mis mõlemad pakuvad terviklikku lähenemisviisi ELi tegevusele kõnealuse piirkonna riikides;

| J. | arvestades, et erinevate meetmete ja instrumentide koordineerimiseks ülemaailmsel, riiklikul ja piirkondlikul tasandil on tehtud jõupingutusi, kuid pikaajalisi püsivaid tulemusi ikka ei ole; arvestades, et Saheli ja Tšaadi järve piirkonna olukord nõuab ressursside koondamist ja nii rahvusvaheline avalikkuse kui ka kohalike omavalitsuste pooldavamat poliitilist kohustust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et erinevate meetmete ja instrumentide koordineerimiseks ülemaailmsel, riiklikul ja piirkondlikul tasandil on tehtud jõupingutusi, kuid pikaajalisi püsivaid tulemusi ikka ei ole; arvestades, et Saheli ja Tšaadi järve piirkonna olukord nõuab ressursside koondamist ja nii rahvusvaheline avalikkuse kui ka kohalike omavalitsuste pooldavamat poliitilist kohustust;

| K. | arvestades, et mitu Saheli riiki on loonud Saheli G5, et asutada tulemuslik foorum dialoogi pidamiseks ja koostööks; arvestades, et 6. veebruari 2017. aasta G5 tippkohtumisel otsustati moodustada ühendatud sõjaväeline jõud Saheli piirkonnas; arvestades, et EL võttis kohustuse panustada sellesse 50 miljonit eurot; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitu Saheli riiki on loonud Saheli G5, et asutada tulemuslik foorum dialoogi pidamiseks ja koostööks; arvestades, et 6. veebruari 2017. aasta G5 tippkohtumisel otsustati moodustada ühendatud sõjaväeline jõud Saheli piirkonnas; arvestades, et EL võttis kohustuse panustada sellesse 50 miljonit eurot;

| L. | arvestades, et 42 miljonit inimest kannatab praegu tõsist või mõõdukat toidupuudust, sealhulgas 9,3 miljonit inimest, kes vajavad kiiret toiduabi; arvestades, et konfliktide jätkumise ja ebakindluse tõttu on oodata nende näitajate tõusu, seejuures kannatab toidupuudust 2017. aasta augustiks hinnanguliselt kokku 53 miljonit inimest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 42 miljonit inimest kannatab praegu tõsist või mõõdukat toidupuudust, sealhulgas 9,3 miljonit inimest, kes vajavad kiiret toiduabi; arvestades, et konfliktide jätkumise ja ebakindluse tõttu on oodata nende näitajate tõusu, seejuures kannatab toidupuudust 2017. aasta augustiks hinnanguliselt kokku 53 miljonit inimest;

| M. | arvestades, et EL on Saheli piirkonnale üks suurimaid humanitaarabi andjaid, olles 2016. aastal kulutanud 299 miljonit eurot nende inimeste toetamiseks, keda mõjutab tõsine toidu ja toitumisega seotud kindlustamatus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on Saheli piirkonnale üks suurimaid humanitaarabi andjaid, olles 2016. aastal kulutanud 299 miljonit eurot nende inimeste toetamiseks, keda mõjutab tõsine toidu ja toitumisega seotud kindlustamatus;

| N. | arvestades, et Prantsusmaa operatsiooni „Serval“ jõud ja AFISMA (Aafrika juhtimisel toimuv rahvusvaheline Mali toetusmissioon), mida toetavad Tšaadi väed ja operatsioon „Barkhane“ ning ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Malis kohalolu, ning ühendatud rahvusvaheliste jõudude jõupingutused on aidanud džihaadi rühmitusi mõnest Mali piirkonnast välja tõrjuda ja nõrgestanud Boko Haramit Tšaadi järve piirkonnas, kuid ei ole kumbagi rühmitust veel täielikult võitnud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Prantsusmaa operatsiooni „Serval“ jõud ja AFISMA (Aafrika juhtimisel toimuv rahvusvaheline Mali toetusmissioon), mida toetavad Tšaadi väed ja operatsioon „Barkhane“ ning ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Malis kohalolu, ning ühendatud rahvusvaheliste jõudude jõupingutused on aidanud džihaadi rühmitusi mõnest Mali piirkonnast välja tõrjuda ja nõrgestanud Boko Haramit Tšaadi järve piirkonnas, kuid ei ole kumbagi rühmitust veel täielikult võitnud;

| O. | arvestades, et ebakindlus kogu piirkonnas on põhjustanud enneolematul tasemel sundrände, eelkõige naaberriikidesse; arvestades, et Saheli piirkonnast asub suurem osa Euroopasse rändajaid teele ja see jääb nende rändeteele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ebakindlus kogu piirkonnas on põhjustanud enneolematul tasemel sundrände, eelkõige naaberriikidesse; arvestades, et Saheli piirkonnast asub suurem osa Euroopasse rändajaid teele ja see jääb nende rändeteele;

| 1. | peab äärmiselt tähtsaks tagada sidusus julgeoleku-, kaitse-, humanitaar- ja arengukoostöö poliitika vahel Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonna olukorraga tegelemisel; on veendunud, et poliitilise stabiilsuse, julgeoleku, hea valitsemistava, sotsiaalse ühtekuuluvuse, majandus- ja haridusvõimaluste tugevdamine Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonnas on peamine kestliku arengu edendamisel ning terroristlike ja kuritegelike võrgustike hävitamisel Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

1.

peab äärmiselt tähtsaks tagada sidusus julgeoleku-, kaitse-, humanitaar- ja arengukoostöö poliitika vahel Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonna olukorraga tegelemisel; on veendunud, et poliitilise stabiilsuse, julgeoleku, hea valitsemistava, sotsiaalse ühtekuuluvuse, majandus- ja haridusvõimaluste tugevdamine Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonnas on peamine kestliku arengu edendamisel ning terroristlike ja kuritegelike võrgustike hävitamisel Saheli piirkonnas;

| 2. | mõistab jõuliselt hukka kõik terroriaktid ja inimõiguste rikkumised Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, sealhulgas need, mis hõlmavad vägivalda tsiviilelanike, eelkõige naiste ja laste vastu, inimrööve, tapmisi, pantvangi võtmist, röövimist ja eraomandi hävitamist, samuti julgeolekujõudude vastu suunatud terroriaktid; |
| --- | --- |

2.

mõistab jõuliselt hukka kõik terroriaktid ja inimõiguste rikkumised Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, sealhulgas need, mis hõlmavad vägivalda tsiviilelanike, eelkõige naiste ja laste vastu, inimrööve, tapmisi, pantvangi võtmist, röövimist ja eraomandi hävitamist, samuti julgeolekujõudude vastu suunatud terroriaktid;

| 3. | tuletab meelde tugevat seost arengu ja
  julgeoleku
  vahel, kuna vaesus on sageli nii konfliktide algallikas kui ka tagajärg; nendib, et niikaua, kuni Liibüas valitseb ebastabiilsus, jääb kogu piirkond haavatavaks; toonitab, et terrorismioht likvideeritakse üksnes ühendatud, kooskõlastatud ja koordineeritud tegevuse abil; palub ELil ja tema liikmesriikidel aktiivselt edendada ja toetada kooskõlastamist Aafrika Liidu ja ECOWASiga, tehes koostööd teiste peamiste osalejatega, nagu Araabia Liiga, ÜRO, USA ja Magribi riigid; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde tugevat seost arengu ja
  julgeoleku
  vahel, kuna vaesus on sageli nii konfliktide algallikas kui ka tagajärg; nendib, et niikaua, kuni Liibüas valitseb ebastabiilsus, jääb kogu piirkond haavatavaks; toonitab, et terrorismioht likvideeritakse üksnes ühendatud, kooskõlastatud ja koordineeritud tegevuse abil; palub ELil ja tema liikmesriikidel aktiivselt edendada ja toetada kooskõlastamist Aafrika Liidu ja ECOWASiga, tehes koostööd teiste peamiste osalejatega, nagu Araabia Liiga, ÜRO, USA ja Magribi riigid;

| 4. | julgustab kõiki partnereid tegema koostööd Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonna jaoks sidusa, tugeva strateegia väljatöötamiseks eesmärgiga parandada valitsemistava, riigi- ja piirkondlike asutuste vastutust ja legitiimsust, tugevdada julgeolekut ning võidelda radikaliseerumise ja inim-, relva- ja uimastikaubandusega; palub seda arvestades läbi vaadata ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Malis volitused; |
| --- | --- |

4.

julgustab kõiki partnereid tegema koostööd Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonna jaoks sidusa, tugeva strateegia väljatöötamiseks eesmärgiga parandada valitsemistava, riigi- ja piirkondlike asutuste vastutust ja legitiimsust, tugevdada julgeolekut ning võidelda radikaliseerumise ja inim-, relva- ja uimastikaubandusega; palub seda arvestades läbi vaadata ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Malis volitused;

| 5. | tuletab meelde piirkonna valitsuste peamist kohustust oma riigis poliitilise, majandusliku ja julgeolekuolukorra stabiliseerimisel; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde piirkonna valitsuste peamist kohustust oma riigis poliitilise, majandusliku ja julgeolekuolukorra stabiliseerimisel;

| 6. | palub Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonna valitsustel välja töötada terviklik strateegia, mis tegeleb terrorismi algpõhjustega; kordab selles kontekstis, et militaarsest lähenemisviisist üksi ei piisa riigipöörete ja terrorismi nurjamiseks; |
| --- | --- |

6.

palub Saheli ja Tšaadi järve vesikonna piirkonna valitsustel välja töötada terviklik strateegia, mis tegeleb terrorismi algpõhjustega; kordab selles kontekstis, et militaarsest lähenemisviisist üksi ei piisa riigipöörete ja terrorismi nurjamiseks;

| 7. | juhib erilist tähelepanu hea valitsemistava, riigi ülesehitamise, karistamatuse ja inimõigustega seotud raskustele selles piirkonnas; toonitab, et partnerlus nende riikidega ning nende riikide vahel peaks keskenduma õigusriigi ja erapooletute asutuste kehtestamisele kooskõlas kohustusega, mille kõik partnerid võtsid vastavalt kestliku arengu 16. eesmärgile rahu ja õigluse kohta; |
| --- | --- |

7.

juhib erilist tähelepanu hea valitsemistava, riigi ülesehitamise, karistamatuse ja inimõigustega seotud raskustele selles piirkonnas; toonitab, et partnerlus nende riikidega ning nende riikide vahel peaks keskenduma õigusriigi ja erapooletute asutuste kehtestamisele kooskõlas kohustusega, mille kõik partnerid võtsid vastavalt kestliku arengu 16. eesmärgile rahu ja õigluse kohta;

| 8. | peab vajalikuks võidelda ebastabiilsuse ning sund- ja ebaseadusliku rände algpõhjuste, eelkõige vaesuse, majanduslike võimaluste puudumise, relvakonfliktide, halva valitsemistava ja kliimamuutuste, inimõiguste rikkumise, ebavõrdsuse ja kaubanduspoliitika vastu, milles neid küsimusi ei käsitleta; |
| --- | --- |

8.

peab vajalikuks võidelda ebastabiilsuse ning sund- ja ebaseadusliku rände algpõhjuste, eelkõige vaesuse, majanduslike võimaluste puudumise, relvakonfliktide, halva valitsemistava ja kliimamuutuste, inimõiguste rikkumise, ebavõrdsuse ja kaubanduspoliitika vastu, milles neid küsimusi ei käsitleta;

| 9. | on kindlalt veendunud, et erasektor peab piirkonna arengus olulist rolli täitma ja tegutsema nõutavas õigusraamistikus, mis määratleb ettevõtlussektori kohustused seoses inim-, sotsiaal- ja kekskonnaõigustega, sealhulgas läbipaistvate äritavade tagamine kindlustamaks, et ei tegeleta relvastatud rühmituste erasektoripoolse rahastamisega; |
| --- | --- |

9.

on kindlalt veendunud, et erasektor peab piirkonna arengus olulist rolli täitma ja tegutsema nõutavas õigusraamistikus, mis määratleb ettevõtlussektori kohustused seoses inim-, sotsiaal- ja kekskonnaõigustega, sealhulgas läbipaistvate äritavade tagamine kindlustamaks, et ei tegeleta relvastatud rühmituste erasektoripoolse rahastamisega;

| 10. | rõhutab piirkondliku ja piirkondadevahelise koostöö olulisust julgeolekukriisi lahendamisel Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas ja eelkõige Malis rahu- ja lepituskokkuleppe rakendamisel, mille edenemine on olnud kahetsusväärselt aeglane; peab Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) ja Magribi riikide tegevust oluliseks piirkonnas stabiilsuse taastamisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab piirkondliku ja piirkondadevahelise koostöö olulisust julgeolekukriisi lahendamisel Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas ja eelkõige Malis rahu- ja lepituskokkuleppe rakendamisel, mille edenemine on olnud kahetsusväärselt aeglane; peab Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) ja Magribi riikide tegevust oluliseks piirkonnas stabiilsuse taastamisel;

| 11. | kiidab heaks Saheli G5 riikide poliitilise juhtimise; kutsub ELi üles säilitama kõrgeimal tasandil pidevat dialoogi piirkonna riikide ja organisatsioonidega ning veelgi tugevdama ELi-Saheli G5 partnerlust; kiidab heaks Saheli ja Sahara Riikide Ühenduse loomise; |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks Saheli G5 riikide poliitilise juhtimise; kutsub ELi üles säilitama kõrgeimal tasandil pidevat dialoogi piirkonna riikide ja organisatsioonidega ning veelgi tugevdama ELi-Saheli G5 partnerlust; kiidab heaks Saheli ja Sahara Riikide Ühenduse loomise;

| 12. | kiidab heaks ELi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia, Aafrika kiirreageerimisjõu ja Saheli piirkondliku tegevuskava aastateks 2015–2020 vastuvõtmise kui konkreetsed jõupingutused ELi tervikliku lähenemisviisi tõhusaks rakendamiseks, ühendades tulemuslikult julgeoleku, arengu ja valitsemisega seotud reaktsioonid, sealhulgas äärmise vaesuse kaotamine; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks ELi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva strateegia, Aafrika kiirreageerimisjõu ja Saheli piirkondliku tegevuskava aastateks 2015–2020 vastuvõtmise kui konkreetsed jõupingutused ELi tervikliku lähenemisviisi tõhusaks rakendamiseks, ühendades tulemuslikult julgeoleku, arengu ja valitsemisega seotud reaktsioonid, sealhulgas äärmise vaesuse kaotamine;

| 13. | usub, et ülemaailmset arenguabi piirkonnale peaks täiendama suutlikkuse tugevdamise meetmetega; kordab oma üleskutset luua uus ELi meede, mis on pühendatud arengu ja julgeoleku vahelisele seosele, et piirata ebajärjepidevust ja suurendada ELi välistegevuse tõhusust; |
| --- | --- |

13.

usub, et ülemaailmset arenguabi piirkonnale peaks täiendama suutlikkuse tugevdamise meetmetega; kordab oma üleskutset luua uus ELi meede, mis on pühendatud arengu ja julgeoleku vahelisele seosele, et piirata ebajärjepidevust ja suurendada ELi välistegevuse tõhusust;

| 14. | kinnitab veel kord, et läbirääkimised majanduspartnerluslepingute üle ELi ja Lääne-Aafrika vahel võivad anda Euroopa Komisjonile ainulaadse võimaluse käivitada kaasav jätkusuutlik majanduskasv ja suurendada kohalikku lisandväärtust, mis võiks luua kohalikke töökohti ja aidata võidelda sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

14.

kinnitab veel kord, et läbirääkimised majanduspartnerluslepingute üle ELi ja Lääne-Aafrika vahel võivad anda Euroopa Komisjonile ainulaadse võimaluse käivitada kaasav jätkusuutlik majanduskasv ja suurendada kohalikku lisandväärtust, mis võiks luua kohalikke töökohti ja aidata võidelda sotsiaalse tõrjutusega;

| 15. | rõhutab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide hinnalist panust piirkondlikku stabiilsusesse, eelkõige Malis (EUTM, EUCAP), Nigeris (EUCAP) ja Somaalias (EUTM), ning nõuab nende piirkondlikku jaotamist; |
| --- | --- |

15.

rõhutab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide hinnalist panust piirkondlikku stabiilsusesse, eelkõige Malis (EUTM, EUCAP), Nigeris (EUCAP) ja Somaalias (EUTM), ning nõuab nende piirkondlikku jaotamist;

| 16. | julgustab ELi, Aafrika Liitu ja nende liikmesriike toetama ÜRO rahuvalvet ja tegema ÜROga koostööd piirkondlike organisatsioonide rahuvalvevõime tugevdamiseks; avaldab täielikku toetust ÜRO Saheli erisaadiku Hiroute Guebre Sellassie tööle ja tema jõupingutustele ÜRO Saheli piirkonna integreeritud strateegia rakendamise abil ära hoida Saheli piirkonna veel suurem destabiliseerumine; |
| --- | --- |

16.

julgustab ELi, Aafrika Liitu ja nende liikmesriike toetama ÜRO rahuvalvet ja tegema ÜROga koostööd piirkondlike organisatsioonide rahuvalvevõime tugevdamiseks; avaldab täielikku toetust ÜRO Saheli erisaadiku Hiroute Guebre Sellassie tööle ja tema jõupingutustele ÜRO Saheli piirkonna integreeritud strateegia rakendamise abil ära hoida Saheli piirkonna veel suurem destabiliseerumine;

| 17. | tuletab meelde rände, julgeoleku ja arengu eesmärkide omavahelist seotust; kiidab sellega seoses heaks ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise ja selle konkreetsed võimalused Saheli ja Tšaadi järve piirkondadele ning juhib tähelepanu uute partnerlusraamistike loomisele, et nende riikide ebakindlusele ja ebastabiilsusele paindlikumalt ja terviklikult reageerida; nõuab nende raamistike kiiret rakendamist täiel määral arengu tõhususe põhimõtteid järgides ning kutsub kõiki rahastajaid üles täitma oma finantskohustusi; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde rände, julgeoleku ja arengu eesmärkide omavahelist seotust; kiidab sellega seoses heaks ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise ja selle konkreetsed võimalused Saheli ja Tšaadi järve piirkondadele ning juhib tähelepanu uute partnerlusraamistike loomisele, et nende riikide ebakindlusele ja ebastabiilsusele paindlikumalt ja terviklikult reageerida; nõuab nende raamistike kiiret rakendamist täiel määral arengu tõhususe põhimõtteid järgides ning kutsub kõiki rahastajaid üles täitma oma finantskohustusi;

| 18. | väljendab tõsist muret piirkonnas valitseva ärevust tekitava humanitaarolukorra pärast; palub kohalikel omavalitsustel ELi ja rahvusvaheliste partnerite toel võtta kõik vajalikud meetmed tsiviilelanikkonna kaitsmiseks ja tegeleda toidupuuduse ja alatoitumise algpõhjustega; mõistab hukka humanitaar- ja toiduabi toimetamise takistamise ja palub kõigil tegutsejatel tagada rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine täiel määral igas olukorras; |
| --- | --- |

18.

väljendab tõsist muret piirkonnas valitseva ärevust tekitava humanitaarolukorra pärast; palub kohalikel omavalitsustel ELi ja rahvusvaheliste partnerite toel võtta kõik vajalikud meetmed tsiviilelanikkonna kaitsmiseks ja tegeleda toidupuuduse ja alatoitumise algpõhjustega; mõistab hukka humanitaar- ja toiduabi toimetamise takistamise ja palub kõigil tegutsejatel tagada rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine täiel määral igas olukorras;

| 19. | arvestades, et ELi poliitika peaks keskenduma maaelu arengule ja eelkõige põllumajandusele, et tagada toiduga kindlustatus, mis on panus Sahara-taguse Aafrika jätkusuutlikku sotsiaal-majanduslikku arengusse; rõhutab asjaolu, et kliimamuutused, mis mõjutavad Saheli ja Tšaadi järve piirkonda eriti tõsiselt, teevad paratamatuks hästi kohandatud põllumajandustavade kasutamise, mis on vastupidavad äärmuslikele ilmastikuoludele; |
| --- | --- |

19.

arvestades, et ELi poliitika peaks keskenduma maaelu arengule ja eelkõige põllumajandusele, et tagada toiduga kindlustatus, mis on panus Sahara-taguse Aafrika jätkusuutlikku sotsiaal-majanduslikku arengusse; rõhutab asjaolu, et kliimamuutused, mis mõjutavad Saheli ja Tšaadi järve piirkonda eriti tõsiselt, teevad paratamatuks hästi kohandatud põllumajandustavade kasutamise, mis on vastupidavad äärmuslikele ilmastikuoludele;

| 20. | nõuab kindlalt asjaomaste riikide vastupanuvõime parandamist selge rõhuasetusega kõige haavatavamatele leibkondadele ja kogukondadele, kaasa arvatud naised ja lapsed; toonitab asjaolu, et kohaliku elanikkonna juurdepääsu parandamine kohalikele teenustele, sealhulgas tervishoiu-, haridus ja sotsiaalteenused, on põhjapanev ja peaks jääma ELi eelarvetoetuses keskseks; |
| --- | --- |

20.

nõuab kindlalt asjaomaste riikide vastupanuvõime parandamist selge rõhuasetusega kõige haavatavamatele leibkondadele ja kogukondadele, kaasa arvatud naised ja lapsed; toonitab asjaolu, et kohaliku elanikkonna juurdepääsu parandamine kohalikele teenustele, sealhulgas tervishoiu-, haridus ja sotsiaalteenused, on põhjapanev ja peaks jääma ELi eelarvetoetuses keskseks;

| 21. | avaldab toetust ülemaailmsetele ja piirkondlikele algatustele võitluses terrorismi ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu, sealhulgas kuritegelikud võrgustikud, mis on seotud rändajate smugeldamisega ning inim-, uimasti- ja relvakaubandusega; |
| --- | --- |

21.

avaldab toetust ülemaailmsetele ja piirkondlikele algatustele võitluses terrorismi ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu, sealhulgas kuritegelikud võrgustikud, mis on seotud rändajate smugeldamisega ning inim-, uimasti- ja relvakaubandusega;

| 22. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile ja Peaassamblee presidendile, Aafrika Liidule, AKV-ELi nõukogule, Saheli ja Tšaadi Järve Vesikonna riikide presidentidele, peaministritele ja parlamentidele ning ECOWASile. |
| --- | --- |

22.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ÜRO peasekretärile ja Peaassamblee presidendile, Aafrika Liidule, AKV-ELi nõukogule, Saheli ja Tšaadi Järve Vesikonna riikide presidentidele, peaministritele ja parlamentidele ning ECOWASile.

DEKLARATSIOON (1)

kliimamuutuste kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee toonitab, et kliimamuutused on ülemaailmne nähtus, mis kahtlemata avaldab jätkuvalt märkimisväärset mõju meie keskkonnale, puudutades kõiki riike. AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee kinnitab veel kord, et kohustub täielikult rakendama Pariisi kliimakokkulepet, ja palub ülemaailmsel üldsusel säilitada tahe kaugeleulatuvaks tegevuseks.

Assamblee kinnitab veel kord oma selget toetust 2015. aastal Pariisis COP 21 raames saavutatud kokkuleppele. Seetõttu avaldab assamblee sügavat kahetsust USA praeguse administratsiooni otsuse üle Pariisi kokkuleppest taganeda. See otsus kutsus esile rahvusvahelise avalikkuse hämmingut, pettumust ja protesti, rahvusvaheline avalikkus on väljendanud oma jätkuvat solidaarsust ja püsivat kohustust rakendada kõiki Pariisi kokkuleppe osi. Nentides rahuloluga, et äriringkonnad ja mõned USA osariigid on üldiselt taas kinnitanud oma kohustust tegeleda kliimamuutuste mõjuga, palub AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee Ameerika Ühendriikide valitsusel oma seisukoht üle vaadata ja uuesti võtta Pariisi kokkuleppega seotud kohustused. Assamblee kutsub ELi ja AKV riike üles nüüdsest alustama koostööd COP 21 eesmärkide rakendamiseks USA osapooltega, kes soovivad seda teha.

Assamblee rõhutab, et kooskõlastatud ülemaailmne tegevus on vajalik kasvuhoonegaaside heitega võitlemiseks ja kliimamuutuste negatiivse mõju ennetamiseks. Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamine on ülitähtis.

Assamblee toonitab, et käesoleva aasta novembris toimuva ÜRO kliimakonverentsi (COP 23) peamine eesmärk peaks olema tahte ja sidususe säilitamine seoses kohustusega rakendada Pariisi kokkulepet ja eelkõige tegeleda raskustega, millega puutuvad kokku kõige haavatavamad riigid, sealhulgas väikesed arenevad saareriigid, vähim arenenud riigid, merepiirita riigid ja rannikuäärsed riigid.

Seetõttu palub assamblee kõikidel osapooltel ja sidusrühmadel jätkata kogumajanduslike vähese CO2-heitega üleminekumeetmetega, mida on vaja kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, ning tagada kõikidele riikidele rakendamiseks vajalik toetus, et keegi ei jääks kõrvale.

Assamblee tunnustab Fidžit, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 23. istungjärgu (COP 23) tulevast eesistujariiki seni tehtud ettevalmistustöö ning konverentsi õnnestumise tagamiseks juhtrolli võtmise eest.

Assamblee rõhutab vajadust lõpetada 2018. aastaks Pariisi kokkuleppe töökava koostamine, mis näitab, kuidas riigid kavatsevad Pariisi kokkulepet rakendada ning kiirendada kliimameetmeid riigi tasandil, aidates sellega saavutada ülemaailmset eesmärki. Assamblee nõuab, et kiirendataks kohandamise ja rahastusele juurdepääsu korraldamist, mis on eriti vajalikud riikidele, mis on kliimamuutuste mõjude suhtes kõige haavatavamad ning millel on nii erivajadusi kui ka madal võimekus.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. juunil 2017 Maltal St. Julian’sis.

1

(2)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 46.

2

(3)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. juunil 2017 Maltal St. Julian’sis.

3

(4)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

4

(5)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

5

(6)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 100.

6

(7)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 38.

7

(8)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 80.

8

(9)  ELT C 468 R, 15.12.2016, lk 73.

9

(10)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 2.

10

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=Et&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Nõukogu dokument 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/et/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/et/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/et/pdf

31

(32)  Nõukogu dokument 10715/16.

32

(33)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. juunil 2017 Maltal St. Julian’sis.

33

(34)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

34

(35)  ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 605.

35

(36)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1067.

36

(37)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 131.

37

(38)  ELT C 271 E, 12.11.2009, lk 51.

38

(39)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

39

(40)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 138.

41

(42)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 5.

42

(43)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. juunil 2017 Maltal St. Julian’sis.

43

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 21. juunil 2017 Maltal St. Julian’sis.

1

---