# Europos Sąjungos C 405/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 405 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. lapkričio 29d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 405

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. lapkričio 29d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | 33-oji sesija vyko Sent Džulianse (Malta) 2017 m. birželio 19–21 d. |
| 2017/C 405/01 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja — 2017 m. birželio 19 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2017/C 405/02 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2017 m. birželio 20 d., antradienio, posėdžio protokolas | 5 |
| 2017/C 405/03 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2017 m. birželio 21 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 10 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

33-oji sesija vyko Sent Džulianse (Malta) 2017 m. birželio 19–21 d.

2017/C 405/01

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja — 2017 m. birželio 19 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

2017/C 405/02

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2017 m. birželio 20 d., antradienio, posėdžio protokolas

5

2017/C 405/03

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2017 m. birželio 21 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

10

---

| SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Nurodyta procedūra nustatoma pagal teisės akto projekte siūlomą teisinį pagrindą.)

PARLAMENTO KOMITETŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| AFET | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- |
| DEVE | Vystymosi komitetas |
| INTA | Tarptautinės prekybos komitetas |
| BUDG | Biudžeto komitetas |
| CONT | Biudžeto kontrolės komitetas |
| ECON | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| EMPL | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| ENVI | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas |
| ITRE | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| IMCO | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| TRAN | Transporto ir turizmo komitetas |
| REGI | Regioninės plėtros komitetas |
| AGRI | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas |
| PECH | Žuvininkystės komitetas |
| CULT | Kultūros ir švietimo komitetas |
| JURI | Teisės reikalų komitetas |
| LIBE | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| AFCO | Konstitucinių reikalų komitetas |
| FEMM | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas |
| PETI | Peticijų komitetas |
| DROI | Žmogaus teisių pakomitetis |
| SEDE | Saugumo ir gynybos pakomitetis |

AFET

Užsienio reikalų komitetas

DEVE

Vystymosi komitetas

INTA

Tarptautinės prekybos komitetas

BUDG

Biudžeto komitetas

CONT

Biudžeto kontrolės komitetas

ECON

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

EMPL

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

ENVI

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas

ITRE

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

IMCO

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

TRAN

Transporto ir turizmo komitetas

REGI

Regioninės plėtros komitetas

AGRI

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

PECH

Žuvininkystės komitetas

CULT

Kultūros ir švietimo komitetas

JURI

Teisės reikalų komitetas

LIBE

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

AFCO

Konstitucinių reikalų komitetas

FEMM

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

PETI

Peticijų komitetas

DROI

Žmogaus teisių pakomitetis

SEDE

Saugumo ir gynybos pakomitetis

FRAKCIJŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| PPE | Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija |
| --- | --- |
| S&D | Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija |
| ECR | Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija |
| ALDE | Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija |
| GUE/NGL | Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji |
| Verts/ALE | Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas |
| EFDD | Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija |
| NI | Nepriklausomi Parlamento nariai |

PPE

Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija

S&D

Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija

ECR

Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija

ALDE

Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija

GUE/NGL

Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji

Verts/ALE

Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas

EFDD

Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija

NI

Nepriklausomi Parlamento nariai

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

33-oji sesija vyko Sent Džulianse (Malta) 2017 m. birželio 19–21 d.

| 29.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 405/1

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2017 M. BIRŽELIO 19 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2017/C 405/01)

TURINYS

| Oficialus inauguracinis posėdis | 2 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis | 2 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darbotvarkės (AP102.196) tvirtinimas | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Paskutinių 32-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 170, 2017 5 30) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2017 m. birželio 18 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Europos Komisijos nario Neveno Mimicos pranešimas | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su Komisijos nariu Nevenu Mimica, atsakingu už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi. Procedūra „prašau žodžio“ | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Klausimų Komisijai valanda | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į 32-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migracija: dabartinė padėtis | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

2017 M. BIRŽELIO 19 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus inauguracinis posėdis

Į asamblėją kreipėsi šie asmenys:

Maltos Respublikos Atstovų Rūmų pirmininkas Angelo Farrugia, laikinai einantis Jungtinės parlamentinės asamblėjos vieno iš pirmininkų pareigas Mémounatou Ibrahima, Jungtinės parlamentinės asamblėjos vienas iš pirmininkų Louis Michel ir Maltos Respublikos prezidentė Marie-Louise Coleiro Preca.

(Posėdis sustabdytas 12.20 val. ir toliau tęsėsi nuo 15.18 val.)

PIRMININKAVO Louis MICHEL

Vienas iš pirmininkų

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkas pasveikino visus dalyvius.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR valstybių valdžios institucijos ir Europos Parlamentas, bus pridėtas prie protokolo.

1.   Darbotvarkės (AP102.196) tvirtinimas

Kalbėjo: Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija), laikinai einantis vieno iš pirmininkų pareigas Mémounatou Ibrahima, vienas iš pirmininkų Louis Michel, Michael Gahler ir Catherine Bearder.

Nuspręsta: Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas narių išvykimui, balsavimą 2017 m. birželio 21 d., trečiadienio, popietę bus stengiamasi surengti kuo anksčiau. Sekretoriatas parengs atnaujintą darbotvarkės projektą ir sesijos darbo programą, kurie bus pateikti Asamblėjai.

2.   Paskutinių 32-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 170, 2017 5 30)

Protokolai patvirtinti.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2017 m. birželio 18 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus

Pirmininkas pranešė apie 2017 m. birželio 18 d. Biuro posėdžio rezultatus.

Priimti toliau nurodyti sprendimai.

| a) | Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus: | Politinių reikalų komitetas







  — | AKR ir ES santykiai baigus galioti Kotonu susitarimui: tvirta parlamentinė dimensija |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus:

Politinių reikalų komitetas

—

AKR ir ES santykiai baigus galioti Kotonu susitarimui: tvirta parlamentinė dimensija

| | Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas







  — | Poveikis, kurį neteisėta prekyba fitosanitarijos produktais, sėklomis ir kitais žemės ūkio ištekliais daro AKR šalių ekonomikai |
| --- | --- | --- |

Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas

—

Poveikis, kurį neteisėta prekyba fitosanitarijos produktais, sėklomis ir kitais žemės ūkio ištekliais daro AKR šalių ekonomikai

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas







  — | Urbanizacijos socialines ir aplinkosauginės pasekmes, ypač atsižvelgiant į gerą pramoninių ir buitinių atliekų tvarkymą AKR šalyse |
| --- | --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

—

Urbanizacijos socialines ir aplinkosauginės pasekmes, ypač atsižvelgiant į gerą pramoninių ir buitinių atliekų tvarkymą AKR šalyse

| b) | Patvirtinta, kad Asamblėjos 34-oji sesija vyks 2017 m. gruodžio 18–20 d. Karibų jūros regione. |
| --- | --- |

b)

Patvirtinta, kad Asamblėjos 34-oji sesija vyks 2017 m. gruodžio 18–20 d. Karibų jūros regione.

| c) | 14-asis regioninis posėdis vyks 2017 m. liepos 19–21 d. Port Viloje (Vanuatu). |
| --- | --- |

c)

14-asis regioninis posėdis vyks 2017 m. liepos 19–21 d. Port Viloje (Vanuatu).

| d) | Asamblėja turėtų paskelbti deklaraciją dėl klimato kaitos. |
| --- | --- |

d)

Asamblėja turėtų paskelbti deklaraciją dėl klimato kaitos.

| e) | Reikėtų stengtis pakeisti tarp sesijų vykstančių posėdžių tvarkaraštį taip, kad biuro posėdžiai galėtų vykti trečiadienį po pietų, o komiteto posėdžiai – ketvirtadienį iš ryto ir po pietų. |
| --- | --- |

e)

Reikėtų stengtis pakeisti tarp sesijų vykstančių posėdžių tvarkaraštį taip, kad biuro posėdžiai galėtų vykti trečiadienį po pietų, o komiteto posėdžiai – ketvirtadienį iš ryto ir po pietų.

4.   Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Europos Komisijos nario Neveno Mimicos pranešimas

Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingas Europos Komisijos narys Neven Mimica daugiausia kalbėjo apie naują Europos konsensusą dėl vystymosi ir būsimą Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį planuojama surengti 2017 m. lapkričio mėn. Dramblio Kaulo Krante. Kaip ir „Darbotvarkė 2030“, naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi parengtas atsižvelgiant į penkis svarbiausius aspektus (angl. „five P's“): žmones (people), planetą (planet), gerovę (prosperity), taiką (peace) ir partnerystę (partnership). Jame dar kartą tvirtinama, kad skurdo panaikinimas tebėra svarbiausias ES vystymosi politikos aspektas ir vėl patvirtinamas tikslas iki 2030 m. oficialiai paramai vystymuisi (OPV) skirti 0,7 proc. BVP. Bendrame komunikate dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje pateikiami konkretūs pasiūlymai 2018–2020 m. gairėms.

5.   Diskusijos su Komisijos nariu Nevenu Mimica, atsakingu už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi. Procedūra „prašau žodžio“

Kalbėjo: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambija), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazilandas), Joseph Owona Kono (Kamerūnas), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Gvinėja), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambija), Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Clifford André (Seišeliai), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskaras), Adjedoue Weidou (Čadas), Oumouri Mmadi Hassani (Komorų Salos) ir Ben Abdallah Banda (Gana).

Keičiantis nuomonėmis nemažai dėmesio skirta siūlomam Europos išorės investicijų planui ir privataus sektoriaus vaidmeniui vystymosi srityje. Buvo pabrėžta, kad reikia gerinti verslo ir investicijų aplinką tikslinėse šalyse ir remti Afrikos industrializaciją. Be to, paminėtas mokslo ir technologijų vaidmuo skatinant augimą. Pareikšta daug susirūpinimo dėl saugumo, migracijos ir vystymosi tarpusavio sąsajų. Taip pat iškelti dabartinių žvejybos susitarimų, moterų vaidmens vystymosi procese ir konkrečių mažų salų poreikių klausimai. Kituose klausimuose aptartas sistemos nustojus galioti Kotonu susitarimui ir būsimo Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo sąsajų klausimas.

Komisijos narys N. Mimica atsakė į narių klausimus, pateikiamus pagal procedūrą „prašau žodžio“.

6.   Klausimų Komisijai valanda

Komisijai iš viso buvo pateikta 17 klausimų.

Komisija iš anksto atsakė į klausimus raštu. Komisijos narys N. Mimica žodžiu atsakė į papildomus klausimus, susijusius su šiais pradiniais klausimais:

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 1, kurį pateikė Oumouri Mmadi Hassani (Komorų Salos), dėl žuvies apdirbimo gamyklos Komorų Salose; |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 1, kurį pateikė Oumouri Mmadi Hassani (Komorų Salos), dėl žuvies apdirbimo gamyklos Komorų Salose;

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 3, kurį pateikė Norbert Neuser, dėl ekonominės partnerystės susitarimo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 3, kurį pateikė Norbert Neuser, dėl ekonominės partnerystės susitarimo įgyvendinimo;

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 5, kurį pateikė Cécile Kashetu Kyenge, dėl fondų, susijusių su migracijos politika; |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 5, kurį pateikė Cécile Kashetu Kyenge, dėl fondų, susijusių su migracijos politika;

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 8, kurį pateikė Maria Arena, dėl Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) įsipareigojimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 8, kurį pateikė Maria Arena, dėl Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) įsipareigojimų įgyvendinimo;

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 12, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl tarptautinio kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumo (angl. ICCWC) rodiklių; |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 12, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl tarptautinio kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumo (angl. ICCWC) rodiklių;

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 15, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom, dėl reprodukcinės sveikatos; |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 15, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom, dėl reprodukcinės sveikatos;

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 16, kurį pateikė Julie Ward, dėl privataus sektoriaus investicijų į kovą su badu ir nepakankama mityba svarbos; |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 16, kurį pateikė Julie Ward, dėl privataus sektoriaus investicijų į kovą su badu ir nepakankama mityba svarbos;

| | klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 17, kurį pateikė Clifford André (Seišeliai), dėl laivybos saugumo Indijos vandenyno regione. |
| --- | --- |

klausimu, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 17, kurį pateikė Clifford André (Seišeliai), dėl laivybos saugumo Indijos vandenyno regione.

Klausimus Nr. 6, 9, 10, 11 ir 14 pateikę asmenys neturėjo papildomų klausimų.

Klausimus Nr. 2, 4, 7 ir 13 pateikusių asmenų nebuvo.

7.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į 32-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas

Komisijos narys nurodė į dokumentų rinkinį įtrauktą dokumentą dėl veiksmų, kurių ėmėsi Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai, reaguodami į Jungtinės parlamentinės asamblėjos 2016 m. gruodžio mėn. sesijos Nairobyje (Kenija) metu priimtas rezoliucijas.

Diskusijos su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro specialiuoju įgaliotiniu padėties centriniame Viduržemio jūros regione klausimu Vincentu Cochetelu

JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro specialusis įgaliotinis padėties centriniame Viduržemio jūros regione klausimu Vincent Cochetel priminė skirtumą tarp pabėgėlių ir ekonominių migrantų. Šiuo metu pasaulyje yra 67 milijonai priverstinai perkeltų asmenų. Viduržemio jūros kelyje, Libijoje užstrigusių pabėgėlių ir migrantų padėtis yra katastrofiška, pranešama apie nepaprastai daug žmogaus teisių pažeidimų. Vincent Cochetel primygtinai priminė poreikį teikti konkrečiai pritaikytą pagalbą kilmės ir tranzito šalims, siekiant padėti joms tvarkytis konkrečioje susidariusioje situacijoje. Siekiant nutraukti nelegalios prekybos modelį būtina, be kita ko, užtikrinti bendradarbiavimą visais lygiais, o tokio bendradarbiavimo šiuo metu nėra.

Kalbėjo: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambija), Thomazeau Price Cyprien (Haitis), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Martina Werner, Uladi Mussa (Malavis), Ahamada Soukouna (Malis), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Nigeris), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudanas), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabvė), Prim Pujals Nolasco (Dominikos Respublika) ir Domenico Rosa (Komisija).

Nariai pabrėžė, kad reikia šalinti giliąsias migracijos priežastis, nes skurdas vis dar tebėra vienas iš pagrindinių migraciją skatinančių veiksnių. Kai kurie nariai priminė, kad migracija galėtų turėti teigiamų pasekmių visiems, jei ji būtų gerai valdoma ir vykdoma laikantis tarptautinių įsipareigojimų. Paminėta, kad Bendras Valetos veiksmų planas yra nenuoseklus, ir pateikti klausimai apie ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondo įgyvendinimą. Pareikštas susirūpinimas dėl derybų dėl tam tikrų readmisijos susitarimų ir bandymo migracijos problemoms teikti didesnį prioritetą nei vystymosi tikslams.

Vincent Cochetel užbaigė diskusijas.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, AKR stebėsenos komiteto pirmininko Yves Somville pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, AKR stebėsenos komiteto pirmininkas Yves Somville pristatė pranešimą apie Stebėsenos komiteto naujausią ir būsimą veiklą.

Kalbėjo: Halifa Sallah (Gambija).

Yves Somville atsakė į pateiktą klausimą.

(Posėdis baigtas 18.35 val.)

Mémounatou IBRAHIMA(l. e. p.)

Louis MICHEL

Pirmininkai

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (1 punktas)

jį vėliau pakeitė

Ciril STOKELJ (l. e. p.)

Generaliniai sekretoriai

---

| 29.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 405/5

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2017 M. BIRŽELIO 20 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2017/C 405/02)

Turinys

| 1. | Skubus klausimas Nr. 1. Saugumo padėtis Sacharos (Sahelio) regione | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Politinių partijų finansavimas AKR ir ES šalyse | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Politinių reikalų komitetas | 6 |
| --- | --- |

| Pranešėjai: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) ir Cécile Kashetu Kyenge. | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Sporto vaidmuo skatinant švietimą ir skurdo naikinimą | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas | 6 |
| --- | --- |

| Pranešėjai: Abderahmane Marrakchy (Mauritanija) ir Teresa Jimenez-Becerril Barrio. | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Pavojus, kad kils didžiausias per visą istoriją badas ir humanitarinė krizė | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Diskusijos su už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingu Europos Komisijos nariu Christosu Stylianidesu | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Darbotvarkės tvirtinimas | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Nebaudžiamumas už nusikaltimus žmoniškumui | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | 2017 m. birželio 19 d., pirmadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Pagalbos ir vystymosi veiksmingumo gerinimas vykdant AKR ir ES bendradarbiavimą | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Skubus klausimas Nr. 2. Padėtis Burundyje | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Pranešimas dėl Jaunimo konferencijos | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Pranešimas dėl Moterų forumo | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

2017 M. BIRŽELIO 20 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.10 val.)

PIRMININKAVO Mémounatou IBRAHIMA

Laikinai einanti pareigas viena iš pirmininkų

1.   Skubus klausimas Nr. 1. Saugumo padėtis Sacharos (Sahelio) regione

Kalbėjo: Joaquin Tasso-Vilallonga (EIVT), Alpha Ousmane (Burkina Fasas), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūnas), Maria Arena, María Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Malis), Amadou Dioffo (Nigeris), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigerija), Halifa Sallah (Gambija), Adjedoue Weidou (Čadas), Tadeusz Zwiefka ir Cécile Kashetu Kyenge.

Dauguma narių pabrėžė, kad norint spręsti saugumo krizės Sahelio ir Čado ežero regionuose klausimą reikia numatyti tiek trumpalaikes, tiek ilgalaikes priemones ir tai turėtų būti daroma laikantis išsamaus ir koordinuoto požiūrio, derinant sustiprintas kovos su terorizmu priemones ir nuolatinį diplomatinį ir politinį dėmesį, sykiu reaguojant į didelius humanitarinius poreikius. Norint šalinti pagrindines priežastis reikia geresnio ilgalaikio bendradarbiavimo, vykdomo remiantis vystymosi veiksmingumo principais, daugiausia dėmesio skiriant vietos lygmens atsakomybei. Keli nariai ragino ES ir tarptautinę bendruomenę remti Burkina Faso, Čado, Malio, Mauritanijos ir Nigerio 2014 m. gruodžio mėn. įsteigtą Sahelio G 5 šalių bendradarbiavimo sistemą ir kartu pripažino Europos ir tarptautinės bendruomenės jau suteiktą paramą. Nepakankamas vystymasis ir klimato kaita, taip pat prastas valdymas ir žmogaus teisių pažeidimai pakurstė konfliktus, kurie šiuo metu toliau daro žalą regiono ekonomikai, vystymuisi ir stabilumui. Keli nariai taip pat atkreipė dėmesį į problemas, susijusias su neteisėta prekyba ginklais, narkotikais ir žmonėmis, ir apgailestavo, kad per terorizmo aktus ir konfliktus prarasta žmonių gyvybių.

Politinių reikalų komitetas

Pranešėjai: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) ir Cécile Kashetu Kyenge.

Cécile Kashetu Kyenge ir Worlea Saywah Dunnah (Liberija) pristatė pranešimą, pabrėždamos svarbų politinių partijų vaidmenį tarpininkaujant piliečiams ir valdžios institucijų atstovams ir pritardamos tam, kad būtų numatytas patikimas ir tvarus finansavimas.

Kalbėjo: Alpha Ousmane (Burkina Fasas), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundis), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haitis), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malavis), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seišeliai), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudanas), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinamas), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Čadas) ir Jacob Oulanyah (Uganda).

Dauguma narių pritarė, kad politinės partijos yra esminė sudėtinė demokratinio proceso dalis ir kad vien narystės įnašų nepakanka jų veiklos išlaidoms padengti. Įvairiose AKR ir ES šalyse taikoma daug skirtingų metodų, siekiant sudaryti vienodas sąlygas ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją norintiems patekti į valdžią. Ne tiek svarbu, ar leidžiama partijų veiklą finansuoti viešojo ar privataus sektoriaus įnašais, kiek tai, ar nustatytos aiškios ir skaidrios taisyklės, aiškūs kriterijai, užtikrintas visiškas ataskaitų ir paramos teikėjų sąrašų bei jų santykių su remiamomis politinėmis partijomis skaidrumas ir viešas skelbimas. Sykiu turi būti taikoma veiksminga ir nepriklausoma kontrolės ir sankcijų sistema.

Worlea Saywah Dunnah (Liberija) ir Cécile Kashetu Kyenge užbaigė diskusijas.

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Pranešėjai: Abderahmane Marrakchy (Mauritanija) ir Teresa Jimenez-Becerril Barrio.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija) ir Teresa Jimenez-Becerril Barrio pristatė pranešimą, pabrėždami, kad sportas teikia didelių galimybių siekiant vystymosi, taikos ir įvairių kultūrų dialogo. Jie taip pat nurodė, kad fizinė veikla svarbi mokant vertybių, pvz., komandos dvasios, lygybės, drausmės, atsparumo, įtraukties, atsakomybės, ištvermės ir pagarbos.

Kalbėjo: Alpha Ousmane (Burkina Fasas), Jean Bosco Muhungu (Burundis), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Dramblio Kaulo Krantas), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Catherine Bearder, SSemira Sultan Abdulkadir (Etiopija), María Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haitis), Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskaras), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Komisija) ir Julie Ward.

Nariai ragino įtraukti fizinį lavinimą į mokyklų programas ir pritarė tam, kad dideli sporto renginiai, jei jie tinkamai organizuojami ir stebimi, galėtų prisidėti prie priimančiosios šalies įvaizdžio pasaulinėje arenoje propagavimo ir prie stabilių ir gerai apmokamų darbo vietų kūrimo. Buvo pabrėžta AKR ir ES šalių sportininkų ir trenerių mainų svarba. Būtina skatinti moterų ir mergaičių dalyvavimą.

Abderahmane Marrakchy (Mauritanija) ir Teresa Jimenez-Becerril Barrio užbaigė diskusijas.

Diskusijos su už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingu Europos Komisijos nariu Christosu Stylianidesu

Europos Komisijos narys Christos Stylianides, atsakingas už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą, apžvelgė padėtį Jemene, Somalyje, šiaurės rytų Nigerijoje ir Pietų Sudane ir paminėjo, kad yra pavojus, jog krizė plis į kitas vietoves. Jis pabrėžė AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos, tarptautinio bendradarbiavimo, šalių dialogo ir sukurtų regioninių institucijų partnerysčių svarbą sprendžiant tokio pobūdžio problemas. Nors kiekviena humanitarinė krizė skirtinga, vis dėlto yra vienas joms visoms bendras veiksnys: lemiamą vaidmenį sukeliant visas šias krizes suvaidino, deja, žmogus. Jis taip pat pabrėžė, kokia svarbi Europos Sąjungos finansinė parama, kuri sudaro maždaug 27 proc. visos pasaulyje teikiamos humanitarinės paramos.

Kalbėjo: Jean Bosco Muhungu (Burundis), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller ir Halifa Sallah (Gambija).

Kai kurie nariai liudijo, kad jų šalyje yra kritinė padėtis arba gali kilti tokios padėties grėsmė. Nariai atkreipė dėmesį į priežastis: klimato kaita, blogas valdymas ir humanitarinių krizių ir konfliktų sąsajos. Jie paragino tarptautinę bendruomenę ir visų pirma Europos Sąjungą dėti bendras pastangas ir imtis skubių ryžtingų veiksmų, glaudžiai bendradarbiaujant su visais atitinkamais subjektais ir donorais. Daugelis narių pabrėžė, kad reikia stiprinti nuo tragiško bado nukentėjusių šalių ir gyventojų atsparumą.

Christos Stylianides atsakė į klausimus ir užbaigė diskusijas.

(Posėdis sustabdytas 13.18 val. ir pratęstas nuo 15.12 val.)

PIRMININKAVO Louis Michel

Vienas iš pirmininkų

5.   Darbotvarkės tvirtinimas

Patvirtinta šiame protokole pateikiama darbotvarkė.

Pagrindinės diskusijos su Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto šalių asamblėjos pirmininku Sidiki Kaba

Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statuto šalių asamblėjos pirmininkas Sidiki Kaba pabrėžė, kad svarbu užkirsti kelią nebaudžiamumui siekiant sustiprinti teisinę valstybę, kuri naudinga visiems piliečiams, ir paaiškino, kodėl daugelis pasaulio šalių, įskaitant daug Afrikos šalių, rėmė TBT įsteigimą. Šis Teismas ir bendrai baudžiamoji teisė atlieka prevencinį ir atgrasomąjį vaidmenį.

Kalbėjo: Alpha Ousmane (Burkina Fasas), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundis), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komorai), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Dramblio Kaulo Krantas), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambija), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haitis), Veikko Nekundi (Namibija), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seišeliai), Jo Leinen, Phel Parkies (Pietų Afrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudanas), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabvė) ir Joaquin Tasso Vilallonga (EIVT).

Daugelis narių pritarė nuomonei, kad nebaudžiamumu ne tik demonstruojama panieka nukentėjusiems nuo nusikaltimų žmoniškumui, jis taip pat padeda neribotai tęsti neatskaitingą ir nedemokratinį valdymą ir gali paskatinti neatsakingus vadovus kurstyti konfliktus šalių viduje ir tarp šalių. Į kalbą buvo emocingai sureaguota ir pateikti kaltinimai dėl TBT šališkumo ir nepajėgumo nagrinėti žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos įvykdė Vakarų valstybių ir (arba) baltieji valdantieji. Tačiau dauguma narių pritarė, kad, nors tarptautinis teisingumas toli gražu nėra tobulas, jis teikia daugiausiai vilčių, kad nebaudžiamumas bus nutrauktas ir bus nubausta už tokius nusikaltimus kaip genocidas, už kuriuos nacionaliniai teismai nubausti neįstengia. Nariai taip pat pabrėžė, kad dėl Romos statuto ratifikavimo valstybės galėjo ir tebegali nuspręsti priimdamos suverenų sprendimą.

Sidiki Kaba iš vietos atsakė į klausimus ir užbaigė diskusijas.

7.   2017 m. birželio 19 d., pirmadienio, posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolas patvirtintas.

Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas

Pranešėjai: Sebastian C. Kopulande (Zambija) ir Neoklis Sylikiotis.

Sebastian C. Kopulande (Zambija) ir Neoklis Sylikiotis pristatė pranešimą, pabrėždami, kad parama vystymuisi turėtų būti skiriama dotacijų, o ne paskolų forma, ji turėtų būti suderinta su darnaus vystymosi tikslais ir teikiama atsižvelgiant į šalių gavėjų poreikius.

Kalbėjo: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundis), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvinėja), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seišeliai), Andre Misiekaba (Surinamas), Adjedoue Weidou (Čadas) ir Domenico Rosa (Europos Komisija).

Nariai pažymėjo, kad valstybės turėtų stengtis kiek įmanoma greičiau tapti nepriklausomos nuo paramos ir kad, nors parama gali paskatinti vystymąsi, ne mažiau – o gal net daugiau – svarbūs ir kiti veiksniai, įskaitant patikimą politiką, atsakingą valdymą ir išteklių valdymą, taip pat tarptautiniai, išorės veiksniai, pavyzdžiui, prekybos santykiai arba kova su neteisėtais finansiniais srautais.

Buvo kritikuojama tai, kad daug ES valstybių narių nesilaiko savo įsipareigojimo skirti 0,7 proc. BVP paramai vystymuisi. Kiti nariai nurodė, kad, nepaisant to, ES ir jos valstybės narės yra didžiausias donoras pasaulyje. Pagalba pirmiausia turėtų būti skiriama tuose sektoriuose, kurie padeda augimui ir konkurencingumui. Nariai pareiškė skirtingas nuomones apie tai, ar parama vystymuisi gali būti teikiama su sąlyga, kad bus bendradarbiaujama migracijos valdymo srityje, ir ar vystymuisi skiriamas finansavimas gali būti naudojamas saugumui gerinti.

Sebastian C. Kopulande (Zambija) ir Neoklis Sylikiotis užbaigė diskusijas.

9.   Skubus klausimas Nr. 2. Padėtis Burundyje

Kalbėjo: Joaquin Tasso Vilallonga (EIVT), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundis), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Halifa Sallah (Gambija), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Phel Parkies (Pietų Afrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaika), David Martin, Maurice Ponga, Joaquin Tasso Vilallonga (EIVT) ir Gabriel Ntisezerana (Burundis).

Daug narių pritarė, kad padėtis Burundyje kelia susirūpinimą, o Burundžio atstovas išsamiai nurodė, kad padėtis gerėja. Kai kurie nariai apgailestavo, kad nepasiektas susitarimas dėl kompromiso. Buvo taip pat aptartos prieštaringos nuomonės dėl paramos vystymuisi įšaldymo.

AKR ir EP nariai džiaugėsi kaimyninių šalių pastangomis teikti pagalbą ir pastogę pabėgėliams iš Burundžio. Keletas narių pasmerkė etninį susiskaldymą, pagarbos pagrindinėms teisėms stoką ir opozicijos grupių bei žiniasklaidos bauginimą. Kai kurie nariai ragino surengti faktų nustatymo misiją į Burundį, o kiti manė, kad tokia misija nereikalinga, nes gaunami išsamūs Burundyje esančių tarptautinių organizacijų pranešimai.

10.   Pranešimas dėl Jaunimo konferencijos

AKR Jaunųjų profesionalų tinklo atstovas Bora Kamwanya, kuriam, Asamblėjai pritarus, žodis suteiktas išimties tvarka, ir Youssouf Goumaneh (Džibutis) pristatė pranešimą ir džiaugėsi iniciatyva, nes ji padeda didinti jaunimo susidomėjimą AKR ir ES bendradarbiavimu ir dalyvavimą jame. Iškelti klausimai: geresnės AKR šalių jaunimo judumo galimybės, vykstant į stažuotes, švietimas klimato kaitos klausimais ir jaunųjų AKR šalių ūkininkų perspektyvos.

Kalbėjo: Arne Lietz ir Halifa Sallah (Gambija).

11.   Pranešimas dėl Moterų forumo

Maria Arena pranešė Asamblėjai, kad forumo tema buvo „Lyčių aspektas vykstant migracijai“, ir kad taip atkreiptas dėmesys į dažnai smurtą ir diskriminaciją patiriančių ir su ekonominių galimybių trūkumu susiduriančių moterų migrančių poreikius.

Kalbėjo: Halifa Sallah (Gambija).

(Posėdis baigtas 19.21 val.)

Mémounatou IBRAHIMA (l. e. p.)

Louis MICHEL

Pirmininkai

Patrick I. GOMES

Svarstant 7–11 punktus jį pakeitė

Leonard-Emile OGNIMBA (l. e. p.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Svarstant 1–4 punktus jį pakeitė

Ciril STOKELJ (l. e. p.)

Generaliniai sekretoriai

---

| 29.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 405/10

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2017 M. BIRŽELIO 21 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2017/C 405/03)

TURINYS

| 1. | 13-ojo regioninio susitikimo, vykusio 2017 m. vasario 22–24 d. Fritaune, Siera Leonėje (Vakarų Afrikos regionas), ataskaita. Pirmininkų ataskaita | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Etiopijos finansų ir ekonominio bendradarbiavimo ministro, AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Abrahamo Tekeste pareiškimas | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Maltos užsienio reikalų ir prekybos skatinimo ministro, ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Carmelo Abelos pareiškimas | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Klausimų Tarybai valanda | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su Tarybos atstovais pagal procedūrą „prašau žodžio“ | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultūra, kaip ekonomikos augimo varomoji jėga. | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Seminarų suvestinės ataskaitos. Procedūra „prašau žodžio“ | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | 2017 m. birželio 20 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolo tvirtinimas | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų. | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Balsavimas dėl deklaracijos projekto. | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Kiti klausimai | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | 2017 m. birželio 20 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolo tvirtinimas | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | 34-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| I PRIEDAS | JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA | 16 |
| --- | --- | --- |

I PRIEDAS

| II PRIEDAS | 2017 M. BIRŽELIO 19–21 D. SENT DŽULIANSE (MALTA) VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS | 20 |
| --- | --- | --- |

II PRIEDAS

| III PRIEDAS | PRIIMTI TEKSTAI | 23 |
| --- | --- | --- |

III PRIEDAS

| Rezoliucija dėl politinių partijų finansavimo AKR ir ES šalyse | 23 |
| --- | --- |

| Rezoliucija dėl pagalbos ir vystymosi veiksmingumo gerinimo AKR ir ES bendradarbiavimo srityje | 27 |
| --- | --- |

| Rezoliucija dėl sporto vaidmens skatinant švietimą ir skurdo panaikinimą | 32 |
| --- | --- |

| Rezoliucija dėl saugumo padėties Sacharos ir Sahelio regione | 38 |
| --- | --- |

| Deklaracija dėl klimato kaitos | 43 |
| --- | --- |

2017 M. BIRŽELIO 21 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.45 val.)

PIRMININKAVO Memounatou IBRAHIMA

Laikinai einanti vieno iš pirmininkų pareigas

1.   13-ojo regioninio susitikimo, vykusio 2017 m. vasario 22–24 d. Fritaune, Siera Leonėje (Vakarų Afrikos regionas), ataskaita. Pirmininkų ataskaita

Vieno iš pirmininkų pareigas einanti Cécile Kashetu Kyenge pateikė žodinę 13-ojo regioninio susitikimo ataskaitą, atkreipdama dėmesį į svarbiausius aptartus klausimus.

Kalbėjo: Halifa Sallah (Gambija), Alpha Ousmane (Burkina Fasas), Ibrahim Rassin Bundu (Siera Leonė), Mario Saiegh (Bisau Gvinėja) ir Cécile Kashetu Kyenge.

Diskusijose, be kitų klausimų, diskutuota apie pažangą, padarytą siekiant gero valdymo Vakarų Afrikos regione, esamą saugumo padėtį ir poreikį investuoti į ekonomiką siekiant pažaboti pernelyg didelę migraciją. Nariai taip pat aptarė tai, kad šiame regioniniame susitikime dalyvavo mažai moterų.

2.   Etiopijos finansų ir ekonominio bendradarbiavimo ministro, AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Abrahamo Tekeste pareiškimas

Finansų ir ekonominio bendradarbiavimo ministras (Etiopija), AKR Tarybos pirmininko pareigas einantis Abraham Tekeste dar kartą patvirtino Etiopijos įsipareigojimą siekti AKR valstybių ir ES partnerystės tikslų. AKR valstybės norėjo sukurti teisiškai privalomu susitarimu grindžiamą partnerystę po 2020 m., kuri padėtų siekti AKR šalių ekonomikos ir industrializacijos pertvarkos ir būtų grindžiama industrializacija, aplinkos apsauga, inovacijomis ir modernizavimu. Jis taip pat pabrėžė, kad į būsimą susitarimą turėtų būti įtraukta tinkama finansinė vystomojo bendradarbiavimo struktūra.

3.   Maltos užsienio reikalų ir prekybos skatinimo ministro, ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Carmelo Abelos pareiškimas

Maltos užsienio reikalų ir prekybos skatinimo ministras įspėjo dėl daugiašaliam bendradarbiavimui trukdančių dabartinių izoliacinių ir nacionalistinių tendencijų. Jis paragino kurti teisinės valstybės principais, žmogaus teisėmis ir demokratija grindžiamą pasaulinę tvarką. Jis labai palankiai įvertino naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi, kuriame nustatyta, kad darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas bus ES vystymosi strategijos centre. Jis informavo narius apie Europos saugumo ir gynybos strategijos rengimą ir paskatino Afrikos pastangas sukurti regioninę saugumo politiką. Carmelo Abela priminė Asamblėjai, kaip svarbu įgyvendinti Valetos partnerystę migracijos srityje, ypač skatinant laikytis solidarumo principų. Remdamasi Valetos veiksmų planu, ES įsteigė Skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondą, kuris šiuo metu finansuoja 116 programų, kurių bendra vertė – 1 889 mln. EUR.

Kalbėjo: Halifa Sallah (Gambija), Ana Rita Sithole (Mozambikas), Worlea Saywah Dunnah (Liberija) ir Ben Abdallah Banda (Gana)

4.   Klausimų Tarybai valanda

AKR Tarybai buvo pateikti 5 klausimai, o ES Tarybai – 8 klausimai.

Abraham Tekeste AKR tarybos vardu atsakė į šiuos klausimus ir į papildomą klausimą:

| | Klausimą Nr. 4 dėl angliakasybos koncesijos Bismarko jūroje, kurį pateikė Lídia Senra Rodríguez. |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 4 dėl angliakasybos koncesijos Bismarko jūroje, kurį pateikė Lídia Senra Rodríguez.

Į toliau išvardytus klausimus buvo atsakyta, bet nebuvo pateikta papildomų klausimų:

| | Klausimą Nr. 2 dėl Jemeno pabėgėlių padėties Džibutyje, kurį pateikė Cécile Kashetu Kyenge. |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 2 dėl Jemeno pabėgėlių padėties Džibutyje, kurį pateikė Cécile Kashetu Kyenge.

| | Klausimą Nr. 3 dėl mėlynosios ekonomikos, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Nathalie Griesbeck). |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 3 dėl mėlynosios ekonomikos, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Nathalie Griesbeck).

| | Klausimą Nr. 5 dėl sausros ir bado Rytų Afrikoje, kurį pateikė Nathalie Griesbeck. |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 5 dėl sausros ir bado Rytų Afrikoje, kurį pateikė Nathalie Griesbeck.

Klausimo Nr. 1 autorius nedalyvavo.

Carmelo Abela ES Tarybos vardu atsakė į šiuos klausimus ir į papildomus klausimus:

| | Klausimą Nr. 9 dėl jūrų piratų, kurį pateikė Clifford André (Seišeliai). |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 9 dėl jūrų piratų, kurį pateikė Clifford André (Seišeliai).

| | Klausimą Nr. 11 dėl ES Laukinės gamtos veiksmų plano, kurį uždavė Catherine Bearder. |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 11 dėl ES Laukinės gamtos veiksmų plano, kurį uždavė Catherine Bearder.

| | Klausimą Nr. 12 dėl angliakasybos koncesijos Bismarko jūroje, kurį pateikė Lídia Senra Rodríguez. |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 12 dėl angliakasybos koncesijos Bismarko jūroje, kurį pateikė Lídia Senra Rodríguez.

Į toliau išvardytus klausimus buvo atsakyta, bet nebuvo pateikta papildomų klausimų:

| | Klausimą Nr. 6 dėl Jemeno pabėgėlių padėties Džibutyje, kurį pateikė Cécile Kashetu Kyenge. |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 6 dėl Jemeno pabėgėlių padėties Džibutyje, kurį pateikė Cécile Kashetu Kyenge.

| | Klausimą Nr. 8 dėl sausros ir bado Rytų Afrikoje, kurį pateikė Nathalie Griesbeck. |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 8 dėl sausros ir bado Rytų Afrikoje, kurį pateikė Nathalie Griesbeck.

| | Klausimą Nr. 10 dėl mėlynosios ekonomikos, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Nathalie Griesbeck). |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 10 dėl mėlynosios ekonomikos, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Nathalie Griesbeck).

| | Klausimą Nr. 13 dėl kai kurių EP narių paternalistinių tendencijų, kurį pateikė Tesfaye Daba (Etiopija). |
| --- | --- |

Klausimą Nr. 13 dėl kai kurių EP narių paternalistinių tendencijų, kurį pateikė Tesfaye Daba (Etiopija).

Klausimo Nr. 7 autorius nedalyvavo.

5.   Diskusijos su Tarybos atstovais pagal procedūrą „prašau žodžio“

Kalbėjo: Mohamed Youssof Goumaneh (Džibutis), Halifa Sallah (Gambija), Agnima Alain-Michel Lobognon (Dramblio Kaulo Krantas), Adjedoue Weidou (Čadas), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritanija) ir Jacob Oulanyah (Uganda).

Nariai daugiausia dėmesio skyrė tokioms temoms kaip migracija ir vystomasis bendradarbiavimas, jaunimo ir moterų dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose, įskaitant moterų dalyvavimą Jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje, taip pat konkretesniems klausimams, pavyzdžiui, dėl žvejybos Dramblio Kaulo Krante ir G5 Interforces finansavimo.

6.   Kultūra, kaip ekonomikos augimo varomoji jėga.

Diskusija su užsienio reikalų ir prekybos skatinimo ministru (Malta) Carmelo Abela.

Maltos užsienio reikalų ir prekybos skatinimo ministras Carmelo Abela atkreipė dėmesį į tai, kad šiandien, XXI a. pradžioje, augimas vis labiau priklauso nuo alternatyvių ramsčių, įskaitant kultūrą. Jis pateikė labai teigiamą Maltos patirties kultūros plėtros, kultūros politikos ir kultūros indėlio į likusią šalies ekonomiką srityse apžvalgą. Keturių kultūros sektoriaus komponentų: paveldo, meno, dizaino ir tarpdisciplininės veiklos, bendroji pridėtinė vertė buvo didesnė nei statybos sektoriaus. Ministras taip pat palankiai kalbėjo apie Maltoje taikomą pažangiąją specializacijos politiką, kuri skatina ekonominį augimą.

Kalbėjo: Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Džibutis), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka ir Louis-Joseph Manscour.

Nariai vienbalsiai pripažino kultūros, ne tik kaip paramos ekonomikos veiklai, bet ir kaip tapatybės ir socialinės sanglaudos veiksnio, vaidmenį ir svarbą. Jie pabrėžė kultūros sektoriaus sąveikas su švietimo ir sveikatos sektoriais, kurie padeda kultūros sektoriui tapti visos ekonomikos svertu. Kai kurie nariai kalbėjo apie globalizuotos kultūros keliamą grėsmę. Kiti tvirtino, kad kultūra vietos lygmeniu, ypač miestuose, yra ekonomiškai ir socialiai veiksminga. Jie pabrėžė, kad siekiant kultūrą padaryti politikos prioritetu ir skirti jai reikiamas biudžeto lėšas, reikalinga politinė valia.

Diskusijas užbaigė Carmelo Abela.

7.   Seminarų suvestinės ataskaitos. Procedūra „prašau žodžio“

Cécile Kashetu Kyenge (pakeičianti Enrique’ą Guerrero Salomą) pateikė seminaro tema „Malta, kaip humanitarinis centras“ suvestinę ataskaitą. Per seminarą nariai lankėsi Europos prieglobsčio paramos biure (EASO), ES agentūroje, kuriai patikėta užduotis prižiūrėti, kad ES valstybės narės prašymus suteikti prieglobstį nagrinėtų sklandžiai ir veiksmingai, ir migrantams teikti teisinę pagalbą ir konsultacijas. Nariai išklausė informatyvius pranešimus apie migrantų padėtį ir jų neteisėtą gabenimą per Viduržemio jūrą. Jie taip pat buvo informuoti apie derybas dėl pilnateisės ES prieglobsčio agentūros steigimo.

Phel Parkies (Pietų Afrika) pateikė pranešimą žodžiu apie seminarą „Malta, kaip augimo ir sėkmingų investicijų į žinias centras“. Nariai lankėsi Maltos Gamtos mokslų parke (angl. Life Science Park). Jis buvo įsteigtas 2004 m., prie jo finansavimo prisidėjo Europos regioninės plėtros fondas, dabartiniam finansiniam laikotarpiui skirdamas 30 mln. EUR sumą, jis yra tarptautinė inovacijų ir mokslinių tyrimų bei plėtros platforma gamtos mokslų srityje. Ypač svarbus Maltos skaitmeninių inovacijų centro projektas vaizdų fiksavimo programinės įrangos ir ląstelių terapijos bei genomikos mokslinių tyrimų srityje.

Kalbėjo: Halifa Sallah (Gambija).

8.   2017 m. birželio 20 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolo tvirtinimas

Kalbėjo: Sebastian Kopulande (Zambija), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazilandas).

Nariai paprašė šiek tiek pakeisti išdalintą protokolą.

(Posėdis sustabdytas 12.55 val. ir toliau tęsėsi nuo 14.00 val.)

PIRMININKAVO Louis MICHEL

9.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų.

Viena iš pirmininkų priminė asamblėjai balsavimo procedūras.

| — | Politinių partijų finansavimas AKR ir ES šalyse (AKR-ES/102.286/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Politinių partijų finansavimas AKR ir ES šalyse (AKR-ES/102.286/17/fin.)

Politinių reikalų komitetas

Worlea Saywah Dunnaho (Liberija) ir Cécile Kashetu Kyenge pranešimas

Priimti pakeitimai: 1, 4, 6, 9, 13 ir 17 (pirma dalis)

Atmesti pakeitimai: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (antra dalis) ir 18

PPE frakcija paprašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 ir 18 pakeitimų balsuotų atskirai.

PPE frakcija paprašė, kad dėl 17 pakeitimo būtų balsuojama dalimis ir kad dėl šio pakeitimo antros dalies AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai.

PPE frakcija paprašė, kad dėl A konstatuojamosios dalies būtų balsuojama dalimis ir kad dėl šio pakeitimo antros dalies AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai. Pirmoji dalis buvo patvirtinta.

PPE frakcija paprašė, kad dėl B konstatuojamosios dalies būtų balsuojama dalimis ir kad dėl šio pakeitimo antros dalies AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai.

PPE frakcija paprašė, kad dėl D konstatuojamosios dalies būtų balsuojama dalimis ir kad dėl šio pakeitimo antros dalies AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai. Pirmoji dalis buvo patvirtinta.

PPE frakcija paprašė, kad dėl K konstatuojamosios dalies būtų balsuojama dalimis ir kad dėl šio pakeitimo antros ir trečios dalių AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai. Pirmoji dalis buvo patvirtinta.

PPE frakcija ir S&D frakcija paprašė, kad dėl R konstatuojamosios dalies būtų balsuojama dalimis ir kad dėl šio pakeitimo antros dalies AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai. Pirmoji dalis buvo patvirtinta.

Šitaip iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 56 nariams balsavus už ir 1 susilaikius.

| — | Pagalbos ir vystymosi veiksmingumo gerinimas AKR ir ES bendradarbiavimo srityje (AKR-ES/102.276/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Pagalbos ir vystymosi veiksmingumo gerinimas AKR ir ES bendradarbiavimo srityje (AKR-ES/102.276/17/fin.)

Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas

Sebastiano C. Kopulande (Zambija) ir Neoklis'o Sylikiotis'o pranešimas

Priimti pakeitimai: 1 ir 3

Atmesti pakeitimai: 2 ir 4

PPE frakcija paprašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 4 dalies balsuotų atskirai. Ši dalis atmesta.

GUE/NGL frakcija paprašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 3 pakeitimo balsuotų atskirai.

PPE frakcija paprašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 16 dalies balsuotų atskirai ir kad būtų balsuojama dalimis. 16 dalies pirmoji ir trečioji dalys buvo priimtos. Antroji dalis buvo atmesta.

PPE frakcija paprašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl J konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai. J konstatuojamoji dalis buvo atmesta.

PPE frakcija paprašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl L konstatuojamosios dalies balsuotų atskirai. L konstatuojamoji dalis buvo atmesta.

Šitaip iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 50 nariams balsavus už ir 5 – prieš.

| — | Sporto vaidmuo skatinant švietimą ir skurdo panaikinimą (AKR-ES/102.279/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Sporto vaidmuo skatinant švietimą ir skurdo panaikinimą (AKR-ES/102.279/17/fin.)

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Abderrahmane Marrakchy (Mauritanija) ir Teresos Jiménez-Becerril Barrio pranešimas

Priimti pakeitimai: 2, 4 ir 5

Atmesti pakeitimai: 1, 6 ir 7

Atsiimtas pakeitimas: 3

Šitaip iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

10.   Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Saugumo padėtis Sacharos ir Sahelio regione (AKR-ES/102.293/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Saugumo padėtis Sacharos ir Sahelio regione (AKR-ES/102.293/17/fin.)

Priimti pakeitimai: 1, 2, 3, 4, 5 ir žodinis pakeitimas nr. 1

Atmesti pakeitimai: 6, 7, 8 ir 9

PPE frakcija paprašė, kad AKR šalių ir Europos Parlamento atstovai dėl 6, 7 ir 8 pakeitimų balsuotų atskirai.

Šitaip iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 65 nariams balsavus už ir 2 – prieš.

| — | Padėtis Burundyje (AKR-ES 102.294/17) |
| --- | --- |

—

Padėtis Burundyje (AKR-ES 102.294/17)

Balsavimui buvo pateikti kompromisinis pasiūlymas dėl rezoliucijos, kurį pateikė PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE ir EFDD frakcijos, ir GUE/NGL frakcijos pateikta rezoliucija.

Dėl kompromisinio pasiūlymo dėl rezoliucijos, kurį pateikė PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE ir EFDD frakcijos, paprašyta balsuoti slaptai. Be to, paprašyta per galutinį balsavimą balsuoti atskirai.

Pirmininkė paaiškino balsavimo procedūras.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerūnas) ir Ashneel Sudhakar (Fidžis) buvo išrinkti burtų keliu paskirti skaičiuoti slapto balsavimo.

PIRMININKAVO Cecile Kashetu KYENGE

Rezoliucija atmesta.

Dėl GUE/NGL frakcijos pateiktos rezoliucijos paprašyta per galutinį balsavimą balsuoti atskirai. Rezoliucija atmesta.

Fitz Jackson (Jamaika) atkreipė dėmesį į tai, kad Burundžio ir Pietų Afrikos Respublikos pateiktų rezoliucijų atsiėmimas turėtų būti laikomas AKR grupės valstybių pareiškimu apie jų įsipareigojimą kartu su ES siekti susitaikymo Burundyje.

11.   Balsavimas dėl deklaracijos projekto.

Deklaracija dėl klimato kaitos buvo priimta be balsavimo, dalyvaujantiems posėdyje balsu pritarus.

12.   Kiti klausimai

Kalbėjo: Abdikadir Omar Aden (Kenija), laikinai einanti pirmininko pareigas Cecile Parkies Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Pietų Afrika) ir Halifa Sallah (Gambija).

Kalbėtojai padėkojo asamblėjai už suteiktą galimybę Kenijai surengti 32-ąją sesiją 2016 m. gruodžio mėn. Nairobyje. Jie apgailestavo dėl incidento, įvykusio tarp vienos iš pirmininkų ir Burundžio atstovų per diskusiją dėl skubaus pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl padėties Burundyje per 33-ąją sesiją, ir pareikalavo, kad narių keitimasis nuomonėmis vyktų laikantis abipusės pagarbos principo, visapusiškai laikantis Darbo tvarkos taisyklių ir siekiant bendro tikslo užtikrinti visuomenės gerovę. Jie taip pat paprašė ES padėti rasti taikų politinės krizės Venesueloje sprendimą.

Price Cyprien (Haitis) informavo asamblėją, kad jo šalis norėtų priimti 34-ąją Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesiją 2017 m. gruodžio mėn. Pirmininkai paprašė Haičio kompetentingų valdžios institucijų pateikti pasiūlymą raštu.

13.   2017 m. birželio 20 d., antradienio, rytinio posėdžio protokolo tvirtinimas

Pataisytas protokolas patvirtintas.

14.   34-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

34-oji Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija vyks 2017 m. gruodžio 18–20 d. Karibų regione.

Viena iš pirmininkų padėkojo Maltos valdžios institucijoms už veiksmingą sesijos organizavimą ir nariams bei bendram sekretoriatui už jų indėlį.

(Posėdis baigtas 15.30 val.)

Mémounatou IBRAHIMA (l. e. p.)

Louis MICHEL

Nuo 10 punkto jį pakeitė

Cécile Kashetu KYENGE (l. e. p.)

Pirmininkai

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGAS), l. e. p. viena iš pirmininkų | MICHEL, vienas iš pirmininkų |
| ANGOLA
  ANTIGVA IR BARBUDA
  BAHAMOS
  BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas)
  BELIZAS
  BENINAS
  BOTSVANA
  BURKINA FASAS
  BURUNDIS
  KAMERŪNAS
  ŽALIASIS KYŠULYS
  CENTRINĖ AFRIKOS RESPUBLIKA
  ČADAS (pirmininko pavaduotojas)
  KOMORAI
  KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)
  KONGO RESPUBLIKA
  KUKO SALOS
  DRAMBLIO KAULO KRANTAS
  DŽIBUTIS
  DOMINIKA
  DOMINIKOS RESPUBLIKA
  PUSIAUJO GVINĖJA (*1)

  ERITRĖJA (pirmininko pavaduotojas)
  ETIOPIJA
  FIDŽIS (pirmininko pavaduotojas)
  GABONAS
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINĖJA
  BISAU GVINĖJA
  GAJANA
  HAITIS
  KENIJA
  KIRIBATIS
  LESOTAS
  LIBERIJA
  MADAGASKARAS
  MALAVIS
  MALIS
  MARŠALO SALOS (Respublika)
  MAURITANIJA
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS
  MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)
  NAMIBIJA (pirmininko pavaduotojas)
  NAURU
  NIGERIS
  NIGERIJA
  NIUJĖ
  PALAU
  PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  RUANDA
  SENT KITSAS IR NEVIS
  SENT LUSIJA
  SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  SAMOA (pirmininko pavaduotojas)
  SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ
  SENEGALAS
  SEIŠELIAI
  SIERA LEONĖ (pirmininko pavaduotojas)
  SALIAMONO SALOS
  SOMALIS (pirmininko pavaduotojas)
  PIETŲ AFRIKA
  SUDANAS (*1)

  SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas)
  SVAZILANDAS
  TANZANIJA
  RYTŲ TIMORAS
  TOGAS (pirmininko pavaduotojas)
  TONGA
  TRINIDADAS IR TOBAGAS
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVĖ | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (pirmininko pavaduotojas)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (pirmininko pavaduotojas)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (pirmininko pavaduotojas)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (pirmininko pavaduotoja)
  LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotojas)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (pirmininko pavaduotojas)
  MUSSOLINI
  NART (pirmininko pavaduotojas)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (pirmininko pavaduotojas)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (pirmininko pavaduotojas)
  RIVASI (pirmininko pavaduotoja)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotoja)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

AKR atstovai

EP atstovai

IBRAHIMA (TOGAS), l. e. p. viena iš pirmininkų

MICHEL, vienas iš pirmininkų

ANGOLA

ANTIGVA IR BARBUDA

BAHAMOS

BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas)

BELIZAS

BENINAS

BOTSVANA

BURKINA FASAS

BURUNDIS

KAMERŪNAS

ŽALIASIS KYŠULYS

CENTRINĖ AFRIKOS RESPUBLIKA

ČADAS (pirmininko pavaduotojas)

KOMORAI

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)

KONGO RESPUBLIKA

KUKO SALOS

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

DŽIBUTIS

DOMINIKA

DOMINIKOS RESPUBLIKA

PUSIAUJO GVINĖJA (*1)

ERITRĖJA (pirmininko pavaduotojas)

ETIOPIJA

FIDŽIS (pirmininko pavaduotojas)

GABONAS

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINĖJA

BISAU GVINĖJA

GAJANA

HAITIS

KENIJA

KIRIBATIS

LESOTAS

LIBERIJA

MADAGASKARAS

MALAVIS

MALIS

MARŠALO SALOS (Respublika)

MAURITANIJA

MAURICIJUS

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)

NAMIBIJA (pirmininko pavaduotojas)

NAURU

NIGERIS

NIGERIJA

NIUJĖ

PALAU

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

RUANDA

SENT KITSAS IR NEVIS

SENT LUSIJA

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

SAMOA (pirmininko pavaduotojas)

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

SENEGALAS

SEIŠELIAI

SIERA LEONĖ (pirmininko pavaduotojas)

SALIAMONO SALOS

SOMALIS (pirmininko pavaduotojas)

PIETŲ AFRIKA

SUDANAS (*1)

SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas)

SVAZILANDAS

TANZANIJA

RYTŲ TIMORAS

TOGAS (pirmininko pavaduotojas)

TONGA

TRINIDADAS IR TOBAGAS

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVĖ

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (pirmininko pavaduotojas)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (pirmininko pavaduotojas)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (pirmininko pavaduotojas)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (pirmininko pavaduotoja)

LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotojas)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (pirmininko pavaduotojas)

MUSSOLINI

NART (pirmininko pavaduotojas)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (pirmininko pavaduotojas)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (pirmininko pavaduotojas)

RIVASI (pirmininko pavaduotoja)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotoja)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| LOBOGNON (DRAMBLIO KAULO KRANTAS) (vienas iš pirmininkų)
  KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA), pirmininko pavaduotojas
  SUDHAKAR (FIDŽIS), pirmininko pavaduotojas | GOERENS, vienas iš pirmininkų
  ZELLER, pirmininko pavaduotojas
  GUERRERO SALOM, pirmininko pavaduotojas |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENINAS)
  MANGOLE (BOTSVANA)
  BURKINA FASAS
  OWONA KONO (KAMERŪNAS)
  CENTRINĖ AFRIKOS RESPUBLIKA
  GOUMANEH (DŽIBUTIS)
  ETIOPIJA
  GAJANA
  CYPRIEN (HAITIS)
  JAMAIKA
  KIRIBATIS
  LIBERIJA
  MALIS
  MARŠALO SALOS
  NAURU
  SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  TOUM (SUDANAS) (*2)

  ACKSON (TANZANIJA)
  RYTŲ TIMORAS
  TOGAS
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABVĖ) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKR nariai

EP nariai

LOBOGNON (DRAMBLIO KAULO KRANTAS) (vienas iš pirmininkų)

KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA), pirmininko pavaduotojas

SUDHAKAR (FIDŽIS), pirmininko pavaduotojas

GOERENS, vienas iš pirmininkų

ZELLER, pirmininko pavaduotojas

GUERRERO SALOM, pirmininko pavaduotojas

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENINAS)

MANGOLE (BOTSVANA)

BURKINA FASAS

OWONA KONO (KAMERŪNAS)

CENTRINĖ AFRIKOS RESPUBLIKA

GOUMANEH (DŽIBUTIS)

ETIOPIJA

GAJANA

CYPRIEN (HAITIS)

JAMAIKA

KIRIBATIS

LIBERIJA

MALIS

MARŠALO SALOS

NAURU

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

TOUM (SUDANAS) (*2)

ACKSON (TANZANIJA)

RYTŲ TIMORAS

TOGAS

UGANDA

ZINDI (ZIMBABVĖ)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| LABOSO (KENIJA, viena iš pirmininkų) | FERRARA, viena iš pirmininkų
  ESTARÀS FERRAGUT, pirmininko pavaduotoja
  MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas |
| THOMPSON (BARBADOSAS)
  RWASA (BURUNDIS)
  ŽALIASIS KYŠULYS
  OUMOURI (KOMORAI)
  PUSIAUJO GVINĖJA (*3)

  GABONAS
  KAMANO (GVINĖJA)
  BISAU GVINĖJA
  SEKATLE (LESOTAS)
  JHUGROO (MAURICIJUS)
  VAQUINA (MOZAMBIKAS)
  NIGERIJA
  NIUJĖ
  KOIM (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA)
  MENGA (KONGO RESPUBLIKA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SENT LUSIJA)
  RAINHO (SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ)
  SALL (SENEGALAS)
  SALIAMONO SALOS
  FISH MAHLALELA (PIETŲ AFRIKA)
  SENT KITSAS IR NEVIS
  MISIEKABA (SURINAMAS)
  TONGA
  FORDE (TRINIDADAS IR TOBAGAS)
  KOPULANDE (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

AKR nariai

EP nariai

LABOSO (KENIJA, viena iš pirmininkų)

FERRARA, viena iš pirmininkų

ESTARÀS FERRAGUT, pirmininko pavaduotoja

MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas

THOMPSON (BARBADOSAS)

RWASA (BURUNDIS)

ŽALIASIS KYŠULYS

OUMOURI (KOMORAI)

PUSIAUJO GVINĖJA (*3)

GABONAS

KAMANO (GVINĖJA)

BISAU GVINĖJA

SEKATLE (LESOTAS)

JHUGROO (MAURICIJUS)

VAQUINA (MOZAMBIKAS)

NIGERIJA

NIUJĖ

KOIM (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA)

MENGA (KONGO RESPUBLIKA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SENT LUSIJA)

RAINHO (SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ)

SALL (SENEGALAS)

SALIAMONO SALOS

FISH MAHLALELA (PIETŲ AFRIKA)

SENT KITSAS IR NEVIS

MISIEKABA (SURINAMAS)

TONGA

FORDE (TRINIDADAS IR TOBAGAS)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, vietoje vieno iš pirmininkų) | RIVASI, viena iš pirmininkų
  AGEA, pirmininko pavaduotoja
  MUSSOLINI, pirmininko pavaduotoja |
| ANTIGVA IR BARBUDA
  BAHAMAS (KUBA)
  PEYREFITTE (BELIZAS)
  ČADAS
  JOANE (KUKO SALOS)
  DOMINIKA
  DOMINIKOS RESPUBLIKA
  NAIB (ERITRĖJA)
  GABONAS
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)
  MUSSA (MALAVIS)
  ZAMEL (MAURITANIJA)
  MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)
  DIOFFO (NIGERIS)
  PALAU
  SEIŠELIAI
  LEWALLY (SIERA LEONĖ)
  SOMALIS
  DLAMINI (SVAZILANDAS)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKR nariai

EP nariai

GIDLOW (SAMOA, vietoje vieno iš pirmininkų)

RIVASI, viena iš pirmininkų

AGEA, pirmininko pavaduotoja

MUSSOLINI, pirmininko pavaduotoja

ANTIGVA IR BARBUDA

BAHAMAS (KUBA)

PEYREFITTE (BELIZAS)

ČADAS

JOANE (KUKO SALOS)

DOMINIKA

DOMINIKOS RESPUBLIKA

NAIB (ERITRĖJA)

GABONAS

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)

MUSSA (MALAVIS)

ZAMEL (MAURITANIJA)

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)

DIOFFO (NIGERIS)

PALAU

SEIŠELIAI

LEWALLY (SIERA LEONĖ)

SOMALIS

DLAMINI (SVAZILANDAS)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Turintis (-i) stebėtojo statusą.

(*2)  Turintis (-i) stebėtojo statusą.

(*3)  Turintis (-i) stebėtojo statusą.

---

II PRIEDAS

2017 M. BIRŽELIO 19–21 D. SENT DŽULIANSE (MALTA) VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

| IBRAHIMA (TOGAS), laikinai einanti vieno iš pirmininkų pareigas | MICHEL, vienas iš pirmininkų |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOSAS)
  PEYREFITTE (BELIZAS)
  GBIAN (BENINAS)
  MANGOLE (BOTSVANA)
  OUSMANE (BURKINA FASAS)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDIS)
  FERNANDES (ŽALIASIS KYŠULYS)
  KOMBO (KAMERŪNAS)
  MMADI HASSANI (KOMORAI)
  KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA)
  VAVIA (KUKO SALOS)
  GOUMANEH (DŽIBUTIS)
  (DOMINIKA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKOS RESPUBLIKA)
  NAIB (ERITRĖJA)
  GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)
  SUDHAKAR (FIDŽIS)
  MILEBOU (GABONAS)
  SALLAH (GAMBIJA)
  BANDA (GANA)
  KAMANO (GVINĖJA)
  SAIEGH (BISAU GVINĖJA)
  NGUEMA MANANA (PUSIAUJO GVINĖJA)
  CYPRIEN (HAITIS)
  JACKSON (JAMAIKA)
  ADEN (KENIJA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTAS)
  DUNNAH (LIBERIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)
  MUSSA (MALAVIS)
  SOUKOUNA (MALIS)
  FOWDAR (MAURICIJUS)
  VAQUINA (MOZAMBIKAS)
  NEKUND (NAMIBIJA)
  DIOFFO (NIGERIS)
  IRIASE (NIGERIJA)
  KOIM (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SENT LUSIJA)
  STRAKER (SENT VINSENTAS IR GRENADINAI)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ)
  SALL (SENEGALAS)
  ANDRE (SEIŠELIAI)
  BUNDU (SIERA LEONĖ)
  TAUSINGA (SOLOMONO SALOS)
  PARKIES (PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA)
  TOUM (SUDANAS) (*1)

  MISIEKABA (SURINAMAS)
  DLAMINI (SVAZILANDAS)
  ACKSON (TANZANIJA)
  WEIDOU (ČADAS)
  IBRAHIMA (TOGAS)
  FORDE (TRINIDADAS IR TOBAGAS)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIJA)
  SHUMBA (ZIMBABVĖ) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGAS), laikinai einanti vieno iš pirmininkų pareigas

MICHEL, vienas iš pirmininkų

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOSAS)

PEYREFITTE (BELIZAS)

GBIAN (BENINAS)

MANGOLE (BOTSVANA)

OUSMANE (BURKINA FASAS)

NJEBARIKANUYE (BURUNDIS)

FERNANDES (ŽALIASIS KYŠULYS)

KOMBO (KAMERŪNAS)

MMADI HASSANI (KOMORAI)

KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA)

VAVIA (KUKO SALOS)

GOUMANEH (DŽIBUTIS)

(DOMINIKA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKOS RESPUBLIKA)

NAIB (ERITRĖJA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (FIDŽIS)

MILEBOU (GABONAS)

SALLAH (GAMBIJA)

BANDA (GANA)

KAMANO (GVINĖJA)

SAIEGH (BISAU GVINĖJA)

NGUEMA MANANA (PUSIAUJO GVINĖJA)

CYPRIEN (HAITIS)

JACKSON (JAMAIKA)

ADEN (KENIJA)

MAHASE-MOILOA (LESOTAS)

DUNNAH (LIBERIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)

MUSSA (MALAVIS)

SOUKOUNA (MALIS)

FOWDAR (MAURICIJUS)

VAQUINA (MOZAMBIKAS)

NEKUND (NAMIBIJA)

DIOFFO (NIGERIS)

IRIASE (NIGERIJA)

KOIM (PAPUA NAUJOJI GVINĖJA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SENT LUSIJA)

STRAKER (SENT VINSENTAS IR GRENADINAI)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ)

SALL (SENEGALAS)

ANDRE (SEIŠELIAI)

BUNDU (SIERA LEONĖ)

TAUSINGA (SOLOMONO SALOS)

PARKIES (PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA)

TOUM (SUDANAS) (*1)

MISIEKABA (SURINAMAS)

DLAMINI (SVAZILANDAS)

ACKSON (TANZANIJA)

WEIDOU (ČADAS)

IBRAHIMA (TOGAS)

FORDE (TRINIDADAS IR TOBAGAS)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVĖ)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Taip pat dalyvavo:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOSAS

CHANDLER

BENINAS

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSVANA

NGAKA

BURKINA FASAS

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDIS

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO RESPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABONAS

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIJA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GANA

FUESINI

GVINĖJA

DIALLO

SYLLA

BISAU GVINĖJA

BAME

MALAVIS

MALIS

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIKAS

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIBIJA

VENAANI

NIGERIS

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGALAS

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERA LEONĖ

LEWALLY

KUYEMBEH

PIETŲ AFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

PIETŲ SUDANAS

OHIDE OMAHA

SUDANAS

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZANIJA

MATIKO

LWOTA

ČADAS

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGAS

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABVĖ

ZINDI

MLOTSHWA

AKR TARYBA

ABRAHAM TEKESTE, finansų ir ekonominio bendradarbiavimo ministras (Etiopija), einantis AKR Tarybos pirmininko pareigas

ES TARYBA

CARMELO ABELA, užsienio reikalų ir prekybos skatinimo ministras (Malta), einantis ES Tarybos pirmininko pareigas

EUROPOS KOMISIJA

NEVEN MIMICA, Komisijos narys, atsakingas už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi

CHRISTOS STYLIANIDES, Komisijos narys, atsakingas už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą

EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBA

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

YVES SOMVILLE, AKR tęstinio darbo komiteto pirmininkas, EESRK

AKR SEKETORIATAS

PATRICK GOMES, vienas iš generalinių sekretorių

ES SEKRETORIATAS

AGUIRIANO NALDA, vienas iš generalinių sekretorių

---

(*1)  Turintis (-i) stebėtojo statusą.

(1)  Dalyvavo 2017 m. birželio 19 d.

(2)  Dalyvavo 2017 m. birželio 20 d.

---

III PRIEDAS

PRIIMTI TEKSTAI

REZOLIUCIJA (1)

dėl politinių partijų finansavimo AKR ir ES šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, ypač į jos 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, ypač į jos 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdama į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. liepos 11 d. Maputo mieste priimtos Afrikos Sąjungos konvencijos dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 11 d. Maputo mieste priimtos Afrikos Sąjungos konvencijos dėl korupcijos prevencijos ir kovos su ja 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 124-osios Tarpparlamentinės sąjungos asamblėjos 2011 m. balandžio 20 d. Panamoje priimtą rezoliuciją dėl skaidrumo ir atskaitomybės finansuojant politines partijas ir rinkimų kampanijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 124-osios Tarpparlamentinės sąjungos asamblėjos 2011 m. balandžio 20 d. Panamoje priimtą rezoliuciją dėl skaidrumo ir atskaitomybės finansuojant politines partijas ir rinkimų kampanijas,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl Reglamento (EB) Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių, taikymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl Reglamento (EB) Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių, taikymo (2),

| — | atsižvelgdama į Port of Speino įsipareigojimų deklaraciją penktajame Amerikos žemyno aukščiausiojo lygio susitikime Trinidade ir Tobage 2009 m. balandžio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Port of Speino įsipareigojimų deklaraciją penktajame Amerikos žemyno aukščiausiojo lygio susitikime Trinidade ir Tobage 2009 m. balandžio 19 d.,

| — | atsižvelgdama į Europos Tarybos Ministrų komiteto 2003 m. balandžio 8 d priimtą rekomendaciją Rec(2003)4 valstybėms narėms dėl bendrųjų taisyklių kovojant su korupcija finansuojant politines partijas ir rinkimų kampanijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Tarybos Ministrų komiteto 2003 m. balandžio 8 d priimtą rekomendaciją Rec(2003)4 valstybėms narėms dėl bendrųjų taisyklių kovojant su korupcija finansuojant politines partijas ir rinkimų kampanijas,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/102.286/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/102.286/fin.),

| A. | kadangi tam, kad galėtų atlikti savo vaidmenį atstovauti piliečiams ir užtikrinti jų dalyvavimą, šiandien politinėms partijoms reikia daug lėšų norint varžytis politinėse kovose; |
| --- | --- |

A.

kadangi tam, kad galėtų atlikti savo vaidmenį atstovauti piliečiams ir užtikrinti jų dalyvavimą, šiandien politinėms partijoms reikia daug lėšų norint varžytis politinėse kovose;

| B. | kadangi politinių partijų finansavimas gaunamas ir iš viešųjų, ir iš privačiųjų šaltinių, tačiau pagrindinis šaltinis yra savarankiškas finansavimas iš narystės mokesčių ir partijos lėšų rinkimo renginių; |
| --- | --- |

B.

kadangi politinių partijų finansavimas gaunamas ir iš viešųjų, ir iš privačiųjų šaltinių, tačiau pagrindinis šaltinis yra savarankiškas finansavimas iš narystės mokesčių ir partijos lėšų rinkimo renginių;

| C. | kadangi viešasis finansavimas pasidarė vis dažniau naudojamas būdas užtikrinti nuolatinę, vienodą ir sąžiningą paramą politinėms partijoms; |
| --- | --- |

C.

kadangi viešasis finansavimas pasidarė vis dažniau naudojamas būdas užtikrinti nuolatinę, vienodą ir sąžiningą paramą politinėms partijoms;

| D. | kadangi siekiant visuomenės ir demokratijos gerovės politinės partijos turi būti tinkamai finansuojamos vieninteliu tikslu, t. y. kad jos atliktų savo darbą laikydamosi sutartos atskaitomybės sistemos ir skaidrumo mechanizmų; kadangi bet koks piktnaudžiavimas viešosiomis lėšomis turi būti baudžiamas taikant veiksmingas taisykles; |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant visuomenės ir demokratijos gerovės politinės partijos turi būti tinkamai finansuojamos vieninteliu tikslu, t. y. kad jos atliktų savo darbą laikydamosi sutartos atskaitomybės sistemos ir skaidrumo mechanizmų; kadangi bet koks piktnaudžiavimas viešosiomis lėšomis turi būti baudžiamas taikant veiksmingas taisykles;

| E. | kadangi finansavimo suma (tiek viešojo, tiek privačiojo) dažnai priklauso nuo politinės partijos dydžio ir ekonominės valstybės padėties; |
| --- | --- |

E.

kadangi finansavimo suma (tiek viešojo, tiek privačiojo) dažnai priklauso nuo politinės partijos dydžio ir ekonominės valstybės padėties;

| F. | kadangi kai kurios AKR valstybės neturi pajėgumų finansuoti politinių partijų, nes nepakankamas ekonominis išsivystymas ir riboti ištekliai varžo viešąjį finansavimą ir privačius įnašus; |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kurios AKR valstybės neturi pajėgumų finansuoti politinių partijų, nes nepakankamas ekonominis išsivystymas ir riboti ištekliai varžo viešąjį finansavimą ir privačius įnašus;

| G. | kadangi privalomas partijų finansavimo atskleidimas yra būtinas teisinei valstybei bei didesniam skaidrumui ir atsakomybei, suteikiant visuomenei galimybę suprasti politinių partijų vaidmenį ir veiksmus; |
| --- | --- |

G.

kadangi privalomas partijų finansavimo atskleidimas yra būtinas teisinei valstybei bei didesniam skaidrumui ir atsakomybei, suteikiant visuomenei galimybę suprasti politinių partijų vaidmenį ir veiksmus;

| H. | kadangi politinio finansavimo kilmės skaidrumas yra būtinas siekiant užkirsti kelią bet kokioms kišimosi formoms, susijusioms su pinigais iš abejotinų ar neteisėtų šaltinių; kadangi neteisėto finansavimo politiniuose procesuose padidėjimas kelia didelį pavojų demokratijai; |
| --- | --- |

H.

kadangi politinio finansavimo kilmės skaidrumas yra būtinas siekiant užkirsti kelią bet kokioms kišimosi formoms, susijusioms su pinigais iš abejotinų ar neteisėtų šaltinių; kadangi neteisėto finansavimo politiniuose procesuose padidėjimas kelia didelį pavojų demokratijai;

| I. | kadangi politinė korupcija tebėra didelė problema, o reformos, kuriomis siekiama pažaboti korumpuotą elgesį, dažnai pradedamos po politinių finansavimo skandalų ir kilus visuomenės pasipiktinimui; kadangi politinio finansavimo korupcija gali būti įvairių formų – nuo dovanų naudojimo asmeniniam praturtėjimui iki piktnaudžiavimo valstybės lėšomis; kadangi balsų pirkimo praktika vis dar paplitusi kai kuriose šalyse; |
| --- | --- |

I.

kadangi politinė korupcija tebėra didelė problema, o reformos, kuriomis siekiama pažaboti korumpuotą elgesį, dažnai pradedamos po politinių finansavimo skandalų ir kilus visuomenės pasipiktinimui; kadangi politinio finansavimo korupcija gali būti įvairių formų – nuo dovanų naudojimo asmeniniam praturtėjimui iki piktnaudžiavimo valstybės lėšomis; kadangi balsų pirkimo praktika vis dar paplitusi kai kuriose šalyse;

| J. | kadangi lėšų rinkimo proceso metu gali kilti interesų konfliktų ir kadangi privatūs paramos teikėjai gali siekti pasinaudoti politiniu finansavimu kaip priemone daryti įtaką sprendimų priėmimo procesui, taip pažeisdami demokratinės lygybės principą; |
| --- | --- |

J.

kadangi lėšų rinkimo proceso metu gali kilti interesų konfliktų ir kadangi privatūs paramos teikėjai gali siekti pasinaudoti politiniu finansavimu kaip priemone daryti įtaką sprendimų priėmimo procesui, taip pažeisdami demokratinės lygybės principą;

| K. | kadangi dėl sparčios socialinių tinklų plėtros keičiasi tradiciniais politikos finansavimo metodai, ypač pasitelkiant mikrofinansavimą ir įtraukiant savanorius; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl sparčios socialinių tinklų plėtros keičiasi tradiciniais politikos finansavimo metodai, ypač pasitelkiant mikrofinansavimą ir įtraukiant savanorius;

| L. | kadangi privatus finansavimas gali lemti nevienodus politinių partijų pajėgumus; kadangi siekiant užtikrinti demokratinį sąžiningumą, reikia atsižvelgti į papildomas finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

L.

kadangi privatus finansavimas gali lemti nevienodus politinių partijų pajėgumus; kadangi siekiant užtikrinti demokratinį sąžiningumą, reikia atsižvelgti į papildomas finansavimo galimybes;

| M. | kadangi neteisėtas viešųjų lėšų naudojimas smarkiai sumažina visuomenės pasitikėjimą valdžios institucijomis ir pačia demokratija; |
| --- | --- |

M.

kadangi neteisėtas viešųjų lėšų naudojimas smarkiai sumažina visuomenės pasitikėjimą valdžios institucijomis ir pačia demokratija;

| N. | kadangi nepriklausoma politinių partijų finansavimo stebėsena tebėra didžiulis iššūkis; kadangi daugelyje AKR šalių vis dar trūksta tikros politinio finansavimo reglamentavimo sistemos ir tik nedaugelis šalių turi administracinius gebėjimus surinkti ir patikrinti finansines ataskaitas; |
| --- | --- |

N.

kadangi nepriklausoma politinių partijų finansavimo stebėsena tebėra didžiulis iššūkis; kadangi daugelyje AKR šalių vis dar trūksta tikros politinio finansavimo reglamentavimo sistemos ir tik nedaugelis šalių turi administracinius gebėjimus surinkti ir patikrinti finansines ataskaitas;

| O. | kadangi teisės aktai dėl politinio finansavimo turėtų apimti nuostatas, susijusias su privačiuoju ir viešuoju finansavimu, išlaidomis, atskaitomybe, lėšų kilmės atskleidimu, priežiūra ir sankcijomis; |
| --- | --- |

O.

kadangi teisės aktai dėl politinio finansavimo turėtų apimti nuostatas, susijusias su privačiuoju ir viešuoju finansavimu, išlaidomis, atskaitomybe, lėšų kilmės atskleidimu, priežiūra ir sankcijomis;

| P. | kadangi politinio finansavimo ir lėšų panaudojimo reglamentavimas yra labai svarbus siekiant išsaugoti demokratiją ir padidinti konkurenciją tarp įvairių politinių partijų, taip pat užkirsti kelią korupcijai ir neteisėtų lėšų panaudojimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi politinio finansavimo ir lėšų panaudojimo reglamentavimas yra labai svarbus siekiant išsaugoti demokratiją ir padidinti konkurenciją tarp įvairių politinių partijų, taip pat užkirsti kelią korupcijai ir neteisėtų lėšų panaudojimui;

| Q. | kadangi dėl prasto taisyklių vykdymo užtikrinimo sudaromos palankios sąlygos nekontroliuojamai leisti lėšas per rinkimus ir taikyti neteisėtą praktiką; kadangi daugumoje AKR šalių sankcijų skyrimas politinio finansavimo taisyklių pažeidėjams tebėra iššūkis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl prasto taisyklių vykdymo užtikrinimo sudaromos palankios sąlygos nekontroliuojamai leisti lėšas per rinkimus ir taikyti neteisėtą praktiką; kadangi daugumoje AKR šalių sankcijų skyrimas politinio finansavimo taisyklių pažeidėjams tebėra iššūkis;

| R. | kadangi dauguma ES šalių turi griežtas taisykles dėl išorinio arba užsienio finansavimo, kurios užkerta kelią tam, kad dėl užsienio interesų būtų daroma įtaka politiniams procesams; |
| --- | --- |

R.

kadangi dauguma ES šalių turi griežtas taisykles dėl išorinio arba užsienio finansavimo, kurios užkerta kelią tam, kad dėl užsienio interesų būtų daroma įtaka politiniams procesams;

| S. | kadangi dalyvavimo ir prieigos galimybės politikoje moterims faktiškai yra suvaržytos dėl sunkumų gaunant lėšų; kadangi politinės partijos vaidina svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti deramą lyčių pusiausvyrą politikoje; |
| --- | --- |

S.

kadangi dalyvavimo ir prieigos galimybės politikoje moterims faktiškai yra suvaržytos dėl sunkumų gaunant lėšų; kadangi politinės partijos vaidina svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti deramą lyčių pusiausvyrą politikoje;

| 1. | mano, kad politinių partijų finansavimu turi būti siekiama suteikti žmonėms balsą demokratiniame politiniame procese skatinant įvairias nuomones ir politines perspektyvas, taip pat prasmingą visų veikėjų dalyvavimą politiniuose procesuose, puoselėjant demokratiją ir užtikrinant renkamų pareigų perėmimo galimybę; |
| --- | --- |

1.

mano, kad politinių partijų finansavimu turi būti siekiama suteikti žmonėms balsą demokratiniame politiniame procese skatinant įvairias nuomones ir politines perspektyvas, taip pat prasmingą visų veikėjų dalyvavimą politiniuose procesuose, puoselėjant demokratiją ir užtikrinant renkamų pareigų perėmimo galimybę;

| 2. | primena, kad politinėms partijoms reikalingas tinkamas finansavimas, kad jos galėtų ne tik įgyvendinti savo pagrindines funkcijas vykdant rinkimų agitacijos kampanijas, bet ir vykdant veiklą, susijusią su įgalėjimu, politikos programų formavimu, politiniu švietimu ir mokymu, ir institucijų plėtra; |
| --- | --- |

2.

primena, kad politinėms partijoms reikalingas tinkamas finansavimas, kad jos galėtų ne tik įgyvendinti savo pagrindines funkcijas vykdant rinkimų agitacijos kampanijas, bet ir vykdant veiklą, susijusią su įgalėjimu, politikos programų formavimu, politiniu švietimu ir mokymu, ir institucijų plėtra;

| 3. | tiki, kad viešasis finansavimas, nors ir papildantis privatųjį finansavimą, išlieka svarbus gerinant skaidrumą, atskaitomybę ir politinio finansavimo nešališkumą; primygtinai ragina visas vyriausybes garantuoti laisvą politinę areną tikrai, prasmingai konkurencijai tarp politinių partijų, kad jos galėtų įsitvirtinti ir plėtoti gebėjimus rinkti lėšas nesibaiminant valdančiosios partijos; |
| --- | --- |

3.

tiki, kad viešasis finansavimas, nors ir papildantis privatųjį finansavimą, išlieka svarbus gerinant skaidrumą, atskaitomybę ir politinio finansavimo nešališkumą; primygtinai ragina visas vyriausybes garantuoti laisvą politinę areną tikrai, prasmingai konkurencijai tarp politinių partijų, kad jos galėtų įsitvirtinti ir plėtoti gebėjimus rinkti lėšas nesibaiminant valdančiosios partijos;

| 4. | yra įsitikinusi, kad korupcija kelia didelę grėsmę teisinei valstybei, demokratijai, žmogaus teisėms, teisingumui ir socialiniam teisingumui; todėl primygtinai ragina visas šalis priimti arba sustiprinti kovos su korupcija teisės aktus, susijusius su politinių partijų finansavimu ir rinkimų agitacijos kampanijomis, ir visiškai užtikrinti jų įgyvendinimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

4.

yra įsitikinusi, kad korupcija kelia didelę grėsmę teisinei valstybei, demokratijai, žmogaus teisėms, teisingumui ir socialiniam teisingumui; todėl primygtinai ragina visas šalis priimti arba sustiprinti kovos su korupcija teisės aktus, susijusius su politinių partijų finansavimu ir rinkimų agitacijos kampanijomis, ir visiškai užtikrinti jų įgyvendinimą ir vykdymą;

| 5. | primena, kad valstybės neutralumo principo turi būti laikomasi bet kokiomis aplinkybėmis ir kad politinių grupių ar partijų laisvė organizuoti savo veiklą ir savarankiškumas neturi priklausyti nuo jokių viešųjų lėšų skyrimo; |
| --- | --- |

5.

primena, kad valstybės neutralumo principo turi būti laikomasi bet kokiomis aplinkybėmis ir kad politinių grupių ar partijų laisvė organizuoti savo veiklą ir savarankiškumas neturi priklausyti nuo jokių viešųjų lėšų skyrimo;

| 6. | primygtinai ragina vyriausybes atskirti institucinius išteklius nuo valdančiosios partijos išteklių, siekiant užtikrinti institucijų neutralumą ir skatinti tikrą konkurenciją tarp politinių partijų, kad būtų galima užtikrinti vienodas rinkimines sąlygas; mano, kad piktnaudžiavimas valstybės lėšomis yra didelis pavojus geram valdymui ir įtraukios demokratinės sistemos įsteigimui; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina vyriausybes atskirti institucinius išteklius nuo valdančiosios partijos išteklių, siekiant užtikrinti institucijų neutralumą ir skatinti tikrą konkurenciją tarp politinių partijų, kad būtų galima užtikrinti vienodas rinkimines sąlygas; mano, kad piktnaudžiavimas valstybės lėšomis yra didelis pavojus geram valdymui ir įtraukios demokratinės sistemos įsteigimui;

| 7. | primygtinai ragina visas vyriausybes nustatyti ir visiškai įgyvendinti politinių partijų finansavimo taisykles, įskaitant savarankiškus veiksmingus kontrolės mechanizmus, baudžiamąsias sankcijas ir objektyvias taisykles dėl pagarbos demokratijai ir žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina visas vyriausybes nustatyti ir visiškai įgyvendinti politinių partijų finansavimo taisykles, įskaitant savarankiškus veiksmingus kontrolės mechanizmus, baudžiamąsias sankcijas ir objektyvias taisykles dėl pagarbos demokratijai ir žmogaus teisėms;

| 8. | ragina numatyti privalomą politinių partijų finansavimo iš visų šaltinių (viešųjų, privačiųjų, užsienio ir iš partijos) atskleidimą, kad būtų užtikrintas visiškas skaidrumas ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

8.

ragina numatyti privalomą politinių partijų finansavimo iš visų šaltinių (viešųjų, privačiųjų, užsienio ir iš partijos) atskleidimą, kad būtų užtikrintas visiškas skaidrumas ir atskaitomybė;

| 9. | laikosi nuomonės, kad bankų sistemos stiprinimas AKR šalyse galėtų gerokai apriboti neteisėto finansavimo poveikį politiniam gyvenimui ir palengvinti kovą su korupcija; |
| --- | --- |

9.

laikosi nuomonės, kad bankų sistemos stiprinimas AKR šalyse galėtų gerokai apriboti neteisėto finansavimo poveikį politiniam gyvenimui ir palengvinti kovą su korupcija;

| 10. | primygtinai ragina parlamentus stiprinti teisės aktus, susijusius su politinių partijų skaidrumu ir atskaitomybe, priimti tinkamus teisės aktus siekiant užtikrinti demokratinės lygybės principo taikymą ir reguliuoti politikos kainą nulemiančius veiksnius, įskaitant rinkimų agitacijos kampanijų išlaidų ribų nustatymą; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina parlamentus stiprinti teisės aktus, susijusius su politinių partijų skaidrumu ir atskaitomybe, priimti tinkamus teisės aktus siekiant užtikrinti demokratinės lygybės principo taikymą ir reguliuoti politikos kainą nulemiančius veiksnius, įskaitant rinkimų agitacijos kampanijų išlaidų ribų nustatymą;

| 11. | siūlo įsteigti nepriklausomas reguliavimo institucijas, atsakingas už politinių partijų finansinių sąskaitų valdymo stebėjimą ir turinčias įgaliojimus užtikrinti taisyklių laikymąsi, nagrinėti partijų finansines ataskaitas, stebėti išrinktų atstovų finansinę padėtį ir, be kita ko, nustatyti baudžiamąsias ar finansines sankcijas už pažeidimus; ragina ES aktyviai remti AKR šalių administracinių gebėjimų stiprinimą siekiant padidinti finansinio stebėjimo sistemos veiksmingumą, teikiant techninę pagalbą ir vykdant dalijimosi žiniomis programas; |
| --- | --- |

11.

siūlo įsteigti nepriklausomas reguliavimo institucijas, atsakingas už politinių partijų finansinių sąskaitų valdymo stebėjimą ir turinčias įgaliojimus užtikrinti taisyklių laikymąsi, nagrinėti partijų finansines ataskaitas, stebėti išrinktų atstovų finansinę padėtį ir, be kita ko, nustatyti baudžiamąsias ar finansines sankcijas už pažeidimus; ragina ES aktyviai remti AKR šalių administracinių gebėjimų stiprinimą siekiant padidinti finansinio stebėjimo sistemos veiksmingumą, teikiant techninę pagalbą ir vykdant dalijimosi žiniomis programas;

| 12. | primena, kad reguliavimo institucijoms reikia atitinkamų išteklių ir aiškaus įgaliojimo tam, kad galėtų tirti politinio finansavimo taisyklių pažeidimus ir taikyti tinkamas sankcijas; |
| --- | --- |

12.

primena, kad reguliavimo institucijoms reikia atitinkamų išteklių ir aiškaus įgaliojimo tam, kad galėtų tirti politinio finansavimo taisyklių pažeidimus ir taikyti tinkamas sankcijas;

| 13. | primygtinai ragina visas vyriausybes nustatyti ir sustiprinti patikimas prevencines priemones, skirtas kovoti su korupcija, ir įsteigti nepriklausomas drausmines institucijas, kurios tirtų korupcijos atvejus ir taikytų sankcijas už korupciją politinėse partijose ar netinkamą finansinių išteklių panaudojimą; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina visas vyriausybes nustatyti ir sustiprinti patikimas prevencines priemones, skirtas kovoti su korupcija, ir įsteigti nepriklausomas drausmines institucijas, kurios tirtų korupcijos atvejus ir taikytų sankcijas už korupciją politinėse partijose ar netinkamą finansinių išteklių panaudojimą;

| 14. | primygtinai ragina visas vyriausybes imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų politinių veikėjų sąžiningumą, užkertant kelią sukčiavimui ar bet kokiai neteisėtai veiklai; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina visas vyriausybes imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų politinių veikėjų sąžiningumą, užkertant kelią sukčiavimui ar bet kokiai neteisėtai veiklai;

| 15. | mano, kad kišimasis į politiką pasitelkiant neteisėtas lėšas kelia didelę grėsmę demokratijai ir jos institucijoms visuose žemynuose; |
| --- | --- |

15.

mano, kad kišimasis į politiką pasitelkiant neteisėtas lėšas kelia didelę grėsmę demokratijai ir jos institucijoms visuose žemynuose;

| 16. | ragina stiprinti viešąją atskaitomybę sprendžiant nereglamentuoto viešųjų lėšų naudojimo problemą, dėl kurios sudaromos sąlygos piktnaudžiauti valstybės lėšomis ir viešosios lėšos nukreipiamos nuo bendrų viešųjų interesų tenkinimo; be to, siūlo nustatyti privačiojo politinių partijų finansavimo ribas ir tam tikrais atvejais užtikrinti skaidrumą ir taikyti priežiūrą, pasitelkiant atitinkamą viešąją įstaigą; |
| --- | --- |

16.

ragina stiprinti viešąją atskaitomybę sprendžiant nereglamentuoto viešųjų lėšų naudojimo problemą, dėl kurios sudaromos sąlygos piktnaudžiauti valstybės lėšomis ir viešosios lėšos nukreipiamos nuo bendrų viešųjų interesų tenkinimo; be to, siūlo nustatyti privačiojo politinių partijų finansavimo ribas ir tam tikrais atvejais užtikrinti skaidrumą ir taikyti priežiūrą, pasitelkiant atitinkamą viešąją įstaigą;

| 17. | primygtinai ragina nustatyti apribojimus siekiant užkirsti kelią bendrovėms, kurios gauna ar turi galimybę sudaryti viešojo pirkimo sutartis, dovanoti lėšų politinėms partijoms; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina nustatyti apribojimus siekiant užkirsti kelią bendrovėms, kurios gauna ar turi galimybę sudaryti viešojo pirkimo sutartis, dovanoti lėšų politinėms partijoms;

| 18. | ragina visas vyriausybes pradėti taikyti draudimus ar apribojimus iš užsienio dovanojamoms lėšoms, skirtoms politinėms partijoms, siekiant užkirsti kelią tam, kad užsienio interesai darytų įtaką politiniams procesams, ir reikalauti atskleisti informaciją apie bet kokias dovanotas lėšas iš užsienio; |
| --- | --- |

18.

ragina visas vyriausybes pradėti taikyti draudimus ar apribojimus iš užsienio dovanojamoms lėšoms, skirtoms politinėms partijoms, siekiant užkirsti kelią tam, kad užsienio interesai darytų įtaką politiniams procesams, ir reikalauti atskleisti informaciją apie bet kokias dovanotas lėšas iš užsienio;

| 19. | patvirtina, kad veiksmingas taisyklių dėl politinių partijų finansavimo kartu su atskaitomybės ir skaidrumo mechanizmais įgyvendinimas yra svarbus veiksnys stiprinant visuomenės pasitikėjimą institucijomis ir rinkimų procesais; |
| --- | --- |

19.

patvirtina, kad veiksmingas taisyklių dėl politinių partijų finansavimo kartu su atskaitomybės ir skaidrumo mechanizmais įgyvendinimas yra svarbus veiksnys stiprinant visuomenės pasitikėjimą institucijomis ir rinkimų procesais;

| 20. | yra įsitikinusi, kad aiški ir subalansuota politinių partijų finansavimo kontrolė taip pat sukurtų pasitikėjimą tarp valdžios institucijų ir politinių partijų; |
| --- | --- |

20.

yra įsitikinusi, kad aiški ir subalansuota politinių partijų finansavimo kontrolė taip pat sukurtų pasitikėjimą tarp valdžios institucijų ir politinių partijų;

| 21. | primygtinai ragina visas vyriausybes įgyvendinti lyčių lygybės reikalavimus politinių partijų viešojo finansavimo sistemose, kad būtų prieiga prie tvarių finansinių išteklių būtų suteikta moterims, taip padidinant moterų politinį įgalėjimą; |
| --- | --- |

21.

primygtinai ragina visas vyriausybes įgyvendinti lyčių lygybės reikalavimus politinių partijų viešojo finansavimo sistemose, kad būtų prieiga prie tvarių finansinių išteklių būtų suteikta moterims, taip padidinant moterų politinį įgalėjimą;

| 22. | skatina pilietines visuomenės organizacijas ir žiniasklaidą nuolat ir nepriklausomai stebėti politinių partijų finansavimą, pranešti apie bet kokią neteisėtą veiklą ir informuoti piliečius apie naudojimąsi įgaliojimais; be to, ragina priimti teisės aktus, apsaugančias informatorius; |
| --- | --- |

22.

skatina pilietines visuomenės organizacijas ir žiniasklaidą nuolat ir nepriklausomai stebėti politinių partijų finansavimą, pranešti apie bet kokią neteisėtą veiklą ir informuoti piliečius apie naudojimąsi įgaliojimais; be to, ragina priimti teisės aktus, apsaugančias informatorius;

| 23. | mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos, bendradarbiaudamos su finansų reguliavimo institucijomis, gali atlikti svarbų vaidmenį didinant piliečių, politinių partijų ir visų suinteresuotų šalių informuotumą apie politinio finansavimo reguliavimo svarbą; |
| --- | --- |

23.

mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos, bendradarbiaudamos su finansų reguliavimo institucijomis, gali atlikti svarbų vaidmenį didinant piliečių, politinių partijų ir visų suinteresuotų šalių informuotumą apie politinio finansavimo reguliavimo svarbą;

| 24. | skatina ES ir AKR šalis apibrėžti bendras gaires dėl politinių partijų finansavimo, siekiant užtikrinti gerą valdymų jų šalyse; |
| --- | --- |

24.

skatina ES ir AKR šalis apibrėžti bendras gaires dėl politinių partijų finansavimo, siekiant užtikrinti gerą valdymų jų šalyse;

| 25. | ragina taisyklių dėl politinių partijų finansavimo neapriboti tik politinėmis partijomis, bet taip pat jas taikyti rinkimų agitacijos kampanijoms ir kitoms politinio dalyvavimo formoms, pvz. referendumams; |
| --- | --- |

25.

ragina taisyklių dėl politinių partijų finansavimo neapriboti tik politinėmis partijomis, bet taip pat jas taikyti rinkimų agitacijos kampanijoms ir kitoms politinio dalyvavimo formoms, pvz. referendumams;

| 26. | primygtinai ragina šalis, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti JT Konvenciją prieš korupciją ir JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

26.

primygtinai ragina šalis, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti JT Konvenciją prieš korupciją ir JT Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims;

| 27. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungai, regioninėms AKR valstybių organizacijoms ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungai, regioninėms AKR valstybių organizacijoms ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

REZOLIUCIJA (3)

dėl pagalbos ir vystymosi veiksmingumo gerinimo AKR ir ES bendradarbiavimo srityje

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d.,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas) (4), taip pat į Kotonu susitarimo 2005 m. ir 2010 m. (5) atliktus persvarstymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas) (4), taip pat į Kotonu susitarimo 2005 m. ir 2010 m. (5) atliktus persvarstymus,

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos deklaraciją dėl ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais Pusane, priimtą 2011 m. gegužės mėn. Budapešte; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos deklaraciją dėl ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais Pusane, priimtą 2011 m. gegužės mėn. Budapešte;

| — | atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl tolesnių 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo įgyvendinimo priemonių (6); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl tolesnių 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo įgyvendinimo priemonių (6);

| — | atsižvelgdama į 2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams (7),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ketvirtojo aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais (8),

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES paramos vystymuisi teikėjų koordinavimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES paramos vystymuisi teikėjų koordinavimo (9),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (10),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl privačiojo sektoriaus ir vystymosi (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl privačiojo sektoriaus ir vystymosi (11),

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (12),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (13),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 22 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (14),

| — | atsižvelgdama į savo 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (15),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač į ten nurodytą darnaus vystymosi tikslą (DVT) Nr. 17, kuriuo JT valstybės narės įpareigojamos sustiprinti darbotvarkės įgyvendinimo priemones ir atgaivinti pasaulinę partnerystę siekiant darnaus vystymosi (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač į ten nurodytą darnaus vystymosi tikslą (DVT) Nr. 17, kuriuo JT valstybės narės įpareigojamos sustiprinti darbotvarkės įgyvendinimo priemones ir atgaivinti pasaulinę partnerystę siekiant darnaus vystymosi (16),

| — | atsižvelgdama į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę – trečiosios tarptautinės konferencijos vystymosi finansavimo klausimais priimtą išvadų dokumentą (Adis Abeba, Etiopija, 2015 m. liepos 13–16 d.), kurį savo 2015 m. liepos 27 d. rezoliucijoje Nr. 69/313 (17) patvirtino JT Generalinė Asamblėja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę – trečiosios tarptautinės konferencijos vystymosi finansavimo klausimais priimtą išvadų dokumentą (Adis Abeba, Etiopija, 2015 m. liepos 13–16 d.), kurį savo 2015 m. liepos 27 d. rezoliucijoje Nr. 69/313 (17) patvirtino JT Generalinė Asamblėja,

| — | atsižvelgdama į 2002 m. Monterėjaus konsensusą dėl vystymosi finansavimo ir Tarptautinę vystymosi finansavimo apžvalgos konferenciją, skirtą su Monterėjaus konsensuso įgyvendinimu susijusiems veiksmams apžvelgti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2002 m. Monterėjaus konsensusą dėl vystymosi finansavimo ir Tarptautinę vystymosi finansavimo apžvalgos konferenciją, skirtą su Monterėjaus konsensuso įgyvendinimu susijusiems veiksmams apžvelgti,

| — | atsižvelgdama į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, priimtą 2005 m. per antrąjį aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, Akros veiksmų darbotvarkę, priimtą per trečiąjį aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, surengtą 2008 m. Akroje (Gana) (18), ir ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais, surengto 2011 m. gruodžio mėn. Pusane (Korėjos Respublika), rezultatą, kai buvo pradėta pasaulinė veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė (PVVBP) (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, priimtą 2005 m. per antrąjį aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, Akros veiksmų darbotvarkę, priimtą per trečiąjį aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, surengtą 2008 m. Akroje (Gana) (18), ir ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais, surengto 2011 m. gruodžio mėn. Pusane (Korėjos Respublika), rezultatą, kai buvo pradėta pasaulinė veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė (PVVBP) (19),

| — | atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 10 d. Dilio deklaraciją, susijusią su taikos stiprinimu ir valstybės kūrimu (20), ir į 2011 m. lapkričio 30 d. ketvirtajame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais (21) sudarytą naują susitarimą dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 10 d. Dilio deklaraciją, susijusią su taikos stiprinimu ir valstybės kūrimu (20), ir į 2011 m. lapkričio 30 d. ketvirtajame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais (21) sudarytą naują susitarimą dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis,

| — | atsižvelgdama į antrąjį PVVBP aukšto lygio susitikimą, kuris vyko nuo 2016 m. lapkričio 28 d.–gruodžio 1 d. Nairobyje (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į antrąjį PVVBP aukšto lygio susitikimą, kuris vyko nuo 2016 m. lapkričio 28 d.–gruodžio 1 d. Nairobyje (22),

| — | atsižvelgdama į EBPO / JT vystymo programos 2014 m. pažangos ataskaitą „Siekiant veiksmingesnio vystomojo bendradarbiavimo“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į EBPO / JT vystymo programos 2014 m. pažangos ataskaitą „Siekiant veiksmingesnio vystomojo bendradarbiavimo“ (23),

| — | atsižvelgdama į AKR valstybių grupės poziciją, pateiktą per trečiąją tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR valstybių grupės poziciją, pateiktą per trečiąją tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją (24),

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, kuriame apibrėžiama, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą, ir reikalaujama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laikytųsi įsipareigojimų, kuriems jos pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose organizacijose, ir atsižvelgtų į vystomojo bendradarbiavimo tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, kuriame apibrėžiama, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą, ir reikalaujama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laikytųsi įsipareigojimų, kuriems jos pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose organizacijose, ir atsižvelgtų į vystomojo bendradarbiavimo tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. Europos konsensusą dėl vystymosi (25) ir pasiūlymą dėl naujo Europos konsensuso dėl vystymosi (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. Europos konsensusą dėl vystymosi (25) ir pasiūlymą dėl naujo Europos konsensuso dėl vystymosi (26),

| — | atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 15 d. Europos Sąjungos elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 15 d. Europos Sąjungos elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (27),

| — | atsižvelgdama į paramos veiksmingumo veiklos programą (28), kuri grindžiama 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadomis dėl paramos veiksmingumo veiklos programos, 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadomis dėl tarpvalstybinio darbo pasidalijimo ir 2010 m. gruodžio 9 d. Tarybos išvadomis dėl skaidrumo ir tarpusavio atskaitomybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į paramos veiksmingumo veiklos programą (28), kuri grindžiama 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadomis dėl paramos veiksmingumo veiklos programos, 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadomis dėl tarpvalstybinio darbo pasidalijimo ir 2010 m. gruodžio 9 d. Tarybos išvadomis dėl skaidrumo ir tarpusavio atskaitomybės,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl naujos visuotinės skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystės (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl naujos visuotinės skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystės (29),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl bendro programavimo intensyvinimo (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl bendro programavimo intensyvinimo (30),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl 2016 m. metinės ataskaitos Europos Vadovų Tarybai dėl ES paramos vystymuisi tikslų (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl 2016 m. metinės ataskaitos Europos Vadovų Tarybai dėl ES paramos vystymuisi tikslų (31),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. birželio 23 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2015 m. ES atskaitomybės už vystymosi finansavimą ataskaita. ES ir jos valstybių narių pažangos apžvalga“ (SWD(2015) 128), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. birželio 23 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2015 m. ES atskaitomybės už vystymosi finansavimą ataskaita. ES ir jos valstybių narių pažangos apžvalga“ (SWD(2015) 128),

| — | atsižvelgdama į Visuotinę Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją („Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“), kurią 2016 m. birželio mėn. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinę Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją („Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“), kurią 2016 m. birželio mėn. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (32),

| — | atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto ataskaitą (ACP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto ataskaitą (ACP-EU/xxxxxx),

| A. | kadangi pagalbos veiksmingumas padeda gerinti gyvenimo kokybę, sumažinti skurdą ir įgyvendinti tvaraus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagalbos veiksmingumas padeda gerinti gyvenimo kokybę, sumažinti skurdą ir įgyvendinti tvaraus vystymosi tikslus;

| B. | kadangi skurdo mažinimas, demokratijos įtvirtinimas, teisinė valstybė, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra pagrindiniai Kotonu partnerystės susitarimo tikslai ir kadangi Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė ES finansinės pagalbos priemonė vystymo ir humanitarinėms intervencijoms; |
| --- | --- |

B.

kadangi skurdo mažinimas, demokratijos įtvirtinimas, teisinė valstybė, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra pagrindiniai Kotonu partnerystės susitarimo tikslai ir kadangi Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė ES finansinės pagalbos priemonė vystymo ir humanitarinėms intervencijoms;

| C. | kadangi teikiant paramą vystymuisi reikėtų atsižvelgti į saugumo klausimą, nes jis tapo pagrindiniu egzistencinės svarbos aspektu tautoms keliuose besivystančiuose arba krizės apimtuose regionuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi teikiant paramą vystymuisi reikėtų atsižvelgti į saugumo klausimą, nes jis tapo pagrindiniu egzistencinės svarbos aspektu tautoms keliuose besivystančiuose arba krizės apimtuose regionuose;

| D. | kadangi dauguma AKR šalių tebėra mažas pajamas gaunančios šalys nepaisant daugiau nei 50 metų bendradarbiavimo vystymosi labui; |
| --- | --- |

D.

kadangi dauguma AKR šalių tebėra mažas pajamas gaunančios šalys nepaisant daugiau nei 50 metų bendradarbiavimo vystymosi labui;

| E. | kadangi dabartiniai iššūkiai, susiję su pagalbos veiksmingumu, turi būti sprendžiami laikantis holistinio požiūrio, atsižvelgiant į 21-ojo amžiaus tikrovę, įskaitant saugumą, mitybą, vandens tiekimą ir veiksmingą dirvožemio bei kitų gamtinių išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartiniai iššūkiai, susiję su pagalbos veiksmingumu, turi būti sprendžiami laikantis holistinio požiūrio, atsižvelgiant į 21-ojo amžiaus tikrovę, įskaitant saugumą, mitybą, vandens tiekimą ir veiksmingą dirvožemio bei kitų gamtinių išteklių naudojimą;

| F. | kadangi valstybės, teikiančios paramą pagal Oficialią paramą vystymuisi (OPV), skyrė tik 0,46 proc. BNPj vystymuisi, todėl daugiau kaip 2 trilijonai JAV dolerių nebuvo prieinami besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybės, teikiančios paramą pagal Oficialią paramą vystymuisi (OPV), skyrė tik 0,46 proc. BNPj vystymuisi, todėl daugiau kaip 2 trilijonai JAV dolerių nebuvo prieinami besivystančioms šalims;

| G. | kadangi OPV gali atlikti itin svarbų vaidmenį įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma mažas pajamas gaunančiose šalyse ir kovojant su ypač dideliu skurdu ir nelygybe, jei ją teikiant laikomasi veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo principų, būtent šalies atsakomybės, skaidrumo ir atskaitomybės, didesnio dėmesio rezultatams ir įtraukties principų; |
| --- | --- |

G.

kadangi OPV gali atlikti itin svarbų vaidmenį įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma mažas pajamas gaunančiose šalyse ir kovojant su ypač dideliu skurdu ir nelygybe, jei ją teikiant laikomasi veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo principų, būtent šalies atsakomybės, skaidrumo ir atskaitomybės, didesnio dėmesio rezultatams ir įtraukties principų;

| H. | kadangi 2016 m. PVVBP ataskaitoje pažymima, kad pažanga įgyvendinant šalių atsakomybės įsipareigojimus pastaraisiais metais nusistovėjo; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2016 m. PVVBP ataskaitoje pažymima, kad pažanga įgyvendinant šalių atsakomybės įsipareigojimus pastaraisiais metais nusistovėjo;

| I. | kadangi tik pusė vystomojo bendradarbiavimo vykdoma pasitelkiant pačių pagalbą gaunančių šalių finansų valdymo ir viešųjų pirkimų sistemas; |
| --- | --- |

I.

kadangi tik pusė vystomojo bendradarbiavimo vykdoma pasitelkiant pačių pagalbą gaunančių šalių finansų valdymo ir viešųjų pirkimų sistemas;

| J. | kadangi paramos vystymuisi lėšomis finansuojami projektai ir programos turėtų būti parengti atsižvelgiant į pagalbą gaunančių šalių tikslus ir prioritetus; |
| --- | --- |

J.

kadangi paramos vystymuisi lėšomis finansuojami projektai ir programos turėtų būti parengti atsižvelgiant į pagalbą gaunančių šalių tikslus ir prioritetus;

| K. | kadangi parama vystymuisi skiriama vykdant daug nekoordinuotų projektų ir programų, todėl silpninamas šalių pajėgumas formuoti nuoseklią politiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi parama vystymuisi skiriama vykdant daug nekoordinuotų projektų ir programų, todėl silpninamas šalių pajėgumas formuoti nuoseklią politiką;

| L. | kadangi, nors pažanga mažinant skolos naštą besivystančioms šalims buvo akivaizdi tūkstantmečio pradžioje, dabartinis skolos lygis didėja; |
| --- | --- |

L.

kadangi, nors pažanga mažinant skolos naštą besivystančioms šalims buvo akivaizdi tūkstantmečio pradžioje, dabartinis skolos lygis didėja;

| M. | kadangi ilgalaikis vystymosi partnerių dalyvavimas, parama programomis, sistemingas bendradarbiavimas ir dialogas su nacionaline vyriausybe palengvina abipusį pasitikėjimą ir supratimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi ilgalaikis vystymosi partnerių dalyvavimas, parama programomis, sistemingas bendradarbiavimas ir dialogas su nacionaline vyriausybe palengvina abipusį pasitikėjimą ir supratimą;

| N. | kadangi siekiant veiksmingai panaikinti skurdą ir skatinti įgyvendinti DVT reikia ne tik paramos vystymuisi ir bendradarbiavimo, bet ir kitų vystymosi politikos priemonių; |
| --- | --- |

N.

kadangi siekiant veiksmingai panaikinti skurdą ir skatinti įgyvendinti DVT reikia ne tik paramos vystymuisi ir bendradarbiavimo, bet ir kitų vystymosi politikos priemonių;

| O. | kadangi vystymosi veiksmingumas, suprantamas kaip veiksmingas visų į vystymąsi orientuotų priemonių ir išteklių panaudojimas, priklauso ne tik nuo paramos teikėjų, bet ir nuo to, ar sukurtos veiksmingos ir reaguoti gebančios institucijos, tvirtos politikos priemonės, teisinė valstybė, įtraukus demokratinis valdymas ir apsaugos priemonės nuo korupcijos besivystančiose šalyse ir nuo neteisėto kapitalo judėjimo tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

O.

kadangi vystymosi veiksmingumas, suprantamas kaip veiksmingas visų į vystymąsi orientuotų priemonių ir išteklių panaudojimas, priklauso ne tik nuo paramos teikėjų, bet ir nuo to, ar sukurtos veiksmingos ir reaguoti gebančios institucijos, tvirtos politikos priemonės, teisinė valstybė, įtraukus demokratinis valdymas ir apsaugos priemonės nuo korupcijos besivystančiose šalyse ir nuo neteisėto kapitalo judėjimo tarptautiniu lygmeniu;

| 1. | apgailestauja dėl to, kad daug Sąjungos valstybių narių nepasiekė tikslo šiai paramai skirti 0,7 proc. savo bendrųjų nacionalinių pajamų (BNPj) ir kad kai kurios valstybės sumažino paramai vystymuisi skiriamų lėšų dalį; džiaugiasi, kad penkios ES valstybės narės pasiekė šį tikslą, ir pabrėžia, kad tik Europos šalims pavyko pasiekti šį tikslą arba jos įdėjo daug pastangų jam pasiekti; ragina ES valstybes nares laikytis įsipareigojimo teikti 0,7 proc. BNPj skirti OPV ir priimti aiškias gaires, kaip ir kada jos pasieks šį tikslą; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja dėl to, kad daug Sąjungos valstybių narių nepasiekė tikslo šiai paramai skirti 0,7 proc. savo bendrųjų nacionalinių pajamų (BNPj) ir kad kai kurios valstybės sumažino paramai vystymuisi skiriamų lėšų dalį; džiaugiasi, kad penkios ES valstybės narės pasiekė šį tikslą, ir pabrėžia, kad tik Europos šalims pavyko pasiekti šį tikslą arba jos įdėjo daug pastangų jam pasiekti; ragina ES valstybes nares laikytis įsipareigojimo teikti 0,7 proc. BNPj skirti OPV ir priimti aiškias gaires, kaip ir kada jos pasieks šį tikslą;

| 2. | ragina paramos teikėjus skirti reikiamus finansinius, techninius ir politinius išteklius, kad pasiektų DVT iki 2030 m.; |
| --- | --- |

2.

ragina paramos teikėjus skirti reikiamus finansinius, techninius ir politinius išteklius, kad pasiektų DVT iki 2030 m.;

| 3. | ragina šalis paramos teikėjas imtis skubių priemonių siekiant įvykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus deklaraciją ir Pusano partnerystę; pabrėžia, kad pagrindinis šio bendradarbiavimo tikslas turi būti nepriklausomumas ir savarankiškumas šalims, gaunančioms paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

3.

ragina šalis paramos teikėjas imtis skubių priemonių siekiant įvykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus deklaraciją ir Pusano partnerystę; pabrėžia, kad pagrindinis šio bendradarbiavimo tikslas turi būti nepriklausomumas ir savarankiškumas šalims, gaunančioms paramą vystymuisi;

| 4. | įspėja, kad bandoma sušvelninti OPV kriterijus siekiant padengti kitas, su tvariu vystymusi besivystančiose šalyse tiesiogiai nesusijusias išlaidas; |
| --- | --- |

4.

įspėja, kad bandoma sušvelninti OPV kriterijus siekiant padengti kitas, su tvariu vystymusi besivystančiose šalyse tiesiogiai nesusijusias išlaidas;

| 5. | ragina Europos Sąjungą teikti pirmenybę diferencijuotam požiūriui, atsižvelgiant į išsivystymo lygį, ekonominius ir socialinius poreikius, geografinę ir klimato padėtį ir galimybes ir prioritetus kiekvienoje iš paramą gaunančių šalių; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Sąjungą teikti pirmenybę diferencijuotam požiūriui, atsižvelgiant į išsivystymo lygį, ekonominius ir socialinius poreikius, geografinę ir klimato padėtį ir galimybes ir prioritetus kiekvienoje iš paramą gaunančių šalių;

| 6. | primena, kad pagrindinis prioritetas yra skurdo mažinimas, o ilgainiui – ir jo panaikinimas; |
| --- | --- |

6.

primena, kad pagrindinis prioritetas yra skurdo mažinimas, o ilgainiui – ir jo panaikinimas;

| 7. | primena, kad reikia užtikrinti AKR šalių teisę į apsirūpinimo maistu saugumą, kuris apima ūkininkų teisę gaminti maisto produktus šalies gyventojams, nutraukus žemių grobimo praktiką ir užtikrinus ūkininkų prieigą prie žemės, sėklų ir vandens; |
| --- | --- |

7.

primena, kad reikia užtikrinti AKR šalių teisę į apsirūpinimo maistu saugumą, kuris apima ūkininkų teisę gaminti maisto produktus šalies gyventojams, nutraukus žemių grobimo praktiką ir užtikrinus ūkininkų prieigą prie žemės, sėklų ir vandens;

| 8. | ragina šalių gavėjų parlamentus patvirtinti nacionalines paramos vystymuisi politikos priemones, kad būtų pagerinta paramos teikėjų ir paramos gavėjų vyriausybių atskaitomybė, sustiprintas viešųjų finansų valdymas ir lėšų panaudojimo pajėgumas, patobulintos sąlygos siekiant gauti paramą biudžetui ir ilguoju laikotarpiu sumažinta priklausomybė nuo pagalbos; |
| --- | --- |

8.

ragina šalių gavėjų parlamentus patvirtinti nacionalines paramos vystymuisi politikos priemones, kad būtų pagerinta paramos teikėjų ir paramos gavėjų vyriausybių atskaitomybė, sustiprintas viešųjų finansų valdymas ir lėšų panaudojimo pajėgumas, patobulintos sąlygos siekiant gauti paramą biudžetui ir ilguoju laikotarpiu sumažinta priklausomybė nuo pagalbos;

| 9. | ragina paramos teikėjus išsamiau išnagrinėti vietos poreikius ir padėtį, siekiant kuo labiau padidinti pagalbos veiksmingumą; ragina gavėjus laiku teikti tikslią informaciją šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

9.

ragina paramos teikėjus išsamiau išnagrinėti vietos poreikius ir padėtį, siekiant kuo labiau padidinti pagalbos veiksmingumą; ragina gavėjus laiku teikti tikslią informaciją šiuo atžvilgiu;

| 10. | ragina paramos teikėjus ir gavėjus bendradarbiauti siekiant geresnės pagalbos programų koordinacijos, taip pat sukuriant tikslius pagalbos veiksmingumo stebėsenos mechanizmus; |
| --- | --- |

10.

ragina paramos teikėjus ir gavėjus bendradarbiauti siekiant geresnės pagalbos programų koordinacijos, taip pat sukuriant tikslius pagalbos veiksmingumo stebėsenos mechanizmus;

| 11. | primena, kad paramą gaunančios šalys turėtų pačios nustatyti vystymosi modelį ir prioritetus, kuriuos jos nori įgyvendinti, vadovaujantis šalies atsakomybės principu; |
| --- | --- |

11.

primena, kad paramą gaunančios šalys turėtų pačios nustatyti vystymosi modelį ir prioritetus, kuriuos jos nori įgyvendinti, vadovaujantis šalies atsakomybės principu;

| 12. | ragina AKR valstybes stiprinti savo regioninės integracijos pastangas siekiant spręsti bendrus iššūkius, pvz. regioninio saugumo, aplinkos apsaugos, gamtos išteklių valdymo, ekonominių srautų organizavimo ir prekybos santykių; |
| --- | --- |

12.

ragina AKR valstybes stiprinti savo regioninės integracijos pastangas siekiant spręsti bendrus iššūkius, pvz. regioninio saugumo, aplinkos apsaugos, gamtos išteklių valdymo, ekonominių srautų organizavimo ir prekybos santykių;

| 13. | pabrėžia, kad parama vystymuisi turi būti teikiama dotacijų, o ne paskolų forma, kad būtų išvengta skolų naštos didinimo; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad parama vystymuisi turi būti teikiama dotacijų, o ne paskolų forma, kad būtų išvengta skolų naštos didinimo;

| 14. | yra įsitikinusi, kad ilgalaikis padėties sprendimas keliose AKR šalyse bus įmanomas tik jei bus imtasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad gyventojai pagaliau galėtų naudotis savo šalies gamtos ištekliais; |
| --- | --- |

14.

yra įsitikinusi, kad ilgalaikis padėties sprendimas keliose AKR šalyse bus įmanomas tik jei bus imtasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad gyventojai pagaliau galėtų naudotis savo šalies gamtos ištekliais;

| 15. | pabrėžia, kad kai kuriose AKR šalyse valdžios sektoriaus skolos lygis ir skolos tvarkymas yra akivaizdžiai netvarus ir dėl to labai ribojamos investicijos, augimas ir valstybės gebėjimas tinkamai finansuoti savo socialines funkcijas, tokias kaip sveikatos priežiūra, švietimas ir socialinė apsauga; ragina sukurti naują bendradarbiavimo sistemą, tikrai gebančią skatinti suverenų AKR šalių vystymąsį; ragina ES valstybes nares inicijuoti ir remti skolos naštos mažinimo procesą laikantis anksčiau minėtos JT iniciatyvos labiausiai įsiskolinusiose šalyse, taip skatinant ekonominį ir socialinį vystymąsi; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad kai kuriose AKR šalyse valdžios sektoriaus skolos lygis ir skolos tvarkymas yra akivaizdžiai netvarus ir dėl to labai ribojamos investicijos, augimas ir valstybės gebėjimas tinkamai finansuoti savo socialines funkcijas, tokias kaip sveikatos priežiūra, švietimas ir socialinė apsauga; ragina sukurti naują bendradarbiavimo sistemą, tikrai gebančią skatinti suverenų AKR šalių vystymąsį; ragina ES valstybes nares inicijuoti ir remti skolos naštos mažinimo procesą laikantis anksčiau minėtos JT iniciatyvos labiausiai įsiskolinusiose šalyse, taip skatinant ekonominį ir socialinį vystymąsi;

| 16. | ragina ES ir jos valstybes nares padidinti finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

16.

ragina ES ir jos valstybes nares padidinti finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą;

| 17. | apgailestauja dėl to, kad ES valstybės narės skiria mažiau lėšų pagalbos maistu programoms; prašo ES ir jos valstybių narių teikiamą pagalbą AKR visų pirma naudoti problemoms, susijusioms su itin didele nelygybe, skurdu, nuolatine netinkama mityba, galimybėmis gauti sveikatos priežiūros ir viešąsias paslaugas, ypač reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, spręsti ir DVT pasiekti; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja dėl to, kad ES valstybės narės skiria mažiau lėšų pagalbos maistu programoms; prašo ES ir jos valstybių narių teikiamą pagalbą AKR visų pirma naudoti problemoms, susijusioms su itin didele nelygybe, skurdu, nuolatine netinkama mityba, galimybėmis gauti sveikatos priežiūros ir viešąsias paslaugas, ypač reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, spręsti ir DVT pasiekti;

| 18. | prašo padidinti pagalbą maistu ir ją visų pirma panaudoti vietos ūkininkų maisto produktams pirkti; |
| --- | --- |

18.

prašo padidinti pagalbą maistu ir ją visų pirma panaudoti vietos ūkininkų maisto produktams pirkti;

| 19. | ragina valstybes nares paskelbti Pusano partnerystės įgyvendinimo planus ir pranešti apie savo pastangas; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares paskelbti Pusano partnerystės įgyvendinimo planus ir pranešti apie savo pastangas;

| 20. | pabrėžia būtinybę tvirtai įtraukti PVVBP į 2030 m. darbotvarkės ir Adis Abebos veiksmų darbotvarkės įgyvendinimo kontekstą; pabrėžia, kad PVVBP turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant faktiniais duomenimis pagrįstą veiksmingumo principų stebėseną ir atskaitomybę; pabrėžia, jog reikia, kad PVVBP padėtų užtikrinti aiškiai apibrėžtus konkrečių vystymosi subjektų, kurie nėra EBPO paramos teikėjai, bendradarbiavimo kanalus; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia būtinybę tvirtai įtraukti PVVBP į 2030 m. darbotvarkės ir Adis Abebos veiksmų darbotvarkės įgyvendinimo kontekstą; pabrėžia, kad PVVBP turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant faktiniais duomenimis pagrįstą veiksmingumo principų stebėseną ir atskaitomybę; pabrėžia, jog reikia, kad PVVBP padėtų užtikrinti aiškiai apibrėžtus konkrečių vystymosi subjektų, kurie nėra EBPO paramos teikėjai, bendradarbiavimo kanalus;

| 21. | palankiai vertina tas EBPO iniciatyvas, kurios galėtų padėti sumažinti neteisėtus finansinius srautus, ir ragina tarptautinę bendruomenę gerinti bendradarbiavimą siekiant padidinti mokesčių sistemų skaidrumą; pabrėžia, kad svarbus vaidmuo ir atsakomybė šiuo klausimu tenka daugianacionalinėms bendrovėms ir finansų institucijoms; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tas EBPO iniciatyvas, kurios galėtų padėti sumažinti neteisėtus finansinius srautus, ir ragina tarptautinę bendruomenę gerinti bendradarbiavimą siekiant padidinti mokesčių sistemų skaidrumą; pabrėžia, kad svarbus vaidmuo ir atsakomybė šiuo klausimu tenka daugianacionalinėms bendrovėms ir finansų institucijoms;

| 22. | ragina paramos teikėjus ir jos gavėjus remiant JT parengti bendrą ir privalomą normų sistemą ir taikyti apsaugos priemones ir garantijas, kurios užtikrintų, kad viešos ir privačios įmonės laikytųsi JT konvencijų dėl darbo principų ir socialinių, aplinkos apsaugos ir kovos su korupcija standartų; |
| --- | --- |

22.

ragina paramos teikėjus ir jos gavėjus remiant JT parengti bendrą ir privalomą normų sistemą ir taikyti apsaugos priemones ir garantijas, kurios užtikrintų, kad viešos ir privačios įmonės laikytųsi JT konvencijų dėl darbo principų ir socialinių, aplinkos apsaugos ir kovos su korupcija standartų;

| 23. | pabrėžia poreikį supaprastinti prieigą prie pagalbos projektų, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams, pilietinėms visuomeninėms organizacijoms ir valstybėms dalyvauti; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia poreikį supaprastinti prieigą prie pagalbos projektų, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams, pilietinėms visuomeninėms organizacijoms ir valstybėms dalyvauti;

| 24. | pabrėžia, kad pagalba yra vystymosi skatinamasis veiksnys, o ne jo pagrindinis šaltinis; šiuo atžvilgiu pripažįsta, kad pagrindinis pagalbos tikslas – pasiekti tokią padėtį, kurioje pagalba tampa nebereikalinga; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad pagalba yra vystymosi skatinamasis veiksnys, o ne jo pagrindinis šaltinis; šiuo atžvilgiu pripažįsta, kad pagrindinis pagalbos tikslas – pasiekti tokią padėtį, kurioje pagalba tampa nebereikalinga;

| 25. | primygtinai ragina neapsiriboti paramos teikėjo ir gavėjo modeliu ir ragina glaudžiau bendradarbiauti mokslo ir technologijų srityje; |
| --- | --- |

25.

primygtinai ragina neapsiriboti paramos teikėjo ir gavėjo modeliu ir ragina glaudžiau bendradarbiauti mokslo ir technologijų srityje;

| 26. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, AKR valstybių ir ES valstybių narių regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR valstybių regioninėms organizacijoms. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, AKR valstybių ir ES valstybių narių regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR valstybių regioninėms organizacijoms.

REZOLIUCIJA (33)

dėl sporto vaidmens skatinant švietimą ir skurdo panaikinimą

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d.,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktus jo persvarstymus (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktus jo persvarstymus (34),

| — | atsižvelgdama į 2003 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų ir sporto (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. birželio 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų ir sporto (35),

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl pagrindinių darbo standartų laikymosi gaminant sporto prekes olimpinėms žaidynėms (36), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl pagrindinių darbo standartų laikymosi gaminant sporto prekes olimpinėms žaidynėms (36),

| — | atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl sporto vaidmens švietime (37), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl sporto vaidmens švietime (37),

| — | atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl sporto (38), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl sporto (38),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (39), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (39),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Integruotas požiūris į sporto politiką: Geras valdymas, prieinamumas ir sąžiningumas“ (40), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Integruotas požiūris į sporto politiką: Geras valdymas, prieinamumas ir sąžiningumas“ (40),

| — | atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento pareiškimą dėl didesnės Europos Sąjungos paramos mėgėjų sportui (41), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento pareiškimą dėl didesnės Europos Sąjungos paramos mėgėjų sportui (41),

| — | atsižvelgdama į 2007 m. liepos 11 d. Komisijos Baltąją knygą dėl sporto (COM(2007) 391), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. liepos 11 d. Komisijos Baltąją knygą dėl sporto (COM(2007) 391),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 22 d. Komisijos komunikatą „ES veikla švietimo per sportą srityje: tęsiant programos EYES 2004 pasiekimus“ (COM(2005) 680), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 22 d. Komisijos komunikatą „ES veikla švietimo per sportą srityje: tęsiant programos EYES 2004 pasiekimus“ (COM(2005) 680),

| — | atsižvelgdama į 2006 m. Europos Komisijos ir FIFA pasirašytą susitarimo memorandumą, kuriuo siekiama, kad futbolas taptų varomąja Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių vystymosi jėga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. Europos Komisijos ir FIFA pasirašytą susitarimo memorandumą, kuriuo siekiama, kad futbolas taptų varomąja Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių vystymosi jėga,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (42), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (42),

| — | atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio mėn. Punta del Estės deklaraciją ir UNESCO apskritojo stalo susitikimą dėl tradicinių sporto šakų ir žaidimų, kuriame spręstas klausimas dėl tradicinių sporto šakų ir žaidimų pripažinimo nematerialu paveldu ir kultūrinės įvairovės simboliu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio mėn. Punta del Estės deklaraciją ir UNESCO apskritojo stalo susitikimą dėl tradicinių sporto šakų ir žaidimų, kuriame spręstas klausimas dėl tradicinių sporto šakų ir žaidimų pripažinimo nematerialu paveldu ir kultūrinės įvairovės simboliu,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtus JT darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtus JT darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdama į dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį: JT Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, priimtą 2015 m. rugsėjį; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį: JT Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, priimtą 2015 m. rugsėjį;

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją „Sportas kaip priemonė skatinti švietimą, ugdyti sveikatą bei remti vystymąsi ir taiką“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją „Sportas kaip priemonė skatinti švietimą, ugdyti sveikatą bei remti vystymąsi ir taiką“,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | kadangi teisė į sportą ir fizinį lavinimą buvo pripažinta kaip pagrindinė teisė visiems ir palaipsniui įtraukta į pagrindines žmogaus teisių deklaracijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į sportą ir fizinį lavinimą buvo pripažinta kaip pagrindinė teisė visiems ir palaipsniui įtraukta į pagrindines žmogaus teisių deklaracijas;

| B. | kadangi Jungtinių Tautų 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės 37 straipsnyje teigiama, kad sportas yra svarbus darnaus vystymosi veiksnys; |
| --- | --- |

B.

kadangi Jungtinių Tautų 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės 37 straipsnyje teigiama, kad sportas yra svarbus darnaus vystymosi veiksnys;

| C. | kadangi sportas yra rentabili ir lanksti priemonė siekiant skatinti siekti taikos ir vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

C.

kadangi sportas yra rentabili ir lanksti priemonė siekiant skatinti siekti taikos ir vystymosi tikslų;

| D. | kadangi sportas yra galinga socialinė priemonė, galinti suburti įvairių etninių, kultūrinių, religinių, kalbinių ir socialinių ir ekonominių sluoksnių žmones; |
| --- | --- |

D.

kadangi sportas yra galinga socialinė priemonė, galinti suburti įvairių etninių, kultūrinių, religinių, kalbinių ir socialinių ir ekonominių sluoksnių žmones;

| E. | kadangi išlaidos, susijusios su sporto veikla, skiriasi priklausomai nuo sporto šakos; |
| --- | --- |

E.

kadangi išlaidos, susijusios su sporto veikla, skiriasi priklausomai nuo sporto šakos;

| F. | kadangi sportas ir žaidimai vaikystėje gali būti veiksniai, užkertantys kelią tam, kad jaunimas ir vaikai būtų įtraukti į smurto aplinką, ir gali taip pat sumažinti jų pasitraukimo iš mokyklos riziką; |
| --- | --- |

F.

kadangi sportas ir žaidimai vaikystėje gali būti veiksniai, užkertantys kelią tam, kad jaunimas ir vaikai būtų įtraukti į smurto aplinką, ir gali taip pat sumažinti jų pasitraukimo iš mokyklos riziką;

| G. | kadangi sportas gali būti šaltinis ir paskata socialinei įtraukčiai ir lyčių lygybei užtikrinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi sportas gali būti šaltinis ir paskata socialinei įtraukčiai ir lyčių lygybei užtikrinti;

| H. | kadangi fizinė veikla yra labai svarbi žmogaus formavimuisi ir sveikatai visais jo gyvenimo etapais, ši veikla prisideda prie asmens socialinės, fizinės, protinės gerovės; |
| --- | --- |

H.

kadangi fizinė veikla yra labai svarbi žmogaus formavimuisi ir sveikatai visais jo gyvenimo etapais, ši veikla prisideda prie asmens socialinės, fizinės, protinės gerovės;

| I. | kadangi vaikų teisė žaisti ir mėgautis sportine veikla yra itin svarbi jų sveikatai ir jų fiziniam, socialiniam ir asmeniniam vystymuisi; |
| --- | --- |

I.

kadangi vaikų teisė žaisti ir mėgautis sportine veikla yra itin svarbi jų sveikatai ir jų fiziniam, socialiniam ir asmeniniam vystymuisi;

| J. | kadangi sportas taip pat gali būti naudojamas kaip veiksminga atgrasymo nuo narkotikų vartojimo tarp jaunų žmonių priemonė, nes tuomet savo laiką ir energiją jie skiria sportui, taip pat kaip priemonė siekiant spręsti socialines problemas; |
| --- | --- |

J.

kadangi sportas taip pat gali būti naudojamas kaip veiksminga atgrasymo nuo narkotikų vartojimo tarp jaunų žmonių priemonė, nes tuomet savo laiką ir energiją jie skiria sportui, taip pat kaip priemonė siekiant spręsti socialines problemas;

| K. | kadangi sportas gali būti veiksmingas atsakas į smurtą; |
| --- | --- |

K.

kadangi sportas gali būti veiksmingas atsakas į smurtą;

| L. | kadangi sportas gali prisidėti prie taikos kūrimo ir konfliktų sprendimo, kaip matyti iš futbolo taikos iniciatyvos; |
| --- | --- |

L.

kadangi sportas gali prisidėti prie taikos kūrimo ir konfliktų sprendimo, kaip matyti iš futbolo taikos iniciatyvos;

| M. | kadangi sportinė veikla gali skatinti jaunų žmonių vadovavimo įgūdžius ir žinias apie teigiamas socialines normas ir padėti jiems atgauti savigarbą; |
| --- | --- |

M.

kadangi sportinė veikla gali skatinti jaunų žmonių vadovavimo įgūdžius ir žinias apie teigiamas socialines normas ir padėti jiems atgauti savigarbą;

| N. | kadangi sąžiningo žaidimo principas, kurio laikomasi varžantis sporte, padeda skatinti jaunų žmonių moralės jausmą ir taip kurti fiziškai ir morališkai sveiką visuomenę; |
| --- | --- |

N.

kadangi sąžiningo žaidimo principas, kurio laikomasi varžantis sporte, padeda skatinti jaunų žmonių moralės jausmą ir taip kurti fiziškai ir morališkai sveiką visuomenę;

| O. | kadangi fizinis lavinimas ir sportas yra svarbi įgalėjimo priemonė mergaitėms ir moterims, kuri joms leidžia pasinaudoti jos teigiamu poveikiu gerinant sveikatos būklės ir psichologines sąlygas; |
| --- | --- |

O.

kadangi fizinis lavinimas ir sportas yra svarbi įgalėjimo priemonė mergaitėms ir moterims, kuri joms leidžia pasinaudoti jos teigiamu poveikiu gerinant sveikatos būklės ir psichologines sąlygas;

| P. | kadangi mergaitės ir moterys diskriminuojamos siekiant užsiimti tam tikrų rūšių sportu, kuris tradiciškai laikomomis vyrišku; |
| --- | --- |

P.

kadangi mergaitės ir moterys diskriminuojamos siekiant užsiimti tam tikrų rūšių sportu, kuris tradiciškai laikomomis vyrišku;

| Q. | kadangi sportas atlieka svarbų vaidmenį didinant informuotumą apie savo kūną ir sveikatą ir skatinant pagarbą savo kūnui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi sportas atlieka svarbų vaidmenį didinant informuotumą apie savo kūną ir sveikatą ir skatinant pagarbą savo kūnui;

| R. | kadangi svarbu skatinti galimybes sportuoti visiems vaikams ir jaunimui, pašalinant visų formų diskriminacijos riziką; |
| --- | --- |

R.

kadangi svarbu skatinti galimybes sportuoti visiems vaikams ir jaunimui, pašalinant visų formų diskriminacijos riziką;

| S. | kadangi sportas taip pat gali būti naudojamas siekiant skatinti besimokančio jaunimo kūrybiškumą ir išradingumą; |
| --- | --- |

S.

kadangi sportas taip pat gali būti naudojamas siekiant skatinti besimokančio jaunimo kūrybiškumą ir išradingumą;

| T. | kadangi pajamos, gautos iš sporto veiklos ir renginių, jei teisingai paskirstytos visoje vertės kūrimo grandinėje, gali padėti sukurti su sportu susijusių darbo vietų ir būti panaudotos rengiant mokymo ir informavimo kampanijas; |
| --- | --- |

T.

kadangi pajamos, gautos iš sporto veiklos ir renginių, jei teisingai paskirstytos visoje vertės kūrimo grandinėje, gali padėti sukurti su sportu susijusių darbo vietų ir būti panaudotos rengiant mokymo ir informavimo kampanijas;

| U. | kadangi teikiant paramą srityse, susijusiose su sporto renginių organizavimu, pavyzdžiui, maitinimo ir apgyvendinimo paslaugų, galėtų būti sudarytos palankios sąlygos įvairinti pajamas teikiančią veiklą; kadangi labai svarbu atidžiai įvertinti ir nuolat stebėti šių lėšų panaudojimą, kad būtų užtikrintas veiksmingumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

U.

kadangi teikiant paramą srityse, susijusiose su sporto renginių organizavimu, pavyzdžiui, maitinimo ir apgyvendinimo paslaugų, galėtų būti sudarytos palankios sąlygos įvairinti pajamas teikiančią veiklą; kadangi labai svarbu atidžiai įvertinti ir nuolat stebėti šių lėšų panaudojimą, kad būtų užtikrintas veiksmingumas ir skaidrumas;

| V. | kadangi socialinių mokslų srities tyrimai parodė, kad sportas padeda didinti informuotumą ir padeda sumažinti ŽIV/AIDS plitimą; |
| --- | --- |

V.

kadangi socialinių mokslų srities tyrimai parodė, kad sportas padeda didinti informuotumą ir padeda sumažinti ŽIV/AIDS plitimą;

| W. | kadangi sportas gali būti naudojamas kaip priemonė teikti humanitarinę pagalbą, ypač jį įtraukiant į konfliktų prevencijos, taikos ir susitaikymo programas, ir kaip priemonė gydyti psichologines traumas; |
| --- | --- |

W.

kadangi sportas gali būti naudojamas kaip priemonė teikti humanitarinę pagalbą, ypač jį įtraukiant į konfliktų prevencijos, taikos ir susitaikymo programas, ir kaip priemonė gydyti psichologines traumas;

| X. | kadangi sportas yra labai reikšminga priemonė siekiant pagerinti ir sustiprinti dalyvių psichinę gerovę; |
| --- | --- |

X.

kadangi sportas yra labai reikšminga priemonė siekiant pagerinti ir sustiprinti dalyvių psichinę gerovę;

| Y. | kadangi sportas gali prisidėti perteikiant teigiamą besivystančiųjų šalių įvaizdį, o sporto renginiai gali sukurti didžiules galimybes plačiau informuoti apie AKR valstybių potencialą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi sportas gali prisidėti perteikiant teigiamą besivystančiųjų šalių įvaizdį, o sporto renginiai gali sukurti didžiules galimybes plačiau informuoti apie AKR valstybių potencialą;

| Z. | kadangi sportas gali atlikti svarbų vaidmenį kovojant su rasizmu, ksenofobija ir diskriminacija, taip pat padėti užtikrinti žmonių integraciją, peržengti rasines, religines ir etnines ribas; |
| --- | --- |

Z.

kadangi sportas gali atlikti svarbų vaidmenį kovojant su rasizmu, ksenofobija ir diskriminacija, taip pat padėti užtikrinti žmonių integraciją, peržengti rasines, religines ir etnines ribas;

| AA. | kadangi sportas, kaip bendravimo priemonė, gali tapti veiksminga lėšų rinkimo priemone; |
| --- | --- |

AA.

kadangi sportas, kaip bendravimo priemonė, gali tapti veiksminga lėšų rinkimo priemone;

| AB. | kadangi aktyvus besivystančiųjų šalių dalyvavimas olimpinėse žaidynėse ir kituose tarptautiniuose sporto renginiuose yra itin svarbus siekiant sukurti įtraukią ir teisingesnę visuomenę; |
| --- | --- |

AB.

kadangi aktyvus besivystančiųjų šalių dalyvavimas olimpinėse žaidynėse ir kituose tarptautiniuose sporto renginiuose yra itin svarbus siekiant sukurti įtraukią ir teisingesnę visuomenę;

| AC. | kadangi sportas yra pagrindinė socialinės įtraukties ir tokių žmogiškųjų vertybių, kaip tarpusavio pagarba, komandinis darbas, sąžiningumas, empatija, bendravimas, bendradarbiavimas, socialinis teisingumas, lygybė, skaidrumas, nešališkumas ir draugystė, skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

AC.

kadangi sportas yra pagrindinė socialinės įtraukties ir tokių žmogiškųjų vertybių, kaip tarpusavio pagarba, komandinis darbas, sąžiningumas, empatija, bendravimas, bendradarbiavimas, socialinis teisingumas, lygybė, skaidrumas, nešališkumas ir draugystė, skatinimo priemonė;

| AD. | kadangi sporto ugdomos vertybės padeda plėsti žinias, didinti motyvaciją, lavinti įgūdžius, įskaitant komandinį darbą, skatinti sąžiningumą, bendradarbiavimą, drausmę, toleranciją ir ryžtą dėti asmenines pastangas; kadangi šie įgūdžiai yra itin svarbūs ateityje dalyvaujant grupinėje veikloje ir profesiniame gyvenime, jie taip pat gali skatinti socialinę bendruomenių ir visuomenių sanglaudą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi sporto ugdomos vertybės padeda plėsti žinias, didinti motyvaciją, lavinti įgūdžius, įskaitant komandinį darbą, skatinti sąžiningumą, bendradarbiavimą, drausmę, toleranciją ir ryžtą dėti asmenines pastangas; kadangi šie įgūdžiai yra itin svarbūs ateityje dalyvaujant grupinėje veikloje ir profesiniame gyvenime, jie taip pat gali skatinti socialinę bendruomenių ir visuomenių sanglaudą;

| AE. | kadangi sportinė veikla gali padėti plėtoti tvarų turizmą vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu bei kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

AE.

kadangi sportinė veikla gali padėti plėtoti tvarų turizmą vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu bei kurti darbo vietas;

| AF. | kadangi sportas gali palikti didžiulį aplinkosauginį pėdsaką; |
| --- | --- |

AF.

kadangi sportas gali palikti didžiulį aplinkosauginį pėdsaką;

| 1. | ragina Europos Sąjungą siekti, kad vystymosi politikoje būtų propaguojamas sportas, ir skatinti pastangas remti integracinę nacionalinę politiką, pagal kurią būtų atsižvelgiama ypač į abiejų lyčių jaunimo poreikius ir siekius, taip pat skirti daugiau dėmesio sportinei ir fizinei veiklai susijusiose sektorinėse strategijose; |
| --- | --- |

1.

ragina Europos Sąjungą siekti, kad vystymosi politikoje būtų propaguojamas sportas, ir skatinti pastangas remti integracinę nacionalinę politiką, pagal kurią būtų atsižvelgiama ypač į abiejų lyčių jaunimo poreikius ir siekius, taip pat skirti daugiau dėmesio sportinei ir fizinei veiklai susijusiose sektorinėse strategijose;

| 2. | pažymi, kad Europos Sąjunga laikosi ilgalaikio, holistinio ir didelį poveikį turinčio požiūrio, kuriuo siekiama remti paramos gavėjus švietimo, mokymo ir užimtumo srityse, siekiant užtikrinti tvarų pragyvenimą; pabrėžia, kad šioje srityje reikia išplėsti konkrečių veiksmų, kuriais sportas, kaip mokymo priemonė, skirta žmonėms bei jų dvasiniam ir fiziniam vystymuisi skatinti, remiamas pačiu teisingiausiu ir tvariausiu būdu, taikymo sritį; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Europos Sąjunga laikosi ilgalaikio, holistinio ir didelį poveikį turinčio požiūrio, kuriuo siekiama remti paramos gavėjus švietimo, mokymo ir užimtumo srityse, siekiant užtikrinti tvarų pragyvenimą; pabrėžia, kad šioje srityje reikia išplėsti konkrečių veiksmų, kuriais sportas, kaip mokymo priemonė, skirta žmonėms bei jų dvasiniam ir fiziniam vystymuisi skatinti, remiamas pačiu teisingiausiu ir tvariausiu būdu, taikymo sritį;

| 3. | primena, kad geras valdymas turi būti sporto organizacijų autonomijos sąlyga ir atitikti skaidrumo, atskaitomybės, lygių galimybių, socialinės įtraukties ir demokratijos principus, įskaitant atitinkamą suinteresuotųjų subjektų įtraukimą; |
| --- | --- |

3.

primena, kad geras valdymas turi būti sporto organizacijų autonomijos sąlyga ir atitikti skaidrumo, atskaitomybės, lygių galimybių, socialinės įtraukties ir demokratijos principus, įskaitant atitinkamą suinteresuotųjų subjektų įtraukimą;

| 4. | rekomenduoja kruopščiai išnagrinėti, kaip naudojamas sporto finansavimas, siekiant užtikrinti, kad jis veiksmingai atitiktų numatytąją paskirtį; |
| --- | --- |

4.

rekomenduoja kruopščiai išnagrinėti, kaip naudojamas sporto finansavimas, siekiant užtikrinti, kad jis veiksmingai atitiktų numatytąją paskirtį;

| 5. | ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares padėti nustatyti etikos standartus ir reformas siekiant užtikrinti, kad sportas visapusiškai prisidėtų prie tvaraus vystymosi ir taikos; ypač pabrėžia, kad būtina vykdyti visiško korupcijos ir kitų rūšių nusikaltimų netoleravimo sporto srityje politiką; pabrėžia, kad gero valdymo principų taikymas sporto srityje, kartu su stebėsena, priežiūra ir tinkamomis teisinėmis priemonėmis, yra pagrindinis veiksnys siekiant panaikinti korupciją ir kitą netinkamą praktiką; |
| --- | --- |

5.

ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares padėti nustatyti etikos standartus ir reformas siekiant užtikrinti, kad sportas visapusiškai prisidėtų prie tvaraus vystymosi ir taikos; ypač pabrėžia, kad būtina vykdyti visiško korupcijos ir kitų rūšių nusikaltimų netoleravimo sporto srityje politiką; pabrėžia, kad gero valdymo principų taikymas sporto srityje, kartu su stebėsena, priežiūra ir tinkamomis teisinėmis priemonėmis, yra pagrindinis veiksnys siekiant panaikinti korupciją ir kitą netinkamą praktiką;

| 6. | pabrėžia, kad būtina vykdyti rasistinio skandavimo, smurto skatinimo ir neapykantos visiško netoleravimo politiką; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad būtina vykdyti rasistinio skandavimo, smurto skatinimo ir neapykantos visiško netoleravimo politiką;

| 7. | ragina imtis visų reikalingų priemonių siekiant apsaugoti moteris, kad jos netaptų smurto, ypač seksualinio ar seksistinio pobūdžio, aukomis sporto srityje; |
| --- | --- |

7.

ragina imtis visų reikalingų priemonių siekiant apsaugoti moteris, kad jos netaptų smurto, ypač seksualinio ar seksistinio pobūdžio, aukomis sporto srityje;

| 8. | pabrėžia, kad fizinė ir sportinė veikla yra labai svarbios žmogaus formavimuisi ir sveikatai visais jo gyvenimo etapais; ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares įtraukti sporto ir fizinio lavinimo veiklą į mokymo programas ir remti šią veiklą naudojant tinkamą infrastruktūrą ir metodiką; todėl mano, kad fizinė edukacija, fizinė ir sportinė veikla turi būti iš esmės siūlomos kaip visuomeninė paslaugos siekiant visiems ir visoms vienodai suteikti galimybę sportuoti pradedant nuo kuo jaunesnio amžiaus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad fizinė ir sportinė veikla yra labai svarbios žmogaus formavimuisi ir sveikatai visais jo gyvenimo etapais; ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares įtraukti sporto ir fizinio lavinimo veiklą į mokymo programas ir remti šią veiklą naudojant tinkamą infrastruktūrą ir metodiką; todėl mano, kad fizinė edukacija, fizinė ir sportinė veikla turi būti iš esmės siūlomos kaip visuomeninė paslaugos siekiant visiems ir visoms vienodai suteikti galimybę sportuoti pradedant nuo kuo jaunesnio amžiaus;

| 9. | ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares didinti sporto vaidmenį įtraukiant jį į strateginę nacionalinę politiką ir vystymosi planus; |
| --- | --- |

9.

ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares didinti sporto vaidmenį įtraukiant jį į strateginę nacionalinę politiką ir vystymosi planus;

| 10. | ragina Komisiją visų pirma geriau integruoti sportą į esminius paramos vystymuisi sektorius ir remti AKR šalis, kad būtų galima aktyviai spręsti su sportu susijusias socialines ir aplinkosaugos problemas, plėtojant geriausią praktiką ir teikiant sprendimus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją visų pirma geriau integruoti sportą į esminius paramos vystymuisi sektorius ir remti AKR šalis, kad būtų galima aktyviai spręsti su sportu susijusias socialines ir aplinkosaugos problemas, plėtojant geriausią praktiką ir teikiant sprendimus;

| 11. | primena, kad sportas gali būti nebrangus ir kad galima naudoti vietinius išteklius; todėl ragina AKR valstybes remti vietos sporto organizacijų steigimą; ragina vietos valdžios institucijas užtikrinti prieigą prie fizinės veiklos ir plėtoti prieinamą sporto infrastruktūrą; skatina bendrovių sektorių prisidėti prie šių tikslų; |
| --- | --- |

11.

primena, kad sportas gali būti nebrangus ir kad galima naudoti vietinius išteklius; todėl ragina AKR valstybes remti vietos sporto organizacijų steigimą; ragina vietos valdžios institucijas užtikrinti prieigą prie fizinės veiklos ir plėtoti prieinamą sporto infrastruktūrą; skatina bendrovių sektorių prisidėti prie šių tikslų;

| 12. | pabrėžia sporto vaidmenį integruojant nepalankiose sąlygose esančias grupes; pabrėžia švietimo per sportą svarbą; pripažįsta mėgėjiško sporto svarbą siekiant socialinės integracijos ir skatina su šiuo klausimu susijusias iniciatyvas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia sporto vaidmenį integruojant nepalankiose sąlygose esančias grupes; pabrėžia švietimo per sportą svarbą; pripažįsta mėgėjiško sporto svarbą siekiant socialinės integracijos ir skatina su šiuo klausimu susijusias iniciatyvas;

| 13. | pabrėžia, kad sportas atlieka svarbų vaidmenį skatinant savanorišką veiklą, kuri kuria ir puoselėja bendruomenių sanglaudą, saviraišką, abipusiškumo jausmą, taip pat padeda užtikrinti prieinamą, nebrangią sporto veiklą ir renginius, ypač visuomenės lygmeniu, ir yra svarbi neformaliojo švietimo priemonė, prisidedanti prie jaunimo užimtumo didinimo; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad sportas atlieka svarbų vaidmenį skatinant savanorišką veiklą, kuri kuria ir puoselėja bendruomenių sanglaudą, saviraišką, abipusiškumo jausmą, taip pat padeda užtikrinti prieinamą, nebrangią sporto veiklą ir renginius, ypač visuomenės lygmeniu, ir yra svarbi neformaliojo švietimo priemonė, prisidedanti prie jaunimo užimtumo didinimo;

| 14. | ragina visas šalis stiprinti ir plėsti viešąsias popamokines sporto ir fizinės veiklos programas; pabrėžia, kad AKR valstybės ir ES valstybės narės turėtų daugiau investuoti į sporto infrastruktūros plėtrą ir veiklą; mano, jog būtina įgyvendinti strateginius planus užtikrinant, kad bendruomenėje būtų sukurtos vienodos sąlygos mergaitėms ir berniukams, leidžiančios naudotis tais pačiais ištekliais, ir, kad būtų atidžiai suderintos nacionalinės infrastruktūra skiriant pakankamą viešąjį finansavimą mėgėjiškam ir aukšto lygio sportui remti, užtikrinant, kad šios sporto bazės nebūtų skirtos tik turtingiausiems ir kad visi galėtų jomis naudotis; |
| --- | --- |

14.

ragina visas šalis stiprinti ir plėsti viešąsias popamokines sporto ir fizinės veiklos programas; pabrėžia, kad AKR valstybės ir ES valstybės narės turėtų daugiau investuoti į sporto infrastruktūros plėtrą ir veiklą; mano, jog būtina įgyvendinti strateginius planus užtikrinant, kad bendruomenėje būtų sukurtos vienodos sąlygos mergaitėms ir berniukams, leidžiančios naudotis tais pačiais ištekliais, ir, kad būtų atidžiai suderintos nacionalinės infrastruktūra skiriant pakankamą viešąjį finansavimą mėgėjiškam ir aukšto lygio sportui remti, užtikrinant, kad šios sporto bazės nebūtų skirtos tik turtingiausiems ir kad visi galėtų jomis naudotis;

| 15. | ragina visas šalis parengti nebrangias ir prieinamas programas, skirtas mokytojams ir sporto treneriams rengti; |
| --- | --- |

15.

ragina visas šalis parengti nebrangias ir prieinamas programas, skirtas mokytojams ir sporto treneriams rengti;

| 16. | pabrėžia, kad pagrindinis tikslas yra skatinti moteris ir mergaites dalyvauti visose sporto šakose, ir ragina visas šalis teikti vienodas ir sąžiningas galimybes moterims ir mergaitėms sportuoti siekiant pagerinti jų fizinę ir psichinę sveikatą, kelti išsilavinimo lygį, išvengti stereotipų, susijusių su lytimi, ir kurti visuomenę, kurioje būtų daugiau lygybės; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad pagrindinis tikslas yra skatinti moteris ir mergaites dalyvauti visose sporto šakose, ir ragina visas šalis teikti vienodas ir sąžiningas galimybes moterims ir mergaitėms sportuoti siekiant pagerinti jų fizinę ir psichinę sveikatą, kelti išsilavinimo lygį, išvengti stereotipų, susijusių su lytimi, ir kurti visuomenę, kurioje būtų daugiau lygybės;

| 17. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti neįgalių žmonių teises remiant sporto veiklą, viešąsias kampanijas ir sporto turnyrus; ragina ES valstybes nares ir AKR valstybes įgyvendinti neįgaliems žmonėms prieinamas sporto programas, pradedant sporto programomis mokykloje; pabrėžia, kad neįgaliems žmonėms turėtų būti suteiktos vienodos galimybės naudotis visomis sporto bazėmis, transporto ir kitomis paslaugomis bei kreiptis į pagalbinius darbuotojus; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti neįgalių žmonių teises remiant sporto veiklą, viešąsias kampanijas ir sporto turnyrus; ragina ES valstybes nares ir AKR valstybes įgyvendinti neįgaliems žmonėms prieinamas sporto programas, pradedant sporto programomis mokykloje; pabrėžia, kad neįgaliems žmonėms turėtų būti suteiktos vienodos galimybės naudotis visomis sporto bazėmis, transporto ir kitomis paslaugomis bei kreiptis į pagalbinius darbuotojus;

| 18. | atkreipia dėmesį į didžiulį sporto, kaip socialinės įtraukties variklio, potencialą; todėl primygtinai ragina organizuoti ad hoc sporto renginius, kurių tikslas – pagerinti socialinę moterų ir vaikų, pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų ir etninių ar kultūrinių mažumų atstovų įtrauktį; rekomenduoja, kad šios vertybės būtų įsisąmonintos kasdien, o ne tik per sporto renginius ir parodas; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į didžiulį sporto, kaip socialinės įtraukties variklio, potencialą; todėl primygtinai ragina organizuoti ad hoc sporto renginius, kurių tikslas – pagerinti socialinę moterų ir vaikų, pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų ir etninių ar kultūrinių mažumų atstovų įtrauktį; rekomenduoja, kad šios vertybės būtų įsisąmonintos kasdien, o ne tik per sporto renginius ir parodas;

| 19. | prašo ES valstybių narių ir AKR valstybių skatinti dinamišką politiką, skirtą užtikrinti, kad moterys turėtų galimybę naudotis visomis sporto sritimis, ir vertinti moterų sporto rezultatus taip pat, kaip ir vyrų; ragina viešąją žiniasklaidą užtikrinti, kad būtų skiriamas vienodas dėmesys visoms sporto rūšims; skatina privačiąją žiniasklaidą užtikrinti, kad sporto laikraščiuose būtų skiriamas dėmesys moterų sporto veiklai; |
| --- | --- |

19.

prašo ES valstybių narių ir AKR valstybių skatinti dinamišką politiką, skirtą užtikrinti, kad moterys turėtų galimybę naudotis visomis sporto sritimis, ir vertinti moterų sporto rezultatus taip pat, kaip ir vyrų; ragina viešąją žiniasklaidą užtikrinti, kad būtų skiriamas vienodas dėmesys visoms sporto rūšims; skatina privačiąją žiniasklaidą užtikrinti, kad sporto laikraščiuose būtų skiriamas dėmesys moterų sporto veiklai;

| 20. | ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares atnaujinti ir skatinti tradicines sporto šakas, kuriant ir įtvirtinant programas šioje srityje; |
| --- | --- |

20.

ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares atnaujinti ir skatinti tradicines sporto šakas, kuriant ir įtvirtinant programas šioje srityje;

| 21. | ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares imtis priemonių, kurios padėtų jaunimui ugdyti talentą ir sugebėjimus net ir daug lėšų reikalaujančiose sporto šakose; |
| --- | --- |

21.

ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares imtis priemonių, kurios padėtų jaunimui ugdyti talentą ir sugebėjimus net ir daug lėšų reikalaujančiose sporto šakose;

| 22. | pabrėžia individualių, tikslo varžytis neturinčių sporto šakų ir gatvės žaidimų vertę; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia individualių, tikslo varžytis neturinčių sporto šakų ir gatvės žaidimų vertę;

| 23. | ragina Komisiją ir ES valstybes nares, atsižvelgiant į įsipareigojimą, kuriam daug dėmesio buvo skiriama diskusijose dėl Darbotvarkės iki 2030 m., nė vieno nepalikti nuošalyje, įtraukti sportą į vystymosi programas ir skatinti dialogą su šalimis partnerėmis šia tema; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ir ES valstybes nares, atsižvelgiant į įsipareigojimą, kuriam daug dėmesio buvo skiriama diskusijose dėl Darbotvarkės iki 2030 m., nė vieno nepalikti nuošalyje, įtraukti sportą į vystymosi programas ir skatinti dialogą su šalimis partnerėmis šia tema;

| 24. | atkreipia dėmesį į teigiamą psichologinį sporto, naudojamo teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą, rezultatą; todėl primygtinai ragina visus atitinkamus AKR ir ES veikėjus įtraukti sporto aspektą į savo humanitarinės pagalbos strategijas; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į teigiamą psichologinį sporto, naudojamo teikiant humanitarinę pagalbą ir paramą, rezultatą; todėl primygtinai ragina visus atitinkamus AKR ir ES veikėjus įtraukti sporto aspektą į savo humanitarinės pagalbos strategijas;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad didelį pelną teikianti sporto pramonė galėtų aktyviau dalyvauti remiant socialinio vystymosi veiklą, pavyzdžiui, struktūrizuotai derinant sportą su švietimu, gyvenimo įgūdžiais ir sveikatos priežiūros programomis; todėl ragina ES valstybes nares ir AKR valstybes vesti derybas su sporto pramone dėl programų, sekant 2006 m. Komisijos ir FIFA pasirašyto susitarimo memorandumo pavyzdžiu; rekomenduoja skatinti sportą vietos lygmeniu, kad būtų taip pat išplėstas neribotas dalyvavimas kaimo ir periferinėse vietovėse; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad didelį pelną teikianti sporto pramonė galėtų aktyviau dalyvauti remiant socialinio vystymosi veiklą, pavyzdžiui, struktūrizuotai derinant sportą su švietimu, gyvenimo įgūdžiais ir sveikatos priežiūros programomis; todėl ragina ES valstybes nares ir AKR valstybes vesti derybas su sporto pramone dėl programų, sekant 2006 m. Komisijos ir FIFA pasirašyto susitarimo memorandumo pavyzdžiu; rekomenduoja skatinti sportą vietos lygmeniu, kad būtų taip pat išplėstas neribotas dalyvavimas kaimo ir periferinėse vietovėse;

| 26. | ragina visas šalis plėtoti judumo programas tarp ES ir AKR valstybių ir tinkamas priemones jauniems sportininkams mėgėjams ir treneriams, kad jie galėtų išmokti naujų mokymo metodų; ragina svarstyti vizų režimo supaprastinimo susitarimus įgyvendinant tokias judumo programas; |
| --- | --- |

26.

ragina visas šalis plėtoti judumo programas tarp ES ir AKR valstybių ir tinkamas priemones jauniems sportininkams mėgėjams ir treneriams, kad jie galėtų išmokti naujų mokymo metodų; ragina svarstyti vizų režimo supaprastinimo susitarimus įgyvendinant tokias judumo programas;

| 27. | ragina vietos valdžios institucijas dirbti kartu ir su kitais sektoriais siekiant plėtoti tarpvalstybines ir regionines sporto iniciatyvas; |
| --- | --- |

27.

ragina vietos valdžios institucijas dirbti kartu ir su kitais sektoriais siekiant plėtoti tarpvalstybines ir regionines sporto iniciatyvas;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad AKR valstybėse trūksta mėgėjų sporto infrastruktūros ir kvalifikuotų fizinio lavinimo specialistų; todėl ragina Komisiją teikti ekspertines žinias ir skatinti judumo programas tarp AKR valstybių ir ES valstybių narių, siekiant parengti kvalifikuotus sporto mokytojus; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad AKR valstybėse trūksta mėgėjų sporto infrastruktūros ir kvalifikuotų fizinio lavinimo specialistų; todėl ragina Komisiją teikti ekspertines žinias ir skatinti judumo programas tarp AKR valstybių ir ES valstybių narių, siekiant parengti kvalifikuotus sporto mokytojus;

| 29. | apgailestauja, kad trūksta moterų, einančių trenerių, teisėjų, gydytojų, technikų ir vadovų, pareigas; ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares skatinti specialias programas, skirtas užtikrinti moterų dalyvavimą šiose srityse; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja, kad trūksta moterų, einančių trenerių, teisėjų, gydytojų, technikų ir vadovų, pareigas; ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares skatinti specialias programas, skirtas užtikrinti moterų dalyvavimą šiose srityse;

| 30. | pabrėžia, kad svarbu skatinti susitarimus dėl vadinamosios dvikryptės karjeros, nes jie padeda atletams derinti sportinę karjerą su mokslu ar darbu ir baigus sportinę karjerą pradėti naują darbą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad svarbu skatinti susitarimus dėl vadinamosios dvikryptės karjeros, nes jie padeda atletams derinti sportinę karjerą su mokslu ar darbu ir baigus sportinę karjerą pradėti naują darbą;

| 31. | pabrėžia, kad būtina skatinti sportinę veiklą kaip svarbią asmeninio ir kolektyvinio tobulėjimo priemonę, o ne tik kaip karjerą, kad jaunimas nesusikurtų klaidingų iliuzijų; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad būtina skatinti sportinę veiklą kaip svarbią asmeninio ir kolektyvinio tobulėjimo priemonę, o ne tik kaip karjerą, kad jaunimas nesusikurtų klaidingų iliuzijų;

| 32. | ragina Komisiją remti duomenų rinkimą ir mokslinius tyrimus, siekiant įvertinti teigiamą sporto poveikį vystymuisi ir socialinei įtraukčiai; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją remti duomenų rinkimą ir mokslinius tyrimus, siekiant įvertinti teigiamą sporto poveikį vystymuisi ir socialinei įtraukčiai;

| 33. | ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares, kuriose ta pati sporto šaka yra labai svarbi, sudaryti dvišalius susitarimus dėl techninės pagalbos ir dėl keitimosi ekspertinėmis žiniomis ir atletais; be to, pripažįsta, kad profesionalūs klubai ir NVO gali atlikti svarbų vaidmenį teikiant ekspertines konsultuojamojo ugdymo žinias; |
| --- | --- |

33.

ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares, kuriose ta pati sporto šaka yra labai svarbi, sudaryti dvišalius susitarimus dėl techninės pagalbos ir dėl keitimosi ekspertinėmis žiniomis ir atletais; be to, pripažįsta, kad profesionalūs klubai ir NVO gali atlikti svarbų vaidmenį teikiant ekspertines konsultuojamojo ugdymo žinias;

| 34. | ragina ES ir AKR valstybes nares finansuoti sporto veiklą, skirtą paaugliams ir jaunimui, kuriems kyla piktnaudžiavimo narkotikais ir kitų socialinių problemų rizika; |
| --- | --- |

34.

ragina ES ir AKR valstybes nares finansuoti sporto veiklą, skirtą paaugliams ir jaunimui, kuriems kyla piktnaudžiavimo narkotikais ir kitų socialinių problemų rizika;

| 35. | apgailestauja, kad moterų sportas sulaukia labai mažai paramos; ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares siekti, kad sportas būtų skatinamas vienodai; |
| --- | --- |

35.

apgailestauja, kad moterų sportas sulaukia labai mažai paramos; ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares siekti, kad sportas būtų skatinamas vienodai;

| 36. | ragina AKR šalių vyriausybes ir ES valstybes nares skatinti ir pripažinti kūrybingumą ir inovacijas, be to, prašo ES valstybes nares padėti AKR valstybėms finansuoti sporto infrastruktūrą, kad darbo neturintis jaunimas galėtų ja naudotis ir ugdytis, o ne emigruoti į ES ar kitur; |
| --- | --- |

36.

ragina AKR šalių vyriausybes ir ES valstybes nares skatinti ir pripažinti kūrybingumą ir inovacijas, be to, prašo ES valstybes nares padėti AKR valstybėms finansuoti sporto infrastruktūrą, kad darbo neturintis jaunimas galėtų ja naudotis ir ugdytis, o ne emigruoti į ES ar kitur;

| 37. | pakartoja, kad fizinis lavinimas mokykloje – labai svarbus atspirties taškas vaikams, ugdantis gyvenimo įgūdžius, vertybes, žinias ir supratimą, padedantį suformuoti visą gyvenimą trunkančio fizinio aktyvumo įpročius, sveiko gyvenimo būdo elgseną ir užtikrinti gerovę; |
| --- | --- |

37.

pakartoja, kad fizinis lavinimas mokykloje – labai svarbus atspirties taškas vaikams, ugdantis gyvenimo įgūdžius, vertybes, žinias ir supratimą, padedantį suformuoti visą gyvenimą trunkančio fizinio aktyvumo įpročius, sveiko gyvenimo būdo elgseną ir užtikrinti gerovę;

| 38. | atkreipia dėmesį į teigiamą sporto poveikį pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir perkeltiesiems asmenims suteikiant jiems suvokimą to, kas yra normalu, ir struktūrą destabilizuojančioje aplinkoje ir ragina sukurti programas, skatinančias tokių asmenų dalyvavimą sporto veikloje; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į teigiamą sporto poveikį pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir perkeltiesiems asmenims suteikiant jiems suvokimą to, kas yra normalu, ir struktūrą destabilizuojančioje aplinkoje ir ragina sukurti programas, skatinančias tokių asmenų dalyvavimą sporto veikloje;

| 39. | pabrėžia sporto svarbą reintegruojant į visuomenę dirbančius vaikus ir vaikus-karius ir kaip priemonę kovai su vaikų darbu ir vaikų pavertimu kariais; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia sporto svarbą reintegruojant į visuomenę dirbančius vaikus ir vaikus-karius ir kaip priemonę kovai su vaikų darbu ir vaikų pavertimu kariais;

| 40. | pabrėžia, kad sportas atlieka svarbų vaidmenį apsaugant jaunimą nuo prekybos žmonėmis ir gali būti naudojamas kaip priemonė kovai su šiuo nusikaltimu; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad sportas atlieka svarbų vaidmenį apsaugant jaunimą nuo prekybos žmonėmis ir gali būti naudojamas kaip priemonė kovai su šiuo nusikaltimu;

| 41. | pabrėžia, kad sportas gali padėti sušvelninti ŽIV/AIDS plitimą ir poveikį įtraukiant prevencijos programas į sporto veiklas; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad sportas gali padėti sušvelninti ŽIV/AIDS plitimą ir poveikį įtraukiant prevencijos programas į sporto veiklas;

| 42. | pabrėžia, jog būtina, kad sporto organizacijos būtų atsakingos aplinkos atžvilgiu, taip pat sumažinti sporto poveikį aplinkai ir užtikrinti švarią ir saugią aplinką dalyviams užsiimti sportu; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, jog būtina, kad sporto organizacijos būtų atsakingos aplinkos atžvilgiu, taip pat sumažinti sporto poveikį aplinkai ir užtikrinti švarią ir saugią aplinką dalyviams užsiimti sportu;

| 43. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, AKR valstybių ir ES valstybių narių regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR valstybių regioninėms organizacijoms. |
| --- | --- |

43.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, AKR valstybių ir ES valstybių narių regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR valstybių regioninėms organizacijoms.

REZOLIUCIJA (43)

dėl saugumo padėties Sacharos ir Sahelio regione

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Sent Džulianse (Maltoje) 2017 m. birželio 19–21 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į Parnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos Sąjungos, kuris 2000 m. birželio 23 d. buvo pasirašytas Kotonu ir pataisytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. ir Uagadugu 2010 m. birželio 22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Parnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos Sąjungos, kuris 2000 m. birželio 23 d. buvo pasirašytas Kotonu ir pataisytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. ir Uagadugu 2010 m. birželio 22 d.,

| — | atsižvelgdama į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. kovo 7 d. bendrą Afrikos Sąjungos, Jungtinių Tautų, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos ir Europos Sąjungos deklaraciją dėl Taikos ir susitaikymo Malyje susitarimo, priimto Alžyro proceso metu, įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 7 d. bendrą Afrikos Sąjungos, Jungtinių Tautų, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos ir Europos Sąjungos deklaraciją dėl Taikos ir susitaikymo Malyje susitarimo, priimto Alžyro proceso metu, įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio 29 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2295(2016) dėl įgaliojimų pratęsimo Jungtinių Tautų daugialypei integruotai stabilizavimo misijai Malyje (MINUSMA), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 29 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2295(2016) dėl įgaliojimų pratęsimo Jungtinių Tautų daugialypei integruotai stabilizavimo misijai Malyje (MINUSMA),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. sausio 19 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2337(2017) dėl taikos kūrimo Vakarų Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. sausio 19 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2337(2017) dėl taikos kūrimo Vakarų Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. kovo 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2349(2017) dėl taikos ir saugumo Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2349(2017) dėl taikos ir saugumo Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 25 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2100(2013), kuria įsteigiama Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA), ir į 2013 m. birželio mėn. JT Saugumo Tarybos sprendimą Nr. S/2013/354 dėl JT integruotos strategijos Sahelio regione priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 25 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2100(2013), kuria įsteigiama Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija Malyje (MINUSMA), ir į 2013 m. birželio mėn. JT Saugumo Tarybos sprendimą Nr. S/2013/354 dėl JT integruotos strategijos Sahelio regione priėmimo,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 8 d. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą JT Saugumo Tarybai dėl Vakarų Sacharos ypač į joje minimą glaudų Vakarų Sacharos ir padėties Sahelyje ryšį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 8 d. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą JT Saugumo Tarybai dėl Vakarų Sacharos ypač į joje minimą glaudų Vakarų Sacharos ir padėties Sahelyje ryšį,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. birželio 17 d. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą JT Saugumo Tarybai dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo ir neteisėtos prekybos narkotikais Vakarų Sacharoje ir Sahelio regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 17 d. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą JT Saugumo Tarybai dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo ir neteisėtos prekybos narkotikais Vakarų Sacharoje ir Sahelio regione,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. vasario 19 d. JT Saugumo Tarybos galutinę ekspertų grupės ataskaitą, parengtą pagal rezoliuciją Nr. 1973(2011) dėl Libijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. vasario 19 d. JT Saugumo Tarybos galutinę ekspertų grupės ataskaitą, parengtą pagal rezoliuciją Nr. 1973(2011) dėl Libijos,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. vasario 10 d. JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo pasiuntinio Sahelyje pareiškimą Saugumo Tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. vasario 10 d. JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo pasiuntinio Sahelyje pareiškimą Saugumo Tarybai,

| — | atsižvelgdama į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, priimtą Nairobyje (Kenija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, priimtą Nairobyje (Kenija),

| — | atsižvelgdama į 2007 m. sausio 30 d. Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, priimtą Adis Abeboje (Etiopija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. sausio 30 d. Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, priimtą Adis Abeboje (Etiopija),

| — | atsižvelgdama į Sahelio G-5 šalių grupės konvenciją, pasirašytą 2014 m. gruodžio 19 d. Nuakšote (Mauritanija) tarp Burkino Faso, Čado, Malio, Mauritanijos ir Nigerijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sahelio G-5 šalių grupės konvenciją, pasirašytą 2014 m. gruodžio 19 d. Nuakšote (Mauritanija) tarp Burkino Faso, Čado, Malio, Mauritanijos ir Nigerijos,

| — | atsižvelgdama į Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) politinę deklaraciją dėl piktnaudžiavimo narkotikais, neteisėtos prekybos narkotikais bei organizuoto nusikalstamumo Vakarų Afrikoje prevencijos ir 2008–2011 m. Prajos veiksmų planą, priimtą 2008 m., ir 2016–2020 m. naują veiksmų planą, priimtą 2016 m. rugsėjo mėn. Abudžoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) politinę deklaraciją dėl piktnaudžiavimo narkotikais, neteisėtos prekybos narkotikais bei organizuoto nusikalstamumo Vakarų Afrikoje prevencijos ir 2008–2011 m. Prajos veiksmų planą, priimtą 2008 m., ir 2016–2020 m. naują veiksmų planą, priimtą 2016 m. rugsėjo mėn. Abudžoje,

| — | atsižvelgdama į Ekonominės partnerystės susitarimą (EPS) tarp ES ir 16 Vakarų Afrikos valstybių, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) ir Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos (VAEPS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominės partnerystės susitarimą (EPS) tarp ES ir 16 Vakarų Afrikos valstybių, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) ir Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos (VAEPS),

| — | atsižvelgdama į Afrikos ir ES bendrą strategiją, priimtą 2007 m., ir į ES ir Afrikos bendradarbiavimo veiksmų planą (2014–2017 m.), 2014 m. balandžio mėn. priimtą ketvirtajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos ir ES bendrą strategiją, priimtą 2007 m., ir į ES ir Afrikos bendradarbiavimo veiksmų planą (2014–2017 m.), 2014 m. balandžio mėn. priimtą ketvirtajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. gegužės 4 d. Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos bendrą komunikatą dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. gegužės 4 d. Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos bendrą komunikatą dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje,

| — | atsižvelgdama į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, kurią 2016 m. birželio 28 d. pristatė Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, kurią 2016 m. birželio 28 d. pristatė Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja,

| — | atsižvelgdama į ES strategiją dėl saugumo ir vystymosi Sahelio regione, priimtą 2011 m. kovo mėn., ir į ES 2015–2020 m. Sahelio regioninį veiksmų planą, priimtą 2015 m. balandžio 20 d. ir atnaujintą 2016 m. birželio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES strategiją dėl saugumo ir vystymosi Sahelio regione, priimtą 2011 m. kovo mėn., ir į ES 2015–2020 m. Sahelio regioninį veiksmų planą, priimtą 2015 m. balandžio 20 d. ir atnaujintą 2016 m. birželio mėn.,

| — | atsižvelgdama į ES pagalbos Afrikai patikos fondą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES pagalbos Afrikai patikos fondą,

| — | atsižvelgdama į Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planus, paskelbtus 2003 m. ir persvarstytus 2015 m. lapkričio mėn., ir į asociacijos susitarimus dėl Alžyro ir Maroko, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planus, paskelbtus 2003 m. ir persvarstytus 2015 m. lapkričio mėn., ir į asociacijos susitarimus dėl Alžyro ir Maroko,

| — | atsižvelgdama į Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos įgyvendinimo planą dėl Sahelio, priimtą 2014 m. (PPE), ir į 2012 m. pradėtą Sahelio ir Vakarų Afrikos atsparumo didinimo partnerystę (AGIR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos įgyvendinimo planą dėl Sahelio, priimtą 2014 m. (PPE), ir į 2012 m. pradėtą Sahelio ir Vakarų Afrikos atsparumo didinimo partnerystę (AGIR),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. liepos mėn. pradėtą ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BGSP) pajėgumų stiprinimo misiją (EUCAP Sahel Niger), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. liepos mėn. pradėtą ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BGSP) pajėgumų stiprinimo misiją (EUCAP Sahel Niger),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. vasario mėn. pradėtą ES BSGP mokymo misiją (EUTM) Malyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. vasario mėn. pradėtą ES BSGP mokymo misiją (EUTM) Malyje,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. įsteigtą ES integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya), numatytą vykdyti iki 2017 m. rugpjūčio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. įsteigtą ES integruoto sienų valdymo pagalbos misiją Libijoje (EUBAM Libya), numatytą vykdyti iki 2017 m. rugpjūčio mėn.,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 19 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Malio ir Sahelio regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 19 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Malio ir Sahelio regiono,

| A. | kadangi Sacharos ir Sahelio regionas – vienas iš labiausiai nepakankamai išsivysčiusių Afrikos žemyno ir vienas iš skurdžiausių pasaulio regionų, kuris kenčia dėl nevienodo pajamų paskirstymo; kadangi regionui pakenkė įvairios problemos, be kita ko, politiniai sukrėtimai ir nestabilumas, sisteminis skurdas ir nelygybė, ginkluoti konfliktai, gaivalinės nelaimės ir staigus demografinis augimas, nuolatinė vyriausybės ir valstybės institucijų pajėgumo stoka; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sacharos ir Sahelio regionas – vienas iš labiausiai nepakankamai išsivysčiusių Afrikos žemyno ir vienas iš skurdžiausių pasaulio regionų, kuris kenčia dėl nevienodo pajamų paskirstymo; kadangi regionui pakenkė įvairios problemos, be kita ko, politiniai sukrėtimai ir nestabilumas, sisteminis skurdas ir nelygybė, ginkluoti konfliktai, gaivalinės nelaimės ir staigus demografinis augimas, nuolatinė vyriausybės ir valstybės institucijų pajėgumo stoka;

| B. | kadangi dėl problemų, su kuriomis susiduriama šiame regione, palengvėjo tokių teroristinių grupuočių, kaip antai, „Islamiškojo Magribo Al Kaida“ (AQIM), „Boko Haram“, „Da'esh“, „Al Mourabitoun“, „Ansar Dine“ ir „Al-Shabaab“ plėtimasis; kadangi dėl jų egzistavimo ir toliau kyla grėsmė saugumui ir ekonomikai, didėja skurdo lygis, o tame regione esančios šalys virto ekstremistų aprūpinimo zona ir jaunimui kyla užverbavimo imtis teroristine veikla grėsmė; kadangi moterys yra ypač pažeidžiamos dėl nesaugumo ir nusikalstamos veiklos šiame regione; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl problemų, su kuriomis susiduriama šiame regione, palengvėjo tokių teroristinių grupuočių, kaip antai, „Islamiškojo Magribo Al Kaida“ (AQIM), „Boko Haram“, „Da'esh“, „Al Mourabitoun“, „Ansar Dine“ ir „Al-Shabaab“ plėtimasis; kadangi dėl jų egzistavimo ir toliau kyla grėsmė saugumui ir ekonomikai, didėja skurdo lygis, o tame regione esančios šalys virto ekstremistų aprūpinimo zona ir jaunimui kyla užverbavimo imtis teroristine veikla grėsmė; kadangi moterys yra ypač pažeidžiamos dėl nesaugumo ir nusikalstamos veiklos šiame regione;

| C. | kadangi regionas labai nukentėjo nuo klimato kaitos padarinių ir yra labai pažeidžiamas dėl sausrų, itin sudėtingų oro sąlygų, potvynių, dirvožemio blogėjimo ir maisto stygiaus; kadangi klimato kaitos keliami pavojai daro poveikį visų pirma labiausiai pažeidžiamiems gyventojams ir jų pragyvenimo šaltiniams, dėl jų taip pat kyla konfliktai ir jie turi didelį ekonominį poveikį; |
| --- | --- |

C.

kadangi regionas labai nukentėjo nuo klimato kaitos padarinių ir yra labai pažeidžiamas dėl sausrų, itin sudėtingų oro sąlygų, potvynių, dirvožemio blogėjimo ir maisto stygiaus; kadangi klimato kaitos keliami pavojai daro poveikį visų pirma labiausiai pažeidžiamiems gyventojams ir jų pragyvenimo šaltiniams, dėl jų taip pat kyla konfliktai ir jie turi didelį ekonominį poveikį;

| D. | kadangi problemos Sahelio ir Čado ežero regione yra tarpvalstybinio pobūdžio ir glaudžiai susijusios, todėl jos gali būti išspręstos tik taikant visapusišką regioninę strategiją; |
| --- | --- |

D.

kadangi problemos Sahelio ir Čado ežero regione yra tarpvalstybinio pobūdžio ir glaudžiai susijusios, todėl jos gali būti išspręstos tik taikant visapusišką regioninę strategiją;

| E. | kadangi dėl pablogėjusių saugumo sąlygų kyla problemos vystomojo bendradarbiavimo srityje ir teikiama humanitarinė pagalba tampa ribota, o tai dar labiau didina regiono pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl pablogėjusių saugumo sąlygų kyla problemos vystomojo bendradarbiavimo srityje ir teikiama humanitarinė pagalba tampa ribota, o tai dar labiau didina regiono pažeidžiamumą;

| F. | kadangi nestabili padėtis dar labiau pablogėjo dėl pastarojo meto konfliktų regione, ypač Malyje, Nigerijoje, Centrinės Afrikos Respublikoje ir Libijoje; kadangi ypač Libijos konfliktas turėjo stiprų poveikį regiono saugumui; kadangi grįžusių kovotojų ir neteisėtų ginklų srautas iš Libijos neigiamai paveikė saugumo padėtį tokiose šalyse, kaip antai Malyje, Čade ir Nigeryje, ir gerokai pagilino jau esamas problemas šiame regione; |
| --- | --- |

F.

kadangi nestabili padėtis dar labiau pablogėjo dėl pastarojo meto konfliktų regione, ypač Malyje, Nigerijoje, Centrinės Afrikos Respublikoje ir Libijoje; kadangi ypač Libijos konfliktas turėjo stiprų poveikį regiono saugumui; kadangi grįžusių kovotojų ir neteisėtų ginklų srautas iš Libijos neigiamai paveikė saugumo padėtį tokiose šalyse, kaip antai Malyje, Čade ir Nigeryje, ir gerokai pagilino jau esamas problemas šiame regione;

| G. | kadangi nesant saugumo negalima užtikrinti jokio darnaus vystymosi; kadangi šie konfliktai turi tiesioginių ir rimtų padarinių kaimyninių regionų, įskaitant ir ES, piliečių saugumui ir gerovei, nes jie vis labiau sklinda terorizmo ir didžiulių pabėgėlių srautų forma; |
| --- | --- |

G.

kadangi nesant saugumo negalima užtikrinti jokio darnaus vystymosi; kadangi šie konfliktai turi tiesioginių ir rimtų padarinių kaimyninių regionų, įskaitant ir ES, piliečių saugumui ir gerovei, nes jie vis labiau sklinda terorizmo ir didžiulių pabėgėlių srautų forma;

| H. | kadangi silpnas valdymas ir įsišaknijusi korupcija trukdo kurti veiksmingą saugumo sektorių ir kovoti su teroristų ir nusikaltėlių tinklais; kadangi regionas tapo vis svarbesniu narkotikų ir prekybos ginklais tinklų tranzito centru; |
| --- | --- |

H.

kadangi silpnas valdymas ir įsišaknijusi korupcija trukdo kurti veiksmingą saugumo sektorių ir kovoti su teroristų ir nusikaltėlių tinklais; kadangi regionas tapo vis svarbesniu narkotikų ir prekybos ginklais tinklų tranzito centru;

| I. | kadangi 2011 m. ES priėmė Saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategiją, po kurios buvo priimtas 2015–2020 m. Sahelio regiono veiksmų planas, kuriais remiantis užtikrinamas visapusiškesnis ES bendradarbiavimas su šio regiono šalimis; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2011 m. ES priėmė Saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategiją, po kurios buvo priimtas 2015–2020 m. Sahelio regiono veiksmų planas, kuriais remiantis užtikrinamas visapusiškesnis ES bendradarbiavimas su šio regiono šalimis;

| J. | kadangi buvo įdėta pastangų siekiant stiprinti įvairių politikos krypčių ir priemonių pasauliniu, nacionaliniu ir regioniniu lygiu koordinavimą, tačiau ilgalaikių, tvarių rezultatų dar nėra; kadangi dėl padėties Sahelio ir Čado ežero regione reikia sutelkti išteklius ir siekti tarptautinės bendruomenės bei vietos valdžios institucijų glaudesnių politinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

J.

kadangi buvo įdėta pastangų siekiant stiprinti įvairių politikos krypčių ir priemonių pasauliniu, nacionaliniu ir regioniniu lygiu koordinavimą, tačiau ilgalaikių, tvarių rezultatų dar nėra; kadangi dėl padėties Sahelio ir Čado ežero regione reikia sutelkti išteklius ir siekti tarptautinės bendruomenės bei vietos valdžios institucijų glaudesnių politinių įsipareigojimų;

| K. | kadangi kelios Sahelio regiono valstybės sukūrė Sahelio G-5 šalių grupę, siekdamos sukurti naudingą forumą dialogui ir koordinavimui užtikrinti; kadangi 2017 m. vasario 6 d. įvykusiame G-5 aukščiausiojo lygio susitikime buvo nuspręsta įsteigti jungtines karines pajėgas Sahelio regione; kadangi ES įsipareigojo skirti 50 mln. EUR šiam tikslui; |
| --- | --- |

K.

kadangi kelios Sahelio regiono valstybės sukūrė Sahelio G-5 šalių grupę, siekdamos sukurti naudingą forumą dialogui ir koordinavimui užtikrinti; kadangi 2017 m. vasario 6 d. įvykusiame G-5 aukščiausiojo lygio susitikime buvo nuspręsta įsteigti jungtines karines pajėgas Sahelio regione; kadangi ES įsipareigojo skirti 50 mln. EUR šiam tikslui;

| L. | kadangi šiuo metu 42 mln. žmonių patiria itin didelį ar vidutinį maisto trūkumą, įskaitant 9,3 mln. žmonių, kuriems reikia skubios pagalbos maistu; kadangi tikėtina, kad šie skaičiai didės dėl besitęsiančių konfliktų ir nesaugumo, o iki 2017 m. rugpjūčio mėn. žmonių, kuriems trūksta maisto, skaičius gali pasiekti 53 mln.; |
| --- | --- |

L.

kadangi šiuo metu 42 mln. žmonių patiria itin didelį ar vidutinį maisto trūkumą, įskaitant 9,3 mln. žmonių, kuriems reikia skubios pagalbos maistu; kadangi tikėtina, kad šie skaičiai didės dėl besitęsiančių konfliktų ir nesaugumo, o iki 2017 m. rugpjūčio mėn. žmonių, kuriems trūksta maisto, skaičius gali pasiekti 53 mln.;

| M. | kadangi ES yra viena iš didžiausių humanitarinės pagalbos Sahelio regionui teikėjų, 2016 m. skyrusi 299 mln. EUR siekiant padėti žmonėms, nukentėjusiems nuo didelio maisto stygiaus ir mitybos nesaugumo problemų; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES yra viena iš didžiausių humanitarinės pagalbos Sahelio regionui teikėjų, 2016 m. skyrusi 299 mln. EUR siekiant padėti žmonėms, nukentėjusiems nuo didelio maisto stygiaus ir mitybos nesaugumo problemų;

| N. | kadangi Prancūzijos „Serval“ pajėgos ir AFISMA (Afrikos vadovaujama tarptautinė paramos misija Malyje), kurias sustiprino Čado karinės pajėgos, operacija „Barkhane“ ir MINUSMA, taip pat prisidedant bendroms tarptautinėms pajėgoms, padėjo išvaryti džihadistų grupes iš kai kurių Malio regionų ir susilpninti grupuotės „Boko Haram“ veiklą Čado ežero regione, tačiau dar nesužlugdė nei vienos grupuotės; |
| --- | --- |

N.

kadangi Prancūzijos „Serval“ pajėgos ir AFISMA (Afrikos vadovaujama tarptautinė paramos misija Malyje), kurias sustiprino Čado karinės pajėgos, operacija „Barkhane“ ir MINUSMA, taip pat prisidedant bendroms tarptautinėms pajėgoms, padėjo išvaryti džihadistų grupes iš kai kurių Malio regionų ir susilpninti grupuotės „Boko Haram“ veiklą Čado ežero regione, tačiau dar nesužlugdė nei vienos grupuotės;

| O. | kadangi nesaugumas regione sukėlė precedento neturinčias priverstinio gyventojų persikėlimo bangas, ypač į kaimynines šalis; kadangi daugumai migrantų, norinčių patekti į Europą, Sahelio regionas buvo tiek išvykimo, tiek migracijos kelių taškas; |
| --- | --- |

O.

kadangi nesaugumas regione sukėlė precedento neturinčias priverstinio gyventojų persikėlimo bangas, ypač į kaimynines šalis; kadangi daugumai migrantų, norinčių patekti į Europą, Sahelio regionas buvo tiek išvykimo, tiek migracijos kelių taškas;

| 1. | mano, kad svarbiausia yra užtikrinti ryšį tarp saugumo, gynybos, humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo politikos sričių sprendžiant padėtį Sahelio ir Čado ežero baseino regione; tiki, kad politinio stabilumo, saugumo, gero valdymo, socialinės sanglaudos, ekonomikos ir švietimo galimybių stiprinimas Sahelio ir Čado ežero baseino šalyse yra itin svarbus skatinant tvarų vystymąsi ir sunaikinant teroristų ir nusikaltėlių tinklus Sahelyje; |
| --- | --- |

1.

mano, kad svarbiausia yra užtikrinti ryšį tarp saugumo, gynybos, humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo politikos sričių sprendžiant padėtį Sahelio ir Čado ežero baseino regione; tiki, kad politinio stabilumo, saugumo, gero valdymo, socialinės sanglaudos, ekonomikos ir švietimo galimybių stiprinimas Sahelio ir Čado ežero baseino šalyse yra itin svarbus skatinant tvarų vystymąsi ir sunaikinant teroristų ir nusikaltėlių tinklus Sahelyje;

| 2. | griežtai smerkia visus teroristinius išpuolius ir žmogaus teisių pažeidimus Sahelio ir Čado ežero regionuose, įskaitant smurtą prieš civilius gyventojus, ypač moteris ir vaikus, grobimus, žudymus, įkaitų paėmimus, plėšimus ir civilių gyventojų turto naikinimą, taip pat teroristinius išpuolius prieš saugumo pajėgas; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia visus teroristinius išpuolius ir žmogaus teisių pažeidimus Sahelio ir Čado ežero regionuose, įskaitant smurtą prieš civilius gyventojus, ypač moteris ir vaikus, grobimus, žudymus, įkaitų paėmimus, plėšimus ir civilių gyventojų turto naikinimą, taip pat teroristinius išpuolius prieš saugumo pajėgas;

| 3. | primena, kad tarp vystymosi ir saugumo yra glaudus ryšys, nes skurdas dažnai yra pirminė konfliktų priežastis ir jų pasekmė; pažymi, kad tol, kol Libijoje vyrauja nestabilumas, visas regionas išliks pažeidžiamas; pabrėžia, kad terorizmo grėsmės gali būti išnaikintos tik vykdant bendrus, suderintus ir koordinuotus veiksmus; ragina ES ir jos valstybes nares aktyviai remti ir skatinti koordinavimą su Afrikos Sąjunga ir Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija bendradarbiaujant su kitais pagrindiniais veikėjais, pvz., su Arabų Valstybių Lyga, JT, JAV ir Magribo šalimis; |
| --- | --- |

3.

primena, kad tarp vystymosi ir saugumo yra glaudus ryšys, nes skurdas dažnai yra pirminė konfliktų priežastis ir jų pasekmė; pažymi, kad tol, kol Libijoje vyrauja nestabilumas, visas regionas išliks pažeidžiamas; pabrėžia, kad terorizmo grėsmės gali būti išnaikintos tik vykdant bendrus, suderintus ir koordinuotus veiksmus; ragina ES ir jos valstybes nares aktyviai remti ir skatinti koordinavimą su Afrikos Sąjunga ir Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija bendradarbiaujant su kitais pagrindiniais veikėjais, pvz., su Arabų Valstybių Lyga, JT, JAV ir Magribo šalimis;

| 4. | ragina visus partnerius dirbti kartu ir sukurti nuoseklią, išsamią Sahelio ir Čado ežero baseino regiono strategiją, kuria būtų siekiama pagerinti valdymą ir valstybinių ir regioninių institucijų atskaitomybę ir teisėtumą, padidinti saugumą ir spręsti radikalizacijos problemą, kovoti su prekyba žmonėmis, ginklais ir narkotikais; atsižvelgdama į tai, ragina peržiūrėti MINUSMA įgaliojimus; |
| --- | --- |

4.

ragina visus partnerius dirbti kartu ir sukurti nuoseklią, išsamią Sahelio ir Čado ežero baseino regiono strategiją, kuria būtų siekiama pagerinti valdymą ir valstybinių ir regioninių institucijų atskaitomybę ir teisėtumą, padidinti saugumą ir spręsti radikalizacijos problemą, kovoti su prekyba žmonėmis, ginklais ir narkotikais; atsižvelgdama į tai, ragina peržiūrėti MINUSMA įgaliojimus;

| 5. | primena, kad pagrindinės regiono vyriausybės uždaviniai yra stabilizuoti politinę, ekonominę ir saugumo padėtį jų šalyse; |
| --- | --- |

5.

primena, kad pagrindinės regiono vyriausybės uždaviniai yra stabilizuoti politinę, ekonominę ir saugumo padėtį jų šalyse;

| 6. | ragina Sahelio ir Čado ežero baseino regiono valstybių vyriausybes parengti išsamią pagrindinių terorizmo priežasčių naikinimo strategiją; atsižvelgdama į tai pakartoja, kad vien tik karinių metodų nepakaks neramumams numalšinti ir kovoti su terorizmu; |
| --- | --- |

6.

ragina Sahelio ir Čado ežero baseino regiono valstybių vyriausybes parengti išsamią pagrindinių terorizmo priežasčių naikinimo strategiją; atsižvelgdama į tai pakartoja, kad vien tik karinių metodų nepakaks neramumams numalšinti ir kovoti su terorizmu;

| 7. | atkreipia ypatingą dėmesį į problemas, kylančias siekiant gero valdymo, kuriant valstybę, kovojant su nebaudžiamumu ir užtikrinant žmogaus teises šiame regione; pabrėžia, kad vystant partnerystę su šiomis šalimis ir joms bendradarbiaujant daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama teisinės valstybės ir nešališkų institucijų įkūrimui laikantis visų partnerių įsipareigojimo pagal 16-ąjį darnaus vystymosi tikslą siekti taikos ir teisingumo; |
| --- | --- |

7.

atkreipia ypatingą dėmesį į problemas, kylančias siekiant gero valdymo, kuriant valstybę, kovojant su nebaudžiamumu ir užtikrinant žmogaus teises šiame regione; pabrėžia, kad vystant partnerystę su šiomis šalimis ir joms bendradarbiaujant daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama teisinės valstybės ir nešališkų institucijų įkūrimui laikantis visų partnerių įsipareigojimo pagal 16-ąjį darnaus vystymosi tikslą siekti taikos ir teisingumo;

| 8. | mano, kad būtina reaguoti į pagrindines nestabilumo ir priverstinės bei neteisėtos migracijos priežastis, t. y. skurdą, ekonominių galimybių trūkumą, ginkluotus konfliktus, blogą valdymą, klimato kaitą, žmogaus teisių pažeidimus, nelygybės ir prekybos politiką, kuri nepadeda spręsti šių iššūkių; |
| --- | --- |

8.

mano, kad būtina reaguoti į pagrindines nestabilumo ir priverstinės bei neteisėtos migracijos priežastis, t. y. skurdą, ekonominių galimybių trūkumą, ginkluotus konfliktus, blogą valdymą, klimato kaitą, žmogaus teisių pažeidimus, nelygybės ir prekybos politiką, kuri nepadeda spręsti šių iššūkių;

| 9. | yra tvirtai įsitikinusi, kad privatus sektorius taip pat turi atlikti svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti regiono vystymąsi ir veikti pagal privalomą teisinę sistemą, kuria nustatoma verslo sektoriaus atsakomybė dėl pagarbos žmogaus, socialinėms ir aplinkosaugos teisėms, be kita ko, užtikrinant skaidrų įmonių elgesį siekiant užtikrinti, kad ginkluotos grupuotės nebūtų privačiai finansuojamos; |
| --- | --- |

9.

yra tvirtai įsitikinusi, kad privatus sektorius taip pat turi atlikti svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti regiono vystymąsi ir veikti pagal privalomą teisinę sistemą, kuria nustatoma verslo sektoriaus atsakomybė dėl pagarbos žmogaus, socialinėms ir aplinkosaugos teisėms, be kita ko, užtikrinant skaidrų įmonių elgesį siekiant užtikrinti, kad ginkluotos grupuotės nebūtų privačiai finansuojamos;

| 10. | tvirtina, kad svarbu užtikrinti regioninį ir tarpregioninį bendradarbiavimą sprendžiant saugumo krizę Sahelyje ir Čado ežero regione, o ypač įgyvendinant susitarimą dėl taikos ir susitaikymo Malyje, dėl kurio, deja, pažanga yra lėta; mano, kad Afrikos Sąjungos, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos ir Magribo šalių įsitraukimas yra būtinas siekiant atkurti stabilumą regione; |
| --- | --- |

10.

tvirtina, kad svarbu užtikrinti regioninį ir tarpregioninį bendradarbiavimą sprendžiant saugumo krizę Sahelyje ir Čado ežero regione, o ypač įgyvendinant susitarimą dėl taikos ir susitaikymo Malyje, dėl kurio, deja, pažanga yra lėta; mano, kad Afrikos Sąjungos, Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos ir Magribo šalių įsitraukimas yra būtinas siekiant atkurti stabilumą regione;

| 11. | palankiai vertina Sahelio G 5 šalių grupės politinį vadovavimą; ragina ES palaikyti nuolatinį dialogą aukščiausiu lygmeniu su regiono šalimis ir organizacijomis ir toliau stiprinti ES ir Sahelio G 5 šalių grupės partnerystę; palankiai vertina Sahelio ir Sacharos valstybių bendrijos sukūrimą (angl. CEN-SAD); |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Sahelio G 5 šalių grupės politinį vadovavimą; ragina ES palaikyti nuolatinį dialogą aukščiausiu lygmeniu su regiono šalimis ir organizacijomis ir toliau stiprinti ES ir Sahelio G 5 šalių grupės partnerystę; palankiai vertina Sahelio ir Sacharos valstybių bendrijos sukūrimą (angl. CEN-SAD);

| 12. | palankiai vertina ES priimtą Sahelio saugumo ir vystymosi strategiją, įsteigtas Afrikos greitojo reagavimo pajėgas ir 2015–2020 m. Sahelio regiono veiksmų planą kaip konkrečius veiksmus siekiant veiksmingai įgyvendinti visapusišką ES požiūrį veiksmingai derinant saugumo, vystymosi ir valdymo atsakus, įskaitant itin didelio skurdo panaikinimą; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina ES priimtą Sahelio saugumo ir vystymosi strategiją, įsteigtas Afrikos greitojo reagavimo pajėgas ir 2015–2020 m. Sahelio regiono veiksmų planą kaip konkrečius veiksmus siekiant veiksmingai įgyvendinti visapusišką ES požiūrį veiksmingai derinant saugumo, vystymosi ir valdymo atsakus, įskaitant itin didelio skurdo panaikinimą;

| 13. | mano, kad pasaulinę paramą vystymuisi regione turėtų papildyti gebėjimų stiprinimo veiksmai; pakartoja savo raginimą ES sukurti naują priemonę, susijusią su vystymusi ir saugumu, siekiant sumažinti ES išorės veiksmų neatitikimus ir didinti veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.

mano, kad pasaulinę paramą vystymuisi regione turėtų papildyti gebėjimų stiprinimo veiksmai; pakartoja savo raginimą ES sukurti naują priemonę, susijusią su vystymusi ir saugumu, siekiant sumažinti ES išorės veiksmų neatitikimus ir didinti veiksmingumą;

| 14. | dar kartą patvirtina, kad derybos dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) tarp ES ir Vakarų Afrikos galėtų suteikti Europos Komisijai unikalią galimybę užtikrinti integracinį tvarų augimą ir didinti vietos pridėtinę vertę, o tai galėtų užtikrinti darbo vietas vietos lygiu ir padėti kovoti su socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

14.

dar kartą patvirtina, kad derybos dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) tarp ES ir Vakarų Afrikos galėtų suteikti Europos Komisijai unikalią galimybę užtikrinti integracinį tvarų augimą ir didinti vietos pridėtinę vertę, o tai galėtų užtikrinti darbo vietas vietos lygiu ir padėti kovoti su socialine atskirtimi;

| 15. | pabrėžia, kad BSGP misijų indėlis buvo vertingas siekiant stabilumo regione, ypač Malyje (EUTM, EUCAP), Nigeryje (EUCAP) ir Somalyje (EUTM) ir ragina šios regionus ragionalizuoti; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad BSGP misijų indėlis buvo vertingas siekiant stabilumo regione, ypač Malyje (EUTM, EUCAP), Nigeryje (EUCAP) ir Somalyje (EUTM) ir ragina šios regionus ragionalizuoti;

| 16. | ragina ES, AS ir jų valstybes nares remti Jungtinių Tautų taikos palaikymo operacijas ir bendradarbiauti su JT stiprinant regioninių organizacijų taikos palaikymo pajėgumus; reiškia savo visapusišką paramą JT specialiosios pasiuntinės Sahelyje Hiroute Guebre Sellassie atliekamam darbui, kuriuo siekiama išvengti tolesnio nestabilumo regione įgyvendinant JT integruotą Sahelio regiono strategiją; |
| --- | --- |

16.

ragina ES, AS ir jų valstybes nares remti Jungtinių Tautų taikos palaikymo operacijas ir bendradarbiauti su JT stiprinant regioninių organizacijų taikos palaikymo pajėgumus; reiškia savo visapusišką paramą JT specialiosios pasiuntinės Sahelyje Hiroute Guebre Sellassie atliekamam darbui, kuriuo siekiama išvengti tolesnio nestabilumo regione įgyvendinant JT integruotą Sahelio regiono strategiją;

| 17. | primena, kad tarp migracijos, saugumo ir vystymosi tikslų yra glaudus ryšys; atsižvelgdama į tai, palankiai vertina ES pagalbos Afrikai patikos fondo ir jo specialaus langelio Sahelio ir Čado ežero regionui sukūrimą, ir atkreipia dėmesį, kad buvo sukurti nauji partnerystės modeliai siekiant užtikrinti lankstesnį, išsamesnį atsaką į pažeidžiamumą ir nestabilumą šiose šalyse; ragina skubiai įgyvendinti šiuos modelius visapusiškai laikantis vystymosi efektyvumo principų ir ragina visus paramos teikėjus vykdyti savo finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

17.

primena, kad tarp migracijos, saugumo ir vystymosi tikslų yra glaudus ryšys; atsižvelgdama į tai, palankiai vertina ES pagalbos Afrikai patikos fondo ir jo specialaus langelio Sahelio ir Čado ežero regionui sukūrimą, ir atkreipia dėmesį, kad buvo sukurti nauji partnerystės modeliai siekiant užtikrinti lankstesnį, išsamesnį atsaką į pažeidžiamumą ir nestabilumą šiose šalyse; ragina skubiai įgyvendinti šiuos modelius visapusiškai laikantis vystymosi efektyvumo principų ir ragina visus paramos teikėjus vykdyti savo finansinius įsipareigojimus;

| 18. | reiškia savo gilų susirūpinimą dėl nerimą keliančios humanitarinės padėties šiame regione; ragina vietos vyriausybes kartu su ES ir tarptautinių partnerių parama imtis visų būtinų priemonių, kad būtų apsaugoti civiliai gyventojai, ir šalinti pagrindines maisto stygiaus ir nepakankamos mitybos problemas; smerkia visas kliūtis teikti humanitarinę pagalbą ir pagalbą maisto produktais ir ragina visus veikėjus užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi tarptautinės humanitarinės teisės bet kokiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

18.

reiškia savo gilų susirūpinimą dėl nerimą keliančios humanitarinės padėties šiame regione; ragina vietos vyriausybes kartu su ES ir tarptautinių partnerių parama imtis visų būtinų priemonių, kad būtų apsaugoti civiliai gyventojai, ir šalinti pagrindines maisto stygiaus ir nepakankamos mitybos problemas; smerkia visas kliūtis teikti humanitarinę pagalbą ir pagalbą maisto produktais ir ragina visus veikėjus užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi tarptautinės humanitarinės teisės bet kokiomis aplinkybėmis;

| 19. | mano, kad ES vystymosi politikoje daug dėmesio visų pirma turėtų būti skiriama kaimo plėtrai ir žemės ūkiui siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ir taip prisidėti prie tvaraus socialinio ir ekonominio Užsachario Afrikos vystymosi; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl klimato kaitos, kuri turi itin didelį poveikį Saheliui ir Čado ežero regionui, reikia naudoti gerai pritaikytą žemės ūkio praktiką, kuri yra atspari ekstremaliems klimato reiškiniams; |
| --- | --- |

19.

mano, kad ES vystymosi politikoje daug dėmesio visų pirma turėtų būti skiriama kaimo plėtrai ir žemės ūkiui siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ir taip prisidėti prie tvaraus socialinio ir ekonominio Užsachario Afrikos vystymosi; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl klimato kaitos, kuri turi itin didelį poveikį Saheliui ir Čado ežero regionui, reikia naudoti gerai pritaikytą žemės ūkio praktiką, kuri yra atspari ekstremaliems klimato reiškiniams;

| 20. | pabrėžia, kad reikia didinti atitinkamų valstybių atsparumą daugiausia dėmesio skiriant labiausiai pažeidžiamiems namų ūkiams ir bendruomenėms, įskaitant moteris ir vaikus; pabrėžia, kad labai svarbu gerinti vietos gyventojų galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis (įskaitant sveikatos priežiūros, švietimo ir socialines paslaugas), ir kad tai ir toliau turėtų išlikti pagrindiniu ES biudžeto paramos rodikliu; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad reikia didinti atitinkamų valstybių atsparumą daugiausia dėmesio skiriant labiausiai pažeidžiamiems namų ūkiams ir bendruomenėms, įskaitant moteris ir vaikus; pabrėžia, kad labai svarbu gerinti vietos gyventojų galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis (įskaitant sveikatos priežiūros, švietimo ir socialines paslaugas), ir kad tai ir toliau turėtų išlikti pagrindiniu ES biudžeto paramos rodikliu;

| 21. | išreiškia savo paramą pasaulinėms ir regioninėms iniciatyvoms, kurių imtasi kovojant su terorizmu ir tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu, įskaitant nusikaltėlių tinklus, užsiimančius neteisėtu migrantų įvežimu ir prekyba žmonėmis, narkotikais ir ginklais; |
| --- | --- |

21.

išreiškia savo paramą pasaulinėms ir regioninėms iniciatyvoms, kurių imtasi kovojant su terorizmu ir tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu, įskaitant nusikaltėlių tinklus, užsiimančius neteisėtu migrantų įvežimu ir prekyba žmonėmis, narkotikais ir ginklais;

| 22. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Generalinės Asamblėjos pirmininkui, Afrikos Sąjungai, AKR ir ES Tarybai, Sahelio ir Čado ežero baseino valstybių prezidentams, ministrams pirmininkams ir parlamentams bei Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai (ECOWAS). |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Generalinės Asamblėjos pirmininkui, Afrikos Sąjungai, AKR ir ES Tarybai, Sahelio ir Čado ežero baseino valstybių prezidentams, ministrams pirmininkams ir parlamentams bei Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai (ECOWAS).

DEKLARACIJA (1)

dėl klimato kaitos

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja pabrėžia, kad klimato kaita yra pasaulinis reiškinys, kuris, be abejo, ir toliau turės didžiulį poveikį mūsų aplinkai ir palies visas šalis. AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja dar kartą patvirtina savo bendrą įsipareigojimą visiškai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir ragina pasaulio bendruomenę išlaikyti plataus užmojo veiksmų pagreitį.

Asamblėja dar kartą patvirtina savo tvirtą paramą 2015 m. 21-osios Klimato kaitos konferencijos metu Paryžiuje pasiektam susitarimui. Dėl to Asamblėja labai apgailestauja, kad dabartinė JAV administracija nusprendė pasitraukti iš Paryžiaus susitarimo. Šį sprendimą tarptautinė bendruomenė priėmė nustebusi, nusivylusi ir jausdama nepasitenkinimo kartėlį, ji ir toliau išreiškė savo solidarumą ir tvirtą įsipareigojimą toliau įgyvendinti visas sudedamąsias Paryžiaus susitarimo dalis. AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja su pasitenkinimu pažymi, kad verslo bendruomenė ir kai kurios JAV valstijos iš esmės dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą spręsti klimato kaitos poveikio problemą, ir ragina Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybę iš naujo apsvarstyti savo poziciją ir iš naujo į įsipareigoti laikytis Paryžiaus susitarimo. Asamblėja kviečia ES ir AKR valstybes nuo šiol pradėti bendradarbiauti su JAV subjektais, kurie pageidauja tai daryti, toliau įgyvendinant 21-osios Klimato kaitos konferencijos tikslus.

Asamblėja pabrėžia, kad būtina imtis suderintų visuotinių veiksmų siekiant sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir užkirsti kelią neigiamam klimato kaitos poveikiui. Taip pat pabrėžia, kad Paryžiaus susitarimo ilgalaikių tikslų įgyvendinimas yra itin svarbus.

Asamblėja pabrėžia, kad vienas iš svarbiausių būsimos JT klimato kaitos konferencijos (COP 23), įvyksiančios šių metų lapkričio mėn., tikslų turėtų būti išlaikyti veiklos tempą ir darną atsižvelgiant į įsipareigojimą įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, ir ypač spręsti problemas, su kuriomis susiduria labiausiai pažeidžiamos šalys, įskaitant mažas besivystančių salų valstybes, mažiausiai išsivysčiusias ir neturinčias išėjimo į jūrą ir pakrančių šalis.

Todėl Asamblėja ragina visas šalis ir suinteresuotąsias šalis ir toliau naudoti perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio naudojimo priemones visų šalių mastu, kurių reikia imtis siekiant sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir užtikrinti, kad visoms šalims būtų suteikta joms reikalinga parama siekiant garantuoti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje.

Asamblėja palankiai vertina Fidžio, pirmininkausiančio būsimai 23-ajai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencijai (COP 23), iki šiol atliktus pasiruošimo veiksmus ir lyderystę, kurios ši šalis imasi siekiant užtikrinti konferencijos sėkmę.

Asamblėja pabrėžia, kad būtina užbaigti Paryžiaus susitarimo darbo programą iki 2018 m. ir kad tai parodys, kaip šalys ketina įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir paspartinti kovos su klimato kaita veiksmus nacionaliniu lygmeniu, taip prisidedant prie visuotinio tikslo. Asamblėja ragina paspartinti prisitaikymą ir galimybes gauti finansavimą, kuris yra ypač svarbus šalims, kurios labiausiai pažeidžiamos dėl klimato kaitos poveikio ir kurios turi specialius poreikius bei nedidelius pajėgumus.

---

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2017 m. birželio 21 d. Sent Džulianse (Malta).

1

(2)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 46.

2

(3)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2017 m. birželio 21 d. Sent Džulianse (Malta).

3

(4)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

4

(5)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

5

(6)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 100.

6

(7)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 38.

7

(8)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 80.

8

(9)  OL C 468 R, 2016 12 15, p. 73.

9

(10)  OL C 353, 2016 9 27, p. 2.

10

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

25

(26)  COM(2016) 740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=LT&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Tarybos dokumentas 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/lt/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/lt/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/lt/pdf

31

(32)  Tarybos dokumentas 10715/16.

32

(33)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2017 m. birželio 21 d. Sent Džulianse (Malta).

33

(34)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

34

(35)  OL C 68 E, 2004 3 18, p. 605.

35

(36)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1067.

36

(37)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 131.

37

(38)  OL C 271 E, 2009 11 12, p. 51.

38

(39)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

39

(40)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 138.

41

(42)  OL C 326, 2010 12 3, p. 5.

42

(43)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2017 m. birželio 21 d. Sent Džulianse (Malta).

43

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2017 m. birželio 21 d. Sent Džulianse (Malta).

1

---