# Den Europæiske Unions C 399/24.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 399 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang24. november 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 399

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang24. november 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2015-2016Mødeperioden den 2. december 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 458 af 8.12.2016 .VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 14. til 17. december 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 469 af 15.12.2016 .
  Den vedtagne tekst af 17. december 2015 om et undersøgelsesudvalg om emissionsmålinger i bilindustrien er offentliggjort i
  EUT L 10 af 15.1.2016 .VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2015-2016Mødeperioden den 2. december 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 458 af 8.12.2016 .VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 14. til 17. december 2015
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i
  EUT C 469 af 15.12.2016 .
  Den vedtagne tekst af 17. december 2015 om et undersøgelsesudvalg om emissionsmålinger i bilindustrien er offentliggjort i
  EUT L 10 af 15.1.2016 .VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 458 af 8.12.2016

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

EUT C 469 af 15.12.2016

Den vedtagne tekst af 17. december 2015 om et undersøgelsesudvalg om emissionsmålinger i bilindustrien er offentliggjort i

EUT L 10 af 15.1.2016

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 2. december 2015 |
| 2017/C 399/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. december 2015 om Den Europæiske Ombudsmands særberetning som led i undersøgelse på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ vedrørende Frontex (2014/2215(INI)) | 2 |
| 2017/C 399/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 2. december 2015 om bæredygtig mobilitet i byområder (2014/2242(INI)) | 10 |
| | Tirsdag den 15. december 2015 |
| 2017/C 399/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om Mod en europæisk energiunion (2015/2113(INI)) | 21 |
| 2017/C 399/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 % — Europas elnet gøres klar til 2020 (2015/2108(INI)) | 48 |
| 2017/C 399/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om gennemførelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress (2015/2042(INI)) | 54 |
| 2017/C 399/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om en ny fælles fiskeripolitik: strukturen i de tekniske foranstaltninger og de flerårige planer (2015/2092(INI)) | 61 |
| | Onsdag den 16. december 2015 |
| 2017/C 399/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om en liste over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (D041932/01 — 2015/3010(RSP)) | 68 |
| 2017/C 399/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (2015/3006(RSP)) | 71 |
| 2017/C 399/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (2015/2010(INL)) | 74 |
| 2017/C 399/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (2015/2003(INI)) | 92 |
| 2017/C 399/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (2015/2051(INI)) | 106 |
| 2017/C 399/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om udvikling af en bæredygtig europæisk industri for uædle metaller (2014/2211(INI)) | 118 |
| 2017/C 399/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om situationen i Ungarn (2015/2935(RSP)) | 127 |
| | Torsdag den 17. december 2015 |
| 2017/C 399/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om Ibrahim Halawa, der risikerer dødsstraf (2015/3016(RSP)) | 130 |
| 2017/C 399/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om situationen i Maldiverne (2015/3017(RSP)) | 134 |
| 2017/C 399/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om Malaysia (2015/3018(RSP)) | 137 |
| 2017/C 399/17 | Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (05432/2015 — C8-0062/2015 — 2013/0440(NLE) — 2015/2096(INI)) | 141 |
| 2017/C 399/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (2015/2936(RSP)) | 149 |
| 2017/C 399/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2014 og Den Europæiske Unions politik på området (2015/2229(INI)) | 151 |
| 2017/C 399/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 20-året for Daytonfredsaftalen (2015/2979(RSP)) | 176 |
| 2017/C 399/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om våbeneksport: Gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (2015/2114(INI)) | 178 |
| 2017/C 399/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om patenter og planteforædleres rettigheder (2015/2981(RSP)) | 188 |
| 2017/C 399/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om situationen i Burundi (2015/2973(RSP)) | 190 |
| 2017/C 399/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om beskyttelse af Virunga nationalpark i Den Demokratiske Republik Congo (2015/2728(RSP)) | 196 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 2. december 2015

2017/C 399/01

Europa-Parlamentets beslutning af 2. december 2015 om Den Europæiske Ombudsmands særberetning som led i undersøgelse på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ vedrørende Frontex (2014/2215(INI))

2

2017/C 399/02

Europa-Parlamentets beslutning af 2. december 2015 om bæredygtig mobilitet i byområder (2014/2242(INI))

10

Tirsdag den 15. december 2015

2017/C 399/03

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om Mod en europæisk energiunion (2015/2113(INI))

21

2017/C 399/04

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 % — Europas elnet gøres klar til 2020 (2015/2108(INI))

48

2017/C 399/05

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om gennemførelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress (2015/2042(INI))

54

2017/C 399/06

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om en ny fælles fiskeripolitik: strukturen i de tekniske foranstaltninger og de flerårige planer (2015/2092(INI))

61

Onsdag den 16. december 2015

2017/C 399/07

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om en liste over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (D041932/01 — 2015/3010(RSP))

68

2017/C 399/08

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (2015/3006(RSP))

71

2017/C 399/09

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (2015/2010(INL))

74

2017/C 399/10

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (2015/2003(INI))

92

2017/C 399/11

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (2015/2051(INI))

106

2017/C 399/12

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om udvikling af en bæredygtig europæisk industri for uædle metaller (2014/2211(INI))

118

2017/C 399/13

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om situationen i Ungarn (2015/2935(RSP))

127

Torsdag den 17. december 2015

2017/C 399/14

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om Ibrahim Halawa, der risikerer dødsstraf (2015/3016(RSP))

130

2017/C 399/15

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om situationen i Maldiverne (2015/3017(RSP))

134

2017/C 399/16

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om Malaysia (2015/3018(RSP))

137

2017/C 399/17

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (05432/2015 — C8-0062/2015 — 2013/0440(NLE) — 2015/2096(INI))

141

2017/C 399/18

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (2015/2936(RSP))

149

2017/C 399/19

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2014 og Den Europæiske Unions politik på området (2015/2229(INI))

151

2017/C 399/20

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 20-året for Daytonfredsaftalen (2015/2979(RSP))

176

2017/C 399/21

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om våbeneksport: Gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (2015/2114(INI))

178

2017/C 399/22

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om patenter og planteforædleres rettigheder (2015/2981(RSP))

188

2017/C 399/23

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om situationen i Burundi (2015/2973(RSP))

190

2017/C 399/24

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om beskyttelse af Virunga nationalpark i Den Demokratiske Republik Congo (2015/2728(RSP))

196

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 2. december 2015 |
| 2017/C 399/25 | Europa-Parlamentets afgørelse af 2. december 2015 om nedsættelse af et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2) og fastsættelse af dets sagsområder, medlemstal og funktionsperiode (2015/3005(RSO)) | 201 |
| | Tirsdag den 15. december 2015 |
| 2017/C 399/26 | Europa-Parlamentets afgørelse af 15. december 2015 om anmodning om ophævelse af Georgios Kyrtsos' immunitet (2015/2238(IMM)) | 204 |
| 2017/C 399/27 | Europa-Parlamentets afgørelse af 15. december 2015 om anmodning om ophævelse af Stelios Kouloglous immunitet (2015/2239(IMM)) | 206 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 2. december 2015

2017/C 399/25

Europa-Parlamentets afgørelse af 2. december 2015 om nedsættelse af et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2) og fastsættelse af dets sagsområder, medlemstal og funktionsperiode (2015/3005(RSO))

201

Tirsdag den 15. december 2015

2017/C 399/26

Europa-Parlamentets afgørelse af 15. december 2015 om anmodning om ophævelse af Georgios Kyrtsos' immunitet (2015/2238(IMM))

204

2017/C 399/27

Europa-Parlamentets afgørelse af 15. december 2015 om anmodning om ophævelse af Stelios Kouloglous immunitet (2015/2239(IMM))

206

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Onsdag den 2. december 2015 |
| 2017/C 399/28 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af ændringsprotokollen til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Fyrstendømmet Liechtenstein om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (COM(2015)0395 — C8-0320/2015 — 2015/0175(NLE)) | 208 |
| | Tirsdag den 15. december 2015 |
| 2017/C 399/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af ordningen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor (18079/2013 — C8-0027/2014 — 2013/0422(NLE)) | 209 |
| 2017/C 399/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Commonwealth of Dominica om visumfritagelse for kortvarige ophold (07189/2015 — C8-0143/2015 — 2015/0050(NLE)) | 210 |
| 2017/C 399/31 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (07192/2015 — C8-0149/2015 — 2015/0052(NLE)) | 211 |
| 2017/C 399/32 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Trinidad og Tobago om visumfritagelse for kortvarige ophold (07196/2015 — C8-0151/2015 — 2015/0054(NLE)) | 212 |
| 2017/C 399/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Uafhængige Stat Samoa om visumfritagelse for kortvarige ophold (07195/2015 — C8-0146/2015 — 2015/0056(NLE)) | 213 |
| 2017/C 399/34 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Grenada om visumfritagelse for kortvarige ophold (07190/2015 — C8-0144/2015 — 2015/0057(NLE)) | 214 |
| 2017/C 399/35 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Demokratiske Republik Timor-Leste om visumfritagelse for kortvarige ophold (07194/2015 — C8-0147/2015 — 2015/0058(NLE)) | 215 |
| 2017/C 399/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Saint Lucia om visumfritagelse for kortvarige ophold (07187/2015 — C8-0145/2015 — 2015/0060(NLE)) | 216 |
| 2017/C 399/37 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Saint Vincent og Grenadinerne om visumfritagelse for kortvarige ophold (07191/2015 — C8-0148/2015 — 2015/0061(NLE)) | 217 |
| 2017/C 399/38 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og De Forenede Arabiske Emirater om visumfritagelse for kortvarige ophold (07185/2015 — C8-0124/2015 — 2015/0062(NLE)) | 218 |
| 2017/C 399/39 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Eurojusts indgåelse af aftalememorandummet mellem Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked og Eurojust (11595/2015 — C8-0303/2015 — 2015/0811(CNS)) | 219 |
| 2017/C 399/40 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (COM(2015)0447 — C8-0277/2015 — 2015/0204(NLE)) | 220 |
| 2017/C 399/41 | Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobiliseringen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2015/005 — FI/Computer Programmering, Finland) (COM(2015)0553 — C8-0332/2015 — 2015/2298(BUD)) | 223 |
| 2017/C 399/42 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker og Kommissionens forordning (EF) nr. 2868/95 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 40/94 om EF-varemærker og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2869/95 om de gebyrer, der skal betales til Harmoniseringskontoret for det indre marked (varemærker og mønstre) (10373/1/2015 — C8-0351/2015 — 2013/0088(COD)) | 227 |
| 2017/C 399/43 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) (10374/1/2015 — C8-0352/2015 — 2013/0089(COD)) | 228 |
| 2017/C 399/44 | P8_TA(2015)0441Kontrol- og håndhævelsesordning for fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (COM(2015)0121 — C8–0076/2015 — 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav | 229 |
| 2017/C 399/45 | P8_TA(2015)0442Suspension af anvendelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger for så vidt angår Bosnien-Hercegovina ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina (COM(2014)0386 — C8-0039/2014 — 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og om suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina | 230 |
| 2017/C 399/46 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Den Europæiske Politienheds (Europols) indgåelse af aftalen om strategisk samarbejde i bekæmpelsen af grov kriminalitet og terrorisme mellem De Forenede Arabiske Emirater og Europol (10510/2015 — C8-0275/2015 — 2015/0809(CNS)) | 232 |
| | Onsdag den 16. december 2015 |
| 2017/C 399/47 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 30. oktober 2015 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (C(2015)07555 — 2015/2939(DEA)) | 233 |
| 2017/C 399/48 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 30. oktober 2015 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 110/2014 om en finansforordningsmodel for offentlig-private partnerskabsorganer, jf. artikel 209 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (C(2015)07554 — 2015/2940(DEA)) | 235 |
| 2017/C 399/49 | Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) (C8-0313/2015 — 2015/0903(NLE)) | 237 |
| 2017/C 399/50 | Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) (C8-0314/2015 — 2015/0904(NLE)) | 238 |
| 2017/C 399/51 | Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) (C8-0315/2015 — 2015/0905(NLE)) | 239 |
| 2017/C 399/52 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Den Europæiske Politienheds (Europols) indgåelse af aftalen om operationelt og strategisk samarbejde mellem Bosnien-Hercegovina og Europol (10509/2015 — C8-0276/2015 — 2015/0808(CNS)) | 240 |
| 2017/C 399/53 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2015/006 — IE/PWA International, fra Irland) (COM(2015)0555 — C8-0329/2015 — 2015/2295(BUD)) | 241 |
| | Torsdag den 17. december 2015 |
| 2017/C 399/54 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af protokollen til rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (13079/2014 — C8-0282/2014 — 2014/0222(NLE)) | 246 |
| 2017/C 399/55 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (05432/2015 — C8-0062/2015 — 2013/0440(NLE)) | 247 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Onsdag den 2. december 2015

2017/C 399/28

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af ændringsprotokollen til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Fyrstendømmet Liechtenstein om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (COM(2015)0395 — C8-0320/2015 — 2015/0175(NLE))

208

Tirsdag den 15. december 2015

2017/C 399/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af ordningen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor (18079/2013 — C8-0027/2014 — 2013/0422(NLE))

209

2017/C 399/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Commonwealth of Dominica om visumfritagelse for kortvarige ophold (07189/2015 — C8-0143/2015 — 2015/0050(NLE))

210

2017/C 399/31

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (07192/2015 — C8-0149/2015 — 2015/0052(NLE))

211

2017/C 399/32

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Trinidad og Tobago om visumfritagelse for kortvarige ophold (07196/2015 — C8-0151/2015 — 2015/0054(NLE))

212

2017/C 399/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Uafhængige Stat Samoa om visumfritagelse for kortvarige ophold (07195/2015 — C8-0146/2015 — 2015/0056(NLE))

213

2017/C 399/34

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Grenada om visumfritagelse for kortvarige ophold (07190/2015 — C8-0144/2015 — 2015/0057(NLE))

214

2017/C 399/35

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Demokratiske Republik Timor-Leste om visumfritagelse for kortvarige ophold (07194/2015 — C8-0147/2015 — 2015/0058(NLE))

215

2017/C 399/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Saint Lucia om visumfritagelse for kortvarige ophold (07187/2015 — C8-0145/2015 — 2015/0060(NLE))

216

2017/C 399/37

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Saint Vincent og Grenadinerne om visumfritagelse for kortvarige ophold (07191/2015 — C8-0148/2015 — 2015/0061(NLE))

217

2017/C 399/38

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og De Forenede Arabiske Emirater om visumfritagelse for kortvarige ophold (07185/2015 — C8-0124/2015 — 2015/0062(NLE))

218

2017/C 399/39

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Eurojusts indgåelse af aftalememorandummet mellem Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked og Eurojust (11595/2015 — C8-0303/2015 — 2015/0811(CNS))

219

2017/C 399/40

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (COM(2015)0447 — C8-0277/2015 — 2015/0204(NLE))

220

2017/C 399/41

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobiliseringen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2015/005 — FI/Computer Programmering, Finland) (COM(2015)0553 — C8-0332/2015 — 2015/2298(BUD))

223

2017/C 399/42

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker og Kommissionens forordning (EF) nr. 2868/95 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 40/94 om EF-varemærker og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2869/95 om de gebyrer, der skal betales til Harmoniseringskontoret for det indre marked (varemærker og mønstre) (10373/1/2015 — C8-0351/2015 — 2013/0088(COD))

227

2017/C 399/43

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) (10374/1/2015 — C8-0352/2015 — 2013/0089(COD))

228

2017/C 399/44

P8_TA(2015)0441Kontrol- og håndhævelsesordning for fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (COM(2015)0121 — C8–0076/2015 — 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav

229

2017/C 399/45

P8_TA(2015)0442Suspension af anvendelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger for så vidt angår Bosnien-Hercegovina ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina (COM(2014)0386 — C8-0039/2014 — 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og om suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina

230

2017/C 399/46

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Den Europæiske Politienheds (Europols) indgåelse af aftalen om strategisk samarbejde i bekæmpelsen af grov kriminalitet og terrorisme mellem De Forenede Arabiske Emirater og Europol (10510/2015 — C8-0275/2015 — 2015/0809(CNS))

232

Onsdag den 16. december 2015

2017/C 399/47

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 30. oktober 2015 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (C(2015)07555 — 2015/2939(DEA))

233

2017/C 399/48

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 30. oktober 2015 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 110/2014 om en finansforordningsmodel for offentlig-private partnerskabsorganer, jf. artikel 209 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (C(2015)07554 — 2015/2940(DEA))

235

2017/C 399/49

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) (C8-0313/2015 — 2015/0903(NLE))

237

2017/C 399/50

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) (C8-0314/2015 — 2015/0904(NLE))

238

2017/C 399/51

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) (C8-0315/2015 — 2015/0905(NLE))

239

2017/C 399/52

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Den Europæiske Politienheds (Europols) indgåelse af aftalen om operationelt og strategisk samarbejde mellem Bosnien-Hercegovina og Europol (10509/2015 — C8-0276/2015 — 2015/0808(CNS))

240

2017/C 399/53

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2015/006 — IE/PWA International, fra Irland) (COM(2015)0555 — C8-0329/2015 — 2015/2295(BUD))

241

Torsdag den 17. december 2015

2017/C 399/54

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af protokollen til rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (13079/2014 — C8-0282/2014 — 2014/0222(NLE))

246

2017/C 399/55

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (05432/2015 — C8-0062/2015 — 2013/0440(NLE))

247

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

24.11.2017

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2015-2016

Mødeperioden den 2. december 2015

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 458 af 8.12.2016
  .

VEDTAGNE TEKSTER

Mødeperioden fra den 14. til 17. december 2015

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i

  EUT C 469 af 15.12.2016
  .

Den vedtagne tekst af 17. december 2015 om et undersøgelsesudvalg om emissionsmålinger i bilindustrien er offentliggjort i

  EUT L 10 af 15.1.2016
  .

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 2. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/2

---

P8_TA(2015)0422

Den Europæiske Ombudsmands særberetning som led i undersøgelse på eget initiativ vedrørende Frontex

Europa-Parlamentets beslutning af 2. december 2015 om Den Europæiske Ombudsmands særberetning som led i undersøgelse på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ vedrørende Frontex (2014/2215(INI))

(2017/C 399/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands særberetning af 7. november 2013 som led i undersøgelse på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ vedrørende Frontex, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands særberetning af 7. november 2013 som led i undersøgelse på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ vedrørende Frontex,

| — | der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 67, stk. 1, artikel 72, artikel 228, stk. 1, andet afsnit, samt artikel 263 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 67, stk. 1, artikel 72, artikel 228, stk. 1, andet afsnit, samt artikel 263 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 41 (god forvaltning) og artikel 47 (adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 41 (god forvaltning) og artikel 47 (adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv, særlig artikel 3, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv, særlig artikel 3, stk. 7,

| — | der henviser til resolution 1932(2013) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om »Frontex: ansvar i relation til menneskerettighederne«, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 1932(2013) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om »Frontex: ansvar i relation til menneskerettighederne«,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 af 26. oktober 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser (Frontex-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 af 26. oktober 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser (Frontex-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1168/2011 af 25. oktober 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1168/2011 af 25. oktober 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »EU-handlingsplan for tilbagesendelse af ulovlige migranter« (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »EU-handlingsplan for tilbagesendelse af ulovlige migranter« (COM(2015)0453),

| — | der henviser til Frontex' adfærdskodeks om fælles tilbagesendelsesaktioner, der koordineres af Frontex, |
| --- | --- |

—

der henviser til Frontex' adfærdskodeks om fælles tilbagesendelsesaktioner, der koordineres af Frontex,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15. oktober 2015, særlig punkt 2, litra n), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15. oktober 2015, særlig punkt 2, litra n),

| — | der henviser til FN's konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling (Genèvekonventionen) og til New York-protokollen fra 1967 om flygtninges retsstilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1951 om flygtninges retsstilling (Genèvekonventionen) og til New York-protokollen fra 1967 om flygtninges retsstilling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 220, stk. 2, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 220, stk. 2, første punktum,

| — | der henviser til den fælles drøftelse i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles drøftelse i Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget for Andragender i henhold til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget for Andragender (A8-0343/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget for Andragender (A8-0343/2015),

| A. | der henviser til, at Europaparlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1168/2011 af 25. oktober 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser (i det følgende benævnt »Frontex-forordningen«) kræver, at agenturet sikrer fuldstændig overholdelse af de grundlæggende rettigheder og af migranters, flygtninges og asylansøgeres rettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europaparlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1168/2011 af 25. oktober 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004 om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser (i det følgende benævnt »Frontex-forordningen«) kræver, at agenturet sikrer fuldstændig overholdelse af de grundlæggende rettigheder og af migranters, flygtninges og asylansøgeres rettigheder;

| B. | der henviser til, at Frontex, som alle andre EU-institutioner, -organer, -kontorer eller agenturer skal sørge for, at dets aktiviteter er i overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder, og til, at denne forpligtelse fremgår af artikel 263 i TEUF, ifølge hvilken »retsakter om oprettelse af EU-organer, -kontorer og -agenturer kan fastsætte særlige betingelser og vilkår for fysiske eller juridiske personers indbringelse af klager med henblik på prøvelse af retsakter vedtaget af disse organer, kontorer og agenturer, som skal have retsvirkning for dem.«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Frontex, som alle andre EU-institutioner, -organer, -kontorer eller agenturer skal sørge for, at dets aktiviteter er i overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder, og til, at denne forpligtelse fremgår af artikel 263 i TEUF, ifølge hvilken »retsakter om oprettelse af EU-organer, -kontorer og -agenturer kan fastsætte særlige betingelser og vilkår for fysiske eller juridiske personers indbringelse af klager med henblik på prøvelse af retsakter vedtaget af disse organer, kontorer og agenturer, som skal have retsvirkning for dem.«;

| C. | der henviser til, at Frontex' koordineringsaktiviteter selv i dag ikke i praksis kan adskilles fra medlemsstaternes aktiviteter, som udføres under dets koordination, så Frontex (og dermed EU gennem det) også kan få direkte eller indirekte indvirkning på enkeltpersoners rettigheder, hvilket som minimum kan udløse ansvar uden for kontraktforhold for EU (jf. EU-Domstolens dom T-341/07, Sison III); der henviser til, at et sådant ansvar ikke kan undgås, blot fordi der findes administrative ordninger med de medlemsstater, der er involveret i en Frontex-koordineret operation, når disse ordninger har indvirkning på grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Frontex' koordineringsaktiviteter selv i dag ikke i praksis kan adskilles fra medlemsstaternes aktiviteter, som udføres under dets koordination, så Frontex (og dermed EU gennem det) også kan få direkte eller indirekte indvirkning på enkeltpersoners rettigheder, hvilket som minimum kan udløse ansvar uden for kontraktforhold for EU (jf. EU-Domstolens dom T-341/07, Sison III); der henviser til, at et sådant ansvar ikke kan undgås, blot fordi der findes administrative ordninger med de medlemsstater, der er involveret i en Frontex-koordineret operation, når disse ordninger har indvirkning på grundlæggende rettigheder;

| D. | der henviser til, at Unionen skal tiltræde Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Unionen skal tiltræde Europarådets konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| E. | der henviser til, at artikel 26a i Frontex-forordningen fastsætter en strategi for grundlæggende rettigheder og pålægger agenturet at udarbejde, videreudvikle og gennemføre en sådan strategi, etablere et rådgivende forum og udpege en ansvarlig for grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at artikel 26a i Frontex-forordningen fastsætter en strategi for grundlæggende rettigheder og pålægger agenturet at udarbejde, videreudvikle og gennemføre en sådan strategi, etablere et rådgivende forum og udpege en ansvarlig for grundlæggende rettigheder;

| F. | der henviser til, at det i artikel 5a i adfærdskodeks for alle personer, der deltager i Frontex-aktiviteter, understreges, at deltagere i Frontex-aktiviteter bl.a. skal medvirke til at sørge for, at personer, der søger international beskyttelse, får oplysninger om rettigheder og procedurer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i artikel 5a i adfærdskodeks for alle personer, der deltager i Frontex-aktiviteter, understreges, at deltagere i Frontex-aktiviteter bl.a. skal medvirke til at sørge for, at personer, der søger international beskyttelse, får oplysninger om rettigheder og procedurer;

| G. | der henviser til, at det i artikel 9 i forordning (EF) nr. 863/2007 fastsættes, at teammedlemmer med ansvar for kontrol- og overvågningsaktiviteter ved de ydre grænser skal overholde fællesskabsretten og værtsmedlemsstatens nationale ret; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i artikel 9 i forordning (EF) nr. 863/2007 fastsættes, at teammedlemmer med ansvar for kontrol- og overvågningsaktiviteter ved de ydre grænser skal overholde fællesskabsretten og værtsmedlemsstatens nationale ret;

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i 2012 indledte en undersøgelse på eget initiativ af Frontex' gennemførelse af dets forpligtelser i relation til grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i 2012 indledte en undersøgelse på eget initiativ af Frontex' gennemførelse af dets forpligtelser i relation til grundlæggende rettigheder;

| I. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands udkast til henstillinger omfatter implementering af en individuel klagemekanisme; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands udkast til henstillinger omfatter implementering af en individuel klagemekanisme;

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand endvidere udgav en særberetning, i hvilken hun insisterede på implementeringen af en individuel klagemekanisme; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand endvidere udgav en særberetning, i hvilken hun insisterede på implementeringen af en individuel klagemekanisme;

| K. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i henhold til artikel 220, stk. 2, i Parlamentets forretningsorden er forpligtet til at informere Parlamentet om de fejl eller forsømmelser, der konstateres, og til, at det kompetente udvalg kan afgive betænkning om sådanne sager; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i henhold til artikel 220, stk. 2, i Parlamentets forretningsorden er forpligtet til at informere Parlamentet om de fejl eller forsømmelser, der konstateres, og til, at det kompetente udvalg kan afgive betænkning om sådanne sager;

| L. | der henviser til, at Frontex har til opgave at sikre en effektiv gennemførelse af de fælles regler for standarder og procedurer for kontrol med og overvågning af de ydre grænser gennem en tættere samordning af det operative samarbejde mellem medlemsstaterne, og til, at disse aktiviteter tydeligvis har menneskerettighedsmæssige konsekvenser, som ikke i tilstrækkelig grad er blevet tacklet af Frontex og EU; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Frontex har til opgave at sikre en effektiv gennemførelse af de fælles regler for standarder og procedurer for kontrol med og overvågning af de ydre grænser gennem en tættere samordning af det operative samarbejde mellem medlemsstaterne, og til, at disse aktiviteter tydeligvis har menneskerettighedsmæssige konsekvenser, som ikke i tilstrækkelig grad er blevet tacklet af Frontex og EU;

| M. | der henviser til, at Frontex som en integreret del af sin mission også opbygger operativt samarbejde med lande uden for EU inden for centrale områder som informationsudveksling, risikoanalyse, uddannelse, forskning og udvikling, fælles operationer (herunder fælles tilbagesendelsesoperationer) og pilotprojekter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Frontex som en integreret del af sin mission også opbygger operativt samarbejde med lande uden for EU inden for centrale områder som informationsudveksling, risikoanalyse, uddannelse, forskning og udvikling, fælles operationer (herunder fælles tilbagesendelsesoperationer) og pilotprojekter;

| N. | der henviser til, at agenturet og medlemsstaterne ifølge artikel 14, stk. 1, i Frontex-forordningen skal overholde regler og normer, der som minimum svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen, herunder når samarbejdet med tredjelande foregår på disse landes område; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at agenturet og medlemsstaterne ifølge artikel 14, stk. 1, i Frontex-forordningen skal overholde regler og normer, der som minimum svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen, herunder når samarbejdet med tredjelande foregår på disse landes område;

| O. | der henviser til, at Frontex' operative samarbejde med partnerlandes kompetente myndigheder udføres ved hjælp af samarbejdsaftaler, som ikke er retligt bindende, og som falder uden for folkerettens anvendelsesområde, og hvis praktiske gennemførelse ikke betragtes som en opfyldelse af Frontex' og EU's internationale forpligtelser; der henviser til, at denne situation udgør et element af retsusikkerhed, der kan anses for at være i modstrid med Frontex' forpligtelser på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Frontex' operative samarbejde med partnerlandes kompetente myndigheder udføres ved hjælp af samarbejdsaftaler, som ikke er retligt bindende, og som falder uden for folkerettens anvendelsesområde, og hvis praktiske gennemførelse ikke betragtes som en opfyldelse af Frontex' og EU's internationale forpligtelser; der henviser til, at denne situation udgør et element af retsusikkerhed, der kan anses for at være i modstrid med Frontex' forpligtelser på menneskerettighedsområdet;

| P. | der henviser til, at Frontex og medlemsstaterne har fælles, men særskilt ansvar for handlinger, som medarbejdere foretager, når de er udsendt i forbindelse med Frontex-operationer og -pilotprojekter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Frontex og medlemsstaterne har fælles, men særskilt ansvar for handlinger, som medarbejdere foretager, når de er udsendt i forbindelse med Frontex-operationer og -pilotprojekter;

| Q. | der henviser til, at agenturet i lyset af Frontex' tiltagende beføjelser siden dets oprettelse bør drages til ansvar som en primær interessent i grænseforvaltningsprocessen, også når det handler om beskyldninger, der involverer grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at agenturet i lyset af Frontex' tiltagende beføjelser siden dets oprettelse bør drages til ansvar som en primær interessent i grænseforvaltningsprocessen, også når det handler om beskyldninger, der involverer grundlæggende rettigheder;

| R. | der henviser til, at de fleste deltagere i Frontex-operationer er gæstemedarbejdere, der er udsendt af andre medlemsstater end den, som er vært for Frontex-operationen, til at støtte den pågældende operation; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de fleste deltagere i Frontex-operationer er gæstemedarbejdere, der er udsendt af andre medlemsstater end den, som er vært for Frontex-operationen, til at støtte den pågældende operation;

| S. | der henviser til, at adfærdskodeksen ifølge artikel 2a i Frontex-forordningen gælder for alle personer, der deltager i agenturets aktiviteter; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at adfærdskodeksen ifølge artikel 2a i Frontex-forordningen gælder for alle personer, der deltager i agenturets aktiviteter;

| T. | der henviser til, at gæstemedarbejdere, der deltager i Frontex-missioner, i henhold til artikel 10, stk. 3, i Frontex-forordningen kun må udføre opgaver og udøve beføjelser under instruktion og, som hovedregel, tilstedeværelse af værtsmedlemsstatens grænsevagter; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at gæstemedarbejdere, der deltager i Frontex-missioner, i henhold til artikel 10, stk. 3, i Frontex-forordningen kun må udføre opgaver og udøve beføjelser under instruktion og, som hovedregel, tilstedeværelse af værtsmedlemsstatens grænsevagter;

| U. | der henviser til, at brugen af forskellige uniformer sammen med Frontex-emblemet under Frontex-operationer gør det vanskeligt for folk at identificere under hvis bemyndigelse, en medarbejder henhører, og i sidste ende hvor der skal indgives klage– hvorvidt dette skal ske til Frontex eller direkte til den pågældende medlemsstat; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at brugen af forskellige uniformer sammen med Frontex-emblemet under Frontex-operationer gør det vanskeligt for folk at identificere under hvis bemyndigelse, en medarbejder henhører, og i sidste ende hvor der skal indgives klage– hvorvidt dette skal ske til Frontex eller direkte til den pågældende medlemsstat;

| V. | der henviser til, at agenturet ifølge artikel 3, stk. 1a, i Frontex-forordningen ikke har udøvende beføjelser i medlemsstaterne og ikke har beføjelse til at sanktionere medlemsstaterne eller deres medarbejdere; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at agenturet ifølge artikel 3, stk. 1a, i Frontex-forordningen ikke har udøvende beføjelser i medlemsstaterne og ikke har beføjelse til at sanktionere medlemsstaterne eller deres medarbejdere;

| W. | der henviser til, at de operative planer for Frontex' fælles operationer er retligt bindende og i medfør af artikel 3a, stk.1, i Frontex-forordningen skal godkendes af Frontex' administrerende direktør og værtsmedlemsstaten i samråd med de deltagende medlemsstater; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at de operative planer for Frontex' fælles operationer er retligt bindende og i medfør af artikel 3a, stk.1, i Frontex-forordningen skal godkendes af Frontex' administrerende direktør og værtsmedlemsstaten i samråd med de deltagende medlemsstater;

| X. | der henviser til, at Frontex allerede har indført et system for indberetning af hændelser, som omfatter Frontex' operative afdeling, Frontex' juridiske enhed og Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder, og at Frontex' administrerende direktør træffer de endelige beslutninger; der henviser til, at dette system omfatter interne klager, som modtages fra Frontex' medarbejdere og gæstemedarbejdere, og derfor ikke tager sig af direkte klager fra enkeltpersoner, som hævder, at deres grundlæggende rettigheder er blevet krænket; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Frontex allerede har indført et system for indberetning af hændelser, som omfatter Frontex' operative afdeling, Frontex' juridiske enhed og Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder, og at Frontex' administrerende direktør træffer de endelige beslutninger; der henviser til, at dette system omfatter interne klager, som modtages fra Frontex' medarbejdere og gæstemedarbejdere, og derfor ikke tager sig af direkte klager fra enkeltpersoner, som hævder, at deres grundlæggende rettigheder er blevet krænket;

| Y. | der henviser til, at der allerede eksisterer individuelle klagemekanismer på europæisk plan inden for strukturerne i Den Europæiske Investeringsbank, Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder og det europæiske netværk af ombudsmænd; der henviser til, at det bør bemærkes, at Frontex er et operationelt agentur, der af natur adskiller sig fra ovennævnte organisationer; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der allerede eksisterer individuelle klagemekanismer på europæisk plan inden for strukturerne i Den Europæiske Investeringsbank, Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder og det europæiske netværk af ombudsmænd; der henviser til, at det bør bemærkes, at Frontex er et operationelt agentur, der af natur adskiller sig fra ovennævnte organisationer;

| Z. | der henviser til, at Kommissionen har givet tilsagn om en nærmere granskning af Frontex i nær fremtid; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionen har givet tilsagn om en nærmere granskning af Frontex i nær fremtid;

Årsager til, at Frontex bør oprette en individuel klagemekanisme

| 1. | ser med tilfredshed på Den Europæiske Ombudsmands særberetning inden for rammerne af initiativundersøgelsen vedrørende Frontex; støtter Frontex' bestræbelser på at efterleve 12 af ombudsmandens 13 henstillinger; anerkender Frontex' aktuelle bestræbelser på at fremme respekten for de grundlæggende rettigheder, som er udmøntet i, men ikke begrænset til, indførelsen af et system for indberetning af hændelser samt udarbejdelsen af adfærdskodekser, etableringen af et rådgivende forum om grundlæggende rettigheder og oprettelsen af et kontor for grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

1.

ser med tilfredshed på Den Europæiske Ombudsmands særberetning inden for rammerne af initiativundersøgelsen vedrørende Frontex; støtter Frontex' bestræbelser på at efterleve 12 af ombudsmandens 13 henstillinger; anerkender Frontex' aktuelle bestræbelser på at fremme respekten for de grundlæggende rettigheder, som er udmøntet i, men ikke begrænset til, indførelsen af et system for indberetning af hændelser samt udarbejdelsen af adfærdskodekser, etableringen af et rådgivende forum om grundlæggende rettigheder og oprettelsen af et kontor for grundlæggende rettigheder;

| 2. | støtter Den Europæiske Ombudsmands henstilling om, at Frontex bør tage sig af individuelle klager vedrørende krænkelser af grundlæggende rettigheder i forbindelse med dets operationer og bør yde tilstrækkelig administrativ støtte til dette formål; opfordrer Frontex til at oprette en passende klagemekanisme, bl.a. inden for rammerne af de samarbejdsordninger, der aftales med tredjelandes kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

2.

støtter Den Europæiske Ombudsmands henstilling om, at Frontex bør tage sig af individuelle klager vedrørende krænkelser af grundlæggende rettigheder i forbindelse med dets operationer og bør yde tilstrækkelig administrativ støtte til dette formål; opfordrer Frontex til at oprette en passende klagemekanisme, bl.a. inden for rammerne af de samarbejdsordninger, der aftales med tredjelandes kompetente myndigheder;

| 3. | giver udtryk for dyb skuffelse over det retlige vacuum, der er forbundet med deployeringen af tredjelandes medarbejdere under fælles tilbagesendelsesoperationer, som påpeget i Den Europæiske Ombudsmands beretning, og over den manglende ansvarliggørelse, der således gør sig gældende i tilfælde af menneskerettighedskrænkelser, der involverer tredjelandes medarbejdere; |
| --- | --- |

3.

giver udtryk for dyb skuffelse over det retlige vacuum, der er forbundet med deployeringen af tredjelandes medarbejdere under fælles tilbagesendelsesoperationer, som påpeget i Den Europæiske Ombudsmands beretning, og over den manglende ansvarliggørelse, der således gør sig gældende i tilfælde af menneskerettighedskrænkelser, der involverer tredjelandes medarbejdere;

| 4. | mener, at der i betragtning af de konstant voksende humanitære og juridiske udfordringer ved EU's ydre grænser og styrkelsen af Frontex' operationer sammesteds er behov for en mekanisme, der er i stand til at behandle individuelle klager over påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder, som er sket i forbindelse med Frontex' operationer, således at agenturet bliver den første klageinstans; |
| --- | --- |

4.

mener, at der i betragtning af de konstant voksende humanitære og juridiske udfordringer ved EU's ydre grænser og styrkelsen af Frontex' operationer sammesteds er behov for en mekanisme, der er i stand til at behandle individuelle klager over påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder, som er sket i forbindelse med Frontex' operationer, således at agenturet bliver den første klageinstans;

| 5. | mener, at oprettelsen af en mekanisme for individuelle klager vil give enkeltpersoner mulighed for at gøre brug af deres ret til adgang til effektive retsmidler, hvis deres grundlæggende rettigheder krænkes; anerkender, at indførelsen af en sådan klagemekanisme vil øge gennemsigtigheden og respekten for de grundlæggende rettigheder, også i forbindelse med Frontex' samarbejdsordninger, idet Frontex og EU-institutionerne vil være mere opmærksomme på mulige krænkelser af grundlæggende rettigheder, som ellers kunne forblive uopdagede, ikke indberettede og uafklarede; understreger, at denne manglende gennemsigtighed især gør sig gældende for Frontex' samarbejdsordninger, som Parlamentet ikke kan udøve demokratisk kontrol over, eftersom der ikke er nogen forpligtelse til at høre Parlamentet, inden sådanne ordninger fastlægges, og Parlamentet end ikke orienteres om, hvordan de gennemføres i praksis; |
| --- | --- |

5.

mener, at oprettelsen af en mekanisme for individuelle klager vil give enkeltpersoner mulighed for at gøre brug af deres ret til adgang til effektive retsmidler, hvis deres grundlæggende rettigheder krænkes; anerkender, at indførelsen af en sådan klagemekanisme vil øge gennemsigtigheden og respekten for de grundlæggende rettigheder, også i forbindelse med Frontex' samarbejdsordninger, idet Frontex og EU-institutionerne vil være mere opmærksomme på mulige krænkelser af grundlæggende rettigheder, som ellers kunne forblive uopdagede, ikke indberettede og uafklarede; understreger, at denne manglende gennemsigtighed især gør sig gældende for Frontex' samarbejdsordninger, som Parlamentet ikke kan udøve demokratisk kontrol over, eftersom der ikke er nogen forpligtelse til at høre Parlamentet, inden sådanne ordninger fastlægges, og Parlamentet end ikke orienteres om, hvordan de gennemføres i praksis;

| 6. | bemærker, at der i henhold til Frontex-forordningen ikke synes at være nogen retlige forhindringer for indførelsen af en individuel klagemekanisme, og at en sådan mekanisme sågar ville falde ind under anvendelsesområdet for Frontex-forordningens artikel 26a, stk. 3, ifølge hvilken Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder skal bidrage til mekanismen for overvågning af grundlæggende rettigheder; bemærker, at en sådan mekanisme ville være i overensstemmelse med EU-retten og princippet om god forvaltning og ville styrke den effektive gennemførelse af agenturets strategi om grundlæggende rettigheder; mener, at Frontex' kapacitet til at håndtere eventuelle krænkelser af grundlæggende rettigheder bør styrkes på baggrund af udvidelsen af agenturets rolle i henhold til EU-retten, navnlig dets deltagelse i migrationsstøtteenheder, som arbejder i »hotspot«-områder, og dets operative samarbejde med partnerlandes myndigheder via samarbejdsordninger; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at der i henhold til Frontex-forordningen ikke synes at være nogen retlige forhindringer for indførelsen af en individuel klagemekanisme, og at en sådan mekanisme sågar ville falde ind under anvendelsesområdet for Frontex-forordningens artikel 26a, stk. 3, ifølge hvilken Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder skal bidrage til mekanismen for overvågning af grundlæggende rettigheder; bemærker, at en sådan mekanisme ville være i overensstemmelse med EU-retten og princippet om god forvaltning og ville styrke den effektive gennemførelse af agenturets strategi om grundlæggende rettigheder; mener, at Frontex' kapacitet til at håndtere eventuelle krænkelser af grundlæggende rettigheder bør styrkes på baggrund af udvidelsen af agenturets rolle i henhold til EU-retten, navnlig dets deltagelse i migrationsstøtteenheder, som arbejder i »hotspot«-områder, og dets operative samarbejde med partnerlandes myndigheder via samarbejdsordninger;

| 7. | mener, at Frontex' koordinerende rolle ikke bør begrænse dets ansvar i henhold til folkeretten og EU-retten, navnlig når det handler om at sikre, at migranters og asylansøgeres grundlæggende rettigheder respekteres og beskyttes; minder om, at alle Unionens agenturer og medlemsstaterne, når de gennemfører EU-retten, er bundet af bestemmelserne i chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

7.

mener, at Frontex' koordinerende rolle ikke bør begrænse dets ansvar i henhold til folkeretten og EU-retten, navnlig når det handler om at sikre, at migranters og asylansøgeres grundlæggende rettigheder respekteres og beskyttes; minder om, at alle Unionens agenturer og medlemsstaterne, når de gennemfører EU-retten, er bundet af bestemmelserne i chartret om grundlæggende rettigheder;

Den individuelle klagemekanismes struktur

| 8. | er af den opfattelse, at alle parter har en legitim forventning om, at handlinger, som foretages af dem, der er involveret i Frontex-operationer, kan tilskrives Frontex, og mere overordnet set EU; understreger, at de juridiske forhold og særskilte, men alligevel fælles ansvar, der eksisterer mellem Frontex og medlemsstaterne, ikke bør undergrave beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og respekten for disse rettigheder under fælles operationer; minder om, at Frontex ikke har beføjelse til at sanktionere medlemsstaterne eller deres medarbejdere; mener, at spørgsmålet om Frontex' og EU-medlemsstaternes respektive beføjelser derfor bør gøres til genstand for nærmere overvejelser; |
| --- | --- |

8.

er af den opfattelse, at alle parter har en legitim forventning om, at handlinger, som foretages af dem, der er involveret i Frontex-operationer, kan tilskrives Frontex, og mere overordnet set EU; understreger, at de juridiske forhold og særskilte, men alligevel fælles ansvar, der eksisterer mellem Frontex og medlemsstaterne, ikke bør undergrave beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og respekten for disse rettigheder under fælles operationer; minder om, at Frontex ikke har beføjelse til at sanktionere medlemsstaterne eller deres medarbejdere; mener, at spørgsmålet om Frontex' og EU-medlemsstaternes respektive beføjelser derfor bør gøres til genstand for nærmere overvejelser;

| 9. | understreger, at der er behov for en officiel, central struktur i Frontex til behandling af individuelle klager; anbefaler, at kontoret for Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder bør spille en afgørende rolle i klagebehandlingen; mener, at kontoret navnlig bør kontrollere objektivt, at klagerne opfylder kravene til behandling, filtrere dem, videresende dem til de ansvarlige myndigheder og følge omhyggeligt op på dem; |
| --- | --- |

9.

understreger, at der er behov for en officiel, central struktur i Frontex til behandling af individuelle klager; anbefaler, at kontoret for Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder bør spille en afgørende rolle i klagebehandlingen; mener, at kontoret navnlig bør kontrollere objektivt, at klagerne opfylder kravene til behandling, filtrere dem, videresende dem til de ansvarlige myndigheder og følge omhyggeligt op på dem;

| 10. | ser med tilfredshed på, at Frontex allerede har etableret en grundig procedure for behandling af interne indberetninger fra Frontex' medarbejdere og gæstemedarbejdere vedrørende alvorlige krænkelser af de grundlæggende rettigheder; påpeger, at denne procedure allerede anvendes til at behandle klager fra tredjeparter, som ikke er direkte involveret i en Frontex-operation, og anbefaler, at der bygges videre på denne procedure med henblik på at få etableret en fuldstændig og tilgængelig individuel klagemekanisme; understreger, at Frontex bør sikre, at mekanismen respekterer kriterierne om tilgængelighed, uafhængighed, effektivitet og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

10.

ser med tilfredshed på, at Frontex allerede har etableret en grundig procedure for behandling af interne indberetninger fra Frontex' medarbejdere og gæstemedarbejdere vedrørende alvorlige krænkelser af de grundlæggende rettigheder; påpeger, at denne procedure allerede anvendes til at behandle klager fra tredjeparter, som ikke er direkte involveret i en Frontex-operation, og anbefaler, at der bygges videre på denne procedure med henblik på at få etableret en fuldstændig og tilgængelig individuel klagemekanisme; understreger, at Frontex bør sikre, at mekanismen respekterer kriterierne om tilgængelighed, uafhængighed, effektivitet og gennemsigtighed;

Indgivelse af klager samt hvorvidt, de opfylder kravene til behandling

| 11. | er af den opfattelse, at personer, der føler sig krænket af grænsevagter, som bærer Frontex-emblemet, bør have ret til at indgive en klage; opfordrer indtrængende Frontex til at garantere fuld fortrolighed og ikke afsløre klagerens identitet over for tredjeparter uden dennes samtykke, medmindre man juridisk er tvunget til at gøre dette som følge af en domstolsafgørelse; mener endvidere, at Frontex bør sikre, at man gør sig alle bestræbelser på at undgå interessekonflikter i forbindelse med behandlingen af klager; |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at personer, der føler sig krænket af grænsevagter, som bærer Frontex-emblemet, bør have ret til at indgive en klage; opfordrer indtrængende Frontex til at garantere fuld fortrolighed og ikke afsløre klagerens identitet over for tredjeparter uden dennes samtykke, medmindre man juridisk er tvunget til at gøre dette som følge af en domstolsafgørelse; mener endvidere, at Frontex bør sikre, at man gør sig alle bestræbelser på at undgå interessekonflikter i forbindelse med behandlingen af klager;

| 12. | erkender, at der er behov for sådanne beskyttelsesmekanismer for at forhindre misbrug af klagemekanismen; anbefaler derfor, at anonyme klager ikke bør godtages; understreger dog, at dette ikke udelukker klager indgivet af tredjeparter, der handler i god tro til fordel for en klager, som måtte ønske at hemmeligholde sin identitet; foreslår desuden, at kun klager baseret på krænkelser af de grundlæggende rettigheder som beskyttet i EU-retten bør antages; mener, at dette ikke bør forhindre Frontex i at tage andre informationskilder vedrørende påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder, herunder generelle rapporter fra NGO'er, internationale organisationer og andre relevante aktører, i betragtning ved siden af klageproceduren; fremhæver behovet for klare kriterier for antagelse af klager til behandling og henstiller, at der udarbejdes en standardformular for klager, hvori der kræves detaljerede oplysninger om f.eks. dato og sted for hændelsen, da dette vil gøre det lettere at fastslå, om klagen opfylder kravene til behandling; henstiller, at kriterierne og standardformularen fastlægges i samarbejde med det rådgivende forum; |
| --- | --- |

12.

erkender, at der er behov for sådanne beskyttelsesmekanismer for at forhindre misbrug af klagemekanismen; anbefaler derfor, at anonyme klager ikke bør godtages; understreger dog, at dette ikke udelukker klager indgivet af tredjeparter, der handler i god tro til fordel for en klager, som måtte ønske at hemmeligholde sin identitet; foreslår desuden, at kun klager baseret på krænkelser af de grundlæggende rettigheder som beskyttet i EU-retten bør antages; mener, at dette ikke bør forhindre Frontex i at tage andre informationskilder vedrørende påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder, herunder generelle rapporter fra NGO'er, internationale organisationer og andre relevante aktører, i betragtning ved siden af klageproceduren; fremhæver behovet for klare kriterier for antagelse af klager til behandling og henstiller, at der udarbejdes en standardformular for klager, hvori der kræves detaljerede oplysninger om f.eks. dato og sted for hændelsen, da dette vil gøre det lettere at fastslå, om klagen opfylder kravene til behandling; henstiller, at kriterierne og standardformularen fastlægges i samarbejde med det rådgivende forum;

| 13. | understreger, at ovennævnte formular bør være tilgængelig på sprog, som migranter og asylsøgere forstår eller med rimelighed må forventes at kunne forstå, og at den bør indeholde alle nødvendige oplysninger om, hvordan man indgiver en klage, herunder praktiske retningslinjer udarbejdet på forståelig vis; minder om, at forordning (EU) nr. 656/2014 allerede fastsætter, at der skal være tolke, juridiske rådgivere og andre relevante eksperter til rådighed på land; anbefaler, at det bliver muligt at iværksætte en klagesag mundtligt over for en person, der bærer Frontex-emblemet, og at denne klage behørigt skrives ned af den pågældende medarbejder; opfordrer indtrængende Frontex til at gøre klageformularen tilgængelig både i et smartphonekompatibelt elektronisk format på sit websted og i papirformat i medlemsstaternes screeningscentre samt hos Frontex' medarbejdere og gæstemedarbejdere, der deltager i enhver Frontex-operation; |
| --- | --- |

13.

understreger, at ovennævnte formular bør være tilgængelig på sprog, som migranter og asylsøgere forstår eller med rimelighed må forventes at kunne forstå, og at den bør indeholde alle nødvendige oplysninger om, hvordan man indgiver en klage, herunder praktiske retningslinjer udarbejdet på forståelig vis; minder om, at forordning (EU) nr. 656/2014 allerede fastsætter, at der skal være tolke, juridiske rådgivere og andre relevante eksperter til rådighed på land; anbefaler, at det bliver muligt at iværksætte en klagesag mundtligt over for en person, der bærer Frontex-emblemet, og at denne klage behørigt skrives ned af den pågældende medarbejder; opfordrer indtrængende Frontex til at gøre klageformularen tilgængelig både i et smartphonekompatibelt elektronisk format på sit websted og i papirformat i medlemsstaternes screeningscentre samt hos Frontex' medarbejdere og gæstemedarbejdere, der deltager i enhver Frontex-operation;

| 14. | anbefaler, at Frontex bør fastsætte en rimelig tidsgrænse for indgivelse af en klage og sikre, at der er mulighed for at indgive en klage efter, at Frontex-operationen er afsluttet; mener, at dette er særlig relevant i forbindelse med tilbagesendelsesoperationer; henstiller, at medlemsstaterne behandler klagerne inden for et rimeligt tidsrum i overensstemmelse med de nationale procedureregler; |
| --- | --- |

14.

anbefaler, at Frontex bør fastsætte en rimelig tidsgrænse for indgivelse af en klage og sikre, at der er mulighed for at indgive en klage efter, at Frontex-operationen er afsluttet; mener, at dette er særlig relevant i forbindelse med tilbagesendelsesoperationer; henstiller, at medlemsstaterne behandler klagerne inden for et rimeligt tidsrum i overensstemmelse med de nationale procedureregler;

Klager over gæstemedarbejdere

| 15. | erkender, at potentielle klager kan dreje sig om fremfærden blandt gæstemedarbejdere, der henhører under en medlemsstats særlige beføjelser, men som bærer Frontex-emblemet; bemærker, at disse medarbejdere, når de udfører opgaver, bærer deres egen nationale uniform, som ikke nødvendigvis er udstyret med et synligt navn eller ID-nummer; bemærker, at selv om gæstemedarbejdere er forpligtet til at bære et akkrediteringsdokument på sig, kan det være en hindring for at indgive en klage mod en medarbejder, at man skal bede vedkommende om identifikation; anbefaler, at alle personer, der optræder med Frontex' emblem, bør have et synligt navn eller ID-nummer på deres uniform; |
| --- | --- |

15.

erkender, at potentielle klager kan dreje sig om fremfærden blandt gæstemedarbejdere, der henhører under en medlemsstats særlige beføjelser, men som bærer Frontex-emblemet; bemærker, at disse medarbejdere, når de udfører opgaver, bærer deres egen nationale uniform, som ikke nødvendigvis er udstyret med et synligt navn eller ID-nummer; bemærker, at selv om gæstemedarbejdere er forpligtet til at bære et akkrediteringsdokument på sig, kan det være en hindring for at indgive en klage mod en medarbejder, at man skal bede vedkommende om identifikation; anbefaler, at alle personer, der optræder med Frontex' emblem, bør have et synligt navn eller ID-nummer på deres uniform;

| 16. | minder om, at Frontex ikke har nogen beføjelse til at iværksætte disciplinære foranstaltninger over for andre end dets egne medarbejdere, og at iværksættelse af disciplinære foranstaltninger i henhold til Frontex-forordningens artikel 3, stk. 1a, henhører under hjemlandets enekompetence; |
| --- | --- |

16.

minder om, at Frontex ikke har nogen beføjelse til at iværksætte disciplinære foranstaltninger over for andre end dets egne medarbejdere, og at iværksættelse af disciplinære foranstaltninger i henhold til Frontex-forordningens artikel 3, stk. 1a, henhører under hjemlandets enekompetence;

| 17. | noterer sig, at medlemsstaterne håndterer klager over gæstemedarbejdere meget forskelligt; er bekymret for, at der i nogle medlemsstater muligvis ikke følges effektivt op på påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder; opfordrer Frontex og medlemsstaterne til at samarbejde tæt og udveksle bedste praksis for at sikre en ordentlig opfølgning på klager over gæstemedarbejdere; |
| --- | --- |

17.

noterer sig, at medlemsstaterne håndterer klager over gæstemedarbejdere meget forskelligt; er bekymret for, at der i nogle medlemsstater muligvis ikke følges effektivt op på påståede krænkelser af grundlæggende rettigheder; opfordrer Frontex og medlemsstaterne til at samarbejde tæt og udveksle bedste praksis for at sikre en ordentlig opfølgning på klager over gæstemedarbejdere;

| 18. | anbefaler, at kontoret for Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder via et veldefineret videresendelsessystem bør videresende en klage over en gæstemedarbejder til den kompetente nationale myndighed; minder om, at dette system omfatter en appelmekanisme for sager, hvor en klage ikke kan antages til behandling eller afvises; finder det afgørende at inddrage nationale ombudsmænd eller ethvert andet relevant organ med beføjelser inden for grundlæggende rettigheder, som har beføjelse til at foretage undersøgelser af nationale myndigheder og embedsmænd, eftersom den ansvarlige for grundlæggende rettigheder ikke har ret til at gøre dette; understreger, at Frontex er nødt til at samarbejde med nationale menneskerettighedsorganer og med nationale grænsemyndigheder; |
| --- | --- |

18.

anbefaler, at kontoret for Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder via et veldefineret videresendelsessystem bør videresende en klage over en gæstemedarbejder til den kompetente nationale myndighed; minder om, at dette system omfatter en appelmekanisme for sager, hvor en klage ikke kan antages til behandling eller afvises; finder det afgørende at inddrage nationale ombudsmænd eller ethvert andet relevant organ med beføjelser inden for grundlæggende rettigheder, som har beføjelse til at foretage undersøgelser af nationale myndigheder og embedsmænd, eftersom den ansvarlige for grundlæggende rettigheder ikke har ret til at gøre dette; understreger, at Frontex er nødt til at samarbejde med nationale menneskerettighedsorganer og med nationale grænsemyndigheder;

| 19. | henstiller, at undervisning i kønsproblematikker gøres obligatorisk for både Frontex-medarbejdere og gæstemedarbejdere, inden de deltager i en Frontex-operation, navnlig for at skabe opmærksomhed om kønsbaseret vold og migrantkvinders sårbarhed; |
| --- | --- |

19.

henstiller, at undervisning i kønsproblematikker gøres obligatorisk for både Frontex-medarbejdere og gæstemedarbejdere, inden de deltager i en Frontex-operation, navnlig for at skabe opmærksomhed om kønsbaseret vold og migrantkvinders sårbarhed;

| 20. | er af den opfattelse, at den ansvarlige for grundlæggende rettigheder, hvor det er relevant, i tæt samarbejde med den relevante operative afdeling i Frontex bør bidrage til nationale myndigheders undersøgelser ved at tilvejebringe yderligere information om hændelsen; |
| --- | --- |

20.

er af den opfattelse, at den ansvarlige for grundlæggende rettigheder, hvor det er relevant, i tæt samarbejde med den relevante operative afdeling i Frontex bør bidrage til nationale myndigheders undersøgelser ved at tilvejebringe yderligere information om hændelsen;

| 21. | understreger, at Frontex bør følge nøje op på klager ved formelt at anmode om feedback fra de respektive medlemsstater og om nødvendigt sende en advarselsskrivelse, der minder om de mulige foranstaltninger, Frontex kan træffe, hvis der ikke modtages nogen opfølgning på skrivelsen; minder om, at Frontex har ret til at modtage information om gæstemedarbejderes krænkelser af grundlæggende rettigheder inden for rammerne af agenturets forpligtelse til at overvåge overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i alle dets aktiviteter; minder om, at Frontex samarbejder tæt ikke bare med de nationale grænsemyndigheder, men også med de nationale menneskerettighedsorganer; |
| --- | --- |

21.

understreger, at Frontex bør følge nøje op på klager ved formelt at anmode om feedback fra de respektive medlemsstater og om nødvendigt sende en advarselsskrivelse, der minder om de mulige foranstaltninger, Frontex kan træffe, hvis der ikke modtages nogen opfølgning på skrivelsen; minder om, at Frontex har ret til at modtage information om gæstemedarbejderes krænkelser af grundlæggende rettigheder inden for rammerne af agenturets forpligtelse til at overvåge overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i alle dets aktiviteter; minder om, at Frontex samarbejder tæt ikke bare med de nationale grænsemyndigheder, men også med de nationale menneskerettighedsorganer;

| 22. | anbefaler, at Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder giver klageren en begrundelse sammen med kontaktoplysninger på den ansvarlige nationale myndighed, hvis Frontex ikke iværksætter nogen opfølgningsprocedure; |
| --- | --- |

22.

anbefaler, at Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder giver klageren en begrundelse sammen med kontaktoplysninger på den ansvarlige nationale myndighed, hvis Frontex ikke iværksætter nogen opfølgningsprocedure;

| 23. | minder om, at Frontex' procedure for disciplinærsager også kan finde anvendelse på udstationerede gæstemedarbejdere og udstationerede nationale eksperter, såfremt den pågældende medlemsstat samtykker; minder om, at Frontex kan anmode medlemsstaten om straks at trække den pågældende gæstemedarbejder eller udstationerede nationale ekspert ud af Frontex-aktiviteten, hvis medlemsstaten ikke tillader, at disciplinærproceduren finder sted, og om nødvendigt om at fjerne personen fra puljen af gæstemedarbejdere; |
| --- | --- |

23.

minder om, at Frontex' procedure for disciplinærsager også kan finde anvendelse på udstationerede gæstemedarbejdere og udstationerede nationale eksperter, såfremt den pågældende medlemsstat samtykker; minder om, at Frontex kan anmode medlemsstaten om straks at trække den pågældende gæstemedarbejder eller udstationerede nationale ekspert ud af Frontex-aktiviteten, hvis medlemsstaten ikke tillader, at disciplinærproceduren finder sted, og om nødvendigt om at fjerne personen fra puljen af gæstemedarbejdere;

| 24. | opfordrer Frontex' administrerende direktør til at overveje at udelukke enhver medarbejder, som bevisligt har krænket grundlæggende rettigheder, fra at deltage i alle Frontex-operationer eller -pilotprojekter; understreger, at dette også bør gælde nationale medarbejdere fra partnerlande, der deltager i Frontex' operationer som led i en samarbejdsordning; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Frontex' administrerende direktør til at overveje at udelukke enhver medarbejder, som bevisligt har krænket grundlæggende rettigheder, fra at deltage i alle Frontex-operationer eller -pilotprojekter; understreger, at dette også bør gælde nationale medarbejdere fra partnerlande, der deltager i Frontex' operationer som led i en samarbejdsordning;

| 25. | mener, at man bør undersøge muligheden for at tilbagetrække økonomisk støtte fra medlemsstater eller suspendere en medlemsstat fra fælles operationer i tilfælde af alvorlige krænkelser af grundlæggende rettigheder; mener endvidere, at der bør træffes afgørelse om suspension og i sidste ende afslutning af en operation i tilfælde af alvorlige eller vedvarende krænkelser af grundlæggende rettigheder, uden at dette må berøre redningen af menneskeliv; |
| --- | --- |

25.

mener, at man bør undersøge muligheden for at tilbagetrække økonomisk støtte fra medlemsstater eller suspendere en medlemsstat fra fælles operationer i tilfælde af alvorlige krænkelser af grundlæggende rettigheder; mener endvidere, at der bør træffes afgørelse om suspension og i sidste ende afslutning af en operation i tilfælde af alvorlige eller vedvarende krænkelser af grundlæggende rettigheder, uden at dette må berøre redningen af menneskeliv;

| 26. | mener, at der bør fastlægges klare kriterier for, hvornår Frontex-operationer bør afsluttes, efter anbefalinger fra det rådgivende forum, Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder og andre relevante aktører og NGO'er såsom Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA), UNHCR eller IOM; |
| --- | --- |

26.

mener, at der bør fastlægges klare kriterier for, hvornår Frontex-operationer bør afsluttes, efter anbefalinger fra det rådgivende forum, Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder og andre relevante aktører og NGO'er såsom Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA), UNHCR eller IOM;

| 27. | understreger, at en individuel klagemekanisme ikke bør anses for at tillægge dem, der indgiver en klage, nogen yderligere rettigheder vedrørende adgang til strafferetlig behandling af klagen; minder om, at strafferetlige undersøgelser skal gennemføres af den medlemsstat, hvor operationerne finder sted; |
| --- | --- |

27.

understreger, at en individuel klagemekanisme ikke bør anses for at tillægge dem, der indgiver en klage, nogen yderligere rettigheder vedrørende adgang til strafferetlig behandling af klagen; minder om, at strafferetlige undersøgelser skal gennemføres af den medlemsstat, hvor operationerne finder sted;

Generelle betragtninger

| 28. | er af den opfattelse, at en individuel klagemekanisme kun kan være effektiv, hvis de potentielle klagere og de medarbejdere, der deltager i Frontex' operationer, gøres bekendt med enkeltpersoners ret til at klage via en effektiv og kønssensitiv oplysningskampagne på de officielle EU-sprog og på sprog, som migranter og asylsøgere forstår eller med rimelighed må forventes at kunne forstå; mener, at det bør være muligt i betydelig grad at begrænse antallet af potentielle klager, der ikke opfylder kravene til behandling, gennem en sådan oplysningskampagne og en velstruktureret kontrol af, at kriterierne for antagelse af klagerne er opfyldt; bemærker, at dem, der skal tilbagesendes, forud for tilbagesendelsesoperationen bør oplyses om deres rettigheder, herunder retten til at klage; |
| --- | --- |

28.

er af den opfattelse, at en individuel klagemekanisme kun kan være effektiv, hvis de potentielle klagere og de medarbejdere, der deltager i Frontex' operationer, gøres bekendt med enkeltpersoners ret til at klage via en effektiv og kønssensitiv oplysningskampagne på de officielle EU-sprog og på sprog, som migranter og asylsøgere forstår eller med rimelighed må forventes at kunne forstå; mener, at det bør være muligt i betydelig grad at begrænse antallet af potentielle klager, der ikke opfylder kravene til behandling, gennem en sådan oplysningskampagne og en velstruktureret kontrol af, at kriterierne for antagelse af klagerne er opfyldt; bemærker, at dem, der skal tilbagesendes, forud for tilbagesendelsesoperationen bør oplyses om deres rettigheder, herunder retten til at klage;

| 29. | mener, at den individuelle klagemekanisme bør være både effektiv og gennemsigtig; understreger, at kontoret for grundlæggende rettigheder skal være tilstrækkeligt udstyret og bemandet til at håndtere de indkomne klager, og kræver de nødvendige ekstra ressourcer til dette formål; |
| --- | --- |

29.

mener, at den individuelle klagemekanisme bør være både effektiv og gennemsigtig; understreger, at kontoret for grundlæggende rettigheder skal være tilstrækkeligt udstyret og bemandet til at håndtere de indkomne klager, og kræver de nødvendige ekstra ressourcer til dette formål;

| 30. | mener, at beskrivelsen af de opgaver, som Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder skal udføre, er for begrænset og upræcis i sin ordlyd; bemærker, at dennes opgaver i øjeblikket kun er beskrevet i stillingsopslaget; foreslår, at der medtages bestemmelser om de opgaver, som Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder skal udføre, i den kommende revision af Frontex-forordningen; |
| --- | --- |

30.

mener, at beskrivelsen af de opgaver, som Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder skal udføre, er for begrænset og upræcis i sin ordlyd; bemærker, at dennes opgaver i øjeblikket kun er beskrevet i stillingsopslaget; foreslår, at der medtages bestemmelser om de opgaver, som Frontex' ansvarlige for grundlæggende rettigheder skal udføre, i den kommende revision af Frontex-forordningen;

| 31. | mener, at Frontex' anvendelse af de økonomiske midler regelmæssigt bør indberettes til Parlamentet og offentliggøres på Frontex' hjemmeside for at forbedre Frontex' gennemsigtighed, ansvarlighed og effektivitet og muliggøre en grundig undersøgelse af enkeltpersoners klager; |
| --- | --- |

31.

mener, at Frontex' anvendelse af de økonomiske midler regelmæssigt bør indberettes til Parlamentet og offentliggøres på Frontex' hjemmeside for at forbedre Frontex' gennemsigtighed, ansvarlighed og effektivitet og muliggøre en grundig undersøgelse af enkeltpersoners klager;

| 32. | glæder sig over, at Den Europæiske Ombudsmand, medlemmer af det europæiske netværk af ombudsmænd med kompetencer inden for grundlæggende rettigheder og Frontex' rådgivende forum er parat til at støtte Frontex i etableringen og implementeringen af en individuel klagemekanisme; opfordrer Frontex til at følge god praksis i andre europæiske organer som Den Europæiske Investeringsbank, i tæt samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over, at Den Europæiske Ombudsmand, medlemmer af det europæiske netværk af ombudsmænd med kompetencer inden for grundlæggende rettigheder og Frontex' rådgivende forum er parat til at støtte Frontex i etableringen og implementeringen af en individuel klagemekanisme; opfordrer Frontex til at følge god praksis i andre europæiske organer som Den Europæiske Investeringsbank, i tæt samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand;

| 33. | henstiller, at Frontex og Den Europæiske Ombudsmand etablerer et tæt samarbejde med henblik på at forbedre beskyttelsen af enkeltpersoner mod mulige fejl eller forsømmelser i forbindelse med Frontex' aktiviteter, herunder når agenturet opererer uden for EU's ydre grænser på grundlag af samarbejdsaftaler; |
| --- | --- |

33.

henstiller, at Frontex og Den Europæiske Ombudsmand etablerer et tæt samarbejde med henblik på at forbedre beskyttelsen af enkeltpersoner mod mulige fejl eller forsømmelser i forbindelse med Frontex' aktiviteter, herunder når agenturet opererer uden for EU's ydre grænser på grundlag af samarbejdsaftaler;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne og partnerlande, der har indgået samarbejdsaftaler med Frontex, til at samarbejde effektivt med agenturet for at sikre, at klagemekanismen fungerer gnidningsløst; opfordrer Frontex til at yde teknisk bistand til medlemsstaterne og de relevante tredjelande for at sikre, at mekanismen er effektiv; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne og partnerlande, der har indgået samarbejdsaftaler med Frontex, til at samarbejde effektivt med agenturet for at sikre, at klagemekanismen fungerer gnidningsløst; opfordrer Frontex til at yde teknisk bistand til medlemsstaterne og de relevante tredjelande for at sikre, at mekanismen er effektiv;

| 35. | understreger, at der er behov for særlig beskyttelse af uledsagede mindreårige, kvinder, der er ofre for kønsbaseret forfølgelse, LGBTI-personer og andre udsatte grupper; henstiller, at Frontex om nødvendigt hører de andre relevante EU-agenturer i dette øjemed; |
| --- | --- |

35.

understreger, at der er behov for særlig beskyttelse af uledsagede mindreårige, kvinder, der er ofre for kønsbaseret forfølgelse, LGBTI-personer og andre udsatte grupper; henstiller, at Frontex om nødvendigt hører de andre relevante EU-agenturer i dette øjemed;

| 36. | opfordrer Frontex til at stille offentligt tilgængelige oplysninger om klagemekanismen til rådighed i forbindelse med dets årsberetning; anbefaler, at Frontex angiver antallet af modtagne klager, hvilke typer krænkelser af grundlæggende rettigheder, der er tale om, den pågældende Frontex-operation samt hvilke opfølgende foranstaltninger, Frontex har truffet; bemærker, at disse oplysninger vil hjælpe Frontex med at indkredse eventuelle mangler og forbedre dets arbejdsmetoder; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Frontex til at stille offentligt tilgængelige oplysninger om klagemekanismen til rådighed i forbindelse med dets årsberetning; anbefaler, at Frontex angiver antallet af modtagne klager, hvilke typer krænkelser af grundlæggende rettigheder, der er tale om, den pågældende Frontex-operation samt hvilke opfølgende foranstaltninger, Frontex har truffet; bemærker, at disse oplysninger vil hjælpe Frontex med at indkredse eventuelle mangler og forbedre dets arbejdsmetoder;

| 37. | henstiller, at der medtages bestemmelser om den individuelle klagemekanisme i den kommende evaluering af Frontex-forordningen; |
| --- | --- |

37.

henstiller, at der medtages bestemmelser om den individuelle klagemekanisme i den kommende evaluering af Frontex-forordningen;

o

o o

| 38. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, de nationale parlamenter og Frontex. |
| --- | --- |

38.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, de nationale parlamenter og Frontex.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/10

---

P8_TA(2015)0423

Bæredygtig mobilitet i byområder

Europa-Parlamentets beslutning af 2. december 2015 om bæredygtig mobilitet i byområder (2014/2242(INI))

(2017/C 399/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. december 2013 med titlen »En fælles indsats for konkurrencedygtig og ressourceeffektiv bytrafik«, COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. december 2013 med titlen »En fælles indsats for konkurrencedygtig og ressourceeffektiv bytrafik«, COM(2013)0913),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om en køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om dagsordenen for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2009 med titlen »Handlingsplan for bytrafikken« (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2009 med titlen »Handlingsplan for bytrafikken« (COM(2009)0490),

| — | der henviser til Kommissionen meddelelse af 18. juli 2014 med titlen »Den bymæssige dimension af EU's politikker — centrale elementer i en EU-dagsorden for byerne« (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionen meddelelse af 18. juli 2014 med titlen »Den bymæssige dimension af EU's politikker — centrale elementer i en EU-dagsorden for byerne« (COM(2014)0490),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 25. september 2007 med titlen »På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer« (COM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 25. september 2007 med titlen »På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer« (COM(2007)0551),

| — | der henviser til Kommissionens særlige Eurobarometer 406 fra december 2013 om de europæiske borgeres holdning til mobilitet i byer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens særlige Eurobarometer 406 fra december 2013 om de europæiske borgeres holdning til mobilitet i byer,

| — | der henviser til Kommissionens oprettelse af en europæisk platform for planer for bæredygtig bytrafik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens oprettelse af en europæisk platform for planer for bæredygtig bytrafik,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 29. november 1995 med titlen »Borgernes transportnet: Fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa« (COM(1995)0601), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 29. november 1995 med titlen »Borgernes transportnet: Fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa« (COM(1995)0601),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. marts 1998 med titlen »Transport og CO2 — En løsningsmodel for EU« (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. marts 1998 med titlen »Transport og CO2 — En løsningsmodel for EU« (COM(1998)0204),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. februar 2015 med titlen »Parisprotokollen — En plan for bekæmpelsen af globale klimaændringer efter 2020« (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. februar 2015 med titlen »Parisprotokollen — En plan for bekæmpelsen af globale klimaændringer efter 2020« (COM(2015)0081),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (3),

| — | der henviser til forordning (EF) nr. 715/2007 (4) og forordning (EF) nr. 595/2009 (5) for så vidt angår nedbringelse af forurenende emissioner fra vejkøretøjer, |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EF) nr. 715/2007 (4) og forordning (EF) nr. 595/2009 (5) for så vidt angår nedbringelse af forurenende emissioner fra vejkøretøjer,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2015 om emissionsmålinger i bilsektoren (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. oktober 2015 om emissionsmålinger i bilsektoren (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2013 med titlen »Programmet ren luft i Europa« (COM(2013)0918), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2013 med titlen »Programmet ren luft i Europa« (COM(2013)0918),

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer om luftkvalitet og værktøjet til vurdering af sundhedsøkonomien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer om luftkvalitet og værktøjet til vurdering af sundhedsøkonomien,

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationens rapport om støjbetingede sygdomme og tal over mistede sunde leveår i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens rapport om støjbetingede sygdomme og tal over mistede sunde leveår i Europa,

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs TERM-rapport fra december 2013 om et nærmere blik på bytransport, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs TERM-rapport fra december 2013 om et nærmere blik på bytransport,

| — | der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om trafiksikkerhed 2011–2020 — den første milepæl på vej mod en strategi for at undgå kvæstelser (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om trafiksikkerhed 2011–2020 — den første milepæl på vej mod en strategi for at undgå kvæstelser (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. oktober 1988 om beskyttelse af fodgængere og det europæiske charter om fodgængernes rettigheder (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. oktober 1988 om beskyttelse af fodgængere og det europæiske charter om fodgængernes rettigheder (8),

| — | der henviser til Wienerkonventionen om vejtrafik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Wienerkonventionen om vejtrafik,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »CARS 2020: Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig bilindustri i Europa« (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »CARS 2020: Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig bilindustri i Europa« (COM(2012)0636),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. december 2013 om CARS 2020: Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig bilindustri i Europa" (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. december 2013 om CARS 2020: Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig bilindustri i Europa" (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2014 med titlen »Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for Europa uden affaldsproduktion« (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2014 med titlen »Omstilling til en cirkulær økonomi: et program for Europa uden affaldsproduktion« (COM(2014)0398),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (11),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 1/2014 om virkningsgraden af EU-støttede offentlige bytransportprojekter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 1/2014 om virkningsgraden af EU-støttede offentlige bytransportprojekter,

| — | der henviser til Leipzigchartret om bæredygtige europæiske byer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Leipzigchartret om bæredygtige europæiske byer,

| — | der henviser til borgmesteraftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til borgmesteraftalen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A8-0319/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelserne fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A8-0319/2015),

| A. | der henviser til, at det skønnes, at 82 % af EU’s borgere vil bo i byområder i 2050; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det skønnes, at 82 % af EU’s borgere vil bo i byområder i 2050;

| B. | der henviser til, at den forventede betydelige stigning i befolkningen i byerne skaber udfordringer med hensyn til sameksistens, livskvalitet og bæredygtig udvikling, hvilket vil kræve helhedsplanlægninger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den forventede betydelige stigning i befolkningen i byerne skaber udfordringer med hensyn til sameksistens, livskvalitet og bæredygtig udvikling, hvilket vil kræve helhedsplanlægninger;

| C. | der henviser til, at mobiliteten i byerne stadig i meget høj grad er baseret på brugen af privatbiler med konventionel drivkraft, og at 96 % af transporten i EU eller omkring en tredjedel af det samlede energiforbrug derfor er afhængig af olie eller derivater af olie; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mobiliteten i byerne stadig i meget høj grad er baseret på brugen af privatbiler med konventionel drivkraft, og at 96 % af transporten i EU eller omkring en tredjedel af det samlede energiforbrug derfor er afhængig af olie eller derivater af olie;

| D. | der henviser til, at bytrafikken tegner sig for op til 25 % af alle CO2-emissioner og for ca. 70 % af alle emissioner i byområder, der er ansvarlige for klimaændringerne, og er den eneste sektor i EU, hvis drivhusgasemissioner fortsætter med at stige; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bytrafikken tegner sig for op til 25 % af alle CO2-emissioner og for ca. 70 % af alle emissioner i byområder, der er ansvarlige for klimaændringerne, og er den eneste sektor i EU, hvis drivhusgasemissioner fortsætter med at stige;

| E. | der henviser til, at det af den særlige Eurobarometerundersøgelse nr. 406 fra 2013 fremgår, at ca. 50 % af de europæiske borgere bruger privatbilen dagligt, mens kun 16 % bruger offentlig transport, og 12 % cykler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det af den særlige Eurobarometerundersøgelse nr. 406 fra 2013 fremgår, at ca. 50 % af de europæiske borgere bruger privatbilen dagligt, mens kun 16 % bruger offentlig transport, og 12 % cykler;

| F. | der henviser til, at EU-borgerne ifølge samme undersøgelse mener, at lavere billetpriser i den offentlige transport (59 %), en forbedring af de offentlige transporttjenester (56 %) og en forbedring af infrastrukturen til cyklister (33 %) er effektive foranstaltninger til bedre mobilitet i byerne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU-borgerne ifølge samme undersøgelse mener, at lavere billetpriser i den offentlige transport (59 %), en forbedring af de offentlige transporttjenester (56 %) og en forbedring af infrastrukturen til cyklister (33 %) er effektive foranstaltninger til bedre mobilitet i byerne;

| G. | der henviser til, at omkring 50 % af de tilbagelagte strækninger i byområder er på under 5 km og derfor kan gøres til fods eller med cykel eller offentligt/kollektiv transport eller andre former for transport såsom delekørsel; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at omkring 50 % af de tilbagelagte strækninger i byområder er på under 5 km og derfor kan gøres til fods eller med cykel eller offentligt/kollektiv transport eller andre former for transport såsom delekørsel;

| H. | der henviser til, at den udbredte anvendelse af diesel i transportsektoren, navnlig i ældre køretøjer og køretøjer uden partikelfiltre, er en af de væsentligste årsager til den høje partikelkoncentration i EU’s byer, og til, at anvendelse af alternative brændstoffer og ændringer i de sædvanlige måder at anvende disse transportformer bør fremmes uden at bringe mobiliteten i byerne i fare; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den udbredte anvendelse af diesel i transportsektoren, navnlig i ældre køretøjer og køretøjer uden partikelfiltre, er en af de væsentligste årsager til den høje partikelkoncentration i EU’s byer, og til, at anvendelse af alternative brændstoffer og ændringer i de sædvanlige måder at anvende disse transportformer bør fremmes uden at bringe mobiliteten i byerne i fare;

| I. | der henviser til, at der ifølge Det Europæiske Miljøagentur i 2011 var mindst 125 mio. europæiske borgere, som var udsat for støjforureningsniveauer over sikkerhedsgrænsen på 55 dB, og at vejtrafikken var den væsentligste årsag til denne støjforurening; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der ifølge Det Europæiske Miljøagentur i 2011 var mindst 125 mio. europæiske borgere, som var udsat for støjforureningsniveauer over sikkerhedsgrænsen på 55 dB, og at vejtrafikken var den væsentligste årsag til denne støjforurening;

| J. | der henviser til, at transporttjenester af høj kvalitet er af afgørende betydning for folk, der bor i byområder og ønsker at få opfyldt deres mobilitetsbehov i forbindelse med deres arbejde og deres aktiviteter af uddannelses- og turistmæssig karakter og fritidsaktiviteter; der henviser til, at bæredygtig mobilitet i byer kan bidrage til at reducere energiforbruget, luft- og støjforureningen, antallet af færdselsuheld og trafikpropper, arealanvendelse og forsegling af jordoverfladen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at transporttjenester af høj kvalitet er af afgørende betydning for folk, der bor i byområder og ønsker at få opfyldt deres mobilitetsbehov i forbindelse med deres arbejde og deres aktiviteter af uddannelses- og turistmæssig karakter og fritidsaktiviteter; der henviser til, at bæredygtig mobilitet i byer kan bidrage til at reducere energiforbruget, luft- og støjforureningen, antallet af færdselsuheld og trafikpropper, arealanvendelse og forsegling af jordoverfladen;

| K. | der henviser til, at målrettede foranstaltninger for bæredygtig bytrafik er muligt og nødvendigt for at nå EU’s mål og håndhæve lovgivningen vedrørende transport og miljø; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at målrettede foranstaltninger for bæredygtig bytrafik er muligt og nødvendigt for at nå EU’s mål og håndhæve lovgivningen vedrørende transport og miljø;

| L. | der henviser til, at EU under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet og som støtte til lokale initiativer bør fremme udviklingen af en integreret, langsigtet tilgang til mobilitet i byerne, der kan reducere trafikforurening, overbelastning, støj og trafikulykker, sørge for passende støtte til byer og sikre bedre information, koordinering og samarbejde mellem EU’s medlemsstater; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet og som støtte til lokale initiativer bør fremme udviklingen af en integreret, langsigtet tilgang til mobilitet i byerne, der kan reducere trafikforurening, overbelastning, støj og trafikulykker, sørge for passende støtte til byer og sikre bedre information, koordinering og samarbejde mellem EU’s medlemsstater;

| M. | der henviser til, at det er vigtigt at understrege betydningen af offentlig transport for byområders økonomier, herunder dårligt stillede områder, og for at anerkende de sociale fordele, der er forbundet hermed, såsom bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og sikring af adgang til beskæftigelse for alle borgere; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er vigtigt at understrege betydningen af offentlig transport for byområders økonomier, herunder dårligt stillede områder, og for at anerkende de sociale fordele, der er forbundet hermed, såsom bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og sikring af adgang til beskæftigelse for alle borgere;

| N. | der henviser til, at god, let tilgængelig, offentlig kollektiv transport er den bedste præventive foranstaltning mod privat transport og en af de bedste måder til at afhjælpe trafikpropper; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at god, let tilgængelig, offentlig kollektiv transport er den bedste præventive foranstaltning mod privat transport og en af de bedste måder til at afhjælpe trafikpropper;

| O. | der henviser til, at 73 % af de europæiske borgere mener, at vejsikkerhed er et alvorligt problem i byer, og til, at mere end 30 % af dødsulykker og alvorlige kvæstelser forekommer i byområder og ofte rammer bløde trafikanter og fodgængere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 73 % af de europæiske borgere mener, at vejsikkerhed er et alvorligt problem i byer, og til, at mere end 30 % af dødsulykker og alvorlige kvæstelser forekommer i byområder og ofte rammer bløde trafikanter og fodgængere;

| P. | der henviser til, at 38 % af alle ulykker med dødelig udgang sker i byerne, og 55 % på hovedvejene, og til, at ofrene oftest er cyklister og andre bløde trafikanter, og til, at ulykker skyldes en høj koncentration af køretøjer og køretøjernes hastighed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at 38 % af alle ulykker med dødelig udgang sker i byerne, og 55 % på hovedvejene, og til, at ofrene oftest er cyklister og andre bløde trafikanter, og til, at ulykker skyldes en høj koncentration af køretøjer og køretøjernes hastighed;

| Q. | der henviser til, at bytransport er ét aspekt ved en mere overordnet politik for bæredygtig fysisk planlægning, og til, at grønne områder i byerne kan bidrage til delvist at afhjælpe konsekvenserne af den forurening, der skyldes trafikken; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at bytransport er ét aspekt ved en mere overordnet politik for bæredygtig fysisk planlægning, og til, at grønne områder i byerne kan bidrage til delvist at afhjælpe konsekvenserne af den forurening, der skyldes trafikken;

| R. | der henviser til, at anvendelse af alternative brændstoffer og transportmidler kræver udvikling af den nødvendige infrastruktur samt en indsats for at ændre folks mobilitetsadfærd; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at anvendelse af alternative brændstoffer og transportmidler kræver udvikling af den nødvendige infrastruktur samt en indsats for at ændre folks mobilitetsadfærd;

| S. | der henviser til, at lige som centre for økonomisk aktivitet og innovation anerkendes byer og andre større byområder med rette som vigtige knudepunkter i den nye TEN-T strategi, og de er det vigtigste led i passager- og godstransportkæden; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at lige som centre for økonomisk aktivitet og innovation anerkendes byer og andre større byområder med rette som vigtige knudepunkter i den nye TEN-T strategi, og de er det vigtigste led i passager- og godstransportkæden;

| T. | der henviser til, at flermodale netværk og integrationen af forskellige transportformer og -tjenester i og omkring byområder potentielt set kan forbedre passager- og godstransporten og dermed bidrage til at reducere udledningen af kulstof og af andre skadelige stoffer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at flermodale netværk og integrationen af forskellige transportformer og -tjenester i og omkring byområder potentielt set kan forbedre passager- og godstransporten og dermed bidrage til at reducere udledningen af kulstof og af andre skadelige stoffer;

| U. | der henviser til, at stats- og regeringscheferne, forsamlet i 2012 på De Forenede Nationers konference om bæredygtig udvikling (Rio + 20), forpligtede sig til at støtte udviklingen af bæredygtige transportnet (12); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at stats- og regeringscheferne, forsamlet i 2012 på De Forenede Nationers konference om bæredygtig udvikling (Rio + 20), forpligtede sig til at støtte udviklingen af bæredygtige transportnet (12);

| V. | der henviser til, at en »én for alle byområder«-løsning ikke findes, og at byerne i Den Europæiske Union har deres egne særlige forhold og behov, bl.a. de geografiske og klimatiske forhold, den demografisk struktur og de kulturelle traditioner; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en »én for alle byområder«-løsning ikke findes, og at byerne i Den Europæiske Union har deres egne særlige forhold og behov, bl.a. de geografiske og klimatiske forhold, den demografisk struktur og de kulturelle traditioner;

| W. | der henviser til, at mobilitet i byerne og forvaltningen af bytransport hører under de lokale og regionale myndigheders kompetenceområder, idet disse myndigheder udformer og gennemfører de offentlige politikker på deres område i overensstemmelse med den gældende nationale ramme og EU's dagsorden for byer; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at mobilitet i byerne og forvaltningen af bytransport hører under de lokale og regionale myndigheders kompetenceområder, idet disse myndigheder udformer og gennemfører de offentlige politikker på deres område i overensstemmelse med den gældende nationale ramme og EU's dagsorden for byer;

| X. | der henviser til, at det er bekymrende, at Kommissionen taler om at udvikle trafikkoncepter på europæisk niveau, som derefter skal tilpasses de lokale forhold i medlemsstaterne; der henviser til, at det i stedet for denne top-down-model ville være bedre at anvende en bottom-up-model for innovationsfremmende parallelle lokale eksperimenter og samtidig tage hensyn til behovet for fælles normer og standarder; der henviser til, at det stærkt går ind for, at der etableres platforme, hvor de lokale aktører kan udveksle erfaringer, således at vellykkede modeller kan videreformidles til flere; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det er bekymrende, at Kommissionen taler om at udvikle trafikkoncepter på europæisk niveau, som derefter skal tilpasses de lokale forhold i medlemsstaterne; der henviser til, at det i stedet for denne top-down-model ville være bedre at anvende en bottom-up-model for innovationsfremmende parallelle lokale eksperimenter og samtidig tage hensyn til behovet for fælles normer og standarder; der henviser til, at det stærkt går ind for, at der etableres platforme, hvor de lokale aktører kan udveksle erfaringer, således at vellykkede modeller kan videreformidles til flere;

| 1. | understreger, at det hidtidige arbejde på europæisk plan og i mange byer har været positivt og bør videreføres, og glæder sig derfor over Kommissionens ovennævnte meddelelse om mobilitet i byerne; |
| --- | --- |

1.

understreger, at det hidtidige arbejde på europæisk plan og i mange byer har været positivt og bør videreføres, og glæder sig derfor over Kommissionens ovennævnte meddelelse om mobilitet i byerne;

Byrum og infrastruktur skal gives tilbage til alle borgere, og der skal være større tilgængelighed for alle

| 2. | påpeger, at fysisk planlægning er den vigtigste fase, når det gælder om at skabe gnidningsløse og sikre transportnet, der kan holde i lang tid og have en reel indvirkning på mængden og fordelingen af trafikken; understreger, at sikkerheden altid skal betragtes som et centralt element i en bæredygtig byplanlægning; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at fysisk planlægning er den vigtigste fase, når det gælder om at skabe gnidningsløse og sikre transportnet, der kan holde i lang tid og have en reel indvirkning på mængden og fordelingen af trafikken; understreger, at sikkerheden altid skal betragtes som et centralt element i en bæredygtig byplanlægning;

| 3. | er overbevist om, at information til og høring af EU-borgerne, detailhandlere, speditionsfirmaer og andre aktører i den bymæssige mobilitet, er afgørende for at gøre planlægningen, udviklingen og beslutningstagningen mere gennemsigtig; understreger, at disse oplysninger bør være offentlige og lettilgængelige; påpeger, at det er ønskeligt at fremme samarbejdet mellem de relevante aktører og mellem byerne på EU-plan med henblik på at udveksle bæredygtige mobilitetsløsninger; |
| --- | --- |

3.

er overbevist om, at information til og høring af EU-borgerne, detailhandlere, speditionsfirmaer og andre aktører i den bymæssige mobilitet, er afgørende for at gøre planlægningen, udviklingen og beslutningstagningen mere gennemsigtig; understreger, at disse oplysninger bør være offentlige og lettilgængelige; påpeger, at det er ønskeligt at fremme samarbejdet mellem de relevante aktører og mellem byerne på EU-plan med henblik på at udveksle bæredygtige mobilitetsløsninger;

| 4. | er overbevist om, at de langsigtede planer for bæredygtig bytrafik, der understøttes af IKT, er vigtige redskaber til at sikre alle borgere hensigtsmæssige og sikre mobilitetsløsninger; opfordrer de kompetente myndigheder til i deres planer for bæredygtig bytrafik at tage højde for særlige behov, for så vidt angår kommunikation til personer med nedsat mobilitet; understreger, at infrastruktur uden hindringer er af afgørende betydning for personer med nedsat mobilitet; understreger, at det er nødvendigt, at planer for bæredygtig bytrafik omfatter særlige strategier for trafiksikkerhed og omfatter sikker infrastruktur, hvor der er plads til de mest udsatte brugere; |
| --- | --- |

4.

er overbevist om, at de langsigtede planer for bæredygtig bytrafik, der understøttes af IKT, er vigtige redskaber til at sikre alle borgere hensigtsmæssige og sikre mobilitetsløsninger; opfordrer de kompetente myndigheder til i deres planer for bæredygtig bytrafik at tage højde for særlige behov, for så vidt angår kommunikation til personer med nedsat mobilitet; understreger, at infrastruktur uden hindringer er af afgørende betydning for personer med nedsat mobilitet; understreger, at det er nødvendigt, at planer for bæredygtig bytrafik omfatter særlige strategier for trafiksikkerhed og omfatter sikker infrastruktur, hvor der er plads til de mest udsatte brugere;

| 5. | understreger betydningen af planer for bæredygtig bytrafik med hensyn til at nå EU-målene vedrørende begrænsning af emissioner af CO2, støj, luftforurening og nedbringelse af ulykkestallet; mener, at udviklingen af planer for bæredygtig bytrafik bør indgå som et vigtigt element i overvejelserne omkring finansieringen af EU-projekter inden for bytransport, og at EU’s finansiering og oplysende støtte kan give incitamenter til udvikling og gennemførelse af sådanne planer; opfordrer Kommissionen til under fuld hensyntagen til nærhedsprincippet at give de kompetente myndigheder den nødvendige rådgivning og teknisk støtte til udvikling af planer for bæredygtig bytrafik; |
| --- | --- |

5.

understreger betydningen af planer for bæredygtig bytrafik med hensyn til at nå EU-målene vedrørende begrænsning af emissioner af CO2, støj, luftforurening og nedbringelse af ulykkestallet; mener, at udviklingen af planer for bæredygtig bytrafik bør indgå som et vigtigt element i overvejelserne omkring finansieringen af EU-projekter inden for bytransport, og at EU’s finansiering og oplysende støtte kan give incitamenter til udvikling og gennemførelse af sådanne planer; opfordrer Kommissionen til under fuld hensyntagen til nærhedsprincippet at give de kompetente myndigheder den nødvendige rådgivning og teknisk støtte til udvikling af planer for bæredygtig bytrafik;

| 6. | tilskynder myndighederne i medlemsstaterne til at udarbejde planer for bæredygtig mobilitet i byområder, som prioriterer transportformer med lavt emissionsniveau, herunder elektrisk trækkraft og køretøjer drevet af alternative brændstoffer, og som omfatter intelligente transportsystemer; støtter oprettelsen af trafikzoner og intermodale platforme, hvor der gives prioritet til brug af offentlig transport; |
| --- | --- |

6.

tilskynder myndighederne i medlemsstaterne til at udarbejde planer for bæredygtig mobilitet i byområder, som prioriterer transportformer med lavt emissionsniveau, herunder elektrisk trækkraft og køretøjer drevet af alternative brændstoffer, og som omfatter intelligente transportsystemer; støtter oprettelsen af trafikzoner og intermodale platforme, hvor der gives prioritet til brug af offentlig transport;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne og de europæiske byer til at udvikle en parkeringspolitik (parkeringsplads, brug af intelligente systemer og passende prissætning), som kan være en del af en integreret bypolitik, og på samme tid at yde en større indsats med henblik på at udvikle funktionelle intermodale knudepunkter, der giver plads til forskellige transporttjenester og muliggør en smidig kombination af transportformer såsom kollektiv transport, fælles transport, cykling og udlejningstjenester; ser gerne bedre sammentænkning af parkeringspladser i forstadsområder og jernbanetransport og offentlig transport, jf. »park and ride«-konceptet; minder om behovet for at afhjælpe de mangler, der rammer de handicappede; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne og de europæiske byer til at udvikle en parkeringspolitik (parkeringsplads, brug af intelligente systemer og passende prissætning), som kan være en del af en integreret bypolitik, og på samme tid at yde en større indsats med henblik på at udvikle funktionelle intermodale knudepunkter, der giver plads til forskellige transporttjenester og muliggør en smidig kombination af transportformer såsom kollektiv transport, fælles transport, cykling og udlejningstjenester; ser gerne bedre sammentænkning af parkeringspladser i forstadsområder og jernbanetransport og offentlig transport, jf. »park and ride«-konceptet; minder om behovet for at afhjælpe de mangler, der rammer de handicappede;

| 8. | understreger, at ESI-fondene — under hensyntagen til behovet for at mindske den negative indvirkning på miljøet, som skyldes afhængigheden af olie i EU’s transportsystem (langt overvejende af olie og biprodukter) — systematisk bør anvendes til at udvikle og gennemføre omfattende og integrerede planer for bæredygtig bytrafik, der i forbindelse med fysisk planlægning generelt kan supplere og gensidigt forstærke bytrafikforanstaltningerne, uden dog at der skal skabes ekstra transportbehov i form af en overdreven brug af biler, og at der bør fokuseres på et integreret transportsystem, der baserer sig på samarbejde mellem de enkelte transportformer; |
| --- | --- |

8.

understreger, at ESI-fondene — under hensyntagen til behovet for at mindske den negative indvirkning på miljøet, som skyldes afhængigheden af olie i EU’s transportsystem (langt overvejende af olie og biprodukter) — systematisk bør anvendes til at udvikle og gennemføre omfattende og integrerede planer for bæredygtig bytrafik, der i forbindelse med fysisk planlægning generelt kan supplere og gensidigt forstærke bytrafikforanstaltningerne, uden dog at der skal skabes ekstra transportbehov i form af en overdreven brug af biler, og at der bør fokuseres på et integreret transportsystem, der baserer sig på samarbejde mellem de enkelte transportformer;

| 9. | er overbevist om, at Kommissionens platform for planer for bæredygtig bytrafik bør yde stærk støtte til byer og regioner i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af planerne for bæredygtig bytrafik; understreger vigtigheden af at lade alle byer, uanset deres størrelse, indgå i overvejelserne om investeringer i bytrafikken, og fremhæver den centrale rolle, som de europæiske byer og regioner spiller med hensyn til at styrke og fremme bæredygtig bytrafik; opfordrer til inddragelse af repræsentanter for lokale og regionale myndigheder af forskellig størrelse og repræsentanter for forskellige interessenter (f.eks. cyklistforbund) i den europæiske platform og ekspertgruppen med repræsentanter fra medlemsstaterne om mobilitet og transport i byerne; |
| --- | --- |

9.

er overbevist om, at Kommissionens platform for planer for bæredygtig bytrafik bør yde stærk støtte til byer og regioner i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af planerne for bæredygtig bytrafik; understreger vigtigheden af at lade alle byer, uanset deres størrelse, indgå i overvejelserne om investeringer i bytrafikken, og fremhæver den centrale rolle, som de europæiske byer og regioner spiller med hensyn til at styrke og fremme bæredygtig bytrafik; opfordrer til inddragelse af repræsentanter for lokale og regionale myndigheder af forskellig størrelse og repræsentanter for forskellige interessenter (f.eks. cyklistforbund) i den europæiske platform og ekspertgruppen med repræsentanter fra medlemsstaterne om mobilitet og transport i byerne;

| 10. | understreger, at planer for bæredygtig bytrafik bør være i overensstemmelse med EU’s nuværende dagsorden og målsætninger, navnlig om trafikoverflytning fra vej til jernbane, som er fastsat i hvidbogen fra 2011; |
| --- | --- |

10.

understreger, at planer for bæredygtig bytrafik bør være i overensstemmelse med EU’s nuværende dagsorden og målsætninger, navnlig om trafikoverflytning fra vej til jernbane, som er fastsat i hvidbogen fra 2011;

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at vurdere og revidere planerne for mobilitet i byområder i tråd med målene i strategien Transport 2050; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Kommissionen, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at vurdere og revidere planerne for mobilitet i byområder i tråd med målene i strategien Transport 2050;

Forbedring af miljø, livskvalitet og sundhed

| 12. | peger navnlig på den nuværende transportmodels mange skadelige virkninger for grundlæggende elementer i det naturlige miljø, herunder luft, vand og jord, og for de forskellige økosystemer; |
| --- | --- |

12.

peger navnlig på den nuværende transportmodels mange skadelige virkninger for grundlæggende elementer i det naturlige miljø, herunder luft, vand og jord, og for de forskellige økosystemer;

| 13. | er overbevist om, at luftforurening har en lokal, regional, national og grænseoverskridende dimension og kræver en indsats på alle forvaltningsniveauer; opfordrer derfor til en styrkelse af strategien for flerniveaustyring, hvor alle aktører tager ansvaret for de foranstaltninger, der kan og skal træffes på lige netop deres niveau; |
| --- | --- |

13.

er overbevist om, at luftforurening har en lokal, regional, national og grænseoverskridende dimension og kræver en indsats på alle forvaltningsniveauer; opfordrer derfor til en styrkelse af strategien for flerniveaustyring, hvor alle aktører tager ansvaret for de foranstaltninger, der kan og skal træffes på lige netop deres niveau;

| 14. | opfordrer byerne til nøje at vurdere borgernes og virksomhedernes behov og de særlige forhold i forbindelse med transportformerne med henblik på sikre en bæredygtig mobilitet i byerne og til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at forbedre livskvaliteten i byerne, bl.a. ved at fremme en omlægning til bæredygtige transportformer, herunder gang og cykling, og ved at fremme en integreret politik for samordnet modalitet og/eller kombineret transport; |
| --- | --- |

14.

opfordrer byerne til nøje at vurdere borgernes og virksomhedernes behov og de særlige forhold i forbindelse med transportformerne med henblik på sikre en bæredygtig mobilitet i byerne og til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at forbedre livskvaliteten i byerne, bl.a. ved at fremme en omlægning til bæredygtige transportformer, herunder gang og cykling, og ved at fremme en integreret politik for samordnet modalitet og/eller kombineret transport;

| 15. | opfordrer de lokale myndigheder til at tage deres borgeres velbefindende i betragtning ved udformningen af planerne for bæredygtig mobilitet: opfordrer navnlig de kompetente myndigheder til at træffe foranstaltninger til begrænsning af støjbelastningen i byerne; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de lokale myndigheder til at tage deres borgeres velbefindende i betragtning ved udformningen af planerne for bæredygtig mobilitet: opfordrer navnlig de kompetente myndigheder til at træffe foranstaltninger til begrænsning af støjbelastningen i byerne;

| 16. | opfordrer de kompetente myndigheder til at træffe forebyggende foranstaltninger i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og proportionalitetsprincippet for at forbedre luftkvaliteten i byerne og sikre, at koncentrationerne af forurenende stoffer ikke overstiger de grænseværdier, der er fastsat i Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer; støtter med henblik herpå oprettelse af lavemissionszoner; understreger, at det er de kompetente myndigheders ansvar at tilvejebringe sikre og sunde mobilitetsløsninger til gavn for borgerne; er af den opfattelse, at disse løsninger kunne basere sig på overkommelige, intelligente, pålidelige, tilgængelige offentlige transportsystemer; opfordrer medlemsstaterne og lokale myndigheder til, hvor der er en risiko for, at de ovennævnte retningslinjer overskrides, at overveje at træffe foranstaltninger til at forbedre adgangen til offentlig transport, f.eks. ved vekslende trafik; |
| --- | --- |

16.

opfordrer de kompetente myndigheder til at træffe forebyggende foranstaltninger i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet og proportionalitetsprincippet for at forbedre luftkvaliteten i byerne og sikre, at koncentrationerne af forurenende stoffer ikke overstiger de grænseværdier, der er fastsat i Verdenssundhedsorganisationens retningslinjer; støtter med henblik herpå oprettelse af lavemissionszoner; understreger, at det er de kompetente myndigheders ansvar at tilvejebringe sikre og sunde mobilitetsløsninger til gavn for borgerne; er af den opfattelse, at disse løsninger kunne basere sig på overkommelige, intelligente, pålidelige, tilgængelige offentlige transportsystemer; opfordrer medlemsstaterne og lokale myndigheder til, hvor der er en risiko for, at de ovennævnte retningslinjer overskrides, at overveje at træffe foranstaltninger til at forbedre adgangen til offentlig transport, f.eks. ved vekslende trafik;

| 17. | påpeger, at der er behov for en samlet tilgang til luftforureningen i europæiske byer; opfordrer derfor Kommissionen til at forelægge effektive foranstaltninger, der gør det muligt for medlemsstaterne at overholde direktivet om luftkvaliteten (2008/50/EF), navnlig ved at fastsætte effektive og ambitiøse emissionslofter for 2025 og 2030 i henhold til direktivet om nationale emissionslofter (NEC-direktivet), sikre en bedre koordinering af foranstaltningerne i henhold til NEC-direktivet og direktivet om luftkvaliteten, opstille ambitiøse mål for bilers præstationsnormer for 2025 og 2030 qua en rettidig revision af forordning (EF) nr. 443/2009 om CO2 og biler og fastsætte en klar tidsramme for indførelse af emissionskontrol i private køretøjer, der baserer sig på kørsel i den virkelige verden; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at der er behov for en samlet tilgang til luftforureningen i europæiske byer; opfordrer derfor Kommissionen til at forelægge effektive foranstaltninger, der gør det muligt for medlemsstaterne at overholde direktivet om luftkvaliteten (2008/50/EF), navnlig ved at fastsætte effektive og ambitiøse emissionslofter for 2025 og 2030 i henhold til direktivet om nationale emissionslofter (NEC-direktivet), sikre en bedre koordinering af foranstaltningerne i henhold til NEC-direktivet og direktivet om luftkvaliteten, opstille ambitiøse mål for bilers præstationsnormer for 2025 og 2030 qua en rettidig revision af forordning (EF) nr. 443/2009 om CO2 og biler og fastsætte en klar tidsramme for indførelse af emissionskontrol i private køretøjer, der baserer sig på kørsel i den virkelige verden;

| 18. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med medlemsstaternes forskellige planer at gennemføre evalueringer af placeringen af udstyr til måling og kontrol af luftforurening i de vigtigste byområder, hvor der er problemer med luftkvaliteten, eftersom en forkert placering af udstyret meget ofte gør dataene unøjagtige, hvilket kan indebære en risiko for befolkningens sundhed; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med medlemsstaternes forskellige planer at gennemføre evalueringer af placeringen af udstyr til måling og kontrol af luftforurening i de vigtigste byområder, hvor der er problemer med luftkvaliteten, eftersom en forkert placering af udstyret meget ofte gør dataene unøjagtige, hvilket kan indebære en risiko for befolkningens sundhed;

| 19. | noterer sig de adfærdsmæssige ændringer inden for ejerskab og brug af køretøjer (delebiler, samkørsel); tilskynder Kommissionen til at udvikle og støtte transportsystemer, der omfatter kollektiv og offentlig transport; |
| --- | --- |

19.

noterer sig de adfærdsmæssige ændringer inden for ejerskab og brug af køretøjer (delebiler, samkørsel); tilskynder Kommissionen til at udvikle og støtte transportsystemer, der omfatter kollektiv og offentlig transport;

| 20. | mener, at Kommissionen bør vurdere, hvordan samfundet med sandsynlighed vil blive påvirket af nye former for mobilitet baseret på deleøkonomi, herunder delekørsel: mener, at medlemsstaterne på nationalt plan bør fortsætte konceptet om »deleby«, for så vidt angår mobilitet og transport, da dette kan være til gavn for borgerne, navnlig i små og mellemstore byer, hvor det offentlige transportnet er mindre, og det kan måske også gøre det muligt at udvikle peer-to-peer mobilitetsløsninger; |
| --- | --- |

20.

mener, at Kommissionen bør vurdere, hvordan samfundet med sandsynlighed vil blive påvirket af nye former for mobilitet baseret på deleøkonomi, herunder delekørsel: mener, at medlemsstaterne på nationalt plan bør fortsætte konceptet om »deleby«, for så vidt angår mobilitet og transport, da dette kan være til gavn for borgerne, navnlig i små og mellemstore byer, hvor det offentlige transportnet er mindre, og det kan måske også gøre det muligt at udvikle peer-to-peer mobilitetsløsninger;

| 21. | understreger, at højtudviklet, effektiv, økonomisk overkommelig, sikker og tilgængelig offentlig transport er en integreret del af bæredygtig byudvikling; er overbevist om, at pålidelige offentlige transporttjenester kan spille en vigtig rolle med hensyn til at mindske trafikbelastningen, luftforurening og støj i byer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme offentlig transport med det formål at øge brugen heraf inden 2030; tilskynder også nationale og lokale myndigheder til at fremme udbuddet af digitale tjenester for den offentlige trafik og stationer, støtte udviklingen af innovative former for mobilitet og udrulle intelligente transportløsninger og andre avancerede teknologier; understreger, at delebiler, samkørsel og samkørselstjenester gør bedre brug af eksisterende ressourcer og bidrager til at nedbringe antallet af biler i byerne; anerkender betydningen af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer Galileo og Egnos og mobile højhastighedsnet; støtter oprettelsen af en retlig ramme, der gør det muligt at anvende nye former for mobilitet, og bakker op om nye deleløsninger, som gør bedre brug af eksisterende ressourcer; |
| --- | --- |

21.

understreger, at højtudviklet, effektiv, økonomisk overkommelig, sikker og tilgængelig offentlig transport er en integreret del af bæredygtig byudvikling; er overbevist om, at pålidelige offentlige transporttjenester kan spille en vigtig rolle med hensyn til at mindske trafikbelastningen, luftforurening og støj i byer; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme offentlig transport med det formål at øge brugen heraf inden 2030; tilskynder også nationale og lokale myndigheder til at fremme udbuddet af digitale tjenester for den offentlige trafik og stationer, støtte udviklingen af innovative former for mobilitet og udrulle intelligente transportløsninger og andre avancerede teknologier; understreger, at delebiler, samkørsel og samkørselstjenester gør bedre brug af eksisterende ressourcer og bidrager til at nedbringe antallet af biler i byerne; anerkender betydningen af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer Galileo og Egnos og mobile højhastighedsnet; støtter oprettelsen af en retlig ramme, der gør det muligt at anvende nye former for mobilitet, og bakker op om nye deleløsninger, som gør bedre brug af eksisterende ressourcer;

| 22. | understreger betydningen af offentlige oplysninger om offentlige transporttilbud, også under hensyntagen til turisternes sproglige behov og fordelene ved en bæredygtig turismepolitik; opfordrer de lokale myndigheder til at tilvejebringe tidstro information på internettet og på tilstrækkeligt mange skærme i byerne; opfordrer myndigheder og transportselskaberne til at forbedre adgangen til gratis digitale tjenester i offentlige transportmidler og på stationer; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af offentlige oplysninger om offentlige transporttilbud, også under hensyntagen til turisternes sproglige behov og fordelene ved en bæredygtig turismepolitik; opfordrer de lokale myndigheder til at tilvejebringe tidstro information på internettet og på tilstrækkeligt mange skærme i byerne; opfordrer myndigheder og transportselskaberne til at forbedre adgangen til gratis digitale tjenester i offentlige transportmidler og på stationer;

| 23. | fremhæver de sociale fordele ved offentlig transport ad jernbane med hensyn til tilgængeligheden af byområder, og byfornyelse, social inklusion og forbedring af byers image; |
| --- | --- |

23.

fremhæver de sociale fordele ved offentlig transport ad jernbane med hensyn til tilgængeligheden af byområder, og byfornyelse, social inklusion og forbedring af byers image;

| 24. | anerkender kvaliteten og mangfoldigheden af de job, der tilbydes af virksomheder, der driver offentlig transport, og de dermed forbundne fordele for økonomien; opfordrer Kommissionen til at overvåge og vurdere den offentlige transports bidrag til strategierne for grønne arbejdspladser og grøn vækst på nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

24.

anerkender kvaliteten og mangfoldigheden af de job, der tilbydes af virksomheder, der driver offentlig transport, og de dermed forbundne fordele for økonomien; opfordrer Kommissionen til at overvåge og vurdere den offentlige transports bidrag til strategierne for grønne arbejdspladser og grøn vækst på nationalt og europæisk plan;

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at tage effektive skridt til at garantere sikkerheden i den offentlige transport, samtidig med at de lokale myndigheders beføjelser skal respekteres; |
| --- | --- |

25.

opfordrer medlemsstaterne til at tage effektive skridt til at garantere sikkerheden i den offentlige transport, samtidig med at de lokale myndigheders beføjelser skal respekteres;

| 26. | minder om, at ikkemotoriseret individuel mobilitet såsom gang og cykling, har det bedste potentiale for CO2-neutralitet; |
| --- | --- |

26.

minder om, at ikkemotoriseret individuel mobilitet såsom gang og cykling, har det bedste potentiale for CO2-neutralitet;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres strategier for at forbedre ikkemotoriseret transport med henblik på at opfylde de konvergerende interesser for at forbedre mobiliteten og bymiljøet; opfordrer medlemsstaterne til, hvor dette er relevant, at fremme anvendelsen af cykler, herunder ved at opstille ambitiøse mål for omfanget af cykling inden 2030 og forbedre betingelserne for færdsel til fods og på cykel; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres strategier for at forbedre ikkemotoriseret transport med henblik på at opfylde de konvergerende interesser for at forbedre mobiliteten og bymiljøet; opfordrer medlemsstaterne til, hvor dette er relevant, at fremme anvendelsen af cykler, herunder ved at opstille ambitiøse mål for omfanget af cykling inden 2030 og forbedre betingelserne for færdsel til fods og på cykel;

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede kendskabet til cykling og alternative transportformer, bidrage til et skift til bæredygtige transportformer og til fortsat at støtte den europæiske mobilitetsuge; opfordrer byerne til at tilrettelægge delecykelordninger i forbindelse med offentlig transport; glæder sig over initiativer på nationalt, regionalt og lokalt plan for at fremme og arrangere »bilfri søndage« og »EU-cykeldage«, der sigter på at forbedre luftkvaliteten i byerne; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede kendskabet til cykling og alternative transportformer, bidrage til et skift til bæredygtige transportformer og til fortsat at støtte den europæiske mobilitetsuge; opfordrer byerne til at tilrettelægge delecykelordninger i forbindelse med offentlig transport; glæder sig over initiativer på nationalt, regionalt og lokalt plan for at fremme og arrangere »bilfri søndage« og »EU-cykeldage«, der sigter på at forbedre luftkvaliteten i byerne;

| 29. | tilskynder private virksomheder, forvaltninger og EU-institutionerne til yderligere at forbedre mobilitetsstyringstjenesterne for deres medlemmer, personale og besøgende; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme politikker, der har til formål at tilskynde virksomhederne til at reducere rejser fra og til arbejdspladser, bl.a. ved at tillade og fremme telearbejde og tilskynde til brug af IKT og telekonferencer; mener, at mobilitetsforanstaltninger, såsom dem, der koordineres af den europæiske platform om mobilitetsstyring, har et stort potentiale til at løse overbelastningen af vejnettet og give adgangsmuligheder til alle; |
| --- | --- |

29.

tilskynder private virksomheder, forvaltninger og EU-institutionerne til yderligere at forbedre mobilitetsstyringstjenesterne for deres medlemmer, personale og besøgende; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme politikker, der har til formål at tilskynde virksomhederne til at reducere rejser fra og til arbejdspladser, bl.a. ved at tillade og fremme telearbejde og tilskynde til brug af IKT og telekonferencer; mener, at mobilitetsforanstaltninger, såsom dem, der koordineres af den europæiske platform om mobilitetsstyring, har et stort potentiale til at løse overbelastningen af vejnettet og give adgangsmuligheder til alle;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at fastlægge miljøkrav i procedurerne for offentlige indkøb, navnlig ved indkøb af køretøjer til kollektiv transport eller køretøjer, der anvendes af offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at fastlægge miljøkrav i procedurerne for offentlige indkøb, navnlig ved indkøb af køretøjer til kollektiv transport eller køretøjer, der anvendes af offentlige myndigheder;

Energibesparelse og beskyttelse af klimaet

| 31. | mener, at energieffektivitet og anvendelse af kulstoffattige og vedvarende energikilder er nøglen til at opnå en bæredygtig mobilitet i byerne og samtidig forbedre miljøforholdene, og at teknologineutraliteten bør respekteres, når der vedtages foranstaltninger til opfyldelse af EU’s mål for CO2-emissioner og energibesparelser; |
| --- | --- |

31.

mener, at energieffektivitet og anvendelse af kulstoffattige og vedvarende energikilder er nøglen til at opnå en bæredygtig mobilitet i byerne og samtidig forbedre miljøforholdene, og at teknologineutraliteten bør respekteres, når der vedtages foranstaltninger til opfyldelse af EU’s mål for CO2-emissioner og energibesparelser;

| 32. | tilskynder medlemsstaterne til at støtte målene i hvidbogen om transport om at halvere antallet af konventionelle benzin- og dieselbiler til bytransport i 2030 og udfase dem i byer senest i 2050; opfordrer byer til at fremme og støtte en omlægning i retning af alternative transportmidler og mindre forurenende køretøjer under hensyntagen til deres reelle CO2-fodaftryk med henblik på at nå EU’s mål om at reducere udledningen af drivhusgasser med 60 % inden 2050; glæder sig over incitamenter for rejsende til at kombinere forskellige transportformer; |
| --- | --- |

32.

tilskynder medlemsstaterne til at støtte målene i hvidbogen om transport om at halvere antallet af konventionelle benzin- og dieselbiler til bytransport i 2030 og udfase dem i byer senest i 2050; opfordrer byer til at fremme og støtte en omlægning i retning af alternative transportmidler og mindre forurenende køretøjer under hensyntagen til deres reelle CO2-fodaftryk med henblik på at nå EU’s mål om at reducere udledningen af drivhusgasser med 60 % inden 2050; glæder sig over incitamenter for rejsende til at kombinere forskellige transportformer;

| 33. | henleder opmærksomheden på betydningen af at anvende elektriske køretøjer og køretøjer, der kører på alternative brændstoffer (biobrændstoffer af anden og tredje generation, hydrogen baseret på vedvarende energikilder, komprimeret naturgas (CNG) og flydende naturgas (LNG)) til mindskelse af emissioner i byer; minder om bestemmelserne i direktiv 2014/94/EU om anvendelse af alternative brændstoffer og opfordrer medlemsstaterne til i tæt samarbejde med regionale og lokale myndigheder og den pågældende industri hurtigt at udvikle disse infrastrukturer, især langs de transeuropæiske transportnet (TEN-T); opfordrer den offentlige og den private sektor til at fremme indretningen af genopladningsfaciliteter i kollektive parkeringsområder; |
| --- | --- |

33.

henleder opmærksomheden på betydningen af at anvende elektriske køretøjer og køretøjer, der kører på alternative brændstoffer (biobrændstoffer af anden og tredje generation, hydrogen baseret på vedvarende energikilder, komprimeret naturgas (CNG) og flydende naturgas (LNG)) til mindskelse af emissioner i byer; minder om bestemmelserne i direktiv 2014/94/EU om anvendelse af alternative brændstoffer og opfordrer medlemsstaterne til i tæt samarbejde med regionale og lokale myndigheder og den pågældende industri hurtigt at udvikle disse infrastrukturer, især langs de transeuropæiske transportnet (TEN-T); opfordrer den offentlige og den private sektor til at fremme indretningen af genopladningsfaciliteter i kollektive parkeringsområder;

| 34. | anmoder Kommissionen og nationale og lokale myndigheder til, hvor det er muligt, at fremme indlandsskibsfart som en integreret mobilitetsløsning for blød mobilitet i byerne; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen og nationale og lokale myndigheder til, hvor det er muligt, at fremme indlandsskibsfart som en integreret mobilitetsløsning for blød mobilitet i byerne;

| 35. | understreger betydningen af en »bottom-up«-metode; støtter derfor kraftigt, f.eks. borgmesteraftalen om reduktion af drivhusgasemissioner og dens mere end 6 000 underskrivere og glæder sig over den appel, som kommissær Canete fremsatte den 13. oktober 2015 i Bruxelles for at få startet på en mere ambitiøs konvention; støtter Kommissionen, når den spiller en positiv rolle og agerer katalysator for sådanne initiativer; |
| --- | --- |

35.

understreger betydningen af en »bottom-up«-metode; støtter derfor kraftigt, f.eks. borgmesteraftalen om reduktion af drivhusgasemissioner og dens mere end 6 000 underskrivere og glæder sig over den appel, som kommissær Canete fremsatte den 13. oktober 2015 i Bruxelles for at få startet på en mere ambitiøs konvention; støtter Kommissionen, når den spiller en positiv rolle og agerer katalysator for sådanne initiativer;

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte ambitiøse foranstaltninger vedrørende »bæredygtig mobilitet i byer« højt på dagsordenen for COP 21, der afholdes i Paris i december 2015; opfordrer Kommissionen til at yde aktiv støtte til initiativer under handlingsdagsordenen for integreret bæredygtig mobilitet i byområder; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte ambitiøse foranstaltninger vedrørende »bæredygtig mobilitet i byer« højt på dagsordenen for COP 21, der afholdes i Paris i december 2015; opfordrer Kommissionen til at yde aktiv støtte til initiativer under handlingsdagsordenen for integreret bæredygtig mobilitet i byområder;

Innovation som kernen i forskningspolitikker med fokus på intelligent transport

| 37. | minder om, at intelligente transportsystemer (ITS) gør mobilitet mere sikker, effektiv, miljøvenlig og flydende, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere arbejdet med ITS, herunder med innovation og gennemførelse af rejseinformation i realtid, stærkt automatiserede køretøjer, intelligent infrastruktur og intelligente trafiksignalsystemer; minder om vigtigheden af, ITS med hensyn til at give nøjagtige trafik- og rejsedata i realtid, og opfordrer derfor Kommissionen til at sætte bytrafik højt op på den digitale dagsorden; opfordrer de berørte parter til at arbejde tæt sammen i udviklingen af interoperable og integrerede mobilitetstjenester såsom multimodal offentlig transport, fælles mobilitet og intermodale integrerede billetsystemer; anmoder Kommissionen om at prioritere udviklingen af innovative applikationer og nye teknologier, der giver trafikanter mulighed for at spille en mere proaktiv rolle som udviklere og dataproducenter i transportsystemet, så de under overholdelse af EU’s regler og databeskyttelsesbestemmelser kan bidrage til platforme for mobilitetstjenester; |
| --- | --- |

37.

minder om, at intelligente transportsystemer (ITS) gør mobilitet mere sikker, effektiv, miljøvenlig og flydende, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere arbejdet med ITS, herunder med innovation og gennemførelse af rejseinformation i realtid, stærkt automatiserede køretøjer, intelligent infrastruktur og intelligente trafiksignalsystemer; minder om vigtigheden af, ITS med hensyn til at give nøjagtige trafik- og rejsedata i realtid, og opfordrer derfor Kommissionen til at sætte bytrafik højt op på den digitale dagsorden; opfordrer de berørte parter til at arbejde tæt sammen i udviklingen af interoperable og integrerede mobilitetstjenester såsom multimodal offentlig transport, fælles mobilitet og intermodale integrerede billetsystemer; anmoder Kommissionen om at prioritere udviklingen af innovative applikationer og nye teknologier, der giver trafikanter mulighed for at spille en mere proaktiv rolle som udviklere og dataproducenter i transportsystemet, så de under overholdelse af EU’s regler og databeskyttelsesbestemmelser kan bidrage til platforme for mobilitetstjenester;

| 38. | opfordrer alle parter til fuldt ud at udnytte mulighederne i data og digitalisering og at deregulere for at fremme nye forretningsmodeller; |
| --- | --- |

38.

opfordrer alle parter til fuldt ud at udnytte mulighederne i data og digitalisering og at deregulere for at fremme nye forretningsmodeller;

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskningsprogrammer om nye teknologier, nye forretningsmodeller og nye integrerede, bæredygtige former for mobilitet og logistik i byer; støtter prioriteterne i Horisont 2020 om samfundsmæssige udfordringer for intelligent, grøn og integreret transport og mobilitet i byerne, samt udviklingen af »mobility-as-a-service«-initiativer i hele Europa; mener, at Horisont 2020 skal fremme forskning og innovation inden for livskvalitet, levedygtige arbejdspladser, demografi, ændringer i aktiv mobilitet, miljø og klimaindsats; er af den opfattelse, at Kommissionen bør tage hensyn til disse prioriteter, sikre tilstrækkelige EU-midler til fremtidige forsknings- og udviklingsaktiviteter for skinnebunden bytrafiksystemer og gøre bæredygtige transportløsninger mere effektive; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskningsprogrammer om nye teknologier, nye forretningsmodeller og nye integrerede, bæredygtige former for mobilitet og logistik i byer; støtter prioriteterne i Horisont 2020 om samfundsmæssige udfordringer for intelligent, grøn og integreret transport og mobilitet i byerne, samt udviklingen af »mobility-as-a-service«-initiativer i hele Europa; mener, at Horisont 2020 skal fremme forskning og innovation inden for livskvalitet, levedygtige arbejdspladser, demografi, ændringer i aktiv mobilitet, miljø og klimaindsats; er af den opfattelse, at Kommissionen bør tage hensyn til disse prioriteter, sikre tilstrækkelige EU-midler til fremtidige forsknings- og udviklingsaktiviteter for skinnebunden bytrafiksystemer og gøre bæredygtige transportløsninger mere effektive;

Mere bæredygtig og sikker bytrafik

| 40. | bemærker, at grundige sikkerhedsbetingelser samt avanceret trafik- og hastighedsstyring fører til en drastisk reduktion af antallet af trafikdræbte og alvorligt kvæstede i byerne; påpeger, at en sikkerhedsstyrke, der har til opgave at forvalte og kontrollere trafikken og udføre konsekvent kontrol med overtrædelser af færdselssikkerheden som f.eks. kørsel ved for høj hastighed, kørsel under påvirkning af alkohol, narkotika og medicin og brug af mobiltelefon og andre kommunikations- og informationsudstyr bidrager til at nedbringe antallet af trafikulykker i byer; |
| --- | --- |

40.

bemærker, at grundige sikkerhedsbetingelser samt avanceret trafik- og hastighedsstyring fører til en drastisk reduktion af antallet af trafikdræbte og alvorligt kvæstede i byerne; påpeger, at en sikkerhedsstyrke, der har til opgave at forvalte og kontrollere trafikken og udføre konsekvent kontrol med overtrædelser af færdselssikkerheden som f.eks. kørsel ved for høj hastighed, kørsel under påvirkning af alkohol, narkotika og medicin og brug af mobiltelefon og andre kommunikations- og informationsudstyr bidrager til at nedbringe antallet af trafikulykker i byer;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at genoverveje hastighedsstyring inden 2020 under hensyntagen til de lokale forhold for at garantere sikkerheden, bl.a. i boligområder og omkring skoler og uddannelsesmæssige og sociale faciliteter og til at overveje udvikling og udformning af sikrere vejinfrastruktur; opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at bruge alle moderne løsninger, herunder avancerede intelligent trafikstyring, for at garantere sikkerheden for alle trafikanter, herunder fodgængere; opfordrer de europæiske byer til at udveksle bedste praksis med hensyn til sikkerhedsstyring; |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at genoverveje hastighedsstyring inden 2020 under hensyntagen til de lokale forhold for at garantere sikkerheden, bl.a. i boligområder og omkring skoler og uddannelsesmæssige og sociale faciliteter og til at overveje udvikling og udformning af sikrere vejinfrastruktur; opfordrer medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at bruge alle moderne løsninger, herunder avancerede intelligent trafikstyring, for at garantere sikkerheden for alle trafikanter, herunder fodgængere; opfordrer de europæiske byer til at udveksle bedste praksis med hensyn til sikkerhedsstyring;

Innovation på området for bæredygtig godstransport

| 42. | mener, at udviklingen af strategier for en innovativ, bæredygtig og miljøvenlig logistik i byerne, der inddrager private og offentlige aktører, er af afgørende betydning for at løse trængsels- og miljøproblemerne i byerne; er af den opfattelse, at logistikken bør basere sig på bæredygtige transportformer; opfordrer til en bedre optimering af forsyningskæden i byområder, baseret på nye omkostningseffektive former for drift og teknologi og nye forretningsmodeller; påpeger betydningen af planer for bæredygtig bytrafik, der omfatter samordnet modalitet og logistikstrategier, og understreger, at hvor det er relevant, skal jernbane, ren sejlads på indre vandveje og søhavne integreres i de logistiske strategier og planer for bæredygtig mobilitet i byområder; opfordrer de kompetente myndigheder til, hvor det er muligt, at mindske tung trafik i bycentre; |
| --- | --- |

42.

mener, at udviklingen af strategier for en innovativ, bæredygtig og miljøvenlig logistik i byerne, der inddrager private og offentlige aktører, er af afgørende betydning for at løse trængsels- og miljøproblemerne i byerne; er af den opfattelse, at logistikken bør basere sig på bæredygtige transportformer; opfordrer til en bedre optimering af forsyningskæden i byområder, baseret på nye omkostningseffektive former for drift og teknologi og nye forretningsmodeller; påpeger betydningen af planer for bæredygtig bytrafik, der omfatter samordnet modalitet og logistikstrategier, og understreger, at hvor det er relevant, skal jernbane, ren sejlads på indre vandveje og søhavne integreres i de logistiske strategier og planer for bæredygtig mobilitet i byområder; opfordrer de kompetente myndigheder til, hvor det er muligt, at mindske tung trafik i bycentre;

| 43. | påpeger, at tætbefolkede områder og andre områder såsom indkøbscentre og detailhandelscentre står over for stigende trafik og problemerne med overbelastning, og påpeger betydningen af effektive og omfattende politikker til at forbinde disse områder til effektiv offentlig transport og intelligente hjemmeleveringstjenester; |
| --- | --- |

43.

påpeger, at tætbefolkede områder og andre områder såsom indkøbscentre og detailhandelscentre står over for stigende trafik og problemerne med overbelastning, og påpeger betydningen af effektive og omfattende politikker til at forbinde disse områder til effektiv offentlig transport og intelligente hjemmeleveringstjenester;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at udvikle politikker til at tilskynde transportsektoren til at forny sin flåde og gøre den mere miljøvenlig og de lokale myndigheder til at yde støtte til og/eller tilskynde skabe incitamenter for aktørerne til at gøre godstransport i byerne mere bæredygtig; minder om, at jernbanetransport og andre mere bæredygtige transportformer kan spille en vigtig rolle med hensyn til at levere varer til byernes udkantsområder, hvis overførslen mellem transportformerne er veltilrettelagt og logistikken er god; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at udvikle politikker til at tilskynde transportsektoren til at forny sin flåde og gøre den mere miljøvenlig og de lokale myndigheder til at yde støtte til og/eller tilskynde skabe incitamenter for aktørerne til at gøre godstransport i byerne mere bæredygtig; minder om, at jernbanetransport og andre mere bæredygtige transportformer kan spille en vigtig rolle med hensyn til at levere varer til byernes udkantsområder, hvis overførslen mellem transportformerne er veltilrettelagt og logistikken er god;

Minimering af eksterne omkostninger og bedre kvalitetsinvesteringer

| 45. | understreger, at cost-benefit-analyserne af investeringerne bør fokusere på at maksimere de eksterne samfundsmæssige fordele og minimere de eksterne omkostninger fra f.eks. klimaforandringer, ulykker, sundhed, støj, luftforurening og anvendelse af byrummet; |
| --- | --- |

45.

understreger, at cost-benefit-analyserne af investeringerne bør fokusere på at maksimere de eksterne samfundsmæssige fordele og minimere de eksterne omkostninger fra f.eks. klimaforandringer, ulykker, sundhed, støj, luftforurening og anvendelse af byrummet;

| 46. | understreger, at bytrafik bør bidrage til og være fuldt integreret i EU's målsætninger om ressourceeffektivitet, navnlig de, der vedrører den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

46.

understreger, at bytrafik bør bidrage til og være fuldt integreret i EU's målsætninger om ressourceeffektivitet, navnlig de, der vedrører den cirkulære økonomi;

| 47. | minder om, at en fastsættelse af prisen for at køre på vejen og for at bruge parkeringspladser, der baserer sig på princippet om ikkeforskelsbehandling, interoperabilitet og princippet om, at forureneren betaler, kan indgå i en integreret politik for mobilitet i byer; |
| --- | --- |

47.

minder om, at en fastsættelse af prisen for at køre på vejen og for at bruge parkeringspladser, der baserer sig på princippet om ikkeforskelsbehandling, interoperabilitet og princippet om, at forureneren betaler, kan indgå i en integreret politik for mobilitet i byer;

| 48. | minder om princippet om »anvendelse af indtægterne« med hensyn til vejafgifter, og opfordrer til, hvor det er relevant, at en andel af indtægterne fra brugen af infrastruktur (vejafgifter og/eller Eurovignette) afsættes til at forbedre den bæredygtige mobilitet i byområder; |
| --- | --- |

48.

minder om princippet om »anvendelse af indtægterne« med hensyn til vejafgifter, og opfordrer til, hvor det er relevant, at en andel af indtægterne fra brugen af infrastruktur (vejafgifter og/eller Eurovignette) afsættes til at forbedre den bæredygtige mobilitet i byområder;

| 49. | mener, at mobilitet i byer bør afspejles i Connecting Europe-faciliteten og de transeuropæiske transportnet (TEN-T), hvor det er relevant og i overensstemmelse med TEN-T lovgivningen, herunder med støtte til byknudepunkter og integration af mobilitetsplaner for byer i grænseoverskridende områder, da det både fremmer økonomisk og social udvikling og bidrager til bedre tilgængelighed; mener, at effektiv sammenkobling mellem forskellige transportformer og mellem transportnet, herunder bynære områder og tværregionale netværk, vil forbedre borgernes mobilitet; støtter udviklingen af integrerede billetsystemer, som potentielt kan forbedre tilgængelighed til offentlig transport; |
| --- | --- |

49.

mener, at mobilitet i byer bør afspejles i Connecting Europe-faciliteten og de transeuropæiske transportnet (TEN-T), hvor det er relevant og i overensstemmelse med TEN-T lovgivningen, herunder med støtte til byknudepunkter og integration af mobilitetsplaner for byer i grænseoverskridende områder, da det både fremmer økonomisk og social udvikling og bidrager til bedre tilgængelighed; mener, at effektiv sammenkobling mellem forskellige transportformer og mellem transportnet, herunder bynære områder og tværregionale netværk, vil forbedre borgernes mobilitet; støtter udviklingen af integrerede billetsystemer, som potentielt kan forbedre tilgængelighed til offentlig transport;

| 50. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at gøre brug af de nye muligheder for finansiering af projekter under Connecting Europe-faciliteten (CEF) i bycentre; minder om muligheden for CEF for at finansiere synergiprojekter med en øget sats for medfinansiering af transportprojekter med energi og telekommunikation, der har et enormt potentiale for byudviklingsprojekter; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af budgettet for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden at overveje at afsætte passende EU-midler til projekter om bæredygtig mobilitet; opfordrer de relevante myndigheder til at sikre, at der er en stærk forbindelse mellem intelligent og bæredygtig politik for mobilitet i byer og projekter finansieret med EU-midler vedrørende mobilitet i byerne og at fastsætte klare mål og indikatorer for udnyttelse med henblik på at undgå underudnyttelse af projekterne og undergravning af deres økonomiske og sociale fordele; erkender, at der er behov for nye former for bæredygtig finansiering af offentlig transport, der giver mulighed for miljømæssig bæredygtighed, digitalisering og tilgængeliggørelse, stimulation af økonomien i byområder og nye arbejdspladser; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale myndigheder til at gøre brug af de nye muligheder for finansiering af projekter under Connecting Europe-faciliteten (CEF) i bycentre; minder om muligheden for CEF for at finansiere synergiprojekter med en øget sats for medfinansiering af transportprojekter med energi og telekommunikation, der har et enormt potentiale for byudviklingsprojekter; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af budgettet for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden at overveje at afsætte passende EU-midler til projekter om bæredygtig mobilitet; opfordrer de relevante myndigheder til at sikre, at der er en stærk forbindelse mellem intelligent og bæredygtig politik for mobilitet i byer og projekter finansieret med EU-midler vedrørende mobilitet i byerne og at fastsætte klare mål og indikatorer for udnyttelse med henblik på at undgå underudnyttelse af projekterne og undergravning af deres økonomiske og sociale fordele; erkender, at der er behov for nye former for bæredygtig finansiering af offentlig transport, der giver mulighed for miljømæssig bæredygtighed, digitalisering og tilgængeliggørelse, stimulation af økonomien i byområder og nye arbejdspladser;

| 51. | henleder opmærksomheden på den nyligt vedtagne europæiske fond for strategiske investeringer (EFSI) og den særlige opmærksomhed og fokus i dette instrument til horisontale prioriteter og intelligente og bæredygtige projekter i byer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte projekter for bæredygtig bytrafik, sikre de nødvendige synergier mellem de forskellige finansieringskilder og programmer, og udvikle forbindelser mellem bytrafik, den nye digitale dagsorden og energiunionen; |
| --- | --- |

51.

henleder opmærksomheden på den nyligt vedtagne europæiske fond for strategiske investeringer (EFSI) og den særlige opmærksomhed og fokus i dette instrument til horisontale prioriteter og intelligente og bæredygtige projekter i byer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte projekter for bæredygtig bytrafik, sikre de nødvendige synergier mellem de forskellige finansieringskilder og programmer, og udvikle forbindelser mellem bytrafik, den nye digitale dagsorden og energiunionen;

| 52. | understreger betydningen af kapacitetsopbygning hos de lokale myndigheder og i oplandsområderne, hvad angår udarbejdelse og gennemførelse af integrerede udviklingsstrategier, for at lette samarbejdet mellem forskellige områder og dermed fremme gensidig afhængighed og komplementaritet; |
| --- | --- |

52.

understreger betydningen af kapacitetsopbygning hos de lokale myndigheder og i oplandsområderne, hvad angår udarbejdelse og gennemførelse af integrerede udviklingsstrategier, for at lette samarbejdet mellem forskellige områder og dermed fremme gensidig afhængighed og komplementaritet;

| 53. | mener, at investeringer i bæredygtig offentlig transport ikke kun er et svar på problemerne med mobiliteten i byerne, men også omfatter »elementer af byfornyelse«, som påvirker det generelle økonomiske system i byen og gør det lettere at skabe et grønt bymiljø samt adgang til centre med blandede aktiviteter (handel, bolig, fritid, kultur og uddannelse); understreger, at det er afgørende, at mobilitet og byplanlægning koordineres ordentligt, således at der kan tilvejebringes den størst mulige virkning af investeringerne; |
| --- | --- |

53.

mener, at investeringer i bæredygtig offentlig transport ikke kun er et svar på problemerne med mobiliteten i byerne, men også omfatter »elementer af byfornyelse«, som påvirker det generelle økonomiske system i byen og gør det lettere at skabe et grønt bymiljø samt adgang til centre med blandede aktiviteter (handel, bolig, fritid, kultur og uddannelse); understreger, at det er afgørende, at mobilitet og byplanlægning koordineres ordentligt, således at der kan tilvejebringes den størst mulige virkning af investeringerne;

| 54. | opfordrer til, at initiativerne til fremme af ungdomsbeskæftigelsen og andre ESI-fonde anvendes til at fremme beskæftigelsen i områder, der stimulerer udviklingen af bæredygtig mobilitet i byerne; understreger, at gennemførelsen af projekter vedrørende bæredygtig mobilitet i byerne har en positiv indvirkning på alle regioner og deres befolkninger ved at fremme besættelsen af eksisterende og innovative stillinger på relevante områder, herunder inden for erhverv, hvor der er mangel på arbejdskraft; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til, at initiativerne til fremme af ungdomsbeskæftigelsen og andre ESI-fonde anvendes til at fremme beskæftigelsen i områder, der stimulerer udviklingen af bæredygtig mobilitet i byerne; understreger, at gennemførelsen af projekter vedrørende bæredygtig mobilitet i byerne har en positiv indvirkning på alle regioner og deres befolkninger ved at fremme besættelsen af eksisterende og innovative stillinger på relevante områder, herunder inden for erhverv, hvor der er mangel på arbejdskraft;

| 55. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere let tilgængelige oversigter over de EU-medfinansierede programmer for mobilitet i byer; opfordrer desuden til, at der angives brugervenlige oplysninger om EU’s samfinansiering af transportprojekter i byer; anmoder Kommissionen om, når den skal forvalte EU-finansierede projekter for bytransport, at sikre: a), at der indføres forvaltningsredskaber til at overvåge tjenesternes kvalitet og brugernes tilfredshed, når projekterne er operationelle, b) at projekter, som omhandler mobilitet i byområder, indgår i en fornuftig mobilitetspolitik, og c) at de ovennævnte punkter også tilgodeses af medlemsstaternes myndigheder; anmoder Kommissionen om at udarbejde en kvalitativ og kvantitativ analyse af samhørighedspolitikkens støtte til bæredygtig mobilitet i byområder, når den foretager sin midtvejsevaluering af gennemførelsen af ESI-fondene; |
| --- | --- |

55.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere let tilgængelige oversigter over de EU-medfinansierede programmer for mobilitet i byer; opfordrer desuden til, at der angives brugervenlige oplysninger om EU’s samfinansiering af transportprojekter i byer; anmoder Kommissionen om, når den skal forvalte EU-finansierede projekter for bytransport, at sikre: a), at der indføres forvaltningsredskaber til at overvåge tjenesternes kvalitet og brugernes tilfredshed, når projekterne er operationelle, b) at projekter, som omhandler mobilitet i byområder, indgår i en fornuftig mobilitetspolitik, og c) at de ovennævnte punkter også tilgodeses af medlemsstaternes myndigheder; anmoder Kommissionen om at udarbejde en kvalitativ og kvantitativ analyse af samhørighedspolitikkens støtte til bæredygtig mobilitet i byområder, når den foretager sin midtvejsevaluering af gennemførelsen af ESI-fondene;

Integration af netværk af effektive trafiksystemer og fremme af samarbejde

| 56. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme forvaltning på flere niveauer for at fremme samarbejdet mellem regionale, nationale og europæiske myndigheder i udarbejdelsen af politikker, herunder i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af bypolitikker, der har en klar indvirkning på byområder; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme forvaltning på flere niveauer for at fremme samarbejdet mellem regionale, nationale og europæiske myndigheder i udarbejdelsen af politikker, herunder i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af bypolitikker, der har en klar indvirkning på byområder;

| 57. | henviser til Kommissionens »Borgernes transportnet«-initiativ, der udgør et godt grundlag for fremme af og støtte til intermodale bæredygtige transportkæder baseret på gang/cykling/offentlig/kollektiv transport samt delebiler, fælleskørsel og taxier; |
| --- | --- |

57.

henviser til Kommissionens »Borgernes transportnet«-initiativ, der udgør et godt grundlag for fremme af og støtte til intermodale bæredygtige transportkæder baseret på gang/cykling/offentlig/kollektiv transport samt delebiler, fælleskørsel og taxier;

| 58. | opfordrer Kommissionen til at fremme og tilskynde til udveksling af bedste praksis og vejledning med henblik på at tackle bytrafikkens udfordringer og lette overførslen af færdigheder og teknologier inden for bæredygtig mobilitet, navnlig over for offentlige og private aktører, der udvikler bæredygtige mobilitetsløsninger, og den kooperative, gensidige og socialøkonomiske sektor; opfordrer Kommissionen til at etablere et net for bæredygtig mobilitet, der fokuserer på bedste praksis inden for fysisk planlægning og arealanvendelse; opfordrer desuden medlemsstaterne til at fremme byers deltagelse i det europæiske innovationspartnerskab om intelligente byer og samfund; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte kampagner til fremme af mobilitet, der er effektiv, bæredygtig og mindre afhængig af den private brug af biler, der bruger konventionelt brændstof; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at fremme og tilskynde til udveksling af bedste praksis og vejledning med henblik på at tackle bytrafikkens udfordringer og lette overførslen af færdigheder og teknologier inden for bæredygtig mobilitet, navnlig over for offentlige og private aktører, der udvikler bæredygtige mobilitetsløsninger, og den kooperative, gensidige og socialøkonomiske sektor; opfordrer Kommissionen til at etablere et net for bæredygtig mobilitet, der fokuserer på bedste praksis inden for fysisk planlægning og arealanvendelse; opfordrer desuden medlemsstaterne til at fremme byers deltagelse i det europæiske innovationspartnerskab om intelligente byer og samfund; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte kampagner til fremme af mobilitet, der er effektiv, bæredygtig og mindre afhængig af den private brug af biler, der bruger konventionelt brændstof;

| 59. | støtter det arbejde, der udføres af Observatoriet for bytrafik, ELTIS) og mener, at kommunikation omkring dette initiativ, herunder dets portal, bør styrkes; |
| --- | --- |

59.

støtter det arbejde, der udføres af Observatoriet for bytrafik, ELTIS) og mener, at kommunikation omkring dette initiativ, herunder dets portal, bør styrkes;

| 60. | glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at koordinere og konsolidere EU’s initiativer på bytrafikområdet, som f.eks. Civitas 2020 for forskning og innovation, Observatoriet for bytrafik med henblik på udveksling af bedste praksis og erfaringer og Platformen for planer for bæredygtig bytrafik; anmoder Kommissionen om at styrke sine bestræbelser på at mindske opsplitningen og den manglende koordinering mellem de relevante EU-initiativer og -programmer og tage hensyn til vellykkede programmer som Urban og Urbact; opfordrer Kommissionen til at tilskynde myndighederne i medlemsstaterne til at skabe net af høj kvalitet inden for bytrafikken, til at fortsætte den indsats, der er gjort med Civitas 2020-initiativet, og til at tilskynde flere EU-borgere til at bakke op om dette projekt; |
| --- | --- |

60.

glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at koordinere og konsolidere EU’s initiativer på bytrafikområdet, som f.eks. Civitas 2020 for forskning og innovation, Observatoriet for bytrafik med henblik på udveksling af bedste praksis og erfaringer og Platformen for planer for bæredygtig bytrafik; anmoder Kommissionen om at styrke sine bestræbelser på at mindske opsplitningen og den manglende koordinering mellem de relevante EU-initiativer og -programmer og tage hensyn til vellykkede programmer som Urban og Urbact; opfordrer Kommissionen til at tilskynde myndighederne i medlemsstaterne til at skabe net af høj kvalitet inden for bytrafikken, til at fortsætte den indsats, der er gjort med Civitas 2020-initiativet, og til at tilskynde flere EU-borgere til at bakke op om dette projekt;

| 61. | er overbevist om, at der bør gøres en yderligere indsats for at oprette netværk og koordinere EU’s pilotprojekter, f.eks. Civitas og Eltis, Polis, og at integrere byer med deres praktiske erfaringer og knowhow, når man drøfter gennemførelsen af fremtidige politikker for mobilitet; opfordrer indtrængende Kommissionen til med dette for øje at etablere let tilgængelige oversigter over de EU-medfinansierede programmer for mobilitet i byer; kræver endvidere, at det gøres helt klart — på en brugervenlig måde — hvordan man får adgang til EU-midler til projekter, som omhandler mobilitet i byområder; understreger behovet for at finansiere ikke blot infrastruktur, men også it-tjenester, overvågningsprocesser og interregionale projekter, og at oprette strategiske partnerskaber mellem erhvervslivet og de europæiske byer med henblik på at udvikle fremtidens bysystemer; |
| --- | --- |

61.

er overbevist om, at der bør gøres en yderligere indsats for at oprette netværk og koordinere EU’s pilotprojekter, f.eks. Civitas og Eltis, Polis, og at integrere byer med deres praktiske erfaringer og knowhow, når man drøfter gennemførelsen af fremtidige politikker for mobilitet; opfordrer indtrængende Kommissionen til med dette for øje at etablere let tilgængelige oversigter over de EU-medfinansierede programmer for mobilitet i byer; kræver endvidere, at det gøres helt klart — på en brugervenlig måde — hvordan man får adgang til EU-midler til projekter, som omhandler mobilitet i byområder; understreger behovet for at finansiere ikke blot infrastruktur, men også it-tjenester, overvågningsprocesser og interregionale projekter, og at oprette strategiske partnerskaber mellem erhvervslivet og de europæiske byer med henblik på at udvikle fremtidens bysystemer;

| 62. | er fortaler for en stærk forbindelse mellem trafikplaner og byernes bæredygtighed og andre initiativer som f.eks. initiativet om intelligente byer og borgmesteraftalen, som er rettet mod en mere bæredygtig og selvforsynende by; mener, at det frivillige engagement i borgmesteraftalen kan tjene som springbræt til at henvende sig til alle berørte parter i udarbejdelsen af mobilitets- og bæredygtighedsplaner, som der kan reklameres for på en omkostningseffektiv måde; glæder sig over initiativet »CiTIEs: Cities of Tomorrow: Investing in Europe« og opfordrer Kommissionen til at anvende de eksisterende platforme til at udvikle kommunikationsværktøjer, der tager sigte på at samle interessenter inden for bæredygtig byudvikling; |
| --- | --- |

62.

er fortaler for en stærk forbindelse mellem trafikplaner og byernes bæredygtighed og andre initiativer som f.eks. initiativet om intelligente byer og borgmesteraftalen, som er rettet mod en mere bæredygtig og selvforsynende by; mener, at det frivillige engagement i borgmesteraftalen kan tjene som springbræt til at henvende sig til alle berørte parter i udarbejdelsen af mobilitets- og bæredygtighedsplaner, som der kan reklameres for på en omkostningseffektiv måde; glæder sig over initiativet »CiTIEs: Cities of Tomorrow: Investing in Europe« og opfordrer Kommissionen til at anvende de eksisterende platforme til at udvikle kommunikationsværktøjer, der tager sigte på at samle interessenter inden for bæredygtig byudvikling;

o

o o

| 63. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

63.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 72.

(2)  EUT C 390 E af 18.12.2012, s. 10.

(3)  EUT L 152 af 11.6.2008, s. 1.

(4)  EUT L 171 af 29.6.2007, s. 1.

(5)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 1.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0375.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0314.

(8)  EUT C 290 af 14.11.1988, s. 51.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0547.

(10)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

(11)  EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1.

(12)  FN's resolution 66/288 »The future we want«, punkt 135.

---

Tirsdag den 15. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/21

---

P8_TA(2015)0444

På vej til en europæisk energiunion

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om Mod en europæisk energiunion (2015/2113(INI))

(2017/C 399/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig artikel 191, 192 og 194, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig artikel 191, 192 og 194,

| — | der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "En rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik (COM(2015)0080) og tilhørende bilag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "En rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik (COM(2015)0080) og tilhørende bilag,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Europæisk energisikkerhedsstrategi« og de tilhørende arbejdsdokumenter (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Europæisk energisikkerhedsstrategi« og de tilhørende arbejdsdokumenter (COM(2014)0330),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Det europæiske gassystems modstandsdygtighed på kort sigt. Beredskab i forbindelse med en eventuel afbrydelse af gasforsyninger østfra i løbet af efteråret og vinteren 2014/2015« (COM(2014)0654), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Det europæiske gassystems modstandsdygtighed på kort sigt. Beredskab i forbindelse med en eventuel afbrydelse af gasforsyninger østfra i løbet af efteråret og vinteren 2014/2015« (COM(2014)0654),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om energiforsyningssikkerhed og internationalt samarbejde »EU's energipolitik: Samarbejde med partnere uden for EU« (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om energiforsyningssikkerhed og internationalt samarbejde »EU's energipolitik: Samarbejde med partnere uden for EU« (COM(2011)0539),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Gennemførelse af meddelelsen om energiforsyningssikkerhed og internationalt samarbejde og af Energirådets konklusioner af november 2011 (COM(2013)0638), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Gennemførelse af meddelelsen om energiforsyningssikkerhed og internationalt samarbejde og af Energirådets konklusioner af november 2011 (COM(2013)0638),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008 med titlen Anden strategiske energiredegørelse: EU-handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. november 2008 med titlen Anden strategiske energiredegørelse: EU-handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet (COM(2008)0781),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2014»En investeringsplan for Europa« (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2014»En investeringsplan for Europa« (COM(2014)0903),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2012»En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning« (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2012»En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning« (COM(2012)0582),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2012»Et fungerende indre energimarked« (COM(2012)0663) og de tilhørende arbejdsdokumenter og til Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om et fungerende indre energimarked (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2012»Et fungerende indre energimarked« (COM(2012)0663) og de tilhørende arbejdsdokumenter og til Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om et fungerende indre energimarked (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af det indre marked for energi« (COM(2014)0634), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af det indre marked for energi« (COM(2014)0634),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Prioriteter på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter — en plan for et integreret europæisk energinet« (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Prioriteter på energiinfrastrukturområdet for 2020 og derefter — en plan for et integreret europæisk energinet« (COM(2010)0677),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. januar 2014»Energipriser og -omkostninger i Europa« (COM(2014)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. januar 2014»Energipriser og -omkostninger i Europa« (COM(2014)0021),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. januar 2014 om en industriel renæssance i Europa (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. januar 2014 om en industriel renæssance i Europa (COM(2014)0014),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 14. november 2012»Situationen på det europæiske kulstofmarked i 2012« (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 14. november 2012»Situationen på det europæiske kulstofmarked i 2012« (COM(2012)0652),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 om »Køreplan for et ressourceeffektivt Europa« (COM(2011)0571) og til Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2012 om et ressourceeffektivt Europa (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 om »Køreplan for et ressourceeffektivt Europa« (COM(2011)0571) og til Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2012 om et ressourceeffektivt Europa (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Energieffektivitet og dens bidrag til energiforsyningssikkerheden og den klima- og energipolitiske ramme for 2030« (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Energieffektivitet og dens bidrag til energiforsyningssikkerheden og den klima- og energipolitiske ramme for 2030« (COM(2014)0520),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2011 om »Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885) og til Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2013 om energikøreplanen 2050, en fremtid med energi" (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2011 om »Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885) og til Europa-Parlamentets beslutning af 14. marts 2013 om energikøreplanen 2050, en fremtid med energi" (3),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om udnyttelse af beskæftigelsespotentialet i grøn vækst (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om udnyttelse af beskæftigelsespotentialet i grøn vækst (SWD(2012)0092),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Fremtiden for CO2-opsamling og -lagring i Europa« (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Fremtiden for CO2-opsamling og -lagring i Europa« (COM(2013)0180),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030« (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030« (COM(2014)0015),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. oktober 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23.-24. oktober 2014,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 19.-20. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 19.-20. marts 2015,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009, og til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2013»langsigtet vision for infrastrukturen i og uden for Europa« (COM(2013)0711), der fastsætter den første EU-liste over energiinfrastrukturprojekter af fælles interesse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009, og til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2013»langsigtet vision for infrastrukturen i og uden for Europa« (COM(2013)0711), der fastsætter den første EU-liste over energiinfrastrukturprojekter af fælles interesse,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af Rådets direktiv 2004/67/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af Rådets direktiv 2004/67/EF,

| — | der henviser til den tredje energipakke, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje energipakke,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 994/2012/EU af 25. oktober 2012 om indførelse af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande på energiområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 994/2012/EU af 25. oktober 2012 om indførelse af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande på energiområdet,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om energipolitisk samarbejde med partnere uden for EU: En strategisk tilgang til sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig energiforsyning (4). |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om energipolitisk samarbejde med partnere uden for EU: En strategisk tilgang til sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig energiforsyning (4).

| — | der henviser til sin beslutning af 21. november 2012 om de industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og -olie (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. november 2012 om de industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og -olie (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om Europa 2020 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om Europa 2020 (6),

| — | der henviser til sin undersøgelse »Mapping the Cost of Non-Europe, 2014-19« (kortlægning af omkostningerne ved manglende virkeliggørelse af EU), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin undersøgelse »Mapping the Cost of Non-Europe, 2014-19« (kortlægning af omkostningerne ved manglende virkeliggørelse af EU),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. februar 2014 om en ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2014 om en ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030 (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2015 om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 % — Europas elnet gøres klar til 2020 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2015 om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 % — Europas elnet gøres klar til 2020 (8),

| — | der henviser til energichartertraktaten, navnlig artikel 7 og 20, |
| --- | --- |

—

der henviser til energichartertraktaten, navnlig artikel 7 og 20,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udenrigsudvalget, Udvalget om International Handel og Udvalget om Transport og Turisme (A8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udenrigsudvalget, Udvalget om International Handel og Udvalget om Transport og Turisme (A8-0341/2015),

| A. | der henviser til, at den europæiske energipolitik i henhold til artikel 194 skal sikre energimarkedets funktion, sikre energiforsyningssikkerheden, fremme energieffektivitet og energibesparelser og udvikling af vedvarende energi samt fremme sammenkoblingen af energinet; der henviser til, at fastlæggelse af medlemsstaternes energimix fortsat er en national kompetence, og at sammensætningen af de enkelte energimix derfor er yderst forskelligartet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den europæiske energipolitik i henhold til artikel 194 skal sikre energimarkedets funktion, sikre energiforsyningssikkerheden, fremme energieffektivitet og energibesparelser og udvikling af vedvarende energi samt fremme sammenkoblingen af energinet; der henviser til, at fastlæggelse af medlemsstaternes energimix fortsat er en national kompetence, og at sammensætningen af de enkelte energimix derfor er yderst forskelligartet;

| B. | der henviser til, at oprettelsen af en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende politik for klimaforandringer bør baseres på en overgang til et bæredygtigt, fremtidsorienteret energisystem med energieffektivitet, vedvarende energi, bedst mulig udnyttelse af Europas energiressourcer og intelligent infrastruktur som centrale elementer; der henviser til, at der er behov for en langsigtet, stabil lovgivningsmæssig ramme for at skabe økonomisk vækst og arbejdspladser og sikre EU's førende rolle på disse områder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at oprettelsen af en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende politik for klimaforandringer bør baseres på en overgang til et bæredygtigt, fremtidsorienteret energisystem med energieffektivitet, vedvarende energi, bedst mulig udnyttelse af Europas energiressourcer og intelligent infrastruktur som centrale elementer; der henviser til, at der er behov for en langsigtet, stabil lovgivningsmæssig ramme for at skabe økonomisk vækst og arbejdspladser og sikre EU's førende rolle på disse områder;

| C. | der henviser til, at en energisikkerhedsstrategi må omfatte omkostningseffektive foranstaltninger til at dæmpe energiefterspørgslen og ligeledes effektive tiltag til at overkomme store og nært forestående afbrydelser samt solidaritets- og koordineringsmekanismer til at beskytte og styrke energiproduktion, intelligente transmissions- og distributionsinfrastruktur og samkøringslinjer; der henviser til, at denne infrastruktur bør kunne varetage forskellige former for vedvarende energi og må kunne blive udbygget til et fuldt integreret og velfungerende indre marked som en væsentlig del af en energiunion med en vifte af eksterne leverandører og ruter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en energisikkerhedsstrategi må omfatte omkostningseffektive foranstaltninger til at dæmpe energiefterspørgslen og ligeledes effektive tiltag til at overkomme store og nært forestående afbrydelser samt solidaritets- og koordineringsmekanismer til at beskytte og styrke energiproduktion, intelligente transmissions- og distributionsinfrastruktur og samkøringslinjer; der henviser til, at denne infrastruktur bør kunne varetage forskellige former for vedvarende energi og må kunne blive udbygget til et fuldt integreret og velfungerende indre marked som en væsentlig del af en energiunion med en vifte af eksterne leverandører og ruter;

| D. | der henviser til, at Parlamentet to gange har krævet bindende klima- og energimål for 2030 bestående af mindst 40 % i reduktion af CO2-emissioner, mindst 30 % hvad angår vedvarende energi og 40 % med hensyn til energieffektivitet, som skal gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål; der henviser til, at bindende nationale mål og EU-mål for energieffektivitet og vedvarende energi skaber vækst og arbejdspladser og vil bidrage til at sikre EU's teknologiske førerposition på disse områder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet to gange har krævet bindende klima- og energimål for 2030 bestående af mindst 40 % i reduktion af CO2-emissioner, mindst 30 % hvad angår vedvarende energi og 40 % med hensyn til energieffektivitet, som skal gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål; der henviser til, at bindende nationale mål og EU-mål for energieffektivitet og vedvarende energi skaber vækst og arbejdspladser og vil bidrage til at sikre EU's teknologiske førerposition på disse områder;

| E. | der henviser til, at foranstaltninger til udvikling af Energiunionen og opnåelse af klima- og energimålene skal tage fuldt hensyn til indvirkningerne på energipriser og fokusere på synergier og yderligere markedsintegration, der kan være med til at reducere de overordnede omkostninger og forbedre EU's økonomis konkurrenceevne for at få den nødvendige støtte fra borgerne og erhvervslivet; der henviser til, at alle de nødvendige konsekvensvurderinger fuldt ud skal tage hensyn til de nuværende og fremtidige skjulte og irreversible omkostninger, der hidrører fra en vanemæssig energipolitik; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at foranstaltninger til udvikling af Energiunionen og opnåelse af klima- og energimålene skal tage fuldt hensyn til indvirkningerne på energipriser og fokusere på synergier og yderligere markedsintegration, der kan være med til at reducere de overordnede omkostninger og forbedre EU's økonomis konkurrenceevne for at få den nødvendige støtte fra borgerne og erhvervslivet; der henviser til, at alle de nødvendige konsekvensvurderinger fuldt ud skal tage hensyn til de nuværende og fremtidige skjulte og irreversible omkostninger, der hidrører fra en vanemæssig energipolitik;

| F. | der henviser til, at Energiunionen bør blive en ny energimodel for Europa baseret på et solidt tværgående lovgrundlag og klare mål; der henviser til, at forvaltningen af Energiunionen skal være gennemsigtig og skal garantere stabile rammer og inkludere Parlamentet i beslutningsprocessen og samtidig fremme de lokale myndigheders og borgernes rolle; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Energiunionen bør blive en ny energimodel for Europa baseret på et solidt tværgående lovgrundlag og klare mål; der henviser til, at forvaltningen af Energiunionen skal være gennemsigtig og skal garantere stabile rammer og inkludere Parlamentet i beslutningsprocessen og samtidig fremme de lokale myndigheders og borgernes rolle;

| G. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at EU og medlemsstaterne anerkender vigtigheden af at medtage forbrugerbaserede initiativer såsom andelsselskaber, projekter for vedvarende energi og energieffektivitet i lokalsamfundet og understreger behovet for at fjerne økonomiske, lovgivningsmæssige og administrative hindringer med henblik på at give borgerne mulighed for at deltage aktivt i energisystemet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at EU og medlemsstaterne anerkender vigtigheden af at medtage forbrugerbaserede initiativer såsom andelsselskaber, projekter for vedvarende energi og energieffektivitet i lokalsamfundet og understreger behovet for at fjerne økonomiske, lovgivningsmæssige og administrative hindringer med henblik på at give borgerne mulighed for at deltage aktivt i energisystemet;

| H. | der henviser til, at klimaforandringer, energipriser, der ikke er konkurrencedygtige, og en ekstremt stor afhængighed af upålidelige tredjelandsleverandører udgør en risiko for det europæiske energisystems bæredygtighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at klimaforandringer, energipriser, der ikke er konkurrencedygtige, og en ekstremt stor afhængighed af upålidelige tredjelandsleverandører udgør en risiko for det europæiske energisystems bæredygtighed;

| I. | der henviser til, at målet med en modstandsdygtig Energiunion centreret omkring en ambitiøs klimapolitik er at sikre overgangen til en ny energimodel, der sætter husholdninger og virksomheder i stand til at producere og forbruge sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og prisoverkommelig energi; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at målet med en modstandsdygtig Energiunion centreret omkring en ambitiøs klimapolitik er at sikre overgangen til en ny energimodel, der sætter husholdninger og virksomheder i stand til at producere og forbruge sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og prisoverkommelig energi;

| J. | der henviser til, at spørgsmålet om energifattigdom skal håndteres inden for rammerne af Energiunionen ved at styrke sårbare forbrugere, forbedre energieffektiviteten for de mest sårbare og udvikle afhjælpende foranstaltninger, så prisen på energi bliver overkommelig for de nødlidende; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at spørgsmålet om energifattigdom skal håndteres inden for rammerne af Energiunionen ved at styrke sårbare forbrugere, forbedre energieffektiviteten for de mest sårbare og udvikle afhjælpende foranstaltninger, så prisen på energi bliver overkommelig for de nødlidende;

| K. | der henviser til, at energifattigdom kan defineres som en husholdnings manglende evne til at opretholde et tilstrækkeligt energiforsyningsniveau, der kan garantere grundlæggende niveauer for komfort og sundhed, som følge af en kombination af lav indkomst, høje energipriser og en boligmasse af lav kvalitet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at energifattigdom kan defineres som en husholdnings manglende evne til at opretholde et tilstrækkeligt energiforsyningsniveau, der kan garantere grundlæggende niveauer for komfort og sundhed, som følge af en kombination af lav indkomst, høje energipriser og en boligmasse af lav kvalitet;

| L. | der henviser til, at Energiunionens fremtidsvision skal være en vision, hvor medlemsstaterne anerkender, at de er afhængige af hinanden med henblik på at levere sikker, bæredygtig og prismæssigt overkommelig energi til deres borgere baseret på sand solidaritet og tillid, og hvor Den Europæiske Union taler med én stemme i globale anliggender; der henviser til, at hver medlemsstat derfor har pligt til at prioritere energieffektivitet og reducere energiefterspørgslen for at sikre den overordnede energisikkerhed for EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Energiunionens fremtidsvision skal være en vision, hvor medlemsstaterne anerkender, at de er afhængige af hinanden med henblik på at levere sikker, bæredygtig og prismæssigt overkommelig energi til deres borgere baseret på sand solidaritet og tillid, og hvor Den Europæiske Union taler med én stemme i globale anliggender; der henviser til, at hver medlemsstat derfor har pligt til at prioritere energieffektivitet og reducere energiefterspørgslen for at sikre den overordnede energisikkerhed for EU og medlemsstaterne;

| M. | der henviser til, at EU's energi- og klimapolitik skal supplere hinanden, og deres målsætninger skal styrke hinanden; der henviser til, at Energiunionen derfor skal supplere EU's reindustrialiseringsmål, og vækstmål, sætte skub i overgangen til en bæredygtig økonomi, der hovedsageligt er baseret på energieffektivitet og vedvarende energi, hvilket vil øge den europæiske økonomis konkurrenceevne på verdensplan, samtidig med at enhver trussel om kulstoflækage effektivt undgås; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU's energi- og klimapolitik skal supplere hinanden, og deres målsætninger skal styrke hinanden; der henviser til, at Energiunionen derfor skal supplere EU's reindustrialiseringsmål, og vækstmål, sætte skub i overgangen til en bæredygtig økonomi, der hovedsageligt er baseret på energieffektivitet og vedvarende energi, hvilket vil øge den europæiske økonomis konkurrenceevne på verdensplan, samtidig med at enhver trussel om kulstoflækage effektivt undgås;

| N. | der henviser til, at EU importerer over halvdelen af al den energi, det forbruger, og at EU's importafhængighed er særlig høj for råolie (over 90 %), naturgas (66 %)og stenkul (72 %), og at den samlede importregning er på over 400 mia. EUR i 2013; der henviser til, at EU's bygningsmasse er ansvarlig for ca. 40 % af EU's endelige energiforbrug og for forbruget af ca. 60 % af EU's gasimport, og at en moderation af dens energibehov derfor er en vigtig faktor for opnåelsen af energiuafhængighed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU importerer over halvdelen af al den energi, det forbruger, og at EU's importafhængighed er særlig høj for råolie (over 90 %), naturgas (66 %)og stenkul (72 %), og at den samlede importregning er på over 400 mia. EUR i 2013; der henviser til, at EU's bygningsmasse er ansvarlig for ca. 40 % af EU's endelige energiforbrug og for forbruget af ca. 60 % af EU's gasimport, og at en moderation af dens energibehov derfor er en vigtig faktor for opnåelsen af energiuafhængighed;

| O. | der henviser til, at den globale oliepris er faldet betydeligt, hvilket giver EU en anledning til at gøre en stor indsats for omdannelsen af vores energilandskab ved at investere i produktion af energi fra vedvarende energikilder, udnytte det energieffektivitetspotentiale, der ligger i eksisterende bygninger og industrisektoren, og udvikle intelligent infrastruktur; der henviser til, at de penge, der bruges til at importere fossile brændstoffer, kun i ringe grad bidrager til investeringer, job og vækst i Unionen, og at man ved i at omdirigere disse penge til hjemlige investeringer ville stimulere vækst og skabe lokale job af høj kvalitet til højt kvalificerede arbejdstagere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den globale oliepris er faldet betydeligt, hvilket giver EU en anledning til at gøre en stor indsats for omdannelsen af vores energilandskab ved at investere i produktion af energi fra vedvarende energikilder, udnytte det energieffektivitetspotentiale, der ligger i eksisterende bygninger og industrisektoren, og udvikle intelligent infrastruktur; der henviser til, at de penge, der bruges til at importere fossile brændstoffer, kun i ringe grad bidrager til investeringer, job og vækst i Unionen, og at man ved i at omdirigere disse penge til hjemlige investeringer ville stimulere vækst og skabe lokale job af høj kvalitet til højt kvalificerede arbejdstagere;

| P. | der henviser til, at mange lande er stærkt afhængige af en enkelt leverandør, hvilket kan gøre dem sårbare over for forsyningsafbrydelser; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mange lande er stærkt afhængige af en enkelt leverandør, hvilket kan gøre dem sårbare over for forsyningsafbrydelser;

| Q. | der henviser til, at EU er stærkt afhængig af energiimport fra Rusland, der har vist sig at være en upålidelig partner, og som bruger sine energikilder som et politisk våben; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU er stærkt afhængig af energiimport fra Rusland, der har vist sig at være en upålidelig partner, og som bruger sine energikilder som et politisk våben;

| R. | der henviser til, at det er blevet en vigtig del af den russiske udenrigspolitik at udforme og gennemføre en strategi for strategiske ressourcer, navnlig olie og naturgas, for at lægge politisk pres på andre lande; bemærker, at dette har været tilfældet for en række af dets nabolande og for flere af EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er blevet en vigtig del af den russiske udenrigspolitik at udforme og gennemføre en strategi for strategiske ressourcer, navnlig olie og naturgas, for at lægge politisk pres på andre lande; bemærker, at dette har været tilfældet for en række af dets nabolande og for flere af EU's medlemsstater;

| S. | der henviser til, at brugen af olie og naturgas til udenrigspolitiske formål og til destabilisering af andre lande undergraver den økonomiske vækst og, hvilket er endnu farligere, den demokratiske stabilitet i Europa samt suveræne staters uafhængighed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at brugen af olie og naturgas til udenrigspolitiske formål og til destabilisering af andre lande undergraver den økonomiske vækst og, hvilket er endnu farligere, den demokratiske stabilitet i Europa samt suveræne staters uafhængighed;

| T. | der henviser til, at den europæiske energisikkerhed skal udvikles på en måde, der både forsvarer den europæiske sikkerhed og de europæiske landes suverænitet, så både EU's medlemsstater og landene i Østpartnerskabet er omfattet; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den europæiske energisikkerhed skal udvikles på en måde, der både forsvarer den europæiske sikkerhed og de europæiske landes suverænitet, så både EU's medlemsstater og landene i Østpartnerskabet er omfattet;

| U. | der henviser til, at en politik for energisikkerhed skal være rettet imod behovet for en stabil forsyning fra forskellige energikilder, der kan sikre den europæiske økonomi den nødvendige energi til transport, industri og boliger på en måde, der understøtter konkurrenceevnen og klimapolitikken, idet den samtidig skal minimere afhængigheden af lande, der bevidst ønsker at udnytte energiressourcer til at forfølge deres egne politiske mål med henblik på at påvirke den politiske udvikling i andre lande; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at en politik for energisikkerhed skal være rettet imod behovet for en stabil forsyning fra forskellige energikilder, der kan sikre den europæiske økonomi den nødvendige energi til transport, industri og boliger på en måde, der understøtter konkurrenceevnen og klimapolitikken, idet den samtidig skal minimere afhængigheden af lande, der bevidst ønsker at udnytte energiressourcer til at forfølge deres egne politiske mål med henblik på at påvirke den politiske udvikling i andre lande;

| V. | der henviser til, at ingen medlemsstat bør være underlagt kontraktbetingelser, der ikke er forenelige med EU-retten, og som udnytter dens svage stilling på energimarkedet, der udelukkende er bestemt af geografiske og historiske faktorer; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at ingen medlemsstat bør være underlagt kontraktbetingelser, der ikke er forenelige med EU-retten, og som udnytter dens svage stilling på energimarkedet, der udelukkende er bestemt af geografiske og historiske faktorer;

| W. | der henviser til, at gaskonflikterne mellem Rusland og transitlandet Ukraine mellem 2006 og 2009 gjorde, at mange EU-lande oplevede alvorlige mangler; der henviser til, at afbrydelserne viser, at de hidtidige bestræbelser har været utilstrækkelige til at eliminere Europas afhængighed af russisk gas; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at gaskonflikterne mellem Rusland og transitlandet Ukraine mellem 2006 og 2009 gjorde, at mange EU-lande oplevede alvorlige mangler; der henviser til, at afbrydelserne viser, at de hidtidige bestræbelser har været utilstrækkelige til at eliminere Europas afhængighed af russisk gas;

| X. | der henviser til, at efterfølgende vurdering og verificering af alle energirelaterede overenskomster, hvad angår overensstemmelse med EU-retten, allerede er mulig, blandt andet gennem konkurrence- og energibestemmelser; der henviser til, at utilstrækkelig forudgående kontrol på nationalt plan og EU-plan fører til alvorlige markedsforvridninger; der henviser til, at Kommissionen har anerkendt disse mangler og har påtaget sig at styrke bestemmelserne om forudgående vurdering i forbindelse med kommercielle gasforsyningskontrakter; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at efterfølgende vurdering og verificering af alle energirelaterede overenskomster, hvad angår overensstemmelse med EU-retten, allerede er mulig, blandt andet gennem konkurrence- og energibestemmelser; der henviser til, at utilstrækkelig forudgående kontrol på nationalt plan og EU-plan fører til alvorlige markedsforvridninger; der henviser til, at Kommissionen har anerkendt disse mangler og har påtaget sig at styrke bestemmelserne om forudgående vurdering i forbindelse med kommercielle gasforsyningskontrakter;

| Y. | der henviser til, at der skal investeres over 1 billion EUR i EU's energisektor alene inden 2020, og at det for hver euro, der ikke investeres i energiinfrastruktur inden 2020, ville være nødvendigt med 4,3 euro efter 2020 for at nå de samme mål, hvilket ville pålægge de kommende generationer en uforholdsmæssigt stor byrde; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der skal investeres over 1 billion EUR i EU's energisektor alene inden 2020, og at det for hver euro, der ikke investeres i energiinfrastruktur inden 2020, ville være nødvendigt med 4,3 euro efter 2020 for at nå de samme mål, hvilket ville pålægge de kommende generationer en uforholdsmæssigt stor byrde;

| Z. | der henviser til, at Unionen bør sikre finansieringen af disse investeringer ved at mobilisere alle forhåndenværende midler, såvel offentlige (strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbank (EIB)) som private, ved at fremme målretning af private opsparinger og langsigtet investorkapacitet (pensionsfonde, forsikringer) og ved at skabe en ny finansiel kapacitet i Unionen; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Unionen bør sikre finansieringen af disse investeringer ved at mobilisere alle forhåndenværende midler, såvel offentlige (strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbank (EIB)) som private, ved at fremme målretning af private opsparinger og langsigtet investorkapacitet (pensionsfonde, forsikringer) og ved at skabe en ny finansiel kapacitet i Unionen;

| AA. | der henviser til, at elpriserne for EU's industri — inden der er taget hensyn til skatte- eller afgiftsundtagelser for energiintensive industrier — er mere end dobbelt så høje som elpriserne i USA og Rusland, 20 % højere end priserne i Kina, men 20 % lavere end priserne i Japan; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at elpriserne for EU's industri — inden der er taget hensyn til skatte- eller afgiftsundtagelser for energiintensive industrier — er mere end dobbelt så høje som elpriserne i USA og Rusland, 20 % højere end priserne i Kina, men 20 % lavere end priserne i Japan;

| AB. | der henviser til, at den europæiske industri stadig er præget af en betydelig konkurrencemæssig ulempe for gaspriser, først og fremmest fordi olieprisindekset inkluderes i langsigtede kontrakter med Rusland; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at den europæiske industri stadig er præget af en betydelig konkurrencemæssig ulempe for gaspriser, først og fremmest fordi olieprisindekset inkluderes i langsigtede kontrakter med Rusland;

| AC. | der henviser til, at prisforskellen i forhold til andre økonomier kan have negativ indflydelse på vores industris konkurrenceevne, især vores energiintensive industrier; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at prisforskellen i forhold til andre økonomier kan have negativ indflydelse på vores industris konkurrenceevne, især vores energiintensive industrier;

| AD. | der henviser til, at konkurrencedygtige energipriser er af afgørende betydning for at nå EU's mål om en reindustrialisering på 20 % inden 2020; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at konkurrencedygtige energipriser er af afgørende betydning for at nå EU's mål om en reindustrialisering på 20 % inden 2020;

| AE. | der henviser til, at EU-virksomheder inden for sektoren for vedvarende energi, hvoraf mange er SMV'er, beskæftiger 1,2 mio. mennesker i Europa og har en andel på 40 % af alle verdenspatenter for vedvarende teknologier, hvilket gør EU førende på verdensplan; der henviser til, at denne førerposition i fremtiden skal opretholdes ved hjælp af en solid EU-strategi for vedvarende energi; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at EU-virksomheder inden for sektoren for vedvarende energi, hvoraf mange er SMV'er, beskæftiger 1,2 mio. mennesker i Europa og har en andel på 40 % af alle verdenspatenter for vedvarende teknologier, hvilket gør EU førende på verdensplan; der henviser til, at denne førerposition i fremtiden skal opretholdes ved hjælp af en solid EU-strategi for vedvarende energi;

| AF. | der henviser til, at World Energy Outlook 2014 uanset, at EU er førende på verdensplan med hensyn til investeringer i vedvarende energi, forudser, at den globale energiefterspørgsel vil vokse med 37 % og den globale kulefterspørgsel med 15 % inden 2040; der henviser til, at stigningen i EU forventes at blive væsentligt lavere som følge af markante forbedringer af energieffektiviteten; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at World Energy Outlook 2014 uanset, at EU er førende på verdensplan med hensyn til investeringer i vedvarende energi, forudser, at den globale energiefterspørgsel vil vokse med 37 % og den globale kulefterspørgsel med 15 % inden 2040; der henviser til, at stigningen i EU forventes at blive væsentligt lavere som følge af markante forbedringer af energieffektiviteten;

| AG. | der henviser til, at tab af velfærd på grund af ineffektiviteten af EU's gasmarked overstiger 11 milliarder EUR om året, blandt andet på grund af manglende infrastruktur og et lavt niveau af markedslikviditet og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at tab af velfærd på grund af ineffektiviteten af EU's gasmarked overstiger 11 milliarder EUR om året, blandt andet på grund af manglende infrastruktur og et lavt niveau af markedslikviditet og gennemsigtighed;

| AH. | der henviser til, at et i højere grad økonomisk og fysisk integreret fælles energimarked kan resultere i væsentlige effektivitetsgevinster. |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at et i højere grad økonomisk og fysisk integreret fælles energimarked kan resultere i væsentlige effektivitetsgevinster.

| AI. | der henviser til, at EU's detailmarked ikke fungerer korrekt, idet forbrugerne i mange medlemsstater har for lille udvalg af leverandører at vælge imellem; der henviser til, at spørgsmålet om markedskoncentration bør tages op i EU’s konkurrencepolitik for at gøre det muligt for forbrugerne at skifte leverandør og dermed øge konkurrencen og få priserne ned; der henviser til, at man bør være opmærksom på risikoen for, at mindre velinformerede borgere, der er mindre tilbøjelige til at sammenligne og skifte leverandører, fastlåses i en situation med forældede priser, der ikke er konkurrencedygtige; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at EU's detailmarked ikke fungerer korrekt, idet forbrugerne i mange medlemsstater har for lille udvalg af leverandører at vælge imellem; der henviser til, at spørgsmålet om markedskoncentration bør tages op i EU’s konkurrencepolitik for at gøre det muligt for forbrugerne at skifte leverandør og dermed øge konkurrencen og få priserne ned; der henviser til, at man bør være opmærksom på risikoen for, at mindre velinformerede borgere, der er mindre tilbøjelige til at sammenligne og skifte leverandører, fastlåses i en situation med forældede priser, der ikke er konkurrencedygtige;

| AJ. | der henviser til, at den fulde implementering af et integreret europæisk energimarked for gas og elektricitet har afgørende betydning for energisikkerheden og for de skridt, der tages i retning af en energiunion; der henviser til, at Kommissionen har ansvaret for at sikre, at alle medlemsstater gennemfører og overholder alle dele af den tredje energipakke, hvis mål er et integreret marked for elektricitet og gas; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at den fulde implementering af et integreret europæisk energimarked for gas og elektricitet har afgørende betydning for energisikkerheden og for de skridt, der tages i retning af en energiunion; der henviser til, at Kommissionen har ansvaret for at sikre, at alle medlemsstater gennemfører og overholder alle dele af den tredje energipakke, hvis mål er et integreret marked for elektricitet og gas;

| AK. | der henviser til, at en realisering af målet om en sammenkobling på 10 % og sikring af en bedre grænseoverskridende transmissionskapacitet for elektricitet og gas samt en yderligere styrkelse af det eksisterende net vil øge energisikkerheden, give mulighed for en bedre integration af vedvarende produktion samt skabe balance mellem udbud og efterspørgsel mellem medlemsstaterne og samtidig fremme priskonvergens til gavn for forbrugerne; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at en realisering af målet om en sammenkobling på 10 % og sikring af en bedre grænseoverskridende transmissionskapacitet for elektricitet og gas samt en yderligere styrkelse af det eksisterende net vil øge energisikkerheden, give mulighed for en bedre integration af vedvarende produktion samt skabe balance mellem udbud og efterspørgsel mellem medlemsstaterne og samtidig fremme priskonvergens til gavn for forbrugerne;

| AL. | der henviser til, at der også forventes konvergens og omkostningsoptimering som følge af øget regionalt samarbejde mellem medlemsstater; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at der også forventes konvergens og omkostningsoptimering som følge af øget regionalt samarbejde mellem medlemsstater;

| AM. | der henviser til, at Energifællesskabet er et instrument til udvidelse af det indre energimarked til EU's nabolande, og det bidrager således til skabelsen af et paneuropæisk energiområde, der er baseret på fælles principper og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at Energifællesskabet er et instrument til udvidelse af det indre energimarked til EU's nabolande, og det bidrager således til skabelsen af et paneuropæisk energiområde, der er baseret på fælles principper og retsstatsprincippet;

| AN. | der henviser til, at Energiunionen afspejler mange opfordringer fra Parlamentet om at oprette et ægte paneuropæisk energifællesskab, der er baseret på et stærkt fælles energimarked, koordination af energiindkøb uden for EU og fælles EU-finansiering af forskning og innovation på området for nye bæredygtige energiteknologier; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at Energiunionen afspejler mange opfordringer fra Parlamentet om at oprette et ægte paneuropæisk energifællesskab, der er baseret på et stærkt fælles energimarked, koordination af energiindkøb uden for EU og fælles EU-finansiering af forskning og innovation på området for nye bæredygtige energiteknologier;

| AO. | der henviser til, at den eksterne dimension af EU's energipolitik skal være mere sammenhængende og endnu ikke har kunnet udnytte sit fulde potentiale til at bidrage til at sikre energiforsyningerne og EU's konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at den eksterne dimension af EU's energipolitik skal være mere sammenhængende og endnu ikke har kunnet udnytte sit fulde potentiale til at bidrage til at sikre energiforsyningerne og EU's konkurrencedygtighed;

| AP. | der henviser til, at de 33 infrastrukturprojekter, som den europæiske energisikkerhedsstrategi har identificeret, bør suppleres af et stærkere fokus på modernisering af eldistributionsnettet og på skiftet fra kul og gas til biomasse med henblik på at forbedre forsyningssikkerheden; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at de 33 infrastrukturprojekter, som den europæiske energisikkerhedsstrategi har identificeret, bør suppleres af et stærkere fokus på modernisering af eldistributionsnettet og på skiftet fra kul og gas til biomasse med henblik på at forbedre forsyningssikkerheden;

| AQ. | der henviser til, at opsamling og oplagring af CO2 kan være et afgørende bidrag til at bekæmpe klimaændringer og specifikt hjælpe med at reducere omkostningerne ved en overgang til et dekarboniseret energimarked og en lavemissionsøkonomi; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at opsamling og oplagring af CO2 kan være et afgørende bidrag til at bekæmpe klimaændringer og specifikt hjælpe med at reducere omkostningerne ved en overgang til et dekarboniseret energimarked og en lavemissionsøkonomi;

| AR. | der henviser til, at diversificering af energiforsyningen, fuldendelsen af det indre energimarked, forbedring af energieffektivitet og energibesparelser, yderligere udvikling af Europas energiressourcer, herunder vedvarende energi og FoU-aktiviteter er Den Europæiske Unions hoveddrivkræfter; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at diversificering af energiforsyningen, fuldendelsen af det indre energimarked, forbedring af energieffektivitet og energibesparelser, yderligere udvikling af Europas energiressourcer, herunder vedvarende energi og FoU-aktiviteter er Den Europæiske Unions hoveddrivkræfter;

| AS. | der henviser til, at udnyttelsen af hjemmehørende, konventionelle olie- og gasressourcer i Europa i fuld overensstemmelse med de gældende EU-bestemmelser, både i de traditionelle produktionsområder (f.eks. Nordsøen) og i nyopdagede områder (f.eks. det østlige Middelhav, Sortehavet), bør fremmes og støttes; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at udnyttelsen af hjemmehørende, konventionelle olie- og gasressourcer i Europa i fuld overensstemmelse med de gældende EU-bestemmelser, både i de traditionelle produktionsområder (f.eks. Nordsøen) og i nyopdagede områder (f.eks. det østlige Middelhav, Sortehavet), bør fremmes og støttes;

| AT. | der henviser til, at hjemmehørende energikilder altid skal være bæredygtige og sikre; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at hjemmehørende energikilder altid skal være bæredygtige og sikre;

| AU. | der henviser til, at det er EU's ambition at øge industriens bidrag til dets BNP til hele 20 % inden 2020, og energi til konkurrencedygtige priser samt en forøget energiproduktivitet vil være absolut nødvendig for at opfylde denne ambition; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at det er EU's ambition at øge industriens bidrag til dets BNP til hele 20 % inden 2020, og energi til konkurrencedygtige priser samt en forøget energiproduktivitet vil være absolut nødvendig for at opfylde denne ambition;

Energiunionens dimensioner

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse »En rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik«; noterer sig Energiunionens fem søjler, som Kommissionen har beskrevet; påpeger, at de politikker, der følges i henhold til disse søjler, altid skal bidrage til sikring af energiforsyningssikkerhed, dekarbonisering og bæredygtighed for økonomien på lang sigt samt fastsættelse af overkommelige og konkurrencedygtige energipriser; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse »En rammestrategi for en modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik«; noterer sig Energiunionens fem søjler, som Kommissionen har beskrevet; påpeger, at de politikker, der følges i henhold til disse søjler, altid skal bidrage til sikring af energiforsyningssikkerhed, dekarbonisering og bæredygtighed for økonomien på lang sigt samt fastsættelse af overkommelige og konkurrencedygtige energipriser;

| 2. | gentager, at energi er et offentligt, socialt gode, og EU derfor i høj grad bør fokusere på spørgsmålet om energifattigdom og fremme konkrete foranstaltninger til løsning af dette problem; insisterer derfor på, at energiunionen skal sikre lige adgang til energi for alle, bidrage til overkommelige energipriser til gavn for forbrugerne, fremme forbindelser og energiinfrastruktur, der spiller en strategisk rolle til gavn for befolkningen, og styrke regulering; |
| --- | --- |

2.

gentager, at energi er et offentligt, socialt gode, og EU derfor i høj grad bør fokusere på spørgsmålet om energifattigdom og fremme konkrete foranstaltninger til løsning af dette problem; insisterer derfor på, at energiunionen skal sikre lige adgang til energi for alle, bidrage til overkommelige energipriser til gavn for forbrugerne, fremme forbindelser og energiinfrastruktur, der spiller en strategisk rolle til gavn for befolkningen, og styrke regulering;

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle lovgivningsforslag, der indgår i energiunionen følger den almindelige lovgivningsprocedure og dermed fuldt ud inddrager Parlamentet og sikrer en effektiv demokratisk kontrol; forventer, at forvaltningsrammen for energiunionen efter 2020 er ambitiøs, pålidelig, gennemsigtig, demokratisk og fuldt ud inddrager Parlamentet, samt at den sikrer, at klima- og energimålene for 2030 nås, navnlig ved hjælp af en fuldstændig gennemførelse, håndhævelse og ajourføring af eksisterende klima- og energilovgivning; anmoder Kommissionen om, med forbehold af andre indberetningsforpligtelser, hvert år at forelægge en rapport om gennemførelsen af energiunionen, herunder oplysninger om gennemførelsen af energilovgivningen og fremskridt i retning af at opfylde målene for 2020 og 2030, og at udvikle og ajourføre en række nøgleindikatorer, der skal medtages i rapporten samt at gøre det muligt at vurdere fremskridt med energiunionen; sådanne indikatorer kan omfatte, men er ikke begrænset til sammenkoblingskapacitet, markedsintegration, reduktion af energiimport, diversificeringsniveauer, energipriser og -omkostninger, udvikling af fællesskabsejet og lokalt ejet produktion samt niveauer af energifattigdom og sårbarhed; noterer sig Energirådets konklusioner fra 26. november 2015 om Energiunionens forvaltningssystem og opfordrer Kommissionen til hurtigt at forelægge Parlamentet og Rådet et lovgivningsforslag, idet den tager hensyn til Rådets konklusioner og Parlamentets holdninger, som er udtrykt i denne betænkning; er enig i Rådets konklusioner gående ud på, at de nationale energi- og klimaplaner for perioden 2021-2030 ikke alene bør være gearet i retning af at nå 2030-målene, men at de også bør afspejle det mere langsigtede perspektiv, især EU's vedtagne mål om at reducere emissionerne med 80-95 % inden 2050 i forhold til 1990-niveauerne; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle lovgivningsforslag, der indgår i energiunionen følger den almindelige lovgivningsprocedure og dermed fuldt ud inddrager Parlamentet og sikrer en effektiv demokratisk kontrol; forventer, at forvaltningsrammen for energiunionen efter 2020 er ambitiøs, pålidelig, gennemsigtig, demokratisk og fuldt ud inddrager Parlamentet, samt at den sikrer, at klima- og energimålene for 2030 nås, navnlig ved hjælp af en fuldstændig gennemførelse, håndhævelse og ajourføring af eksisterende klima- og energilovgivning; anmoder Kommissionen om, med forbehold af andre indberetningsforpligtelser, hvert år at forelægge en rapport om gennemførelsen af energiunionen, herunder oplysninger om gennemførelsen af energilovgivningen og fremskridt i retning af at opfylde målene for 2020 og 2030, og at udvikle og ajourføre en række nøgleindikatorer, der skal medtages i rapporten samt at gøre det muligt at vurdere fremskridt med energiunionen; sådanne indikatorer kan omfatte, men er ikke begrænset til sammenkoblingskapacitet, markedsintegration, reduktion af energiimport, diversificeringsniveauer, energipriser og -omkostninger, udvikling af fællesskabsejet og lokalt ejet produktion samt niveauer af energifattigdom og sårbarhed; noterer sig Energirådets konklusioner fra 26. november 2015 om Energiunionens forvaltningssystem og opfordrer Kommissionen til hurtigt at forelægge Parlamentet og Rådet et lovgivningsforslag, idet den tager hensyn til Rådets konklusioner og Parlamentets holdninger, som er udtrykt i denne betænkning; er enig i Rådets konklusioner gående ud på, at de nationale energi- og klimaplaner for perioden 2021-2030 ikke alene bør være gearet i retning af at nå 2030-målene, men at de også bør afspejle det mere langsigtede perspektiv, især EU's vedtagne mål om at reducere emissionerne med 80-95 % inden 2050 i forhold til 1990-niveauerne;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle langsigtede energistrategier i lyset af det langsigtede mål om at opnå en reduktion af drivhusgasserne på 80-95 % inden 2050, som bør suppleres af en tilsvarende indsats fra verdens største forureneres side; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle langsigtede energistrategier i lyset af det langsigtede mål om at opnå en reduktion af drivhusgasserne på 80-95 % inden 2050, som bør suppleres af en tilsvarende indsats fra verdens største forureneres side;

| 5. | anerkender, at beslutninger truffet ved nationale folkeafstemninger om energianliggender skal tages alvorligt; |
| --- | --- |

5.

anerkender, at beslutninger truffet ved nationale folkeafstemninger om energianliggender skal tages alvorligt;

| 6. | understreger, at Energiunionen bør følge en omfattende strategi med fokus på dimensioner såsom gennemførelse af et fuldt integreret indre energimarked, forsyningssikkerhed, bedste anvendelse af EU's energiressourcer, begrænsning af energiefterspørgslen, reduktion af drivhusgasserne hovedsageligt baseret på vedvarende energikilder og et EU-dækkende, CO2-marked samt forskning og innovation med det formål at opnå en førerposition inden for vedvarende energiteknologier; understreger, at de europæiske borgere bør udgøre selve kernen i Energiunionen og forsynes med sikker og bæredygtig energi til en økonomisk overkommelig pris; |
| --- | --- |

6.

understreger, at Energiunionen bør følge en omfattende strategi med fokus på dimensioner såsom gennemførelse af et fuldt integreret indre energimarked, forsyningssikkerhed, bedste anvendelse af EU's energiressourcer, begrænsning af energiefterspørgslen, reduktion af drivhusgasserne hovedsageligt baseret på vedvarende energikilder og et EU-dækkende, CO2-marked samt forskning og innovation med det formål at opnå en førerposition inden for vedvarende energiteknologier; understreger, at de europæiske borgere bør udgøre selve kernen i Energiunionen og forsynes med sikker og bæredygtig energi til en økonomisk overkommelig pris;

| 7. | erkender, at Det Europæiske Råds 2030-mål for klima og energi, nemlig at nedbringe drivhusgasemissionerne med 40 % forøgelse af andelen af vedvarende energi i den europæiske energimix til 27 % og forøgelse af energieffektiviteten med 27 %, er svage; der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har krævet bindende klima- og energimål for 2030 bestående af mindst 40 % i national reduktion af drivhusgasemissioner, mindst 30 % hvad angår vedvarende energi og 40 % med hensyn til energieffektivitet, som skal gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål; |
| --- | --- |

7.

erkender, at Det Europæiske Råds 2030-mål for klima og energi, nemlig at nedbringe drivhusgasemissionerne med 40 % forøgelse af andelen af vedvarende energi i den europæiske energimix til 27 % og forøgelse af energieffektiviteten med 27 %, er svage; der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har krævet bindende klima- og energimål for 2030 bestående af mindst 40 % i national reduktion af drivhusgasemissioner, mindst 30 % hvad angår vedvarende energi og 40 % med hensyn til energieffektivitet, som skal gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål;

Energisikkerhed, solidaritet og tillid

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at arbejde for mere bæredygtige og konkurrencedygtige energipriser og omkostninger ved importeret energi for de europæiske borgere og virksomheder gennem diversificering af forsyningen (energikilder, leverandører og leveringsruter); opfordrer med dette formål for øje Kommissionen til at fremme bygningen af de fornødne prioriterede energiinfrastrukturkorridorer som fastlagt i Bilag I til forordningen om de transeuropæiske energinet (TEN-E) og del II af Bilag I til forordningen om Connecting Europe-faciliteten, med særligt fokus på medlemsstater med høj afhængighed; opfordrer Kommissionen til at prioritere eksisterende interne kapaciteter, herunder Europas energiressourcer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at arbejde for mere bæredygtige og konkurrencedygtige energipriser og omkostninger ved importeret energi for de europæiske borgere og virksomheder gennem diversificering af forsyningen (energikilder, leverandører og leveringsruter); opfordrer med dette formål for øje Kommissionen til at fremme bygningen af de fornødne prioriterede energiinfrastrukturkorridorer som fastlagt i Bilag I til forordningen om de transeuropæiske energinet (TEN-E) og del II af Bilag I til forordningen om Connecting Europe-faciliteten, med særligt fokus på medlemsstater med høj afhængighed; opfordrer Kommissionen til at prioritere eksisterende interne kapaciteter, herunder Europas energiressourcer;

| 9. | anerkender, at de projekter, der på nuværende tidspunkt er inkluderet i listen over projekter af fælles interesse, ikke er tilstrækkelige til at nå det europæiske sammenkoblingsmål med sammenkobling af Den Iberiske Halvø og det europæiske fastland; opfordrer indtrængende den regionale gruppe om det transeuropæiske energinet og Kommissionen til at identificere yderligere projekter til den kommende liste over projekter af fælles interesse 2015 for at øge kapaciteten mellem Spanien og Frankrig væsentligt; |
| --- | --- |

9.

anerkender, at de projekter, der på nuværende tidspunkt er inkluderet i listen over projekter af fælles interesse, ikke er tilstrækkelige til at nå det europæiske sammenkoblingsmål med sammenkobling af Den Iberiske Halvø og det europæiske fastland; opfordrer indtrængende den regionale gruppe om det transeuropæiske energinet og Kommissionen til at identificere yderligere projekter til den kommende liste over projekter af fælles interesse 2015 for at øge kapaciteten mellem Spanien og Frankrig væsentligt;

| 10. | understreger, at hensigtsmæssigt udviklet og fuldt integreret infrastruktur med mulighed for øget diversificering af forsyninger og grænseoverskridende flow er af afgørende betydning for at sikre forsyningssikkerhed, både i normale situationer og nødsituationer, og for at levere energi fra konkurrencedygtige kilder til forbrugerne i Den Europæiske Union og Energifællesskabet; |
| --- | --- |

10.

understreger, at hensigtsmæssigt udviklet og fuldt integreret infrastruktur med mulighed for øget diversificering af forsyninger og grænseoverskridende flow er af afgørende betydning for at sikre forsyningssikkerhed, både i normale situationer og nødsituationer, og for at levere energi fra konkurrencedygtige kilder til forbrugerne i Den Europæiske Union og Energifællesskabet;

| 11. | understreger, at de betydelige gasreserver i de nordafrikanske lande og de nylige opdagelser i det østlige Middelhavsområde giver Middelhavsregionen mulighed for at fremstå som et dynamisk centrum for et rørledningsnet, der transporterer gas ind i Europa; efterlyser et gasknudepunkt i Middelhavet med øget LNG-kapacitet; understreger, at EU bør udnytte de muligheder, som disse gasreserver giver, med henblik på at styrke sin energisikkerhed; |
| --- | --- |

11.

understreger, at de betydelige gasreserver i de nordafrikanske lande og de nylige opdagelser i det østlige Middelhavsområde giver Middelhavsregionen mulighed for at fremstå som et dynamisk centrum for et rørledningsnet, der transporterer gas ind i Europa; efterlyser et gasknudepunkt i Middelhavet med øget LNG-kapacitet; understreger, at EU bør udnytte de muligheder, som disse gasreserver giver, med henblik på at styrke sin energisikkerhed;

| 12. | understreger, at alle EU-infrastrukturprojekter rettet mod diversificering af energikilder, leverandører og ruter fuldt ud skal være i overensstemmelse med EU's klima- og energilovgivning og de langsigtede mål og prioriteter, herunder EU's energisikkerhed, og samtidig sikre en høj og effektiv udnyttelse af de allerede eksisterende energiinfrastrukturer; og transitruter til EU; opfordrer Kommissionen til at betragte investeringer med henblik på at moderere energiefterspørgslen, f.eks. i bygningsmasse, som projekter, der lever op til kravene; |
| --- | --- |

12.

understreger, at alle EU-infrastrukturprojekter rettet mod diversificering af energikilder, leverandører og ruter fuldt ud skal være i overensstemmelse med EU's klima- og energilovgivning og de langsigtede mål og prioriteter, herunder EU's energisikkerhed, og samtidig sikre en høj og effektiv udnyttelse af de allerede eksisterende energiinfrastrukturer; og transitruter til EU; opfordrer Kommissionen til at betragte investeringer med henblik på at moderere energiefterspørgslen, f.eks. i bygningsmasse, som projekter, der lever op til kravene;

| 13. | understreger, at energileverandører fra tredjelande skal være underlagt gældende EU-ret, navnlig EU's konkurrence- og statsstøttelovgivning, når de er aktive på det fælles marked, og opfordrer Kommissionen til med alle forhåndenværende midler at håndhæve EU-bestemmelserne for at gøre det muligt, at energien kan flyde frit i EU, og forebygge forvridninger på det indre marked; |
| --- | --- |

13.

understreger, at energileverandører fra tredjelande skal være underlagt gældende EU-ret, navnlig EU's konkurrence- og statsstøttelovgivning, når de er aktive på det fælles marked, og opfordrer Kommissionen til med alle forhåndenværende midler at håndhæve EU-bestemmelserne for at gøre det muligt, at energien kan flyde frit i EU, og forebygge forvridninger på det indre marked;

| 14. | understreger, at det er af allerstørste betydning for EU at gøre en ende på visse medlemsstaters og regioners isolation fra det indre energimarked, som det fremgår af de gasstresstests, som Kommissionen har foretaget; opfordrer Kommissionen til med henblik herpå at udføre sådanne tests regelmæssigt; mener, at EU bør prioritere at hjælpe de mest sårbare lande med at diversificere deres kilder og forsyningsruter; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og Kommissionen til straks at implementere henstillingerne fra de gassystemstresstests, der er foretaget; henstiller til, at Kommissionen overvejer at foretage »elektricitetsstresstests« for at danne sig et overblik over situationen på energimarkedet i sin helhed; fremhæver, at sådanne stresstests navnlig bør identificere status, kapacitet og holdbarhed af det samlede nationale transmissionsnet samt niveauet for sammenkobling og grænseoverskridende kapacitet, og at efterfølgende henstillinger baseret på disse stresstests skal omfatte fyldestgørende konsekvensanalyser af både nationale planer og EU-mål i forbindelse med behandling af eventuelle handlingspunkter, der opstår af disse; |
| --- | --- |

14.

understreger, at det er af allerstørste betydning for EU at gøre en ende på visse medlemsstaters og regioners isolation fra det indre energimarked, som det fremgår af de gasstresstests, som Kommissionen har foretaget; opfordrer Kommissionen til med henblik herpå at udføre sådanne tests regelmæssigt; mener, at EU bør prioritere at hjælpe de mest sårbare lande med at diversificere deres kilder og forsyningsruter; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og Kommissionen til straks at implementere henstillingerne fra de gassystemstresstests, der er foretaget; henstiller til, at Kommissionen overvejer at foretage »elektricitetsstresstests« for at danne sig et overblik over situationen på energimarkedet i sin helhed; fremhæver, at sådanne stresstests navnlig bør identificere status, kapacitet og holdbarhed af det samlede nationale transmissionsnet samt niveauet for sammenkobling og grænseoverskridende kapacitet, og at efterfølgende henstillinger baseret på disse stresstests skal omfatte fyldestgørende konsekvensanalyser af både nationale planer og EU-mål i forbindelse med behandling af eventuelle handlingspunkter, der opstår af disse;

| 15. | bemærker, at energiforsyningens kvantitative og kvalitative sikkerhed og konkurrenceevne er blandt de mest presserende spørgsmål, som kræver, at medlemsstaterne opgraderer deres koordinering og samarbejde på EU-niveau med deres nabolande, når de udvikler deres energipolitikker; opfordrer med henblik herpå Kommissionen til at undersøge, hvordan den nuværende sammensætning af nationale forebyggende foranstaltninger og beredskabsforanstaltninger kan forbedres på både regionalt plan og EU-plan; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at energiforsyningens kvantitative og kvalitative sikkerhed og konkurrenceevne er blandt de mest presserende spørgsmål, som kræver, at medlemsstaterne opgraderer deres koordinering og samarbejde på EU-niveau med deres nabolande, når de udvikler deres energipolitikker; opfordrer med henblik herpå Kommissionen til at undersøge, hvordan den nuværende sammensætning af nationale forebyggende foranstaltninger og beredskabsforanstaltninger kan forbedres på både regionalt plan og EU-plan;

| 16. | mener, at nationale kapacitetsmekanismer kun bør anvendes som sidste udvej, når alle andre muligheder er udtømt, herunder øget sammenkobling med nabolande, responsmekanismer på efterspørgselssiden og andre former for regional markedsintegration; |
| --- | --- |

16.

mener, at nationale kapacitetsmekanismer kun bør anvendes som sidste udvej, når alle andre muligheder er udtømt, herunder øget sammenkobling med nabolande, responsmekanismer på efterspørgselssiden og andre former for regional markedsintegration;

| 17. | mener, at Energiunionen nødvendiggør, at EU taler med én stemme under forhandlinger med tredjelande; opfordrer Kommissionen til at undersøge hensigtsmæssigheden og den mulige struktur af en frivillig fælles indkøbsmekanisme og dennes virkning på det indre gasmarkeds funktionsmåde, de berørte virksomheder og dens bidrag til at sikre gasforsyningssikkerheden; bemærker, at der, eftersom der er flere modeller for fælles indkøbsmekanismer, må gøres en yderligere indsats for at fastlægge den bedste markedsbaserede model, der kan finde anvendelse i EU's regioner og hos de berørte leverandører, og for de betingelser, hvorunder en frivillig fælles indkøbsmekanisme kan iværksættes; mener, at koordinering af positioner og fælles indkøb af gas bør starte på regionalt plan; henstiller i mellemtiden til, at Kommissionen og Energifællesskabets sekretariat støtter henholdsvis de medlemsstater og de kontraherende parter i energifællesskabet, der ønsker at forhandle energikontrakter på frivillig basis i overensstemmelse med EU-bestemmelserne om det indre marked og EU's konkurrencebestemmelser og Verdenshandelsorganisationens regler og sørger for beskyttelse af kommercielt følsomme oplysninger; understreger, at energikontrakter skal være baseret på markedspriser og konkurrence; |
| --- | --- |

17.

mener, at Energiunionen nødvendiggør, at EU taler med én stemme under forhandlinger med tredjelande; opfordrer Kommissionen til at undersøge hensigtsmæssigheden og den mulige struktur af en frivillig fælles indkøbsmekanisme og dennes virkning på det indre gasmarkeds funktionsmåde, de berørte virksomheder og dens bidrag til at sikre gasforsyningssikkerheden; bemærker, at der, eftersom der er flere modeller for fælles indkøbsmekanismer, må gøres en yderligere indsats for at fastlægge den bedste markedsbaserede model, der kan finde anvendelse i EU's regioner og hos de berørte leverandører, og for de betingelser, hvorunder en frivillig fælles indkøbsmekanisme kan iværksættes; mener, at koordinering af positioner og fælles indkøb af gas bør starte på regionalt plan; henstiller i mellemtiden til, at Kommissionen og Energifællesskabets sekretariat støtter henholdsvis de medlemsstater og de kontraherende parter i energifællesskabet, der ønsker at forhandle energikontrakter på frivillig basis i overensstemmelse med EU-bestemmelserne om det indre marked og EU's konkurrencebestemmelser og Verdenshandelsorganisationens regler og sørger for beskyttelse af kommercielt følsomme oplysninger; understreger, at energikontrakter skal være baseret på markedspriser og konkurrence;

| 18. | opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant (NF/HR) til at etablere en sammenhængende ramme for energiunionens eksterne dimension under særlig henvisning til fremme af strategiske partnerskaber med producerende tredjelande og transittredjelande, navnlig i EU's naboskabsområde og med hensyn til udvidelsespolitikkerne, som er baseret på fælles værdier, og idet der tages hensyn til den nuværende situation i forbindelse med det regionale samarbejde; mener, at tidligere og nye strategiske partnerskaber bør overvejes og udforskes for at fremme dialogen og samarbejdet om olie og naturgas, energieffektivitet og vedvarende energikilder, handel og Energiunionens sammenkoblinger med ekstern energiinfrastruktur; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant (NF/HR) til at etablere en sammenhængende ramme for energiunionens eksterne dimension under særlig henvisning til fremme af strategiske partnerskaber med producerende tredjelande og transittredjelande, navnlig i EU's naboskabsområde og med hensyn til udvidelsespolitikkerne, som er baseret på fælles værdier, og idet der tages hensyn til den nuværende situation i forbindelse med det regionale samarbejde; mener, at tidligere og nye strategiske partnerskaber bør overvejes og udforskes for at fremme dialogen og samarbejdet om olie og naturgas, energieffektivitet og vedvarende energikilder, handel og Energiunionens sammenkoblinger med ekstern energiinfrastruktur;

| 19. | understreger, at en reel fælles ekstern energipolitik for EU bør gå hånd i hånd med dets fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; opfordrer i denne forbindelse indtrængende til en bedre koordinering mellem NF/HR og de relevante kommissærer med sigte på at forbedre sammenhængen i EU's eksterne energisikkerhedspolitikker; opfordrer derfor Kommissionen til at skabe en stærkere klynge under ledelse af NF/HR med en stilling som ansvarlig for koordineringen af sådanne politikker; |
| --- | --- |

19.

understreger, at en reel fælles ekstern energipolitik for EU bør gå hånd i hånd med dets fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; opfordrer i denne forbindelse indtrængende til en bedre koordinering mellem NF/HR og de relevante kommissærer med sigte på at forbedre sammenhængen i EU's eksterne energisikkerhedspolitikker; opfordrer derfor Kommissionen til at skabe en stærkere klynge under ledelse af NF/HR med en stilling som ansvarlig for koordineringen af sådanne politikker;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at oprette en refleksionsgruppe på højt plan om energisikkerhed, udenrigspolitik og energiunionen med stærk repræsentation og deltagelse fra Parlamentet og andre samfundsaktører med henblik på at udvikle troværdige, langsigtede scenarier for efterspørgsel, udbud og samarbejde med eksterne partnere, navnlig inden for kapacitetsopbygning og teknologiudveksling i forbindelse med vedvarende energi og energieffektivitet samt forholdet mellem energi og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at oprette en refleksionsgruppe på højt plan om energisikkerhed, udenrigspolitik og energiunionen med stærk repræsentation og deltagelse fra Parlamentet og andre samfundsaktører med henblik på at udvikle troværdige, langsigtede scenarier for efterspørgsel, udbud og samarbejde med eksterne partnere, navnlig inden for kapacitetsopbygning og teknologiudveksling i forbindelse med vedvarende energi og energieffektivitet samt forholdet mellem energi og menneskerettigheder;

| 21. | udtrykker bekymring over den foreslåede fordobling af kapaciteten i NordStream-rørledningen og de indvirkninger, denne ville have på energisikkerheden og diversificeringen af forsyningen samt på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne; understreger i denne forbindelse de igangværende trilaterale forhandlinger mellem EU, Ukraine og Rusland og behovet for at sikre energiforsyninger til og gennem Ukraine på lang sigt; |
| --- | --- |

21.

udtrykker bekymring over den foreslåede fordobling af kapaciteten i NordStream-rørledningen og de indvirkninger, denne ville have på energisikkerheden og diversificeringen af forsyningen samt på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne; understreger i denne forbindelse de igangværende trilaterale forhandlinger mellem EU, Ukraine og Rusland og behovet for at sikre energiforsyninger til og gennem Ukraine på lang sigt;

| 22. | påpeger, at en forbedring af energieffektivitet i EU vil mindske risikoen for afhængighed og dermed styrke EU's forhandlingsposition i energirelaterede anliggender; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at en forbedring af energieffektivitet i EU vil mindske risikoen for afhængighed og dermed styrke EU's forhandlingsposition i energirelaterede anliggender;

| 23. | understreger behovet for større gennemsigtighed i energirelaterede overenskomster, som kan opnås ved at styrke Kommissionens rolle i energirelaterede forhandlinger, der omfatter en eller flere medlemsstater og tredjelande, navnlig ved at gøre det til et krav, at Kommissionen deltager i alle forhandlinger som observatør for at styrke de enkelte medlemsstaters position over for en leverandør i et tredjeland, der er involveret i forhandlingerne, med henblik på at mindske risikoen for, at en af leverandørerne misbruger sin dominerende stilling; bemærker, at Kommissionen desuden bør udføre forhåndsvurderinger og efterfølgende vurderinger med fuld respekt for kommercielt følsomme oplysninger og opstille både en positiv- og en negativliste over aftaleklausuler, såsom eksportforbud, destinationsklausuler, »take or pay-klausuler« og olieindeksering af gasprisfastsættelse eller klausuler, der forbyder tredjeparter at gøre energiforsyninger betingede af tildeling af præferenceadgang til energitransportinfrastruktur i EU; påpeger, at medlemsstaterne i henhold til artikel 13, stk. 6, litra a), i forordning (EU) nr. 994/2010 i det øjeblik, de indgår nye mellemstatslige aftaler med tredjelande, som har indvirkning på udviklingen af gasinfrastruktur og -forsyninger, skal give meddelelse til Kommissionen, således at denne kan vurdere situationen vedrørende forsyningssikkerheden på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at inkludere strenge bestemmelser vedrørende forhåndsvurderinger af kommercielle gaskontrakter i revisionen af forordningen om gasforsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

23.

understreger behovet for større gennemsigtighed i energirelaterede overenskomster, som kan opnås ved at styrke Kommissionens rolle i energirelaterede forhandlinger, der omfatter en eller flere medlemsstater og tredjelande, navnlig ved at gøre det til et krav, at Kommissionen deltager i alle forhandlinger som observatør for at styrke de enkelte medlemsstaters position over for en leverandør i et tredjeland, der er involveret i forhandlingerne, med henblik på at mindske risikoen for, at en af leverandørerne misbruger sin dominerende stilling; bemærker, at Kommissionen desuden bør udføre forhåndsvurderinger og efterfølgende vurderinger med fuld respekt for kommercielt følsomme oplysninger og opstille både en positiv- og en negativliste over aftaleklausuler, såsom eksportforbud, destinationsklausuler, »take or pay-klausuler« og olieindeksering af gasprisfastsættelse eller klausuler, der forbyder tredjeparter at gøre energiforsyninger betingede af tildeling af præferenceadgang til energitransportinfrastruktur i EU; påpeger, at medlemsstaterne i henhold til artikel 13, stk. 6, litra a), i forordning (EU) nr. 994/2010 i det øjeblik, de indgår nye mellemstatslige aftaler med tredjelande, som har indvirkning på udviklingen af gasinfrastruktur og -forsyninger, skal give meddelelse til Kommissionen, således at denne kan vurdere situationen vedrørende forsyningssikkerheden på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at inkludere strenge bestemmelser vedrørende forhåndsvurderinger af kommercielle gaskontrakter i revisionen af forordningen om gasforsyningssikkerhed;

| 24. | understreger, at Kommissionen skal informeres om alle fremtidige mellemstatslige energiaftaler på energiområdet med parter, der ikke er medlem af EU, i overensstemmelse med afgørelse nr. 994/2012/EU om indførelse af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande på energiområdet, inden de underskrives, for at sikre, at de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, især med den tredje energipakke, og at de ikke er en trussel imod energiforsyningssikkerheden i EU; fremhæver, at sådanne drøftelser og høringer skal tjene som et redskab til at styrke EU-medlemsstaternes og virksomhedernes forhandlingsposition og samtidig tage fuldt hensyn til kommercielt følsomme oplysninger; mener at sådanne drøftelser og høringer på ingen måde må gribe ind i substansen og indholdet af aftaler, men tjene til at sikre, at disse opfylder alle relevante krav i EU-retten og er i de pågældende virksomheders og medlemsstaters interesse; opfordrer Kommissionen til at revidere afgørelse nr. 994/2012/EU med henblik på at forstærke oplysningsmekanismen i overensstemmelse hermed og styrke Kommissionens rolle; |
| --- | --- |

24.

understreger, at Kommissionen skal informeres om alle fremtidige mellemstatslige energiaftaler på energiområdet med parter, der ikke er medlem af EU, i overensstemmelse med afgørelse nr. 994/2012/EU om indførelse af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande på energiområdet, inden de underskrives, for at sikre, at de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, især med den tredje energipakke, og at de ikke er en trussel imod energiforsyningssikkerheden i EU; fremhæver, at sådanne drøftelser og høringer skal tjene som et redskab til at styrke EU-medlemsstaternes og virksomhedernes forhandlingsposition og samtidig tage fuldt hensyn til kommercielt følsomme oplysninger; mener at sådanne drøftelser og høringer på ingen måde må gribe ind i substansen og indholdet af aftaler, men tjene til at sikre, at disse opfylder alle relevante krav i EU-retten og er i de pågældende virksomheders og medlemsstaters interesse; opfordrer Kommissionen til at revidere afgørelse nr. 994/2012/EU med henblik på at forstærke oplysningsmekanismen i overensstemmelse hermed og styrke Kommissionens rolle;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at forberede udkast til kontraktmodeller og retningslinjer, herunder en indikativ liste over klausuler, der kan misbruges, for at skabe en reference for de kompetente myndigheder og virksomhederne i forbindelse med deres indgåelse af kontrakter; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres samarbejde om mekanismen til udveksling af oplysninger med hensyn til mellemstatslige aftaler med tredjelande på energiområdet for at øge gennemsigtigheden og stå stærkere i deres forhandlinger med tredjelande og dermed sikre mere økonomisk overkommelig energi for de europæiske forbrugere; opfordrer derudover Kommissionen til at fortsætte med at offentliggøre kvartalsvurderinger af kontraktbetingelser, såsom de gennemsnitlige importpriser; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at forberede udkast til kontraktmodeller og retningslinjer, herunder en indikativ liste over klausuler, der kan misbruges, for at skabe en reference for de kompetente myndigheder og virksomhederne i forbindelse med deres indgåelse af kontrakter; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres samarbejde om mekanismen til udveksling af oplysninger med hensyn til mellemstatslige aftaler med tredjelande på energiområdet for at øge gennemsigtigheden og stå stærkere i deres forhandlinger med tredjelande og dermed sikre mere økonomisk overkommelig energi for de europæiske forbrugere; opfordrer derudover Kommissionen til at fortsætte med at offentliggøre kvartalsvurderinger af kontraktbetingelser, såsom de gennemsnitlige importpriser;

| 26. | understreger, at med henblik på at sikre lige vilkår og styrke EU's forhandlingsposition over for leverandører udefra skal kontrakternes væsentligste karakteristika være mere gennemsigtige og samles og regelmæssigt meddeles de kompetente myndigheder for at indsamle alle de nødvendige oplysninger, der kan udnyttes af såvel de kompetente myndigheder selv som virksomhederne i deres fremtidige forhandlinger, samtidig med at fortroligheden af følsomme oplysninger beskyttes; mener, at dette ville sikre reel konkurrence i energikontrakter, hvorved tredjelandes misbrug af dominerende stillinger ville blive undgået, ligesom det ville sikre overholdelse af EU's konkurrencelovgivning; |
| --- | --- |

26.

understreger, at med henblik på at sikre lige vilkår og styrke EU's forhandlingsposition over for leverandører udefra skal kontrakternes væsentligste karakteristika være mere gennemsigtige og samles og regelmæssigt meddeles de kompetente myndigheder for at indsamle alle de nødvendige oplysninger, der kan udnyttes af såvel de kompetente myndigheder selv som virksomhederne i deres fremtidige forhandlinger, samtidig med at fortroligheden af følsomme oplysninger beskyttes; mener, at dette ville sikre reel konkurrence i energikontrakter, hvorved tredjelandes misbrug af dominerende stillinger ville blive undgået, ligesom det ville sikre overholdelse af EU's konkurrencelovgivning;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at udvikle konkrete foranstaltninger for at nedbringe afhængigheden, at føre tilsyn med energiimportens diversificeringsgrad og offentliggøre regelmæssige fremskridtsrapporter i denne henseende; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at udvikle konkrete foranstaltninger for at nedbringe afhængigheden, at føre tilsyn med energiimportens diversificeringsgrad og offentliggøre regelmæssige fremskridtsrapporter i denne henseende;

| 28. | understreger, at det er uhyre vigtigt at øge inddragelsen af den europæiske industri og brugen af europæisk teknologi i alle led af energiproduktionskæden, hvilket ikke kun omfatter råvarer, men også produktion, raffinering, lagring, transport og distribution, eftersom disse er afgørende for at nedbringe EU's afhængighed af energiimport; |
| --- | --- |

28.

understreger, at det er uhyre vigtigt at øge inddragelsen af den europæiske industri og brugen af europæisk teknologi i alle led af energiproduktionskæden, hvilket ikke kun omfatter råvarer, men også produktion, raffinering, lagring, transport og distribution, eftersom disse er afgørende for at nedbringe EU's afhængighed af energiimport;

| 29. | mener, at diversiteten i medlemsstaternes energimix, der er baseret på deres respektive potentiale, miljøet, den geografiske placering, erfaringer, knowhow og økonomiske omkostninger og behov og samtidig bidrager til de fælles mål for energi- og klimastrategi og politikker, er et aktiv for EU som helhed, eftersom den styrker dets modstandskraft imod forsyningsforstyrrelser, sætter det i stand til at træffe optimale energivalg ud fra en omkostningssynsvinkel og gør det muligt at udvikle forskellige teknologier og konkurrere på markedet, hvorved energiomkostningerne presses nedad; insisterer imidlertid på, at national diversitet ikke må udgøre en hindring for det indre marked, og at medlemsstaterne skal overholde reglerne for statsstøtte fuldt ud, foretage hensigtsmæssige investeringer i deres hjemlige transmissionsinfrastrukturer og sikre en høj grad af sammenkobling og modstandsdygtighed i deres nationale energisystemer for at gennemføre EU's mål for energisikkerhed og energimarkeder; |
| --- | --- |

29.

mener, at diversiteten i medlemsstaternes energimix, der er baseret på deres respektive potentiale, miljøet, den geografiske placering, erfaringer, knowhow og økonomiske omkostninger og behov og samtidig bidrager til de fælles mål for energi- og klimastrategi og politikker, er et aktiv for EU som helhed, eftersom den styrker dets modstandskraft imod forsyningsforstyrrelser, sætter det i stand til at træffe optimale energivalg ud fra en omkostningssynsvinkel og gør det muligt at udvikle forskellige teknologier og konkurrere på markedet, hvorved energiomkostningerne presses nedad; insisterer imidlertid på, at national diversitet ikke må udgøre en hindring for det indre marked, og at medlemsstaterne skal overholde reglerne for statsstøtte fuldt ud, foretage hensigtsmæssige investeringer i deres hjemlige transmissionsinfrastrukturer og sikre en høj grad af sammenkobling og modstandsdygtighed i deres nationale energisystemer for at gennemføre EU's mål for energisikkerhed og energimarkeder;

| 30. | mener, at Unionen kan forøge sin energisikkerhed og nedbringe sin afhængighed af særlige leverandører og brændstoffer ved at øge energieffektiviteten samt gøre bedst muligt brug af Europas energikilder i overensstemmelse med EU's mål for energisikkerhed, miljø og klima såvel som sundheds- og sikkerhedslovgivningen, samtidig med at der tages hensyn til medlemsstaternes særlige forhold for så vidt angår energimix, det undgås at pålægge unødige reguleringsmæssige byrder og proportionalitetsprincippet overholdes; understreger, at der af princip ikke bør diskrimineres imod noget brændstof eller nogen teknologi, der bidrager til energisikkerheden og klimamålene; |
| --- | --- |

30.

mener, at Unionen kan forøge sin energisikkerhed og nedbringe sin afhængighed af særlige leverandører og brændstoffer ved at øge energieffektiviteten samt gøre bedst muligt brug af Europas energikilder i overensstemmelse med EU's mål for energisikkerhed, miljø og klima såvel som sundheds- og sikkerhedslovgivningen, samtidig med at der tages hensyn til medlemsstaternes særlige forhold for så vidt angår energimix, det undgås at pålægge unødige reguleringsmæssige byrder og proportionalitetsprincippet overholdes; understreger, at der af princip ikke bør diskrimineres imod noget brændstof eller nogen teknologi, der bidrager til energisikkerheden og klimamålene;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at lette den effektive brug af eksisterende EU-finansieringsordninger, herunder Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, med henblik på at tiltrække investeringer til centrale energiinfrastrukturprojekter, forskning og innovation inden for energieffektivitet, vedvarende energikilder og udvikling af Europas interne kapaciteter med henblik på at realisere klima- og energimålene for 2030 på basis af en cost-benefit-tilgang, som er teknologineutral, og som prioriterer internalisering af eksterne omkostninger; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at lette den effektive brug af eksisterende EU-finansieringsordninger, herunder Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, med henblik på at tiltrække investeringer til centrale energiinfrastrukturprojekter, forskning og innovation inden for energieffektivitet, vedvarende energikilder og udvikling af Europas interne kapaciteter med henblik på at realisere klima- og energimålene for 2030 på basis af en cost-benefit-tilgang, som er teknologineutral, og som prioriterer internalisering af eksterne omkostninger;

| 32. | opfordrer til hurtig mobilisering af midler til finansiering af projekter af fælles interesse med henblik på at bygge den nødvendige infrastruktur og skabe en problemfri og pålidelig energiforsyning, der ikke er underlagt nogen form for politisk pres fra lande uden for EU; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til hurtig mobilisering af midler til finansiering af projekter af fælles interesse med henblik på at bygge den nødvendige infrastruktur og skabe en problemfri og pålidelig energiforsyning, der ikke er underlagt nogen form for politisk pres fra lande uden for EU;

| 33. | understreger, at Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) bør fungere som en mekanisme, der kan gøre infrastrukturinvesteringer til en fuldstændig likvid aktivklasse med obligationer, der kan samles og handles på europæiske og globale markeder; bemærker endvidere, at institutionelle investorer som forsikringsselskaber og pensionsfonde, der har en naturlig tendens til at foretage langsigtede investeringer i reale aktiver, kun vil blive tiltrukket af standardiserede investeringsprodukter og en solid projektpipeline, der kan garantere sunde forretninger; |
| --- | --- |

33.

understreger, at Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) bør fungere som en mekanisme, der kan gøre infrastrukturinvesteringer til en fuldstændig likvid aktivklasse med obligationer, der kan samles og handles på europæiske og globale markeder; bemærker endvidere, at institutionelle investorer som forsikringsselskaber og pensionsfonde, der har en naturlig tendens til at foretage langsigtede investeringer i reale aktiver, kun vil blive tiltrukket af standardiserede investeringsprodukter og en solid projektpipeline, der kan garantere sunde forretninger;

| 34. | opfordrer Kommissionen og især GD TRADE til at opretholde målet om at hellige et separat energikapitel i det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP) med henblik på at fjerne USA's toldmæssige og ikketoldmæssige handelshindringer for såvel flydende naturgas som råolie samt ophæve uberettigede protektionistiske foranstaltninger, som kan bidrage til at udvikle et mere konkurrencebetonet miljø for det europæiske erhvervsliv ved at mindske forskellene i energiomkostningerne på begge sider af Atlanten; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre, at et sådant energikapitel ligeledes omfatter bestemmelser, der har til formål at styrke samarbejdet imellem EU's og USA's statsfinansierede energiforskningsprogrammer, navnlig det amerikanske ARPA-E-program. |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen og især GD TRADE til at opretholde målet om at hellige et separat energikapitel i det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP) med henblik på at fjerne USA's toldmæssige og ikketoldmæssige handelshindringer for såvel flydende naturgas som råolie samt ophæve uberettigede protektionistiske foranstaltninger, som kan bidrage til at udvikle et mere konkurrencebetonet miljø for det europæiske erhvervsliv ved at mindske forskellene i energiomkostningerne på begge sider af Atlanten; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre, at et sådant energikapitel ligeledes omfatter bestemmelser, der har til formål at styrke samarbejdet imellem EU's og USA's statsfinansierede energiforskningsprogrammer, navnlig det amerikanske ARPA-E-program.

| 35. | påpeger, at EU's handelspolitik bør sigte efter at øge energisikkerheden i overensstemmelse med artikel 194 i TEUF, diversificere det europæiske energimiks og mindske afhængigheden af import fra en enkelt ekstern leverandør eller enkelte forsyningskilder, samtidig med at den relevante kompetencefordeling i traktaten overholdes; |
| --- | --- |

35.

påpeger, at EU's handelspolitik bør sigte efter at øge energisikkerheden i overensstemmelse med artikel 194 i TEUF, diversificere det europæiske energimiks og mindske afhængigheden af import fra en enkelt ekstern leverandør eller enkelte forsyningskilder, samtidig med at den relevante kompetencefordeling i traktaten overholdes;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at sikre en strammere overvågning af konkurrencehæmmende adfærd og antidumpingforanstaltninger for at beskytte de europæiske energiindustrier mod illoyal import fra tredjelande; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at sikre en strammere overvågning af konkurrencehæmmende adfærd og antidumpingforanstaltninger for at beskytte de europæiske energiindustrier mod illoyal import fra tredjelande;

| 37. | beklager, at drøftelserne om moderniseringen af defensive handelsinstrumenter ligger underdrejet i Rådet, selv om Parlamentet har udtrykt kraftig støtte til mere robuste foranstaltninger over for illoyal import fra tredjelande; |
| --- | --- |

37.

beklager, at drøftelserne om moderniseringen af defensive handelsinstrumenter ligger underdrejet i Rådet, selv om Parlamentet har udtrykt kraftig støtte til mere robuste foranstaltninger over for illoyal import fra tredjelande;

| 38. | opfordrer Rådet til at fremskynde moderniseringen af defensive handelsinstrumenter for at sikre, at de europæiske fremstillingsindustrier, som især producerer vindmøller, solpaneler, stål af høj kvalitet og byggematerialer, til fulde kan udnytte energiomstillingen; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Rådet til at fremskynde moderniseringen af defensive handelsinstrumenter for at sikre, at de europæiske fremstillingsindustrier, som især producerer vindmøller, solpaneler, stål af høj kvalitet og byggematerialer, til fulde kan udnytte energiomstillingen;

| 39. | understreger betydningen af bestemmelser i handelsaftaler vedrørende teknologisk samarbejde og teknologiske tjenesteydelser på området for energieffektivitet og decentraliseret produktion af vedvarende energikilder, herunder vedligeholdelse og softwareudvikling; påpeger, at dekarbonisering er et fælles mål for EU og mange partnerlande, regioner og byer; |
| --- | --- |

39.

understreger betydningen af bestemmelser i handelsaftaler vedrørende teknologisk samarbejde og teknologiske tjenesteydelser på området for energieffektivitet og decentraliseret produktion af vedvarende energikilder, herunder vedligeholdelse og softwareudvikling; påpeger, at dekarbonisering er et fælles mål for EU og mange partnerlande, regioner og byer;

| 40. | opfordrer Kommissionen til gennem internationale handelsinstrumenter at tilskynde udviklingslandene til at diversificere deres energiproduktion og til at fremme produktionen af solenergi, navnlig i EU's sydlige naboskabsområde; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til gennem internationale handelsinstrumenter at tilskynde udviklingslandene til at diversificere deres energiproduktion og til at fremme produktionen af solenergi, navnlig i EU's sydlige naboskabsområde;

| 41. | glæder sig over forhandlingerne vedrørende initiativer om »grønne« varer mellem EU og 13 andre WTO-medlemmer, som omfatter produkter, tjenester og teknologier, der bidrager til grøn vækst, miljøbeskyttelse, klimatiltag og bæredygtig udvikling; opfordrer til, at forhandlingerne afsluttes ved udgangen af 2015 på WTO's ministerkonference i Nairobi; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over forhandlingerne vedrørende initiativer om »grønne« varer mellem EU og 13 andre WTO-medlemmer, som omfatter produkter, tjenester og teknologier, der bidrager til grøn vækst, miljøbeskyttelse, klimatiltag og bæredygtig udvikling; opfordrer til, at forhandlingerne afsluttes ved udgangen af 2015 på WTO's ministerkonference i Nairobi;

| 42. | understreger, at forhandlingerne vedrørende aftalen om miljøgoder skal baseres på en definition af miljøgoder, som er i overensstemmelse med EU's politikker, og som ikke må være i strid med foranstaltninger til hjælp for udviklingslande, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC); |
| --- | --- |

42.

understreger, at forhandlingerne vedrørende aftalen om miljøgoder skal baseres på en definition af miljøgoder, som er i overensstemmelse med EU's politikker, og som ikke må være i strid med foranstaltninger til hjælp for udviklingslande, der er vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC);

| 43. | opfordrer Kommissionen til fortsat at presse på for at få etableret et energiudvekslingssystem mellem EU og USA i lyset af den nuværende og fremtidige udvikling inden for forskning, innovation og licensering af kraftledningssystemer, såsom højspændingsledninger, med sigte på at få udviklet et globalt netværk til deling af vedvarende energi; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til fortsat at presse på for at få etableret et energiudvekslingssystem mellem EU og USA i lyset af den nuværende og fremtidige udvikling inden for forskning, innovation og licensering af kraftledningssystemer, såsom højspændingsledninger, med sigte på at få udviklet et globalt netværk til deling af vedvarende energi;

| 44. | understreger, at et styrket energifællesskab skal være omdrejningspunktet for EU's energipolitik udadtil, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte konkrete forslag på grundlag af rapporten fra arbejdsgruppen på højt plan vedrørende reformen af energifællesskabet; |
| --- | --- |

44.

understreger, at et styrket energifællesskab skal være omdrejningspunktet for EU's energipolitik udadtil, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte konkrete forslag på grundlag af rapporten fra arbejdsgruppen på højt plan vedrørende reformen af energifællesskabet;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at styrke energisamfundets aktiviteter, navnlig inden for vedvarende energi og energieffektivitet med henblik på større forsyningssikkerhed, blandt andet gennem bedre implementering og håndhævelse af EU-retten som f.eks. 2020- og 2030-målene, og især gennem bedre styring, strømligning af procedurer og bedre brug af it-redskaber med henblik på at reducere de administrative byrder, styrke dets institutioner, herunder oprettelse af en parlamentarisk forsamling for energisamfundet, og gennemføre vigtige infrastrukturprojekter såsom grænseoverskridende tovejssammenkoblinger for at sikre bedre integration med EU-energimarkedet og mekanismer til styrkelse af forsyningssikkerheden uden at ty til oprettelse af nationale kapacitetsmarkeder, der undergraver effektiviteten af det indre energimarked; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at styrke energisamfundets aktiviteter, navnlig inden for vedvarende energi og energieffektivitet med henblik på større forsyningssikkerhed, blandt andet gennem bedre implementering og håndhævelse af EU-retten som f.eks. 2020- og 2030-målene, og især gennem bedre styring, strømligning af procedurer og bedre brug af it-redskaber med henblik på at reducere de administrative byrder, styrke dets institutioner, herunder oprettelse af en parlamentarisk forsamling for energisamfundet, og gennemføre vigtige infrastrukturprojekter såsom grænseoverskridende tovejssammenkoblinger for at sikre bedre integration med EU-energimarkedet og mekanismer til styrkelse af forsyningssikkerheden uden at ty til oprettelse af nationale kapacitetsmarkeder, der undergraver effektiviteten af det indre energimarked;

| 46. | fremhæver behovet for at styrke Euro-Middelhavssamarbejdet om gas, elektricitet, energieffektivitet og vedvarende energi; anmoder Kommissionen om at fremskynde oprettelsen af Euro-Med-gasplatformen; |
| --- | --- |

46.

fremhæver behovet for at styrke Euro-Middelhavssamarbejdet om gas, elektricitet, energieffektivitet og vedvarende energi; anmoder Kommissionen om at fremskynde oprettelsen af Euro-Med-gasplatformen;

Et fuldt integreret europæisk energimarked

| 47. | mener, at den fremtidige Energiunion skal etablere en fri udveksling af energi mellem EU- og energisamfundslandene; |
| --- | --- |

47.

mener, at den fremtidige Energiunion skal etablere en fri udveksling af energi mellem EU- og energisamfundslandene;

| 48. | understreger, at rygraden i den fremtidige Energiunion skal være et fuldt fungerende indbyrdes forbundet indre energimarked, der leverer ufarlig, sikker, retfærdigt fordelt, socialt og miljømæssigt ansvarlig, effektiv, konkurrencedygtig, økonomisk overkommelig og bæredygtig energi, via fuldt funktionsdygtige, sikre og robuste transmissionsnet samt en nedbringelse af energiefterspørgslen med henblik på at give virksomheder og forbrugere i EU mulighed for at få adgang til gas, elektricitet og opvarmning og nedkøling på en måde, der er så bæredygtig, virkningsfuld, demokratisk og omkostningseffektiv som muligt; mener derfor, at der bør sigtes mod en yderligere udvidelse af eksisterende markedsområder; mener, at det er grundlæggende at favorisere integrationen af producent/forbrugere på EU's marked og i EU's netværk; fremhæver de omfattende mangler, der opleves i landområderne i EU som følge af dårlig energikonnektivitet; |
| --- | --- |

48.

understreger, at rygraden i den fremtidige Energiunion skal være et fuldt fungerende indbyrdes forbundet indre energimarked, der leverer ufarlig, sikker, retfærdigt fordelt, socialt og miljømæssigt ansvarlig, effektiv, konkurrencedygtig, økonomisk overkommelig og bæredygtig energi, via fuldt funktionsdygtige, sikre og robuste transmissionsnet samt en nedbringelse af energiefterspørgslen med henblik på at give virksomheder og forbrugere i EU mulighed for at få adgang til gas, elektricitet og opvarmning og nedkøling på en måde, der er så bæredygtig, virkningsfuld, demokratisk og omkostningseffektiv som muligt; mener derfor, at der bør sigtes mod en yderligere udvidelse af eksisterende markedsområder; mener, at det er grundlæggende at favorisere integrationen af producent/forbrugere på EU's marked og i EU's netværk; fremhæver de omfattende mangler, der opleves i landområderne i EU som følge af dårlig energikonnektivitet;

| 49. | anerkender, at der aktuelt ikke findes et indre energimarked i Europa, og at den deraf følgende fragmentering i EU's energimarkeder er dybt skadelig for Europas konkurrenceevne og energisikkerhed; |
| --- | --- |

49.

anerkender, at der aktuelt ikke findes et indre energimarked i Europa, og at den deraf følgende fragmentering i EU's energimarkeder er dybt skadelig for Europas konkurrenceevne og energisikkerhed;

| 50. | minder om, at energimarkeder adskiller sig fra finansielle markeder ved de underliggende fysiske aktiver, hvormed den systemiske risiko i energisektoren fjernes; finder det nødvendigt i denne henseende at gennemføre finansielle regler, der også omfatter energisektoren, på en sådan måde, at det ikke forvrider udviklingen af et velfungerende indre energimarked; |
| --- | --- |

50.

minder om, at energimarkeder adskiller sig fra finansielle markeder ved de underliggende fysiske aktiver, hvormed den systemiske risiko i energisektoren fjernes; finder det nødvendigt i denne henseende at gennemføre finansielle regler, der også omfatter energisektoren, på en sådan måde, at det ikke forvrider udviklingen af et velfungerende indre energimarked;

| 51. | understreger, at det for at kunne vurdere den reelle effektivitet og omkostningseffektivitet er nødvendigt at overveje de direkte og eksterne omkostninger i forbindelse med de forskellige energikilder samt indvirkningen af alle typer offentlige interventioner på deres relative konkurrencemæssige position; |
| --- | --- |

51.

understreger, at det for at kunne vurdere den reelle effektivitet og omkostningseffektivitet er nødvendigt at overveje de direkte og eksterne omkostninger i forbindelse med de forskellige energikilder samt indvirkningen af alle typer offentlige interventioner på deres relative konkurrencemæssige position;

| 52. | mener, at de markedsbaserede mekanismer skal suppleres af håndgribelige og ambitiøse forsyningssikkerheds- og solidaritetsmekanismer, såsom en mere effektiv krisestyring på regionalt niveau og EU-niveau, vedtagelse af ambitiøse energispareforanstaltninger og optimeret brug af infrastruktur i form af flydende naturgas- og gaslagre, primært for forsyningssikkerhed på regionalt plan, som skal afspejles i EU's lovgivning, herunder forordningen om naturgasforsyningssikkerhed, som skal revideres snarest muligt; |
| --- | --- |

52.

mener, at de markedsbaserede mekanismer skal suppleres af håndgribelige og ambitiøse forsyningssikkerheds- og solidaritetsmekanismer, såsom en mere effektiv krisestyring på regionalt niveau og EU-niveau, vedtagelse af ambitiøse energispareforanstaltninger og optimeret brug af infrastruktur i form af flydende naturgas- og gaslagre, primært for forsyningssikkerhed på regionalt plan, som skal afspejles i EU's lovgivning, herunder forordningen om naturgasforsyningssikkerhed, som skal revideres snarest muligt;

| 53. | opfordrer Kommissionen of medlemsstaterne til at sikre, at den eksisterende EU-statsstøtte-, energi-, miljø- og klimalovgivning implementeres og håndhæves fuldt ud; opfordrer navnlig til, at der foretages en vurdering af den tredje energipakkes gennemførelse og af de fordele, den giver forbrugerne; opfordrer til, at undtagelserne fra den tredje energipakke fjernes, og at der hurtigt vedtages og gennemføres ambitiøse europæiske netkoder og retningslinjer; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen of medlemsstaterne til at sikre, at den eksisterende EU-statsstøtte-, energi-, miljø- og klimalovgivning implementeres og håndhæves fuldt ud; opfordrer navnlig til, at der foretages en vurdering af den tredje energipakkes gennemførelse og af de fordele, den giver forbrugerne; opfordrer til, at undtagelserne fra den tredje energipakke fjernes, og at der hurtigt vedtages og gennemføres ambitiøse europæiske netkoder og retningslinjer;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at tildele Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) tilstrækkelige ressourcer og understreger, at den bør gives tilladelse til at ansætte ekstra personale med henblik på at gøre den i stand til at foretage en fuldstændig og effektiv gennemførelse af overvågningen af energimarkederne for at sikre integritet og gennemsigtighed i energihandel og overholdelse af forordning om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (REMIT) som en forudsætning for, at EU's indre marked for energi kan fungere; bemærker, at ACER's beføjelser bør styrkes i forhold til det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (ENTSO-E), det europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas (ENTSO-G) og andre organer med væsentlige EU-funktioner for at sikre, at det kan udføre sine opgaver som specificeret i den relevante EU-lovgivning, og mener, at agenturet bør samarbejde med sammenslutninger, der repræsenterer distributionssystemoperatører, forbrugerorganisationer og andre civilsamfundsgrupper; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til at tildele Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) tilstrækkelige ressourcer og understreger, at den bør gives tilladelse til at ansætte ekstra personale med henblik på at gøre den i stand til at foretage en fuldstændig og effektiv gennemførelse af overvågningen af energimarkederne for at sikre integritet og gennemsigtighed i energihandel og overholdelse af forordning om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (REMIT) som en forudsætning for, at EU's indre marked for energi kan fungere; bemærker, at ACER's beføjelser bør styrkes i forhold til det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (ENTSO-E), det europæiske net af transmissionssystemoperatører for gas (ENTSO-G) og andre organer med væsentlige EU-funktioner for at sikre, at det kan udføre sine opgaver som specificeret i den relevante EU-lovgivning, og mener, at agenturet bør samarbejde med sammenslutninger, der repræsenterer distributionssystemoperatører, forbrugerorganisationer og andre civilsamfundsgrupper;

| 55. | gentager betydningen af adskillelse af ejerskab som fremsat i den tredje energipakke; opfordrer Kommissionen til at vurdere, i hvilket omfang de nationale tilsynsmyndigheder håndhæver de betingelser, som er beskrevet i Kommissionens udtalelser om certificering af transmissionssystemoperatører; |
| --- | --- |

55.

gentager betydningen af adskillelse af ejerskab som fremsat i den tredje energipakke; opfordrer Kommissionen til at vurdere, i hvilket omfang de nationale tilsynsmyndigheder håndhæver de betingelser, som er beskrevet i Kommissionens udtalelser om certificering af transmissionssystemoperatører;

| 56. | beklager, at ENTSO-E og ENTSO-G er for afhængige af budgettildelingen fra de nationale transmissionssystemoperatører, hvilket truer deres evne til at handle som europæiske aktører; |
| --- | --- |

56.

beklager, at ENTSO-E og ENTSO-G er for afhængige af budgettildelingen fra de nationale transmissionssystemoperatører, hvilket truer deres evne til at handle som europæiske aktører;

| 57. | opfordrer Kommissionen til at øge reguleringen af og tilsynet med aktiviteterne på elektricitetsbørser og handelsknudepunkter for gas; |
| --- | --- |

57.

opfordrer Kommissionen til at øge reguleringen af og tilsynet med aktiviteterne på elektricitetsbørser og handelsknudepunkter for gas;

| 58. | fremhæver, at det for at styrke vores energisolidaritet i nødsituationer og evnen til at modstå forsyningsafbrydelser er nødvendigt, at både gas og elektrisk energi til enhver tid kan eksporteres; bemærker i den forbindelse, at de nuværende systemer til grænseoverskridende transmission ofte hæmmes af de nationale transmissionsoperatørers beslutninger; opfordrer derfor ACER til at lægge mere vægt på dette spørgsmål i sin årlige markedsovervågningsrapport; |
| --- | --- |

58.

fremhæver, at det for at styrke vores energisolidaritet i nødsituationer og evnen til at modstå forsyningsafbrydelser er nødvendigt, at både gas og elektrisk energi til enhver tid kan eksporteres; bemærker i den forbindelse, at de nuværende systemer til grænseoverskridende transmission ofte hæmmes af de nationale transmissionsoperatørers beslutninger; opfordrer derfor ACER til at lægge mere vægt på dette spørgsmål i sin årlige markedsovervågningsrapport;

| 59. | påpeger, at et fuldt fungerende indre energimarked ikke vil være realiseret, så længe der er medlemsstater, som er afhængige af en tredjelandsoperatør, og understreger betydningen og nødvendigheden af at sikre de baltiske landes synkrone operation inden for de europæiske kontinentale net inden 2025; |
| --- | --- |

59.

påpeger, at et fuldt fungerende indre energimarked ikke vil være realiseret, så længe der er medlemsstater, som er afhængige af en tredjelandsoperatør, og understreger betydningen og nødvendigheden af at sikre de baltiske landes synkrone operation inden for de europæiske kontinentale net inden 2025;

| 60. | understreger, at der er akut behov for en omhyggeligt udformet fremtidig model for elektricitetsmarkedet i EU, og at den skal sigte mod at fremme de nødvendige investeringer til at garantere forsyning på lang sigt og ud fra en netsikkerhedssynsvinkel mere markedsbaseret og optimeret integration af vedvarende energikilder, og fuldt ud højde for den ændrede natur af udbud af og efterspørgsel efter energi, herunder den øgede anvendelse af mikroproduktions- og efterspørgselsresponsteknologi og den stadig større andel af vedvarende energikilder; bemærker i denne henseende, at der er behov for fælles normer for intelligente net som et vigtigt element til at sikre en stabil forsyning og en fri strøm af energi på tværs af grænserne, og dermed bidrage til energisikkerheden; understreger endvidere den rolle, som udviklingen af mere intelligente energinet og nye energilagringsfaciliteter kan spille ved at øge niveauet af vedvarende energikilder på europæisk plan og sikre, at en sådan infrastruktur udvikles i samspil med regionale knudepunkter for vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

60.

understreger, at der er akut behov for en omhyggeligt udformet fremtidig model for elektricitetsmarkedet i EU, og at den skal sigte mod at fremme de nødvendige investeringer til at garantere forsyning på lang sigt og ud fra en netsikkerhedssynsvinkel mere markedsbaseret og optimeret integration af vedvarende energikilder, og fuldt ud højde for den ændrede natur af udbud af og efterspørgsel efter energi, herunder den øgede anvendelse af mikroproduktions- og efterspørgselsresponsteknologi og den stadig større andel af vedvarende energikilder; bemærker i denne henseende, at der er behov for fælles normer for intelligente net som et vigtigt element til at sikre en stabil forsyning og en fri strøm af energi på tværs af grænserne, og dermed bidrage til energisikkerheden; understreger endvidere den rolle, som udviklingen af mere intelligente energinet og nye energilagringsfaciliteter kan spille ved at øge niveauet af vedvarende energikilder på europæisk plan og sikre, at en sådan infrastruktur udvikles i samspil med regionale knudepunkter for vedvarende energikilder;

| 61. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen samt de kontraherende parter i energifællesskabet og sekretariatet i energifællesskabet til at koncentrere deres indsats for at videreføre projekter af fælles interesse og projekter af interesse for Energifællesskabet med henblik på at opnå et paneuropæisk elektricitetsnet og gasnet med kapacitet til at transportere elektricitet og gas tværs over Europa fra forskellige kilder; mener, at elektricitetsnettene skal være i stand til at lede energien fra overskuds- til underskudsområder og således gøre det muligt for markedet straks at reagere på forsyningsmangler, uanset hvor de opstår, kompensere for døgn- og sæsoncyklusser, integrere vedvarende energikilder, sikre forsyningssikkerhed og fremme det europæiske energimarked; mener, at der bør satses på en fremskyndelse af processen med at godkende og tillade projekter og en opgradering af eksisterende linjer; understreger endvidere, at en sådan indsats navnlig skal fokusere på at løse problemer som følge af eksisterende energiøer; |
| --- | --- |

61.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen samt de kontraherende parter i energifællesskabet og sekretariatet i energifællesskabet til at koncentrere deres indsats for at videreføre projekter af fælles interesse og projekter af interesse for Energifællesskabet med henblik på at opnå et paneuropæisk elektricitetsnet og gasnet med kapacitet til at transportere elektricitet og gas tværs over Europa fra forskellige kilder; mener, at elektricitetsnettene skal være i stand til at lede energien fra overskuds- til underskudsområder og således gøre det muligt for markedet straks at reagere på forsyningsmangler, uanset hvor de opstår, kompensere for døgn- og sæsoncyklusser, integrere vedvarende energikilder, sikre forsyningssikkerhed og fremme det europæiske energimarked; mener, at der bør satses på en fremskyndelse af processen med at godkende og tillade projekter og en opgradering af eksisterende linjer; understreger endvidere, at en sådan indsats navnlig skal fokusere på at løse problemer som følge af eksisterende energiøer;

| 62. | glæder sig over sin beslutning af 15. december 2015 om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 % — Europas elnet gøres klar til 2020; |
| --- | --- |

62.

glæder sig over sin beslutning af 15. december 2015 om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 % — Europas elnet gøres klar til 2020;

| 63. | understreger atter sit engagement i at opnå 10 % sammenkoblingsmål med henblik på at fuldende det indre marked for energi i EU og bifalder Det Europæiske Råds forslag om et minimumsniveau for sammenkobling af elektricitet mellem medlemsstaterne på 15 % inden 2030; anerkender betydningen af at nå et kvantitativt mål for sammenkobling ved at sikre tilgængelighed af eksisterende national og grænseoverskridende infrastruktur for at opnå effektiv anvendelse af europæiske energikilder og øget forsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

63.

understreger atter sit engagement i at opnå 10 % sammenkoblingsmål med henblik på at fuldende det indre marked for energi i EU og bifalder Det Europæiske Råds forslag om et minimumsniveau for sammenkobling af elektricitet mellem medlemsstaterne på 15 % inden 2030; anerkender betydningen af at nå et kvantitativt mål for sammenkobling ved at sikre tilgængelighed af eksisterende national og grænseoverskridende infrastruktur for at opnå effektiv anvendelse af europæiske energikilder og øget forsyningssikkerhed;

| 64. | understreger betydningen af at sikre en sund, stabil og forudsigelige lovgivningsmæssig ramme, som vil muliggøre langsigtede forpligtelser, og som er nødvendige for at skaffe nye investeringer i energiinfrastruktur; opfordrer Kommissionen til at afkorte den tid, det tager at kvalificere projekter som projekter af fælles interesse; understreger, at anvendelse af intelligente distributionsnet skal fremmes gennem en fremskyndet tilladelsesprocedure samt gennempolitisk støtte og tilpassede lovgivningsmæssige rammer for netoperatører, der anerkender det skiftende behov for investeringer, og som tilskynder til investeringer i IKT og automatisering på lige fod med traditionel netudbygning; |
| --- | --- |

64.

understreger betydningen af at sikre en sund, stabil og forudsigelige lovgivningsmæssig ramme, som vil muliggøre langsigtede forpligtelser, og som er nødvendige for at skaffe nye investeringer i energiinfrastruktur; opfordrer Kommissionen til at afkorte den tid, det tager at kvalificere projekter som projekter af fælles interesse; understreger, at anvendelse af intelligente distributionsnet skal fremmes gennem en fremskyndet tilladelsesprocedure samt gennempolitisk støtte og tilpassede lovgivningsmæssige rammer for netoperatører, der anerkender det skiftende behov for investeringer, og som tilskynder til investeringer i IKT og automatisering på lige fod med traditionel netudbygning;

| 65. | understreger, at Energiunionen også bør bidrage til en »energiinvesteringsunion«, der sikrer, at de investeringer på over 1 billion EUR, som er nødvendige i de kommende år for at revitalisere Europas økonomi, kommer fra private og offentlige investorer; bemærker, at en sådan »energiinvesteringsunion« bør indebærer muligheder for store investorer, samt individuelle forbrugere og private borgere; bemærker, at investorsikkerhed er afgørende for at skabe et miljø, der fremmer og udnytter privat finansiering bedst muligt; fastholder, at en stabil ramme kun kan opnås gennem et stærkt forvaltningssystem, som garanterer lige konkurrencevilkår og stabile lovgivningsmæssige forhold, og som fremmer tilliden i den private sektor; |
| --- | --- |

65.

understreger, at Energiunionen også bør bidrage til en »energiinvesteringsunion«, der sikrer, at de investeringer på over 1 billion EUR, som er nødvendige i de kommende år for at revitalisere Europas økonomi, kommer fra private og offentlige investorer; bemærker, at en sådan »energiinvesteringsunion« bør indebærer muligheder for store investorer, samt individuelle forbrugere og private borgere; bemærker, at investorsikkerhed er afgørende for at skabe et miljø, der fremmer og udnytter privat finansiering bedst muligt; fastholder, at en stabil ramme kun kan opnås gennem et stærkt forvaltningssystem, som garanterer lige konkurrencevilkår og stabile lovgivningsmæssige forhold, og som fremmer tilliden i den private sektor;

| 66. | understreger, at gennemførelsen af strategiske infrastrukturprojekter skal bidrage til de mellem- og langsigtede aspekter af energisikkerhed og skal være i fuld overensstemmelse med EU's langsigtede dekarboniseringsforpligtelser samt EU's miljølovgivning og anden relevant lovgivning; |
| --- | --- |

66.

understreger, at gennemførelsen af strategiske infrastrukturprojekter skal bidrage til de mellem- og langsigtede aspekter af energisikkerhed og skal være i fuld overensstemmelse med EU's langsigtede dekarboniseringsforpligtelser samt EU's miljølovgivning og anden relevant lovgivning;

| 67. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage investeringer i små gas- og el-sammenkøringslinjer, der forbinder naboregioner, lige så alvorligt som store projekter af fælles interesse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med regionale myndigheder om udviklingen af disse samkøringslinjer; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage investeringer i små gas- og el-sammenkøringslinjer, der forbinder naboregioner, lige så alvorligt som store projekter af fælles interesse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med regionale myndigheder om udviklingen af disse samkøringslinjer;

| 68. | bemærker betydningen af, at planlægningen af energiudbud og -efterspørgsel integreres på niveauet for EU's indre energimarked, med prioritering af reduktion af efterspørgslen og decentrale løsninger, for at opnå omkostningsoptimal forsyningssikkerhed og undgå investeringer i unødig og overdimensioneret infrastruktur samt tabte omkostninger; |
| --- | --- |

68.

bemærker betydningen af, at planlægningen af energiudbud og -efterspørgsel integreres på niveauet for EU's indre energimarked, med prioritering af reduktion af efterspørgslen og decentrale løsninger, for at opnå omkostningsoptimal forsyningssikkerhed og undgå investeringer i unødig og overdimensioneret infrastruktur samt tabte omkostninger;

| 69. | mener, at i betragtning af de omfattende investeringsbehov til aldrende og utilstrækkelige distributionsnet og i betragtning af at størstedelen af de vedvarende energikilder er tilsluttet på distributionsnetniveau, bør Kommissionen og medlemsstaterne overveje specifikke initiativer for at fremme DSO-investeringer, herunder finansielle instrumenter; anbefaler på det kraftigste, at medlemsstaterne prioriterer sådanne investeringer; |
| --- | --- |

69.

mener, at i betragtning af de omfattende investeringsbehov til aldrende og utilstrækkelige distributionsnet og i betragtning af at størstedelen af de vedvarende energikilder er tilsluttet på distributionsnetniveau, bør Kommissionen og medlemsstaterne overveje specifikke initiativer for at fremme DSO-investeringer, herunder finansielle instrumenter; anbefaler på det kraftigste, at medlemsstaterne prioriterer sådanne investeringer;

| 70. | opfordrer Kommissionen til at gøre rede for, hvordan den agter at bruge investeringsplanen på 315 mia. EUR sammen med de andre eksisterende fonde til at højne EFSI's potentielle løftestangseffekt og til at finansiere infrastrukturer og projekter, som er nødvendige for at realisere Energiunionen; |
| --- | --- |

70.

opfordrer Kommissionen til at gøre rede for, hvordan den agter at bruge investeringsplanen på 315 mia. EUR sammen med de andre eksisterende fonde til at højne EFSI's potentielle løftestangseffekt og til at finansiere infrastrukturer og projekter, som er nødvendige for at realisere Energiunionen;

| 71. | mener, at et styrket regionalt samarbejde og politisk koordination er et vigtigt skridt på vejen til en bredere integration af et energimarked i EU; støtter derfor regionale tilgange, både blandt medlemsstaterne og med de kontraherende parter i energifællesskabet, for at sikre forsyningssikkerhed og fremskynde markedsintegrationen, herunder gennem yderligere udvikling af regionale knudepunkter for at styrke markedslikviditeten, først og fremmest i den central- og østeuropæiske region; understreger, at sådanne samarbejdsmekanismer kan effektivisere det politiske samarbejde og samarbejdet på energimarkedet og gøre det lettere at træffe fælles beslutninger om vigtige gasinfrastrukturinvesteringer i regionerne; mener, at viden og oplysninger kan udvikles i fællesskab vedrørende spørgsmål om energilagringsfaciliteter og udbudsprocesser for flydende naturgas (LNG) og samkøringslinjer; anerkender den vigtige rolle, som elektricitetsbørser spiller med hensyn til at fremme likvid, gennemsigtig og sikker energihandel; fremhæver det potentiale, der ligger i grænseoverskridende projekter som løftestang for løsninger for hele EU; |
| --- | --- |

71.

mener, at et styrket regionalt samarbejde og politisk koordination er et vigtigt skridt på vejen til en bredere integration af et energimarked i EU; støtter derfor regionale tilgange, både blandt medlemsstaterne og med de kontraherende parter i energifællesskabet, for at sikre forsyningssikkerhed og fremskynde markedsintegrationen, herunder gennem yderligere udvikling af regionale knudepunkter for at styrke markedslikviditeten, først og fremmest i den central- og østeuropæiske region; understreger, at sådanne samarbejdsmekanismer kan effektivisere det politiske samarbejde og samarbejdet på energimarkedet og gøre det lettere at træffe fælles beslutninger om vigtige gasinfrastrukturinvesteringer i regionerne; mener, at viden og oplysninger kan udvikles i fællesskab vedrørende spørgsmål om energilagringsfaciliteter og udbudsprocesser for flydende naturgas (LNG) og samkøringslinjer; anerkender den vigtige rolle, som elektricitetsbørser spiller med hensyn til at fremme likvid, gennemsigtig og sikker energihandel; fremhæver det potentiale, der ligger i grænseoverskridende projekter som løftestang for løsninger for hele EU;

| 72. | støtter integrationen af energisystemerne i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande gennem en regional tilgang i den fremtidige europæiske Energiunion; |
| --- | --- |

72.

støtter integrationen af energisystemerne i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande gennem en regional tilgang i den fremtidige europæiske Energiunion;

| 73. | understreger, at øget regionalt samarbejde kan bidrage til både at øge energisikkerheden, forbedre infrastrukturplanlægningen, sikre omkostningsoptimering ved integration af vedvarende energikilder og sænke omkostningerne for forbrugerne; |
| --- | --- |

73.

understreger, at øget regionalt samarbejde kan bidrage til både at øge energisikkerheden, forbedre infrastrukturplanlægningen, sikre omkostningsoptimering ved integration af vedvarende energikilder og sænke omkostningerne for forbrugerne;

| 74. | glæder sig over den betydning, som Kommissionen tillægger det øgede regionale samarbejde; opfordrer Kommissionen til at undersøge og fastlægge, hvad den optimale skala for elektricitets- og gasnets (og markedets) samarbejde i EU er; påpeger, at medlemsstaterne i nogle tilfælde selv er de bedste til at bestemme, hvad der er nødvendigt på deres område, mens et EU-styret samarbejde giver en klar merværdi i andre tilfælde; påpeger, at det dog i visse tilfælde har vist sig, at grupper af medlemsstater ved hjælp af et vidtrækkende regionalt samarbejde om fælles udfordringer har været hurtigere til at opnå resultater, f.eks. i Det Pentalaterale Energiforum; er enig med Kommissionen i, at de eksisterende regionale ordninger kan fungere som en model for EU som helhed; |
| --- | --- |

74.

glæder sig over den betydning, som Kommissionen tillægger det øgede regionale samarbejde; opfordrer Kommissionen til at undersøge og fastlægge, hvad den optimale skala for elektricitets- og gasnets (og markedets) samarbejde i EU er; påpeger, at medlemsstaterne i nogle tilfælde selv er de bedste til at bestemme, hvad der er nødvendigt på deres område, mens et EU-styret samarbejde giver en klar merværdi i andre tilfælde; påpeger, at det dog i visse tilfælde har vist sig, at grupper af medlemsstater ved hjælp af et vidtrækkende regionalt samarbejde om fælles udfordringer har været hurtigere til at opnå resultater, f.eks. i Det Pentalaterale Energiforum; er enig med Kommissionen i, at de eksisterende regionale ordninger kan fungere som en model for EU som helhed;

| 75. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en makroregional forvaltningsstruktur for markedssamarbejde, i hvilken de europæiske og nationale parlamenter også spiller en rolle; understreger, at denne regionale forvaltning bør baseres på de eksisterende regionale geografiske enheder og markedsenheder for at opnå den største omkostningsoptimering, især: i) Planen for sammenkobling af det baltiske energimarked (BEMIP); ii) sydøsteuropæiske koordineringsinitiativer; iii) et udvidet Pentalateralt Forum og iv) Nordsønetinitiativet; understreger, at ACER's rolle bør styrkes i den forbindelse; |
| --- | --- |

75.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge en makroregional forvaltningsstruktur for markedssamarbejde, i hvilken de europæiske og nationale parlamenter også spiller en rolle; understreger, at denne regionale forvaltning bør baseres på de eksisterende regionale geografiske enheder og markedsenheder for at opnå den største omkostningsoptimering, især: i) Planen for sammenkobling af det baltiske energimarked (BEMIP); ii) sydøsteuropæiske koordineringsinitiativer; iii) et udvidet Pentalateralt Forum og iv) Nordsønetinitiativet; understreger, at ACER's rolle bør styrkes i den forbindelse;

| 76. | opfordrer Kommissionen til at foretage omkostningsoptimeringundersøgelser, der vurderer og kvantificerer fordelene ved regionalt samarbejde i de ovennævnte regioner; mener, at Kommissionen og de berørte medlemsstater på grundlag af sådanne undersøgelser sammen bør udvikle og gennemføre rammer for oprettelsen af disse makroregioner; |
| --- | --- |

76.

opfordrer Kommissionen til at foretage omkostningsoptimeringundersøgelser, der vurderer og kvantificerer fordelene ved regionalt samarbejde i de ovennævnte regioner; mener, at Kommissionen og de berørte medlemsstater på grundlag af sådanne undersøgelser sammen bør udvikle og gennemføre rammer for oprettelsen af disse makroregioner;

| 77. | opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte projekter om regionalt samarbejde mellem forvaltere af el- og gasdistributionsnettene, som er kernen i udfordringerne med at opnå en sikker, konkurrencedygtig og vedvarende energi og muliggør lokal produktion af energi, teknologiske forandringer (intelligente net, intelligente målere osv.) og nye produktions- og forbrugsmetoder (elkøretøjer osv.); |
| --- | --- |

77.

opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte projekter om regionalt samarbejde mellem forvaltere af el- og gasdistributionsnettene, som er kernen i udfordringerne med at opnå en sikker, konkurrencedygtig og vedvarende energi og muliggør lokal produktion af energi, teknologiske forandringer (intelligente net, intelligente målere osv.) og nye produktions- og forbrugsmetoder (elkøretøjer osv.);

| 78. | opfordrer Kommissionen til at fremme udveksling i forbindelse med energiprojekter i eller mellem forskellige europæiske områder (regioner, lokale myndigheder, byer, osv.) med henblik på at informere og inddrage politikerne og befolkningen; |
| --- | --- |

78.

opfordrer Kommissionen til at fremme udveksling i forbindelse med energiprojekter i eller mellem forskellige europæiske områder (regioner, lokale myndigheder, byer, osv.) med henblik på at informere og inddrage politikerne og befolkningen;

| 79. | opfordrer til, at der udveksles velintegrerede og konkurrencedygtige regionale elektricitets- og gasmarkeder, som sikrer et tilstrækkeligt og fleksibelt energisystem, der dækker alle dele af EU; kræver, at Kommissionen handler beslutsomt og gennemsigtigt mod alle former for protektionisme, konkurrencebegrænsende adfærd og hindringer for adgang til og tilbagetrækning fra markedet; understreger vigtigheden af at sikre stabile nationale lovgivningsrammer, afhjælpe administrative hindringer og strømline de nationale administrative procedurer, også for at sikre lige konkurrencevilkår for borgerbaserede projekter; |
| --- | --- |

79.

opfordrer til, at der udveksles velintegrerede og konkurrencedygtige regionale elektricitets- og gasmarkeder, som sikrer et tilstrækkeligt og fleksibelt energisystem, der dækker alle dele af EU; kræver, at Kommissionen handler beslutsomt og gennemsigtigt mod alle former for protektionisme, konkurrencebegrænsende adfærd og hindringer for adgang til og tilbagetrækning fra markedet; understreger vigtigheden af at sikre stabile nationale lovgivningsrammer, afhjælpe administrative hindringer og strømline de nationale administrative procedurer, også for at sikre lige konkurrencevilkår for borgerbaserede projekter;

| 80. | påpeger, at det, for at det skal lykkes at skabe balance på det indre marked, er nødvendigt med investeringer, ikke kun i samkøringslinjer, men også bland andet i nationale net, fossilt fyrede kraftværker med teknologi til opsamling af kulstof og nye nukleare anlæg i de medlemsstater, der ønsker at have dem, som en vigtig kilde til kulstoffattig grundlastelektricitet, lagerkapacitet, såsom terminaler for flydende naturgas og intelligente net samt fleksibel produktion, for at kunne klare øget produktion og distribution fra vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

80.

påpeger, at det, for at det skal lykkes at skabe balance på det indre marked, er nødvendigt med investeringer, ikke kun i samkøringslinjer, men også bland andet i nationale net, fossilt fyrede kraftværker med teknologi til opsamling af kulstof og nye nukleare anlæg i de medlemsstater, der ønsker at have dem, som en vigtig kilde til kulstoffattig grundlastelektricitet, lagerkapacitet, såsom terminaler for flydende naturgas og intelligente net samt fleksibel produktion, for at kunne klare øget produktion og distribution fra vedvarende energikilder;

| 81. | understreger nødvendigheden af at skabe en lovgivningsramme, der giver forbrugerne indflydelse og gør dem til aktive deltagere på markedet som investorer, producenter og berørte parter, ved at udvikle dynamisk prissætning og ved at åbne markederne for kilder på såvel udbuds- som efterspørgselssiden; bemærker, at inddragelsen af borgerne blandt andet kan styrkes gennem: økonomisk deltagelse fra forbrugerens side; energikooperativer og mikroproduktion og lagring; selvforsyning; decentralisering af energiforsyningen; indførelse af intelligente energisystemer med intelligente målere; øget konkurrence på detailmarkedet; fuld åbenhed og fleksibilitet i priserne og forbrugernes valg; |
| --- | --- |

81.

understreger nødvendigheden af at skabe en lovgivningsramme, der giver forbrugerne indflydelse og gør dem til aktive deltagere på markedet som investorer, producenter og berørte parter, ved at udvikle dynamisk prissætning og ved at åbne markederne for kilder på såvel udbuds- som efterspørgselssiden; bemærker, at inddragelsen af borgerne blandt andet kan styrkes gennem: økonomisk deltagelse fra forbrugerens side; energikooperativer og mikroproduktion og lagring; selvforsyning; decentralisering af energiforsyningen; indførelse af intelligente energisystemer med intelligente målere; øget konkurrence på detailmarkedet; fuld åbenhed og fleksibilitet i priserne og forbrugernes valg;

| 82. | understreger, at producent/forbrugere, der giver nettet lagringskapacitet, bør belønnes, og at de bør tilskyndes til at forbruge deres egen grønne elektricitetsproduktion uden at blive straffet; påpeger, at sådanne initiativer kan bidrage til et mere konkurrencedygtigt og velfungerende indre energimarked, som igen kan bidrage til at styrke lokalsamfunds modstandskraft, skabe lokal beskæftigelse og velstand, reducere forbrugernes samlede energiregninger og bidrage til at imødegå alvorlige sociale problemer såsom energifattigdom og sårbare forbrugere; anmoder Kommissionen om at indsamle konsekvensanalyser og eksempler på bedste praksis for foranstaltninger, der træffes på nationalt plan til at bekæmpe energifattigdom, og sikre, at denne bedste praksis centraliseres og fremmes af et særligt europæisk organ; understreger, at der skal træffes tilstrækkelige foranstaltninger for at garantere databeskyttelse for de forbrugere, der deltager direkte på markedet; |
| --- | --- |

82.

understreger, at producent/forbrugere, der giver nettet lagringskapacitet, bør belønnes, og at de bør tilskyndes til at forbruge deres egen grønne elektricitetsproduktion uden at blive straffet; påpeger, at sådanne initiativer kan bidrage til et mere konkurrencedygtigt og velfungerende indre energimarked, som igen kan bidrage til at styrke lokalsamfunds modstandskraft, skabe lokal beskæftigelse og velstand, reducere forbrugernes samlede energiregninger og bidrage til at imødegå alvorlige sociale problemer såsom energifattigdom og sårbare forbrugere; anmoder Kommissionen om at indsamle konsekvensanalyser og eksempler på bedste praksis for foranstaltninger, der træffes på nationalt plan til at bekæmpe energifattigdom, og sikre, at denne bedste praksis centraliseres og fremmes af et særligt europæisk organ; understreger, at der skal træffes tilstrækkelige foranstaltninger for at garantere databeskyttelse for de forbrugere, der deltager direkte på markedet;

| 83. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette en videre udvikling og udvidelse af lokale og regionale vedvarende energikilder og lokale og regionale distributionsnet ved hjælp af politikker, der gør noget ved eksisterende hindringer og bidrager til en markedsomlægning; opfordrer Kommissionen til at foreslå retningslinjer for eget forbrug af energi for at fremme dette og beskytte forbrugernes rettigheder; |
| --- | --- |

83.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette en videre udvikling og udvidelse af lokale og regionale vedvarende energikilder og lokale og regionale distributionsnet ved hjælp af politikker, der gør noget ved eksisterende hindringer og bidrager til en markedsomlægning; opfordrer Kommissionen til at foreslå retningslinjer for eget forbrug af energi for at fremme dette og beskytte forbrugernes rettigheder;

| 84. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme eget forbrug og mikroproduktion via vedvarende energiforanstaltninger, der henvender sig til de mest sårbare kunder; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme eget forbrug og mikroproduktion via vedvarende energiforanstaltninger, der henvender sig til de mest sårbare kunder;

| 85. | opfordrer Kommissionen til at integrere lokale aktører i EU's energipolitik og fremsætte et forslag om at etablere decentrale rådgivnings- og kapacitetsopbygningscentre, der kan sætte de lokale myndigheder i stand til og støtte dem i at handle på lige fod med energiudbydere, og til at støtte udviklingen af lokal energiproduktion gennem kooperativer, lokalt etablerede virksomheder og kommunale myndigheder; |
| --- | --- |

85.

opfordrer Kommissionen til at integrere lokale aktører i EU's energipolitik og fremsætte et forslag om at etablere decentrale rådgivnings- og kapacitetsopbygningscentre, der kan sætte de lokale myndigheder i stand til og støtte dem i at handle på lige fod med energiudbydere, og til at støtte udviklingen af lokal energiproduktion gennem kooperativer, lokalt etablerede virksomheder og kommunale myndigheder;

| 86. | understreger nødvendigheden af at identificere de bedste lokale praksisser og fremme deres udbredelse i hele Unionen, at forbedre koordinationen mellem lokale foranstaltninger og europæiske politikker og at arbejde på spørgsmål, der vedrører den lokale accept af energiprojekter; foreslår, at der oprettes et »europæisk forum for lokalområder«; |
| --- | --- |

86.

understreger nødvendigheden af at identificere de bedste lokale praksisser og fremme deres udbredelse i hele Unionen, at forbedre koordinationen mellem lokale foranstaltninger og europæiske politikker og at arbejde på spørgsmål, der vedrører den lokale accept af energiprojekter; foreslår, at der oprettes et »europæisk forum for lokalområder«;

| 87. | mener, at alle EU's forbrugere bør profitere i lige høj grad af et indre marked for gas og elektricitet; understreger i denne henseende, at den aktuelle prisforskel mellem de nationale markeder, som er et resultat af manglende integration og sammenkobling på markedet, ikke længere kan tolereres; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigt at foreslå foranstaltninger til at opnå større priskonvergens og markedsintegration i Unionen; |
| --- | --- |

87.

mener, at alle EU's forbrugere bør profitere i lige høj grad af et indre marked for gas og elektricitet; understreger i denne henseende, at den aktuelle prisforskel mellem de nationale markeder, som er et resultat af manglende integration og sammenkobling på markedet, ikke længere kan tolereres; opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigt at foreslå foranstaltninger til at opnå større priskonvergens og markedsintegration i Unionen;

| 88. | fremhæver den positive indvirkning, som markedsintegrationen har haft på engrospriserne og følgelig på detailpriserne i elsektoren; mener, at gennemgangen af elektricitetsmarkedets udformning skal sikre en bedre forbindelse mellem engros- og detailmarkeder og bidrage til at fjerne hindringer på detail- og engrosmarkeder og give forbrugerne mulighed for at vælge mellem energileverandører; |
| --- | --- |

88.

fremhæver den positive indvirkning, som markedsintegrationen har haft på engrospriserne og følgelig på detailpriserne i elsektoren; mener, at gennemgangen af elektricitetsmarkedets udformning skal sikre en bedre forbindelse mellem engros- og detailmarkeder og bidrage til at fjerne hindringer på detail- og engrosmarkeder og give forbrugerne mulighed for at vælge mellem energileverandører;

| 89. | mener, at der som led i enhver gennemgang af detailenergimarkeder bør indgå alvorlige overvejelser om yderligere foranstaltninger til beskyttelse af forbrugere som f.eks. at opfordre til og fremme kollektive flytningsordninger, stille krav om, at energiregninger skal vise sammenligninger med konkurrenter baseret på historiske forbrugsmønstre, stille krav om, at leverandører automatisk skal placere deres kunder i den mest fordelagtige takst og sikre et begrænset og let sammenligneligt udvalg af standardiserede takster; |
| --- | --- |

89.

mener, at der som led i enhver gennemgang af detailenergimarkeder bør indgå alvorlige overvejelser om yderligere foranstaltninger til beskyttelse af forbrugere som f.eks. at opfordre til og fremme kollektive flytningsordninger, stille krav om, at energiregninger skal vise sammenligninger med konkurrenter baseret på historiske forbrugsmønstre, stille krav om, at leverandører automatisk skal placere deres kunder i den mest fordelagtige takst og sikre et begrænset og let sammenligneligt udvalg af standardiserede takster;

| 90. | opfordrer Kommissionen til, når den udarbejder sin køreplan for udfasning af regulerede priser, til at bevare muligheden for prisregulering og standardisering af takststrukturer, hvis de skal begrænse markedsforstyrrende monopolindtægter eller uventede fortjenester med henblik på at beskytte sårbare forbrugere eller gøre det lettere at sammenligne konkurrerende leverandørers takster; |
| --- | --- |

90.

opfordrer Kommissionen til, når den udarbejder sin køreplan for udfasning af regulerede priser, til at bevare muligheden for prisregulering og standardisering af takststrukturer, hvis de skal begrænse markedsforstyrrende monopolindtægter eller uventede fortjenester med henblik på at beskytte sårbare forbrugere eller gøre det lettere at sammenligne konkurrerende leverandørers takster;

| 91. | opfordrer Kommissionen til at overvåge udviklingen i de endelige energipriser i Europa, herunder skatter, afgifter, tilskud og andre skjulte omkostninger, med henblik på at identificere foranstaltninger, som kan bidrage til at mindske sådanne priser; |
| --- | --- |

91.

opfordrer Kommissionen til at overvåge udviklingen i de endelige energipriser i Europa, herunder skatter, afgifter, tilskud og andre skjulte omkostninger, med henblik på at identificere foranstaltninger, som kan bidrage til at mindske sådanne priser;

Energieffektivitet, der bidrager til en begrænsning af efterspørgslen

| 92. | minder om Parlamentets beslutninger af 5. februar 2014, 26. november 2014 og 14. oktober 2015, hvori der opfordres til tre bindende energi- og klimamål for 2030, navnlig målet om de 40 % energieffektivitet; understreger, at EU's mål for energieffektiviteten efter 2020 bør være bindende og bør gennemføres gennem individuelle nationale mål; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle forskellige scenarier for energieffektiviteten i 2030, herunder på det af Parlamentet fastsatte niveau på 40 %; opfordrer indtrængende Rådet, der har opfordret til et EU-dækkende mål på mindst 27 %, til at revidere sit mål i opadgående retning på linje med det mål, som Parlamentet har vedtaget; |
| --- | --- |

92.

minder om Parlamentets beslutninger af 5. februar 2014, 26. november 2014 og 14. oktober 2015, hvori der opfordres til tre bindende energi- og klimamål for 2030, navnlig målet om de 40 % energieffektivitet; understreger, at EU's mål for energieffektiviteten efter 2020 bør være bindende og bør gennemføres gennem individuelle nationale mål; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle forskellige scenarier for energieffektiviteten i 2030, herunder på det af Parlamentet fastsatte niveau på 40 %; opfordrer indtrængende Rådet, der har opfordret til et EU-dækkende mål på mindst 27 %, til at revidere sit mål i opadgående retning på linje med det mål, som Parlamentet har vedtaget;

| 93. | bemærker, at ambitiøse og opnåelige forbedringer i energieffektiviteten, som opnås på baggrund af sammenhæng, solidaritet og omkostningseffektivitet, et omkostningseffektivt grundlag, kan sætte skub i energisikkerheden, konkurrenceevnen, beskæftigelsen og væksten og bidrage til at holde forbrugeromkostningerne lave, bekæmpe energifattigdom og til at nå klima- og energimålene; |
| --- | --- |

93.

bemærker, at ambitiøse og opnåelige forbedringer i energieffektiviteten, som opnås på baggrund af sammenhæng, solidaritet og omkostningseffektivitet, et omkostningseffektivt grundlag, kan sætte skub i energisikkerheden, konkurrenceevnen, beskæftigelsen og væksten og bidrage til at holde forbrugeromkostningerne lave, bekæmpe energifattigdom og til at nå klima- og energimålene;

| 94. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende princippet om »energieffektivitet først«; bemærker, at energieffektivitet ifølge Det Internationale Energiagentur er verdens førende brændstof og giver det bedste afkast på investeringer i enhver energikilde; understreger, at fremskridt med hensyn til energieffektivitet, navnlig reduktion af energitab i bygninger, har en afgørende virkning i forhold til at reducere EU's energiimport fra tredjelande, idet 61 % af den gas, der importeres til Den Europæiske Union, anvendes i bygninger, primært til opvarmning; opfordrer i denne henseende til, at energieffektivitets- og infrastrukturprojekter behandles som vigtige investeringer, der er lige så vigtige som investeringer i ny produktionskapacitet; |
| --- | --- |

94.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende princippet om »energieffektivitet først«; bemærker, at energieffektivitet ifølge Det Internationale Energiagentur er verdens førende brændstof og giver det bedste afkast på investeringer i enhver energikilde; understreger, at fremskridt med hensyn til energieffektivitet, navnlig reduktion af energitab i bygninger, har en afgørende virkning i forhold til at reducere EU's energiimport fra tredjelande, idet 61 % af den gas, der importeres til Den Europæiske Union, anvendes i bygninger, primært til opvarmning; opfordrer i denne henseende til, at energieffektivitets- og infrastrukturprojekter behandles som vigtige investeringer, der er lige så vigtige som investeringer i ny produktionskapacitet;

| 95. | understreger, at fremskridt med hensyn til energieffektivitet både reducerer energiregningerne for husholdninger og virksomheder og mindsker EU's afhængighed af import fra tredjelande betydeligt; understreger, at der er et potentiale for at skabe 2 mio. job som følge af energieffektivitetsforanstaltninger inden 2020, navnlig gennem byggesektoren, som står for 40 % af EU's samlede energiefterspørgsel; understreger, at fremskridt med hensyn til energieffektivitet supplerer en diversificering af energiforsyningen; |
| --- | --- |

95.

understreger, at fremskridt med hensyn til energieffektivitet både reducerer energiregningerne for husholdninger og virksomheder og mindsker EU's afhængighed af import fra tredjelande betydeligt; understreger, at der er et potentiale for at skabe 2 mio. job som følge af energieffektivitetsforanstaltninger inden 2020, navnlig gennem byggesektoren, som står for 40 % af EU's samlede energiefterspørgsel; understreger, at fremskridt med hensyn til energieffektivitet supplerer en diversificering af energiforsyningen;

| 96. | opfordrer Kommissionen til at finde frem til og fjerne de resterende hindringer for energieffektivitetsforanstaltninger og til at udvikle et ægte marked for energieffektivitet med henblik på at fremme overførsel af bedste praksis og sikre tilgængelighed af produkter og løsninger i hele EU med det formål at etablere et ægte indre marked for energieffektivitetsprodukter og -tjenester; |
| --- | --- |

96.

opfordrer Kommissionen til at finde frem til og fjerne de resterende hindringer for energieffektivitetsforanstaltninger og til at udvikle et ægte marked for energieffektivitet med henblik på at fremme overførsel af bedste praksis og sikre tilgængelighed af produkter og løsninger i hele EU med det formål at etablere et ægte indre marked for energieffektivitetsprodukter og -tjenester;

| 97. | understreger, at det er nødvendigt at øge såvel dybden som graden af bygningsfornyelse og anvendelsen af bæredygtige energikilder til opvarmning og køling med de rigtige incitamenter for at reducere energiefterspørgslen; anbefaler, at energieffektivitetsstandarderne for bygninger fortsat øges, idet der tages hensyn — og tilskyndes til — teknisk innovation, navnlig anvendelse af opstilling af modeller med bygningsoplysninger og simuleringer af livscyklusindvirkninger for byggeprodukter i offentlige indkøb; anbefaler endvidere, at man fortsat yder støtte til næsten nul-energi-bygninger som et vigtigt skridt hen imod at sikre energiuafhængighed samt et bæredygtigt og sikkert energisystem; |
| --- | --- |

97.

understreger, at det er nødvendigt at øge såvel dybden som graden af bygningsfornyelse og anvendelsen af bæredygtige energikilder til opvarmning og køling med de rigtige incitamenter for at reducere energiefterspørgslen; anbefaler, at energieffektivitetsstandarderne for bygninger fortsat øges, idet der tages hensyn — og tilskyndes til — teknisk innovation, navnlig anvendelse af opstilling af modeller med bygningsoplysninger og simuleringer af livscyklusindvirkninger for byggeprodukter i offentlige indkøb; anbefaler endvidere, at man fortsat yder støtte til næsten nul-energi-bygninger som et vigtigt skridt hen imod at sikre energiuafhængighed samt et bæredygtigt og sikkert energisystem;

| 98. | understreger, at de investeringer i energieffektivitetsforbedringer, som indtil videre er foretaget, skal anerkendes og tages i betragtning, når der drøftes energieffektivitet i EU; |
| --- | --- |

98.

understreger, at de investeringer i energieffektivitetsforbedringer, som indtil videre er foretaget, skal anerkendes og tages i betragtning, når der drøftes energieffektivitet i EU;

| 99. | mener, at industrien har brug for klare signaler fra politikerne for at kunne foretage de nødvendige investeringer i at nå EU's energimål; fremhæver derfor, at der er behov for ambitiøse mål og for en rammelovgivning, der fremmer innovation uden at skabe en unødvendig administrativ byrde for bedst at fremme energieffektivitet på nationalt plan; |
| --- | --- |

99.

mener, at industrien har brug for klare signaler fra politikerne for at kunne foretage de nødvendige investeringer i at nå EU's energimål; fremhæver derfor, at der er behov for ambitiøse mål og for en rammelovgivning, der fremmer innovation uden at skabe en unødvendig administrativ byrde for bedst at fremme energieffektivitet på nationalt plan;

| 100. | mener, at bestræbelser på at nå energieffektivitetsmålet skal gå hånd i hånd med indsatsen for at nå energi- og klimamålene og styrke EU's økonomis konkurrenceevne i forhold til dets vigtigste handelspartnere; |
| --- | --- |

100.

mener, at bestræbelser på at nå energieffektivitetsmålet skal gå hånd i hånd med indsatsen for at nå energi- og klimamålene og styrke EU's økonomis konkurrenceevne i forhold til dets vigtigste handelspartnere;

| 101. | understreger, at en revision af den eksisterende lovgivning om energieffektivitet, herunder direktivet om bygningers energimæssige ydeevne og direktivet om energieffektivitet, er nødvendig sammen med en ordentlig gennemførelse af denne lovgivning fra medlemsstaternes side for at fremme opnåelsen af de nationale mål og supplere de politikker, der allerede er vedtaget, og som føres inden for den klima- og energipolitiske ramme for 2020; opfordrer Kommissionen til at revidere EU-lovgivningen om energieffektivitet som fastsat i bilaget til rammestrategien om Energiunionen; |
| --- | --- |

101.

understreger, at en revision af den eksisterende lovgivning om energieffektivitet, herunder direktivet om bygningers energimæssige ydeevne og direktivet om energieffektivitet, er nødvendig sammen med en ordentlig gennemførelse af denne lovgivning fra medlemsstaternes side for at fremme opnåelsen af de nationale mål og supplere de politikker, der allerede er vedtaget, og som føres inden for den klima- og energipolitiske ramme for 2020; opfordrer Kommissionen til at revidere EU-lovgivningen om energieffektivitet som fastsat i bilaget til rammestrategien om Energiunionen;

| 102. | understreger den rolle, som EU-energimærkningen spiller med hensyn til at give forbrugerne indflydelse og præcise, relevante og sammenlignelige oplysninger om energirelaterede produkters energieffektivitet; understreger, at der er behov for en revision af energimærkningen for at fremme energieffektive forbrugervalg yderligere og skabe incitament til fremstilling af energieffektive produkter; |
| --- | --- |

102.

understreger den rolle, som EU-energimærkningen spiller med hensyn til at give forbrugerne indflydelse og præcise, relevante og sammenlignelige oplysninger om energirelaterede produkters energieffektivitet; understreger, at der er behov for en revision af energimærkningen for at fremme energieffektive forbrugervalg yderligere og skabe incitament til fremstilling af energieffektive produkter;

| 103. | understreger succesen med og det yderligere potentiale i miljøvenligt design med henblik på at forbedre produkters energieffektivitet og energiforbrug og derved mindske husholdningernes energiudgifter og -forbrug og reducere drivhusgasemissionerne; opfordrer Kommissionen til at indføre yderligere gennemførelsesforanstaltninger, der tager højde for den generelle dagsorden om ressourceeffektivitet, og til at gennemgå de eksisterende foranstaltninger for at sikre, at de er tilstrækkelige; |
| --- | --- |

103.

understreger succesen med og det yderligere potentiale i miljøvenligt design med henblik på at forbedre produkters energieffektivitet og energiforbrug og derved mindske husholdningernes energiudgifter og -forbrug og reducere drivhusgasemissionerne; opfordrer Kommissionen til at indføre yderligere gennemførelsesforanstaltninger, der tager højde for den generelle dagsorden om ressourceeffektivitet, og til at gennemgå de eksisterende foranstaltninger for at sikre, at de er tilstrækkelige;

| 104. | anerkender den væsentlige rolle, som lokale myndigheder, virksomheder og borgere spiller med hensyn til at sikre energiuafhængigheden ved at øge energieffektiviteten gennem: bedre byplanlægning; udvikling af energirelaterede internet- og IKT-teknologier; anvendelse af intelligente net og styring af energiefterspørgsel, kraftvarmeproduktion, infrastruktur til alternative brændstoffer, og varmepumpeapplikationer; selvforsyning og etablering, modernisering og udvidelse af fjernvarme- og kølingssystemer; understreger behovet for tilskyndelse til borgerbaserede initiativer som kooperativ- eller lokalsamfundsbaserede projekter for vedvarende energi, styrkelse af forbindelsen mellem borgere og energitjenesteselskaber, tilskyndelse til anvendelse af mere aktive og bæredygtige rejsemodeller, udvikling og gennemførelse af modeller for intelligente byer, anvendelse af fremtidssikret fordelingsinfrastruktur til støtte for bæredygtig mobilitet i byerne og fremme af renovering og isolering af bygninger, herunder ved homogen isolering; foreslår, at alle partnere på flere myndighedsniveauer samles i en operationel grænseflade, der aktivt inddrager borgmesteraftalen; |
| --- | --- |

104.

anerkender den væsentlige rolle, som lokale myndigheder, virksomheder og borgere spiller med hensyn til at sikre energiuafhængigheden ved at øge energieffektiviteten gennem: bedre byplanlægning; udvikling af energirelaterede internet- og IKT-teknologier; anvendelse af intelligente net og styring af energiefterspørgsel, kraftvarmeproduktion, infrastruktur til alternative brændstoffer, og varmepumpeapplikationer; selvforsyning og etablering, modernisering og udvidelse af fjernvarme- og kølingssystemer; understreger behovet for tilskyndelse til borgerbaserede initiativer som kooperativ- eller lokalsamfundsbaserede projekter for vedvarende energi, styrkelse af forbindelsen mellem borgere og energitjenesteselskaber, tilskyndelse til anvendelse af mere aktive og bæredygtige rejsemodeller, udvikling og gennemførelse af modeller for intelligente byer, anvendelse af fremtidssikret fordelingsinfrastruktur til støtte for bæredygtig mobilitet i byerne og fremme af renovering og isolering af bygninger, herunder ved homogen isolering; foreslår, at alle partnere på flere myndighedsniveauer samles i en operationel grænseflade, der aktivt inddrager borgmesteraftalen;

| 105. | anser det for en absolut prioritet at udvikle finansielle instrumenter, værktøjer og innovative modeller til at mobilisere offentlige midler og fungere som løftestang for privat finansiering på lokalt, nationalt, regionalt og europæisk plan for at støtte investeringer i centrale energieffektivitetssektorer såsom renovering af bygninger, samtidig med at der tages behørigt hensyn til de særlige kendetegn ved langsigtede investeringer; fremhæver i denne forbindelse den rolle, som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og EFSI (der forvaltes af EIB), spiller, og insisterer på behovet for fuldt ud at inddrage de nationale erhvervsfremmende banker; erkender, at disse instrumenter skal ledsages af målrettet teknisk bistand; fremhæver behovet for at sikre omkostningseffektiviteten af ordninger for energieffektivitet i offentlige bygninger; opfordrer Kommissionen til at tage alle disse elementer i betragtning ved udviklingen af initiativet »intelligent finansiering af intelligente bygninger«; |
| --- | --- |

105.

anser det for en absolut prioritet at udvikle finansielle instrumenter, værktøjer og innovative modeller til at mobilisere offentlige midler og fungere som løftestang for privat finansiering på lokalt, nationalt, regionalt og europæisk plan for at støtte investeringer i centrale energieffektivitetssektorer såsom renovering af bygninger, samtidig med at der tages behørigt hensyn til de særlige kendetegn ved langsigtede investeringer; fremhæver i denne forbindelse den rolle, som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og EFSI (der forvaltes af EIB), spiller, og insisterer på behovet for fuldt ud at inddrage de nationale erhvervsfremmende banker; erkender, at disse instrumenter skal ledsages af målrettet teknisk bistand; fremhæver behovet for at sikre omkostningseffektiviteten af ordninger for energieffektivitet i offentlige bygninger; opfordrer Kommissionen til at tage alle disse elementer i betragtning ved udviklingen af initiativet »intelligent finansiering af intelligente bygninger«;

| 106. | mener, at de forskellige europæiske midler, der finansierer energieffektivitetsforbedringer i højere grad bør rettes og omprioriteres mod at foretage forbedringer blandt sårbare forbrugere med en lav indkomst og håndtere spørgsmålet med splittede incitamenter mellem en bygnings ejere og lejere eller blandt ejere; |
| --- | --- |

106.

mener, at de forskellige europæiske midler, der finansierer energieffektivitetsforbedringer i højere grad bør rettes og omprioriteres mod at foretage forbedringer blandt sårbare forbrugere med en lav indkomst og håndtere spørgsmålet med splittede incitamenter mellem en bygnings ejere og lejere eller blandt ejere;

| 107. | opfordrer Kommissionen til i samråd med de relevante industrisektorer og nationale, regionale og lokale interesserede parter at finde frem til bedste praksis for finansiering af energieffektivitet i hele EU samt uden for EU og derefter indarbejde finansiering og innovative finansieringsmekanismer i EBRD, EIB og andre EU-fonde; |
| --- | --- |

107.

opfordrer Kommissionen til i samråd med de relevante industrisektorer og nationale, regionale og lokale interesserede parter at finde frem til bedste praksis for finansiering af energieffektivitet i hele EU samt uden for EU og derefter indarbejde finansiering og innovative finansieringsmekanismer i EBRD, EIB og andre EU-fonde;

| 108. | understreger, at det er vigtigt at udvikle en ny energikultur for at opfylde målene for energieffektivitet og klimaændringer; opfordrer medlemsstaterne til at skabe opmærksomhed blandt den yngre generation via passende undervisningsmoduler på skolerne for at opbygge en ny energiforbrugeradfærd; |
| --- | --- |

108.

understreger, at det er vigtigt at udvikle en ny energikultur for at opfylde målene for energieffektivitet og klimaændringer; opfordrer medlemsstaterne til at skabe opmærksomhed blandt den yngre generation via passende undervisningsmoduler på skolerne for at opbygge en ny energiforbrugeradfærd;

Mod en bæredygtig økonomi

| 109. | minder om, at den aftale, som Det Europæiske Råd indgik i oktober 2014, om en ramme for klima- og energipolitikken frem til 2030, indeholder en forpligtelse om en reduktion af EU's egne emissioner af drivhusgasser på mindst 40 % i forhold til 1990-niveauerne, som danner udgangspunkt for udviklingen af energiunionens dekarboniseringsdimension; bemærker, at denne beslutning desuden er det mest ambitiøse bidrag til de internationale klimaforandringer, som skal føre til indgåelsen af en bindende klimaaftale på konferencen i 2015 (COP21) i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), der skal afholdes i Paris i december 2015; |
| --- | --- |

109.

minder om, at den aftale, som Det Europæiske Råd indgik i oktober 2014, om en ramme for klima- og energipolitikken frem til 2030, indeholder en forpligtelse om en reduktion af EU's egne emissioner af drivhusgasser på mindst 40 % i forhold til 1990-niveauerne, som danner udgangspunkt for udviklingen af energiunionens dekarboniseringsdimension; bemærker, at denne beslutning desuden er det mest ambitiøse bidrag til de internationale klimaforandringer, som skal føre til indgåelsen af en bindende klimaaftale på konferencen i 2015 (COP21) i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), der skal afholdes i Paris i december 2015;

| 110. | understreger behovet for at opnå en omfattende, ambitiøs og bindende aftale på COP 21, der indeholder solide garantier, for at stigningen i den globale gennemsnitstemperatur holdes under 2 oC i forhold til det førindustrielle niveau, sammen med et globalt, robust og fælles gennemsigtigheds- og ansvarlighedssystem, der omfatter overvågning, rapporteringsforpligtelser og et effektivt og produktivt overensstemmelsessystem; mener, at en international klimaaftale for tiden efter 2020 bør omfatte bestemmelser, der gør det muligt at være mere ambitiøs, støtter omkostningseffektive modvirkningsforanstaltninger og giver mulighed for at sikre miljømæssig integritet og en bæredygtig udvikling; understreger behovet for et stærkt tilsagn om emissionsreduktioner fra verdens mest forurenende lande; understreger, at EU's diplomati for klima og energi vil spille en afgørende rolle i denne forbindelse; |
| --- | --- |

110.

understreger behovet for at opnå en omfattende, ambitiøs og bindende aftale på COP 21, der indeholder solide garantier, for at stigningen i den globale gennemsnitstemperatur holdes under 2 oC i forhold til det førindustrielle niveau, sammen med et globalt, robust og fælles gennemsigtigheds- og ansvarlighedssystem, der omfatter overvågning, rapporteringsforpligtelser og et effektivt og produktivt overensstemmelsessystem; mener, at en international klimaaftale for tiden efter 2020 bør omfatte bestemmelser, der gør det muligt at være mere ambitiøs, støtter omkostningseffektive modvirkningsforanstaltninger og giver mulighed for at sikre miljømæssig integritet og en bæredygtig udvikling; understreger behovet for et stærkt tilsagn om emissionsreduktioner fra verdens mest forurenende lande; understreger, at EU's diplomati for klima og energi vil spille en afgørende rolle i denne forbindelse;

| 111. | minder om, at en begrænsning af stigningen i temperaturen i verden til 2 oC i gennemsnit ikke er nogen garanti for, at det er muligt at undgå betydelige uønskede klimapåvirkninger; understreger, at en udfasning af CO2-emissionerne i verden senest i 2050 eller kort tid efter er nødvendig for at holde verden på en omkostningseffektiv emissionsbane, som er kompatibel med »under 2 oC«-målet; |
| --- | --- |

111.

minder om, at en begrænsning af stigningen i temperaturen i verden til 2 oC i gennemsnit ikke er nogen garanti for, at det er muligt at undgå betydelige uønskede klimapåvirkninger; understreger, at en udfasning af CO2-emissionerne i verden senest i 2050 eller kort tid efter er nødvendig for at holde verden på en omkostningseffektiv emissionsbane, som er kompatibel med »under 2 oC«-målet;

| 112. | mener, at udviklingen af vedvarende energikilder er af afgørende betydning for Energiunionen, når man tager energiomkostningerne i betragtning; understreger den afgørende rolle, som vedvarende energier spiller i EU for at nå energisikkerhed og politisk og økonomisk uafhængighed gennem en reduktion af behovet for energiimport; understreger den afgørende rolle, som vedvarende energier spiller i at forbedre luftkvaliteten og skabe beskæftigelse og vækst; mener, at vedvarende energier skaber sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig energi til overkommelige priser og spiller en vigtig rolle i at videreføre Europas lederskab inden for en grøn økonomi og udvikling af nye industrier og teknologier; understreger, at energimarkedets nuværende udformning bør være mere dynamisk og fleksibel for at vedvarende energikilder integreres på markedet; henleder opmærksomheden på, at produktionsomkostningerne i forbindelse med vedvarende energi er faldet væsentligt i de senere år; understreger betydningen af at udvikle grænseoverskridende infrastruktur og af at øge forskning og innovation inden for udviklingen af mere intelligente energinet og nye måder at lagre energi på såvel som fleksible produktionsteknologier for at kunne integrere vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

112.

mener, at udviklingen af vedvarende energikilder er af afgørende betydning for Energiunionen, når man tager energiomkostningerne i betragtning; understreger den afgørende rolle, som vedvarende energier spiller i EU for at nå energisikkerhed og politisk og økonomisk uafhængighed gennem en reduktion af behovet for energiimport; understreger den afgørende rolle, som vedvarende energier spiller i at forbedre luftkvaliteten og skabe beskæftigelse og vækst; mener, at vedvarende energier skaber sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig energi til overkommelige priser og spiller en vigtig rolle i at videreføre Europas lederskab inden for en grøn økonomi og udvikling af nye industrier og teknologier; understreger, at energimarkedets nuværende udformning bør være mere dynamisk og fleksibel for at vedvarende energikilder integreres på markedet; henleder opmærksomheden på, at produktionsomkostningerne i forbindelse med vedvarende energi er faldet væsentligt i de senere år; understreger betydningen af at udvikle grænseoverskridende infrastruktur og af at øge forskning og innovation inden for udviklingen af mere intelligente energinet og nye måder at lagre energi på såvel som fleksible produktionsteknologier for at kunne integrere vedvarende energikilder;

| 113. | glæder sig over Kommissionens engagement i at gøre EU til »leder på verdensplan inden for vedvarende energikilder«; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en operationel og brugbar strategi i denne forbindelse; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre gennemsigtighed, konsekvens, stabilitet og kontinuitet i lovgivningsrammerne for vedvarende energi og til at undgå ændringer med tilbagevirkende kraft i de økonomiske vilkår for investeringer med henblik på at styrke investorernes tillid og bidrage til en omkostningseffektiv indførelse af vedvarende energi i alle EU-regioner; understreger nødvendigheden af en bedre koordinering af støtteordningerne i overensstemmelse med Europa-Kommissionens vejledning om tilrettelæggelsen af støtteordninger for vedvarende energi for at undgå en eventuel markedsforvridning og bevare en effektiv støtte til vedvarende energi; understreger, at de rette markedsvilkår for investering i energieffektivitet, vedvarende energi og intelligente infrastrukturer er af afgørende betydning for realiseringen af reduktionen af drivhusgasemissioner; understreger, at Energiunionen bør prioritere markedsbaserede instrumenter til fremme af Europas energikilder som en metode til at sikre, at energiomstillingen sker på den mest omkostningseffektive og miljøvenlige måde; |
| --- | --- |

113.

glæder sig over Kommissionens engagement i at gøre EU til »leder på verdensplan inden for vedvarende energikilder«; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge en operationel og brugbar strategi i denne forbindelse; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre gennemsigtighed, konsekvens, stabilitet og kontinuitet i lovgivningsrammerne for vedvarende energi og til at undgå ændringer med tilbagevirkende kraft i de økonomiske vilkår for investeringer med henblik på at styrke investorernes tillid og bidrage til en omkostningseffektiv indførelse af vedvarende energi i alle EU-regioner; understreger nødvendigheden af en bedre koordinering af støtteordningerne i overensstemmelse med Europa-Kommissionens vejledning om tilrettelæggelsen af støtteordninger for vedvarende energi for at undgå en eventuel markedsforvridning og bevare en effektiv støtte til vedvarende energi; understreger, at de rette markedsvilkår for investering i energieffektivitet, vedvarende energi og intelligente infrastrukturer er af afgørende betydning for realiseringen af reduktionen af drivhusgasemissioner; understreger, at Energiunionen bør prioritere markedsbaserede instrumenter til fremme af Europas energikilder som en metode til at sikre, at energiomstillingen sker på den mest omkostningseffektive og miljøvenlige måde;

| 114. | understreger dog, at EU skal sikre lige konkurrencevilkår internt med hensyn til nationale støtte- og statsstøtteordninger, som ikke på uretfærdig vis styrker visse teknologiers og operatørers markedsdominans med henblik på at omforme vores energisystemer; bifalder i denne forbindelse Kommissionens rapport af 10. oktober 2014 om støtte til og omkostninger ved EU's energi og opfordrer Kommissionen til at ajourføre denne rapport årligt for bedre at identificere, hvilke sektorer og områder, der har brug for yderligere midler, og hvilke sektorer, der oplever markedsforvridninger som følge af støtte; |
| --- | --- |

114.

understreger dog, at EU skal sikre lige konkurrencevilkår internt med hensyn til nationale støtte- og statsstøtteordninger, som ikke på uretfærdig vis styrker visse teknologiers og operatørers markedsdominans med henblik på at omforme vores energisystemer; bifalder i denne forbindelse Kommissionens rapport af 10. oktober 2014 om støtte til og omkostninger ved EU's energi og opfordrer Kommissionen til at ajourføre denne rapport årligt for bedre at identificere, hvilke sektorer og områder, der har brug for yderligere midler, og hvilke sektorer, der oplever markedsforvridninger som følge af støtte;

| 115. | understreger behovet for at sætte en stopper for miljøskadelig støtte, som skal påvises og udfases hurtigt, da denne støtte er spild af sparsomme offentlige midler, som først anvendes til at støtte forurenende praksis og dernæst til oprydning; |
| --- | --- |

115.

understreger behovet for at sætte en stopper for miljøskadelig støtte, som skal påvises og udfases hurtigt, da denne støtte er spild af sparsomme offentlige midler, som først anvendes til at støtte forurenende praksis og dernæst til oprydning;

| 116. | understreger, at omstillingen til en konkurrencedygtig og bæredygtig lavemissionsøkonomi frembyder store muligheder i form af nye arbejdspladser, innovation, vækst samt lavere energipriser for erhvervsliv og private; erkender dog, at disse muligheder kun kan realiseres gennem et tæt samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, lokale og regionale myndigheder, borgerne og erhvervslivet, hvilket fører til de mest effektive incitamenter og lovrammer; bemærker, at en korrekt forvaltet dekarbonisering ikke bør resultere i øgede energiomkostninger, energifattigdom, de industrialisering af den europæiske økonomi eller en stigning i arbejdsløsheden; insisterer derfor på aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter i at tage hånd om den sociale indvirkning af omstillingen hen imod en bæredygtig energiunion; understreger, at EU har behov for politikker på EU-plan, der er både markedsbaserede og teknologineutrale, og som tager hensyn til al relevant lovgivning og de relevante EU-mål og opfylder dem med de lavest mulige omkostninger for samfundet til følge; |
| --- | --- |

116.

understreger, at omstillingen til en konkurrencedygtig og bæredygtig lavemissionsøkonomi frembyder store muligheder i form af nye arbejdspladser, innovation, vækst samt lavere energipriser for erhvervsliv og private; erkender dog, at disse muligheder kun kan realiseres gennem et tæt samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, lokale og regionale myndigheder, borgerne og erhvervslivet, hvilket fører til de mest effektive incitamenter og lovrammer; bemærker, at en korrekt forvaltet dekarbonisering ikke bør resultere i øgede energiomkostninger, energifattigdom, de industrialisering af den europæiske økonomi eller en stigning i arbejdsløsheden; insisterer derfor på aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter i at tage hånd om den sociale indvirkning af omstillingen hen imod en bæredygtig energiunion; understreger, at EU har behov for politikker på EU-plan, der er både markedsbaserede og teknologineutrale, og som tager hensyn til al relevant lovgivning og de relevante EU-mål og opfylder dem med de lavest mulige omkostninger for samfundet til følge;

| 117. | minder om, at solcelleindustrien skal spille en central rolle i den europæiske industripolitik for at opfylde efterspørgslen på et voksende globalt marked på en baggrund, hvor størstedelen af solcellerne og solcellemodulerne i dag fremstilles uden for EU, hovedsageligt i Kina; understreger, at EU skal være en fuldstændig del af denne nye investeringscyklus for at bevare sin førerposition inden for F&U, inden for maskiner og i visse andre segmenter såsom vekselrettere og systembalancering, og for at genindtage sin førerposition inden for udstyrsproduktion (celler og moduler) mener, at EU bør sætte sig det mål at kunne dække mindst 20 % af dets eget marked med solceller og moduler fremstillet inden for EU i 2020; |
| --- | --- |

117.

minder om, at solcelleindustrien skal spille en central rolle i den europæiske industripolitik for at opfylde efterspørgslen på et voksende globalt marked på en baggrund, hvor størstedelen af solcellerne og solcellemodulerne i dag fremstilles uden for EU, hovedsageligt i Kina; understreger, at EU skal være en fuldstændig del af denne nye investeringscyklus for at bevare sin førerposition inden for F&U, inden for maskiner og i visse andre segmenter såsom vekselrettere og systembalancering, og for at genindtage sin førerposition inden for udstyrsproduktion (celler og moduler) mener, at EU bør sætte sig det mål at kunne dække mindst 20 % af dets eget marked med solceller og moduler fremstillet inden for EU i 2020;

| 118. | anerkender fordelene ved stadig mere vedvarende energi på varmemarkedet, navnlig i bygninger; understreger den øgede fleksibilitet ved varmeinfrastruktur og -lagring, da det letter integrationen af periodisk producerende vedvarende energikilder ved at lagre energi i form af varme; gentager, at energisikkerheden kan øges gennem udvikling af fjernevarme- og fjernkølingsnet, som er en ideel måde at integrere bæredygtig energi på i byerne i stor målestok, eftersom de kan levere varme fra en række kilder på samme tid og ikke i sig selv er afhængige af én kilde; |
| --- | --- |

118.

anerkender fordelene ved stadig mere vedvarende energi på varmemarkedet, navnlig i bygninger; understreger den øgede fleksibilitet ved varmeinfrastruktur og -lagring, da det letter integrationen af periodisk producerende vedvarende energikilder ved at lagre energi i form af varme; gentager, at energisikkerheden kan øges gennem udvikling af fjernevarme- og fjernkølingsnet, som er en ideel måde at integrere bæredygtig energi på i byerne i stor målestok, eftersom de kan levere varme fra en række kilder på samme tid og ikke i sig selv er afhængige af én kilde;

| 119. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne kræver minimumsniveauer for produktion af vedvarende energi for nye og renoverede bygninger, og at projekter for vedvarende energi nyder godt af hurtige administrative procedurer og procedurer for netforbindelser, især ved at styrke artikel 13, stk. 4, og artikel 13, stk. 1, litra f, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7, stk. 3, i direktiv 2009/72/EF; opfordrer Kommissionen til ved revisionen af gældende relevant lovgivning at øge antallet af bygninger, der er forsynet med vedvarende energisystemer, at forlange administrative one-stop-shop-procedurer for små vedvarende energiprojekter og enkle notifikationsprocedurer for anlæg til vedvarende energi, hvis produktion udelukkende er til eget brug, og til at skabe en ramme for innovative nettilslutningsordninger og handel med nettjenester på distributionsnetplan; |
| --- | --- |

119.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne kræver minimumsniveauer for produktion af vedvarende energi for nye og renoverede bygninger, og at projekter for vedvarende energi nyder godt af hurtige administrative procedurer og procedurer for netforbindelser, især ved at styrke artikel 13, stk. 4, og artikel 13, stk. 1, litra f, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7, stk. 3, i direktiv 2009/72/EF; opfordrer Kommissionen til ved revisionen af gældende relevant lovgivning at øge antallet af bygninger, der er forsynet med vedvarende energisystemer, at forlange administrative one-stop-shop-procedurer for små vedvarende energiprojekter og enkle notifikationsprocedurer for anlæg til vedvarende energi, hvis produktion udelukkende er til eget brug, og til at skabe en ramme for innovative nettilslutningsordninger og handel med nettjenester på distributionsnetplan;

| 120. | opfordrer Kommissionen til at vedtage en EU-strategi for opvarmning og køling, hvori man identificerer alle nødvendige foranstaltninger og synergier inden for bolig-, handels- og industrisektoren, for at mindske denne afhængighed, idet man samtidig bidrager til EU's energi- og klimamål, styrker den europæiske økonomis konkurrenceevne, stimulerer vækst og jobskabelse samt fremmer systeminnovation; understreger, at man i denne strategi for opvarmning og køling bør tage højde for alle energiunionens fem dimensioner; |
| --- | --- |

120.

opfordrer Kommissionen til at vedtage en EU-strategi for opvarmning og køling, hvori man identificerer alle nødvendige foranstaltninger og synergier inden for bolig-, handels- og industrisektoren, for at mindske denne afhængighed, idet man samtidig bidrager til EU's energi- og klimamål, styrker den europæiske økonomis konkurrenceevne, stimulerer vækst og jobskabelse samt fremmer systeminnovation; understreger, at man i denne strategi for opvarmning og køling bør tage højde for alle energiunionens fem dimensioner;

| 121. | understreger, at vandkraft er en vigtig, egne, vedvarende og sikker energikilde, hvis andel udgør 11 % af den samlede europæiske elektricitetsproduktion; understreger, at vandkraft derfor fortsat vil spille en vigtig rolle i elektricitetsproduktionen og -lagringen og vil yde et vigtigt bidrag til dekarboniseringen af den europæiske industri og mindskelsen af EU's afhængighed af eksterne energikilder; |
| --- | --- |

121.

understreger, at vandkraft er en vigtig, egne, vedvarende og sikker energikilde, hvis andel udgør 11 % af den samlede europæiske elektricitetsproduktion; understreger, at vandkraft derfor fortsat vil spille en vigtig rolle i elektricitetsproduktionen og -lagringen og vil yde et vigtigt bidrag til dekarboniseringen af den europæiske industri og mindskelsen af EU's afhængighed af eksterne energikilder;

| 122. | opfordrer til, at der specifikt fokuseres på marine vedvarende energikilder i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om den blå økonomi som en industrisektor med et stort potentiale, der imidlertid er mindre veletableret end andre vedvarende energisektorer; |
| --- | --- |

122.

opfordrer til, at der specifikt fokuseres på marine vedvarende energikilder i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om den blå økonomi som en industrisektor med et stort potentiale, der imidlertid er mindre veletableret end andre vedvarende energisektorer;

| 123. | bemærker, at integrering af en voksende andel af hjemligt produceret biogas vil kunne bidrage positivt til energisikkerheden; understreger i den forbindelse behovet for at opretholde eksisterende gasinfrastruktur til dette formål; |
| --- | --- |

123.

bemærker, at integrering af en voksende andel af hjemligt produceret biogas vil kunne bidrage positivt til energisikkerheden; understreger i den forbindelse behovet for at opretholde eksisterende gasinfrastruktur til dette formål;

| 124. | påpeger, at biomasse fra bæredygtigt skovbrug kan bidrage til opfyldelse af klima- og energimålene inden for 2030-rammen; |
| --- | --- |

124.

påpeger, at biomasse fra bæredygtigt skovbrug kan bidrage til opfyldelse af klima- og energimålene inden for 2030-rammen;

| 125. | påpeger, at den nuværende EU-politik for biobrændstoffer er blevet kritiseret fra mange sider for ikke at tage højde for drivhusgasemissioner forbundet med indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC), som kan udløses, når den eksisterende landbrugsproduktion skifter til uopdyrket jord både i og uden for EU; |
| --- | --- |

125.

påpeger, at den nuværende EU-politik for biobrændstoffer er blevet kritiseret fra mange sider for ikke at tage højde for drivhusgasemissioner forbundet med indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC), som kan udløses, når den eksisterende landbrugsproduktion skifter til uopdyrket jord både i og uden for EU;

| 126. | mener, at en bæredygtig tilgang til opfyldelse af EU's mål for energisikkerhed ikke bør udvide anvendelsen af biobrændstoffer, der dyrkes på jord, og at forbedring af køretøjers brændstofeffektivitet, nedbringelse af transportbehov, reduktion af intensivt husdyrbrug, øget anvendelse af biobrændstoffer udvundet af affald og restprodukter, som ikke forårsager yderligere ændring af arealanvendelsen, udgør bedre alternativer; |
| --- | --- |

126.

mener, at en bæredygtig tilgang til opfyldelse af EU's mål for energisikkerhed ikke bør udvide anvendelsen af biobrændstoffer, der dyrkes på jord, og at forbedring af køretøjers brændstofeffektivitet, nedbringelse af transportbehov, reduktion af intensivt husdyrbrug, øget anvendelse af biobrændstoffer udvundet af affald og restprodukter, som ikke forårsager yderligere ændring af arealanvendelsen, udgør bedre alternativer;

| 127. | ser frem til og insisterer på støtte til projekter og investeringer, der udnytter restkulstof som et råstof til lavemissionskemikalier og avancerede biobrændstoffer, dvs. ved at anvende mikrober, der dyrkes på kulstofrige restgasser og omdannes til brændstoffer og kemikalier, som erstatter dem, der fremstilles af fossile ressourcer (eller førstegenerationsbiobrændstoffer), og derved reducere emissioner og forurenende stoffer fra industrielle processer som f.eks. stålfremstilling; |
| --- | --- |

127.

ser frem til og insisterer på støtte til projekter og investeringer, der udnytter restkulstof som et råstof til lavemissionskemikalier og avancerede biobrændstoffer, dvs. ved at anvende mikrober, der dyrkes på kulstofrige restgasser og omdannes til brændstoffer og kemikalier, som erstatter dem, der fremstilles af fossile ressourcer (eller førstegenerationsbiobrændstoffer), og derved reducere emissioner og forurenende stoffer fra industrielle processer som f.eks. stålfremstilling;

| 128. | understreger, at i en ægte cirkulær økonomi skal affald anvendes i økonomien som råmateriale for at bevare merværdien i produktet så længe som muligt, og at forberedelse til genanvendelse og genbrug derfor har meget højere prioritet end forbrænding; påpeger, at mange medlemsstater allerede har overkapacitet i deres forbrændingsanlæg; understreger, at der er behov for en bedre planlægning og udveksling af oplysninger samt behov for at forebygge fastlåsningsvirkninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at inddrage forbindelsen mellem energiunionen og den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

128.

understreger, at i en ægte cirkulær økonomi skal affald anvendes i økonomien som råmateriale for at bevare merværdien i produktet så længe som muligt, og at forberedelse til genanvendelse og genbrug derfor har meget højere prioritet end forbrænding; påpeger, at mange medlemsstater allerede har overkapacitet i deres forbrændingsanlæg; understreger, at der er behov for en bedre planlægning og udveksling af oplysninger samt behov for at forebygge fastlåsningsvirkninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at inddrage forbindelsen mellem energiunionen og den cirkulære økonomi;

| 129. | minder om, at europæisk industri og europæiske SMV'er er afgørende vigtige for den europæiske økonomi, og anerkender, at Europas industrielle konkurrenceevne og SMV’er ville drage stor fordel af lavere energiomkostninger; |
| --- | --- |

129.

minder om, at europæisk industri og europæiske SMV'er er afgørende vigtige for den europæiske økonomi, og anerkender, at Europas industrielle konkurrenceevne og SMV’er ville drage stor fordel af lavere energiomkostninger;

| 130. | understreger, at innovation og modernisering i retning af mere energi- og ressourceeffektive industriprocesser bidrager til at styrke konkurrenceevnen for EU’s industri; peger på innovation inden for vedvarende varmeteknologier, der kunne mindske importen, sænke omkostningerne og forbedre systemets ydelse med henblik på at håndtere den høje efterspørgsel efter højtemperaturvarme inden for industrisektorerne; understreger, at den store udfordring med renovering og modernisering af Europas bygningsmasse skaber et marked for højtydende byggematerialer, anordninger og udstyr og derfor giver en vigtig mulighed for europæiske fabrikanter og installatører i byggesektoren for at skabe innovation og arbejdspladser, der ikke kan udflyttes; |
| --- | --- |

130.

understreger, at innovation og modernisering i retning af mere energi- og ressourceeffektive industriprocesser bidrager til at styrke konkurrenceevnen for EU’s industri; peger på innovation inden for vedvarende varmeteknologier, der kunne mindske importen, sænke omkostningerne og forbedre systemets ydelse med henblik på at håndtere den høje efterspørgsel efter højtemperaturvarme inden for industrisektorerne; understreger, at den store udfordring med renovering og modernisering af Europas bygningsmasse skaber et marked for højtydende byggematerialer, anordninger og udstyr og derfor giver en vigtig mulighed for europæiske fabrikanter og installatører i byggesektoren for at skabe innovation og arbejdspladser, der ikke kan udflyttes;

| 131. | bemærker, at metoderne til opnåelse af klima- og energimålene for 2030 skal integreres i medlemsstaternes industripolitik under hensyntagen til behovet for reindustrialisering; er af den opfattelse, at EU’s rammebestemmelser og EU’s klima- og energipolitikkers målsætninger bør være sammenhængende og indføre en mere fleksibel, markedsorienteret tilgang med henblik på at sikre en robust energiunion og inkorporere de politiske klimamål og reindustrialiseringsmål for 2030 med henblik på at supplere medlemsstaternes industripolitik; |
| --- | --- |

131.

bemærker, at metoderne til opnåelse af klima- og energimålene for 2030 skal integreres i medlemsstaternes industripolitik under hensyntagen til behovet for reindustrialisering; er af den opfattelse, at EU’s rammebestemmelser og EU’s klima- og energipolitikkers målsætninger bør være sammenhængende og indføre en mere fleksibel, markedsorienteret tilgang med henblik på at sikre en robust energiunion og inkorporere de politiske klimamål og reindustrialiseringsmål for 2030 med henblik på at supplere medlemsstaternes industripolitik;

| 132. | understreger, at en effektiv anvendelse af forskning og teknologisk innovation fremmer europæisk industris førerposition og styrker europæisk industris og erhvervslivs konkurrencemæssige fordel og kommercielle levedygtighed, skaber arbejdspladser og samtidig bidrager til de vigtigste mål for EU's energi- og klimapolitik, herunder: nedbringelse af energiefterspørgsel; forsyningssikkerhed; konkurrenceevne og bæredygtig udvikling af energiproduktion, distribution, transport og forbrug; bekæmpelse af energifattigdom; EU's mål for reduktion af drivhusgasemissioner, vedvarende energikilder og energieffektivitet og gør bedst mulig brug af Europas energikilder; |
| --- | --- |

132.

understreger, at en effektiv anvendelse af forskning og teknologisk innovation fremmer europæisk industris førerposition og styrker europæisk industris og erhvervslivs konkurrencemæssige fordel og kommercielle levedygtighed, skaber arbejdspladser og samtidig bidrager til de vigtigste mål for EU's energi- og klimapolitik, herunder: nedbringelse af energiefterspørgsel; forsyningssikkerhed; konkurrenceevne og bæredygtig udvikling af energiproduktion, distribution, transport og forbrug; bekæmpelse af energifattigdom; EU's mål for reduktion af drivhusgasemissioner, vedvarende energikilder og energieffektivitet og gør bedst mulig brug af Europas energikilder;

| 133. | opfordrer Kommissionen til at sikre konkurrenceevnen for de energiintensive industrier og sikre langsigtet planlægningssikkerhed for industrielle investeringer, der afspejler Kommissionens ambition om at øge industriens bidrag til BNP til så meget som 20 % inden 2020; |
| --- | --- |

133.

opfordrer Kommissionen til at sikre konkurrenceevnen for de energiintensive industrier og sikre langsigtet planlægningssikkerhed for industrielle investeringer, der afspejler Kommissionens ambition om at øge industriens bidrag til BNP til så meget som 20 % inden 2020;

| 134. | understreger, at emissionshandelssystemet (ETS) spiller en afgørende rolle som et omkostningseffektivt markedsbaseret instrument til dekarbonisering af Europas energisystem og for opnåelse af EU's emissionsreduktionsmål for 2030 og tiden efter; understreger, at der ud over markedsstabilitetsreserven bør gennemføres en strukturel reform af ETS for perioden efter 2020, der tager hensyn til CO2-reduktionsmålet for 2030 og bør indeholde håndgribelige og mere harmoniserede foranstaltninger vedrørende CO2-lækage på EU-plan, så længe der ikke gøres en lignende indsats i andre store økonomier; |
| --- | --- |

134.

understreger, at emissionshandelssystemet (ETS) spiller en afgørende rolle som et omkostningseffektivt markedsbaseret instrument til dekarbonisering af Europas energisystem og for opnåelse af EU's emissionsreduktionsmål for 2030 og tiden efter; understreger, at der ud over markedsstabilitetsreserven bør gennemføres en strukturel reform af ETS for perioden efter 2020, der tager hensyn til CO2-reduktionsmålet for 2030 og bør indeholde håndgribelige og mere harmoniserede foranstaltninger vedrørende CO2-lækage på EU-plan, så længe der ikke gøres en lignende indsats i andre store økonomier;

| 135. | opfordrer Kommissionen til at undersøge spørgsmålet om indirekte CO2-omkostninger og deres virkning på (og andel i) elpriserne i medlemsstaterne yderligere; |
| --- | --- |

135.

opfordrer Kommissionen til at undersøge spørgsmålet om indirekte CO2-omkostninger og deres virkning på (og andel i) elpriserne i medlemsstaterne yderligere;

| 136. | understreger, at indtægter fra ETS især bør anvendes til at støtte lavemissionsinnovation, energieffektivitet og andre foranstaltninger til reduktion af CO2-emissioner; |
| --- | --- |

136.

understreger, at indtægter fra ETS især bør anvendes til at støtte lavemissionsinnovation, energieffektivitet og andre foranstaltninger til reduktion af CO2-emissioner;

| 137. | anerkender, at Europas energi og effektive teknologier såsom kraftvarmeproduktion, vil yde et væsentligt bidrag til EU's energisikkerhed og opnåelsen af målene om en reduktion af drivhusgasemissionerne; mener i denne forbindelse, at Energiunionen skal afspejle medlemsstaternes ret til at bruge alle sikre og bæredygtige lavemissionsenergikilder, som de råder over; |
| --- | --- |

137.

anerkender, at Europas energi og effektive teknologier såsom kraftvarmeproduktion, vil yde et væsentligt bidrag til EU's energisikkerhed og opnåelsen af målene om en reduktion af drivhusgasemissionerne; mener i denne forbindelse, at Energiunionen skal afspejle medlemsstaternes ret til at bruge alle sikre og bæredygtige lavemissionsenergikilder, som de råder over;

| 138. | anerkender, at energimixet primært henhører under medlemsstaternes kompetence, men anerkender de samfundsmæssige betænkeligheder ved hydraulisk frakturering og de følger, denne teknologi måtte indebære for klimaet, miljøet og folkesundheden og for opnåelsen af EU’s langsigtede dekarboniseringsmål; anerkender endvidere, at det begrænsede potentiale ved ukonventionelle brændstoffer, der kan bidrage til at dække EU’s fremtidige energibehov, kombineret med høje investerings- og driftsomkostninger og de nuværende lave globale oliepriser betyder, at det er tvivlsomt, om hydraulisk frakturering kan være en bæredygtig teknologi i Den Europæiske Union; mener, at der skal tages ordentligt hånd om offentlighedens bekymringer, og at alle aktiviteter med hydraulisk frakturering bør opfylde de højeste klima-, miljø- og sundhedsmæssige standarder; opfordrer de medlemsstater, der har til hensigt at beskæftige sig med hydraulisk frakturering til at respektere Kommissionens henstilling fra 2014 om minimumsprincipper for efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking); |
| --- | --- |

138.

anerkender, at energimixet primært henhører under medlemsstaternes kompetence, men anerkender de samfundsmæssige betænkeligheder ved hydraulisk frakturering og de følger, denne teknologi måtte indebære for klimaet, miljøet og folkesundheden og for opnåelsen af EU’s langsigtede dekarboniseringsmål; anerkender endvidere, at det begrænsede potentiale ved ukonventionelle brændstoffer, der kan bidrage til at dække EU’s fremtidige energibehov, kombineret med høje investerings- og driftsomkostninger og de nuværende lave globale oliepriser betyder, at det er tvivlsomt, om hydraulisk frakturering kan være en bæredygtig teknologi i Den Europæiske Union; mener, at der skal tages ordentligt hånd om offentlighedens bekymringer, og at alle aktiviteter med hydraulisk frakturering bør opfylde de højeste klima-, miljø- og sundhedsmæssige standarder; opfordrer de medlemsstater, der har til hensigt at beskæftige sig med hydraulisk frakturering til at respektere Kommissionens henstilling fra 2014 om minimumsprincipper for efterforskning og produktion af kulbrinter (såsom skifergas) ved hjælp af hydraulisk højvolumenfrakturering (fracking);

| 139. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at forfølge nedlukningen af de forældede, mest forurenende eller usikre energianlæg, ligeledes med det formål at reducere den aktuelle overkapacitet på markedet; |
| --- | --- |

139.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at forfølge nedlukningen af de forældede, mest forurenende eller usikre energianlæg, ligeledes med det formål at reducere den aktuelle overkapacitet på markedet;

| 140. | opfordrer Kommissionen til at forbedre betingelserne for anvendelsen af CO2-opsamling og -lagring; mener, at CO2-opsamling og lagring kunne bidrage til overgangen til et lavkulstofenergimarked, og at det kunne spille en vigtig rolle, når det gælder om at forene EU's divergerende målsætninger om en mangfoldig, sikker energiforsyning, som samtidig bidrager til at opnå den reduktion af drivhusgasemissionerne, som er nødvendig for at nå målene for EU's køreplan hen imod 2050; |
| --- | --- |

140.

opfordrer Kommissionen til at forbedre betingelserne for anvendelsen af CO2-opsamling og -lagring; mener, at CO2-opsamling og lagring kunne bidrage til overgangen til et lavkulstofenergimarked, og at det kunne spille en vigtig rolle, når det gælder om at forene EU's divergerende målsætninger om en mangfoldig, sikker energiforsyning, som samtidig bidrager til at opnå den reduktion af drivhusgasemissionerne, som er nødvendig for at nå målene for EU's køreplan hen imod 2050;

| 141. | mener, at dekarboniseringsteknologier såsom CO2-opsamling og -lagring (CCS) og opsamling og anvendelse af CO2 (CCU) skal udvikles yderligere og forbedres ved hjælp af en betydelig forsknings- og innovationsindsats, så man sikrer, at sådanne teknologier er tilgængelige for at mindske eller endda fjerne miljøaftrykket fra fossile brændstoffer, som stadig udgør over 40 % af EU's nuværende energiproduktion, og som sandsynligvis fortsat vil være en vigtig energikilde i fremtiden; |
| --- | --- |

141.

mener, at dekarboniseringsteknologier såsom CO2-opsamling og -lagring (CCS) og opsamling og anvendelse af CO2 (CCU) skal udvikles yderligere og forbedres ved hjælp af en betydelig forsknings- og innovationsindsats, så man sikrer, at sådanne teknologier er tilgængelige for at mindske eller endda fjerne miljøaftrykket fra fossile brændstoffer, som stadig udgør over 40 % af EU's nuværende energiproduktion, og som sandsynligvis fortsat vil være en vigtig energikilde i fremtiden;

| 142. | opfordrer Kommissionen til at oprette en NER400-innovationsfond, som bør støtte lavemissionsdemonstrationsprojekter, der er baseret på NER300-programmet for CO2-opsamling og -lagring og vedvarende energi, men med en udvidelse af anvendelsesområdet til lavemissionsinnovation i industrisektorer; |
| --- | --- |

142.

opfordrer Kommissionen til at oprette en NER400-innovationsfond, som bør støtte lavemissionsdemonstrationsprojekter, der er baseret på NER300-programmet for CO2-opsamling og -lagring og vedvarende energi, men med en udvidelse af anvendelsesområdet til lavemissionsinnovation i industrisektorer;

| 143. | påpeger, at atomenergi stod for 27 % af EU's elektricitetsmix og over halvdelen af al EU's lavemissionsenergi i 2014, at 130 ud af 132 EU-atomkraftværker skal nedlægges inden 2050, hvilket efterlader et stort hul i lavemissions- og grundlastelektricitet i EU's elektricitetsmix; anerkender, at mens nogle medlemsstater har valgt at gå væk fra atomenergi, regner andre medlemsstater med at udvikle ny atomenergi for at opfylde deres nationale og EU's energi- og klimamål; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at EU sikrer en retlig ramme, der giver de medlemsstater, som ønsker at gå videre med atomenergi, mulighed for at gøre det inden for EU's indre marked og konkurrencereglerne; |
| --- | --- |

143.

påpeger, at atomenergi stod for 27 % af EU's elektricitetsmix og over halvdelen af al EU's lavemissionsenergi i 2014, at 130 ud af 132 EU-atomkraftværker skal nedlægges inden 2050, hvilket efterlader et stort hul i lavemissions- og grundlastelektricitet i EU's elektricitetsmix; anerkender, at mens nogle medlemsstater har valgt at gå væk fra atomenergi, regner andre medlemsstater med at udvikle ny atomenergi for at opfylde deres nationale og EU's energi- og klimamål; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at EU sikrer en retlig ramme, der giver de medlemsstater, som ønsker at gå videre med atomenergi, mulighed for at gøre det inden for EU's indre marked og konkurrencereglerne;

| 144. | bemærker, at atomenergi er et af de vigtigste bidrag til det europæiske energisystem, som sikrer lavere CO2-emissioner, samtidig med at afhængigheden af import nedbringes, idet den sikrer en stabil elproduktion, der kan tjene det indre marked og fungere som et stabilt grundlag for et energisystem, hvor vedvarende energikilder kan indfases; |
| --- | --- |

144.

bemærker, at atomenergi er et af de vigtigste bidrag til det europæiske energisystem, som sikrer lavere CO2-emissioner, samtidig med at afhængigheden af import nedbringes, idet den sikrer en stabil elproduktion, der kan tjene det indre marked og fungere som et stabilt grundlag for et energisystem, hvor vedvarende energikilder kan indfases;

| 145. | opfordrer de medlemsstater, der udfaser atomenergi, til at sikre, at den erstattes med en form for energiproduktion, der forsyningsmæssigt kan bidrage i samme omfang og til at stabilisere det fælles produktions- og distributionssystem; |
| --- | --- |

145.

opfordrer de medlemsstater, der udfaser atomenergi, til at sikre, at den erstattes med en form for energiproduktion, der forsyningsmæssigt kan bidrage i samme omfang og til at stabilisere det fælles produktions- og distributionssystem;

| 146. | mener, at der, selv om det er op til medlemsstaterne at fastlægge deres energimix, og hver enkelt medlemsstat suverænt træffer beslutning om, hvordan den vil dekarbonisere sin økonomi, er behov for koordinering på EU-plan af politikker og teknologisk udvikling for at nå EU's og medlemsstaternes klima- og energimål; erkender, at politikker på EU-plan er mest effektive på nogle områder, og at tæt samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne er afgørende på andre områder; erkender, at der er behov for en stærk og pålidelig forvaltningsproces for at sikre en sådan koordinering; |
| --- | --- |

146.

mener, at der, selv om det er op til medlemsstaterne at fastlægge deres energimix, og hver enkelt medlemsstat suverænt træffer beslutning om, hvordan den vil dekarbonisere sin økonomi, er behov for koordinering på EU-plan af politikker og teknologisk udvikling for at nå EU's og medlemsstaternes klima- og energimål; erkender, at politikker på EU-plan er mest effektive på nogle områder, og at tæt samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne er afgørende på andre områder; erkender, at der er behov for en stærk og pålidelig forvaltningsproces for at sikre en sådan koordinering;

| 147. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om oprettelse af en moderniseringsfond, som bør have strenge kriterier og retningslinjer for at sikre, at finansieringen rettes mod virkelige energimoderniseringsprojekter, som skal udvælges på grundlag af en teknologineutral tilgang, og ud fra, hvorvidt de bevisligt bidrager til opnåelse af EU's drivhusgasmål for 2030; |
| --- | --- |

147.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om oprettelse af en moderniseringsfond, som bør have strenge kriterier og retningslinjer for at sikre, at finansieringen rettes mod virkelige energimoderniseringsprojekter, som skal udvælges på grundlag af en teknologineutral tilgang, og ud fra, hvorvidt de bevisligt bidrager til opnåelse af EU's drivhusgasmål for 2030;

| 148. | understreger, at EIB bør inddrages i fastlæggelsen af de tidligere nævnte kriterier og retningslinjer for moderniseringsfonden; |
| --- | --- |

148.

understreger, at EIB bør inddrages i fastlæggelsen af de tidligere nævnte kriterier og retningslinjer for moderniseringsfonden;

| 149. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at udviklingen af Energiunionen sikrer miljø- og klimabeskyttelse, forbedret luftkvalitet, reduceret afhængighed af ekstern energi, biodiversitet, beskæftigelse og den europæiske industris konkurrenceevne på grundlag af teknologisk innovation og førerposition; |
| --- | --- |

149.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at udviklingen af Energiunionen sikrer miljø- og klimabeskyttelse, forbedret luftkvalitet, reduceret afhængighed af ekstern energi, biodiversitet, beskæftigelse og den europæiske industris konkurrenceevne på grundlag af teknologisk innovation og førerposition;

| 150. | understreger, at energipriserne bør være overkommelige for alle borgere i EU; mener, at man ved at undgå unødigt forbrug ved hjælp af effektivitetsforbedringer, stærkere sammenkoblinger, større markedsintegration og bæredygtige energiinvesteringer, navnlig i bygninger, kan gøre det muligt for alle husholdninger på lige vilkår at få adgang til et fælles, bæredygtigt, konkurrencedygtigt og sikkert energimarked og slippe for energifattigdom, som i 2012 ramte en ud af fire borgere i EU; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en meddelelse om energifattigdom i Europa, ledsaget af en handlingsplan for bekæmpelse af den, som indeholder en definition af og indikatorer for energifattigdom; |
| --- | --- |

150.

understreger, at energipriserne bør være overkommelige for alle borgere i EU; mener, at man ved at undgå unødigt forbrug ved hjælp af effektivitetsforbedringer, stærkere sammenkoblinger, større markedsintegration og bæredygtige energiinvesteringer, navnlig i bygninger, kan gøre det muligt for alle husholdninger på lige vilkår at få adgang til et fælles, bæredygtigt, konkurrencedygtigt og sikkert energimarked og slippe for energifattigdom, som i 2012 ramte en ud af fire borgere i EU; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en meddelelse om energifattigdom i Europa, ledsaget af en handlingsplan for bekæmpelse af den, som indeholder en definition af og indikatorer for energifattigdom;

Mod en energieffektiv og dekarboniseret transportsektor

| 151. | anslår, at transport skriver sig for over 30 % af det endelige energiforbrug i Europa, og at 94 % af transporten er afhængig af olieprodukter; mener derfor, at renere energisystemer med en klar tilknytning til dekarbonisering af transportsektoren bør være en kerne i rammestrategien for en modstandsdygtig energiunion med en fremsynet klimaforandringspolitik; understreger, at en kombination af foranstaltninger til at fremme energieffektivitet og vedvarende energi og udvikle innovative energiteknologier, der er af afgørende betydning for bestræbelserne på at opnå et miljømæssigt bæredygtigt energimix for de europæiske transportsystemer; mener, at der bør tilskyndes til anvendelse af forskellige vedvarende energikilder, herunder flydende naturgas for tunge erhvervskøretøjer og i skibsfartssektoren; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte forslag til eliminering, i fornødent omfang, af miljøskadelige skattefradrag; tilskynder til, at der ydes støtte til forskning og innovation med sigte på at finde mobilitetsløsninger, der teknologisk er bedre, såvel som på området for understøttelse af teknologier og politikker; |
| --- | --- |

151.

anslår, at transport skriver sig for over 30 % af det endelige energiforbrug i Europa, og at 94 % af transporten er afhængig af olieprodukter; mener derfor, at renere energisystemer med en klar tilknytning til dekarbonisering af transportsektoren bør være en kerne i rammestrategien for en modstandsdygtig energiunion med en fremsynet klimaforandringspolitik; understreger, at en kombination af foranstaltninger til at fremme energieffektivitet og vedvarende energi og udvikle innovative energiteknologier, der er af afgørende betydning for bestræbelserne på at opnå et miljømæssigt bæredygtigt energimix for de europæiske transportsystemer; mener, at der bør tilskyndes til anvendelse af forskellige vedvarende energikilder, herunder flydende naturgas for tunge erhvervskøretøjer og i skibsfartssektoren; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremsætte forslag til eliminering, i fornødent omfang, af miljøskadelige skattefradrag; tilskynder til, at der ydes støtte til forskning og innovation med sigte på at finde mobilitetsløsninger, der teknologisk er bedre, såvel som på området for understøttelse af teknologier og politikker;

| 152. | bemærker, at dekarbonisering af transportsektoren indebærer integration af foranstaltninger på tværs af politikområder inde for energi, transport, handel, og forskning og innovation; fremhæver betydningen af sammenhængende tilgange på tværs af grænser til forebyggelse af national fragmentering og understreger behovet for at opstille standarder og interoperabilitetskrav, der sætter europæiske virksomheder i stand til at drage fordel af markedsmuligheder; |
| --- | --- |

152.

bemærker, at dekarbonisering af transportsektoren indebærer integration af foranstaltninger på tværs af politikområder inde for energi, transport, handel, og forskning og innovation; fremhæver betydningen af sammenhængende tilgange på tværs af grænser til forebyggelse af national fragmentering og understreger behovet for at opstille standarder og interoperabilitetskrav, der sætter europæiske virksomheder i stand til at drage fordel af markedsmuligheder;

| 153. | påpeger, at bedre standarder for køretøjers ydeevne og brændstofeffektivitet er nødvendige, både for at begrænse EU's afhængighed og for at nedbringe drivhusgasemissionerne, og opfordrer derfor industrien, medlemsstaterne og Kommissionen til at fortsætte og fremskynde deres bestræbelser på dette område, idet det sikres, at emissionstester i lyset af de nylige skandaler ikke blot er nøjagtige, men også afspejler kørselsforholdene i den virkelige verden; opfordrer Kommissionen til at revidere CO2-emissisonsstandarderne for biler og varevogne for perioden efter 2020; påpeger imidlertid, at den langsigtede løsning på at nedbringe emissionerne fra transportsektoren, reducere energiefterspørgslen og diversificere forsyningen er alternative brændstoffer, elektrificering med elektricitet fra vedvarende energikilder samt fremme af mere bæredygtige transportformer; |
| --- | --- |

153.

påpeger, at bedre standarder for køretøjers ydeevne og brændstofeffektivitet er nødvendige, både for at begrænse EU's afhængighed og for at nedbringe drivhusgasemissionerne, og opfordrer derfor industrien, medlemsstaterne og Kommissionen til at fortsætte og fremskynde deres bestræbelser på dette område, idet det sikres, at emissionstester i lyset af de nylige skandaler ikke blot er nøjagtige, men også afspejler kørselsforholdene i den virkelige verden; opfordrer Kommissionen til at revidere CO2-emissisonsstandarderne for biler og varevogne for perioden efter 2020; påpeger imidlertid, at den langsigtede løsning på at nedbringe emissionerne fra transportsektoren, reducere energiefterspørgslen og diversificere forsyningen er alternative brændstoffer, elektrificering med elektricitet fra vedvarende energikilder samt fremme af mere bæredygtige transportformer;

| 154. | er tilhænger af en altomfattende vejtransportpakke, der fremmer mere effektive rammer for prisfastsættelse for infrastruktur og implementering af intelligente, interoperable transportløsninger; understreger, at energieffektiviteten kan forbedres ved at støtte digitalisering og anvendelsen af intelligente transportsystemer og ved at udvikle innovative transporttjenester; opfordrer til en fremadskuende forsknings- og innovationsstrategi for transportsektoren; støtter udviklingen af bæredygtige planer for by- og landdistriktsmobilitet til reduktion af forurening, trængsel, støj og trafikulykker; mener, at sådanne planer skal tage sigte på at eliminere uligheder, hvad angår handicappede brugere og omkostninger; |
| --- | --- |

154.

er tilhænger af en altomfattende vejtransportpakke, der fremmer mere effektive rammer for prisfastsættelse for infrastruktur og implementering af intelligente, interoperable transportløsninger; understreger, at energieffektiviteten kan forbedres ved at støtte digitalisering og anvendelsen af intelligente transportsystemer og ved at udvikle innovative transporttjenester; opfordrer til en fremadskuende forsknings- og innovationsstrategi for transportsektoren; støtter udviklingen af bæredygtige planer for by- og landdistriktsmobilitet til reduktion af forurening, trængsel, støj og trafikulykker; mener, at sådanne planer skal tage sigte på at eliminere uligheder, hvad angår handicappede brugere og omkostninger;

| 155. | glæder sig over skiftet til de mest bæredygtige og energieffektive former for transport og transportruter såsom tog, skibsfart over korte afstande, indre vandveje og søtransport ved et at gøre dem mere konkurrencedygtige og effektive, for så vidt angår reduktion af CO2-emissionerne; fremhæver i denne forbindelse betydningen af intermodalitet; |
| --- | --- |

155.

glæder sig over skiftet til de mest bæredygtige og energieffektive former for transport og transportruter såsom tog, skibsfart over korte afstande, indre vandveje og søtransport ved et at gøre dem mere konkurrencedygtige og effektive, for så vidt angår reduktion af CO2-emissionerne; fremhæver i denne forbindelse betydningen af intermodalitet;

| 156. | opfordrer Kommissionen til at fremme en altomfattende vejtransportstrategi som en del af dekarboniseringen af transportsektoren og for at støtte øgede bestræbelser hen imod udvikling og indførelse af el-mobilitet inden for vejtransport; |
| --- | --- |

156.

opfordrer Kommissionen til at fremme en altomfattende vejtransportstrategi som en del af dekarboniseringen af transportsektoren og for at støtte øgede bestræbelser hen imod udvikling og indførelse af el-mobilitet inden for vejtransport;

| 157. | gør opmærksom på, at ibrugtagning af el-køretøjer vil indebære en betydelig byrde for så vidt angår el-produktion, og opfordrer til, at det vurderes, i hvor vidt omfang den eksisterende elektricitetsproduktions kapacitet vil kunne dække behovet; |
| --- | --- |

157.

gør opmærksom på, at ibrugtagning af el-køretøjer vil indebære en betydelig byrde for så vidt angår el-produktion, og opfordrer til, at det vurderes, i hvor vidt omfang den eksisterende elektricitetsproduktions kapacitet vil kunne dække behovet;

| 158. | opfordrer Kommissionen til at revidere mærkningsordningen for brændstofforbrug og CO2 for personbiler for at sikre, at forbrugerne får mere præcise, relevante og sammenlignelige oplysninger om CO2-emissioner og brændstofforbrug, således at forbrugernes valg rettes mod de mest energieffektive biler, og fabrikanterne til gengæld tilskyndes til at forbedre deres bilers energieffektivitet og øge energisikkerheden; |
| --- | --- |

158.

opfordrer Kommissionen til at revidere mærkningsordningen for brændstofforbrug og CO2 for personbiler for at sikre, at forbrugerne får mere præcise, relevante og sammenlignelige oplysninger om CO2-emissioner og brændstofforbrug, således at forbrugernes valg rettes mod de mest energieffektive biler, og fabrikanterne til gengæld tilskyndes til at forbedre deres bilers energieffektivitet og øge energisikkerheden;

| 159. | fastholder, at Kommissionen bør fremskynde indførelsen af en revideret testcyklus for at sikre, at CO2 og andre forurenende emissioner fra køretøjer afspejler emissionerne under reelle kørselsforhold, |
| --- | --- |

159.

fastholder, at Kommissionen bør fremskynde indførelsen af en revideret testcyklus for at sikre, at CO2 og andre forurenende emissioner fra køretøjer afspejler emissionerne under reelle kørselsforhold,

| 160. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde integrationen af avancerede teknologier i innovativ togdrift ved at opprioritere Shift-to-Rail-initiativet, der kan spille en central rolle i ren, offentlig transport; |
| --- | --- |

160.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde integrationen af avancerede teknologier i innovativ togdrift ved at opprioritere Shift-to-Rail-initiativet, der kan spille en central rolle i ren, offentlig transport;

| 161. | minder om, at international skibsfart stadig er undtaget fra de bindende forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne, men samtidig, hvad angår trafik, har en høj vækstrate; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag om mål for drivhusgasreduktion for den internationale skibsfart, medmindre der aftales bindende foranstaltninger i Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) inden udgangen af 2016; |
| --- | --- |

161.

minder om, at international skibsfart stadig er undtaget fra de bindende forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne, men samtidig, hvad angår trafik, har en høj vækstrate; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag om mål for drivhusgasreduktion for den internationale skibsfart, medmindre der aftales bindende foranstaltninger i Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) inden udgangen af 2016;

| 162. | understreger, at der er behov for øget koordinering af dekarboniseringsstrategierne for transport, opvarmning og køling og elektricitet; opfordrer Kommissionen til at fremsætte holistiske planer for nedbringelse af CO2-emissioner fra transportsektoren og sektoren for opvarmning og køling, bl.a. i betragtning af at miljøvenlig og billig elektricitet fremstillet af forskellige vedvarende energikilder, når den er til stede i nærmest ubegrænsede mængder, kunne anvendes til opladning af elektriske køretøjer og til at drive opvarmnings- og køleapparater; |
| --- | --- |

162.

understreger, at der er behov for øget koordinering af dekarboniseringsstrategierne for transport, opvarmning og køling og elektricitet; opfordrer Kommissionen til at fremsætte holistiske planer for nedbringelse af CO2-emissioner fra transportsektoren og sektoren for opvarmning og køling, bl.a. i betragtning af at miljøvenlig og billig elektricitet fremstillet af forskellige vedvarende energikilder, når den er til stede i nærmest ubegrænsede mængder, kunne anvendes til opladning af elektriske køretøjer og til at drive opvarmnings- og køleapparater;

| 163. | fremhæver behovet for at prioritere EFSI-støtte til transportprojekter, der muliggør den teknologiske overgang til et rent og bæredygtigt transportsystem; fremhæver, at andre finansielle støtteinstrumenter, der er tilgængelige på EU-plan, bør prioritere investeringer i infrastruktur til intermodalitet, jernbane, søtransport og indre vandveje. |
| --- | --- |

163.

fremhæver behovet for at prioritere EFSI-støtte til transportprojekter, der muliggør den teknologiske overgang til et rent og bæredygtigt transportsystem; fremhæver, at andre finansielle støtteinstrumenter, der er tilgængelige på EU-plan, bør prioritere investeringer i infrastruktur til intermodalitet, jernbane, søtransport og indre vandveje.

| 164. | tilskynder Kommissionen til i sit arbejde vedrørende harmonisering af certificeringskriterier for bæredygtig turisme at indbefatte et kriterium vedrørende vedvarende energianvendelse og et andet vedrørende reduktion af CO2-udledning, jf. EU-målene; |
| --- | --- |

164.

tilskynder Kommissionen til i sit arbejde vedrørende harmonisering af certificeringskriterier for bæredygtig turisme at indbefatte et kriterium vedrørende vedvarende energianvendelse og et andet vedrørende reduktion af CO2-udledning, jf. EU-målene;

Forskning, innovation og konkurrenceevne.

| 165. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sin forskningsindsats, hvad angår bedre udnyttelse af Europas energikilder og en reduktion af deres miljømæssige indvirkning med henblik på at sikre en bæredygtig økonomisk vækst, skabelse af arbejdspladser og navnlig med henblik på at nå EU's langsigtede klima- og energimål; |
| --- | --- |

165.

opfordrer Kommissionen til at intensivere sin forskningsindsats, hvad angår bedre udnyttelse af Europas energikilder og en reduktion af deres miljømæssige indvirkning med henblik på at sikre en bæredygtig økonomisk vækst, skabelse af arbejdspladser og navnlig med henblik på at nå EU's langsigtede klima- og energimål;

| 166. | understreger i denne forbindelse, at alle EU’s finansieringsmuligheder for fremme af sikre og bæredygtige kulstoffattige energiteknologier, energieffektivitet, vedvarende energikilder, intelligente net, decentral produktion, fleksibel produktion, lagring af el og elektrificering af transportsystemet skal udnyttes fuldt ud; opfordrer Kommissionen til at intensivere sin forskningsindsats og indførelsen af sådanne teknologier for at opfylde målet for 2020, 2030 og de mere langsigtede mål samt til at forbedre energisikkerheden og lette den økonomiske genopretning; forventer, at midtvejsrevisionen af Horisont 2020-forskningsprogrammet afspejler disse prioriteter; minder om, at Horisont 2020's energiudfordring er udformet med henblik på at støtte overgangen til et pålideligt, bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, som har sine hovedprioriteter liggende på områderne energieffektivitet, lavemissionsteknologier og intelligente byer og lokalsamfund; minder om, at mindst 85 % af energiudfordringen i budgettet for Horisont 2020 skal bruges på området for ikke-fossile brændstoffer, inden for hvilket mindst 15 % af det samlede budget til energiudfordringen skal anvendes på aktiviteter til markedsudbredelse af teknologi for vedvarende energi og energieffektivitet; |
| --- | --- |

166.

understreger i denne forbindelse, at alle EU’s finansieringsmuligheder for fremme af sikre og bæredygtige kulstoffattige energiteknologier, energieffektivitet, vedvarende energikilder, intelligente net, decentral produktion, fleksibel produktion, lagring af el og elektrificering af transportsystemet skal udnyttes fuldt ud; opfordrer Kommissionen til at intensivere sin forskningsindsats og indførelsen af sådanne teknologier for at opfylde målet for 2020, 2030 og de mere langsigtede mål samt til at forbedre energisikkerheden og lette den økonomiske genopretning; forventer, at midtvejsrevisionen af Horisont 2020-forskningsprogrammet afspejler disse prioriteter; minder om, at Horisont 2020's energiudfordring er udformet med henblik på at støtte overgangen til et pålideligt, bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, som har sine hovedprioriteter liggende på områderne energieffektivitet, lavemissionsteknologier og intelligente byer og lokalsamfund; minder om, at mindst 85 % af energiudfordringen i budgettet for Horisont 2020 skal bruges på området for ikke-fossile brændstoffer, inden for hvilket mindst 15 % af det samlede budget til energiudfordringen skal anvendes på aktiviteter til markedsudbredelse af teknologi for vedvarende energi og energieffektivitet;

| 167. | mener, at en større indsats for udvikling af sådanne teknologier kan give væsentlige fordele på lang sigt i form af omkostningseffektiv dekarbonisering, reducerede produktionsomkostninger og nedsat energiefterspørgsel og dermed styrke industriens konkurrenceevne; |
| --- | --- |

167.

mener, at en større indsats for udvikling af sådanne teknologier kan give væsentlige fordele på lang sigt i form af omkostningseffektiv dekarbonisering, reducerede produktionsomkostninger og nedsat energiefterspørgsel og dermed styrke industriens konkurrenceevne;

| 168. | understreger den europæiske teknologiske førerposition i nøglesektorer såsom vindmøller, elkabler, netudvikling og tjenester og bytransportsystemer; beklager, at denne førerposition er under pres, og opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at træffe foranstaltninger til at bevare denne førerposition; |
| --- | --- |

168.

understreger den europæiske teknologiske førerposition i nøglesektorer såsom vindmøller, elkabler, netudvikling og tjenester og bytransportsystemer; beklager, at denne førerposition er under pres, og opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at træffe foranstaltninger til at bevare denne førerposition;

| 169. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle et initiativ om EU's globale førerposition inden for teknologi og innovation vedrørende vedvarende energi og lavemissionsteknologier, herunder bølgeenergi, flydende solteknologi og biobrændstoffer produceret af alger, og til at fremme offentlig og privat forskning, udvikling og innovation inden for disse områder; |
| --- | --- |

169.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle et initiativ om EU's globale førerposition inden for teknologi og innovation vedrørende vedvarende energi og lavemissionsteknologier, herunder bølgeenergi, flydende solteknologi og biobrændstoffer produceret af alger, og til at fremme offentlig og privat forskning, udvikling og innovation inden for disse områder;

| 170. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at bestræbe sig på bedre samarbejde og bedre koordinering af de nationale og europæiske forskningsprogrammer, navnlig på områderne energi, transport, IKT og byggeri, for at sikre, at der gives prioritet til de fælles udfordringer såsom øget energieffektivitet ved ikke udelukkende at fokusere på opvarmningssektoren, men også på køling, fremme af vedvarende energier i mindre skala, begrænsning af drivhusgasemissionerne og udvikling af nye vedvarende energikilder, og til at maksimere udbredelsen af nye teknologier på markedet; |
| --- | --- |

170.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at bestræbe sig på bedre samarbejde og bedre koordinering af de nationale og europæiske forskningsprogrammer, navnlig på områderne energi, transport, IKT og byggeri, for at sikre, at der gives prioritet til de fælles udfordringer såsom øget energieffektivitet ved ikke udelukkende at fokusere på opvarmningssektoren, men også på køling, fremme af vedvarende energier i mindre skala, begrænsning af drivhusgasemissionerne og udvikling af nye vedvarende energikilder, og til at maksimere udbredelsen af nye teknologier på markedet;

| 171. | fremhæver merværdien ved at integrere IKT i energisystemet, og opfordrer Kommissionen til at indføre fælles standarder for intelligente net på transmissionssystemniveau for at sikre en stabil forsyning og en fri strømning af energi på tværs af grænserne og bidrage til energisikkerheden, og til navnlig på distributionssystemniveau at sikre forsyningssikkerheden for lokalsamfund, byer og regioner; understreger i den forbindelse den rolle, som udviklingen af mere intelligente energinet og nye energilagringsfaciliteter kan spille ved at øge niveauet af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

171.

fremhæver merværdien ved at integrere IKT i energisystemet, og opfordrer Kommissionen til at indføre fælles standarder for intelligente net på transmissionssystemniveau for at sikre en stabil forsyning og en fri strømning af energi på tværs af grænserne og bidrage til energisikkerheden, og til navnlig på distributionssystemniveau at sikre forsyningssikkerheden for lokalsamfund, byer og regioner; understreger i den forbindelse den rolle, som udviklingen af mere intelligente energinet og nye energilagringsfaciliteter kan spille ved at øge niveauet af vedvarende energikilder;

| 172. | anerkender, at intelligente målere er et væsentligt bidrag til distributionsnettjenester; understreger, at forbrugerne stadig skal være de endelige ejere af deres data, og at data, der videregives til distributionssystemoperatører og andre markedsoperatører, bør anonymiseres for fuldt ud at respektere retten til privatlivets fred; |
| --- | --- |

172.

anerkender, at intelligente målere er et væsentligt bidrag til distributionsnettjenester; understreger, at forbrugerne stadig skal være de endelige ejere af deres data, og at data, der videregives til distributionssystemoperatører og andre markedsoperatører, bør anonymiseres for fuldt ud at respektere retten til privatlivets fred;

| 173. | mener, at videreudvikling af et indre energimarked er uløseligt forbundet med det digitale indre marked; opfordrer Kommissionen til at fremme forbindelsen mellem Energiunionen og det digitale indre marked ved at give forbrugerne størst mulig adgang til energitjenester ved hjælp af digitale platforme og gennem udvikling af et indre energimarked, som er mere konkurrencedygtigt, gennemsigtigt og integreret i den digitale økonomi; |
| --- | --- |

173.

mener, at videreudvikling af et indre energimarked er uløseligt forbundet med det digitale indre marked; opfordrer Kommissionen til at fremme forbindelsen mellem Energiunionen og det digitale indre marked ved at give forbrugerne størst mulig adgang til energitjenester ved hjælp af digitale platforme og gennem udvikling af et indre energimarked, som er mere konkurrencedygtigt, gennemsigtigt og integreret i den digitale økonomi;

| 174. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke IT-sikkerheden og beskyttelsen af den kritiske energiinfrastruktur, der sikrer væsentlige tjenester for forbrugerne, navnlig med hensyn til udviklingen i industriproduktionen og den stadig større rolle, som IKT spiller i energisektoren; understreger i den forbindelse betydningen af vedtagelsen og en rettidig gennemførelse af direktivet om net- og informationssikkerhed for at bevare et højt niveau af net- og informationssikkerhed for kritiske infrastrukturer; |
| --- | --- |

174.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke IT-sikkerheden og beskyttelsen af den kritiske energiinfrastruktur, der sikrer væsentlige tjenester for forbrugerne, navnlig med hensyn til udviklingen i industriproduktionen og den stadig større rolle, som IKT spiller i energisektoren; understreger i den forbindelse betydningen af vedtagelsen og en rettidig gennemførelse af direktivet om net- og informationssikkerhed for at bevare et højt niveau af net- og informationssikkerhed for kritiske infrastrukturer;

| 175. | understreger, at det bør være en prioritet for medlemsstaterne inden for rammerne af Horisont 2020 at nedbringe omkostningerne ved bæredygtige, sikre og mindre modne energiteknologier, især dem, der bidrager til en global reduktion af drivhusgasemissioner og opnåelsen af EU's mål for 2030; opfordrer både Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge en klar retlig og strategisk ramme samt sørge for finansieringsmuligheder for F&U-initiativer og indførelsesprojekter, der kan hjælpe Den Europæiske Union med at nå sine klima-, energi- og miljømål og styrke den økonomiske konkurrenceevne; glæder sig over Kommissionens vedtagelse af en revideret SET-plan; understreger, at F&U og innovation bør fokusere på systemintegration af de forskellige løsninger, der er tilgængelige eller under udvikling, snarere end på individuelle sektorer og teknologier hver for sig; |
| --- | --- |

175.

understreger, at det bør være en prioritet for medlemsstaterne inden for rammerne af Horisont 2020 at nedbringe omkostningerne ved bæredygtige, sikre og mindre modne energiteknologier, især dem, der bidrager til en global reduktion af drivhusgasemissioner og opnåelsen af EU's mål for 2030; opfordrer både Kommissionen og medlemsstaterne til at fastlægge en klar retlig og strategisk ramme samt sørge for finansieringsmuligheder for F&U-initiativer og indførelsesprojekter, der kan hjælpe Den Europæiske Union med at nå sine klima-, energi- og miljømål og styrke den økonomiske konkurrenceevne; glæder sig over Kommissionens vedtagelse af en revideret SET-plan; understreger, at F&U og innovation bør fokusere på systemintegration af de forskellige løsninger, der er tilgængelige eller under udvikling, snarere end på individuelle sektorer og teknologier hver for sig;

| 176. | anerkender, at fremskridt inden for miljøvenlige og omkostningseffektive innovationstiltag og F&U også er af central betydning for EU's fremtidige konkurrenceevne, herunder Europas industri; |
| --- | --- |

176.

anerkender, at fremskridt inden for miljøvenlige og omkostningseffektive innovationstiltag og F&U også er af central betydning for EU's fremtidige konkurrenceevne, herunder Europas industri;

| 177. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en eksplicit kortlægning af de forskellige finansieringskilder og -instrumenter, såsom InvestEU-programmet, Connecting Europe (projekter af fælles interesse), F&U-fonde, struktur- og investeringsfonde, finansieringsinstrumenter for intelligente net (ERA-Net Plus), horisont 2020-programmet (H2020), EIB, det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (EEPR), Connecting Europe-faciliteten (CEF-E), NER300, Kul- og Stålforskningsfonden og Eurogia+, og til at præcisere reglerne for at komme i betragtning for hvert enkelt af disse programmer; |
| --- | --- |

177.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en eksplicit kortlægning af de forskellige finansieringskilder og -instrumenter, såsom InvestEU-programmet, Connecting Europe (projekter af fælles interesse), F&U-fonde, struktur- og investeringsfonde, finansieringsinstrumenter for intelligente net (ERA-Net Plus), horisont 2020-programmet (H2020), EIB, det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (EEPR), Connecting Europe-faciliteten (CEF-E), NER300, Kul- og Stålforskningsfonden og Eurogia+, og til at præcisere reglerne for at komme i betragtning for hvert enkelt af disse programmer;

Gennemførelse af Energiunionen: borgere og byer

| 178. | minder om den forpligtelse, som 6 000 europæiske byer har indgået om at være førende inden for energiomstillingen, især gennem borgmesteraftalen; opfordrer indtrængende Kommissionen til fuldt ud at mobilisere dette netværk samt andre initiativer såsom intelligente byer og lokalsamfund og energibyer og give dem økonomiske og menneskelige ressourcer til videreudvikling; mener, at parterne til borgmesteraftalen bør have prioriteret adgang til EU-støtte; |
| --- | --- |

178.

minder om den forpligtelse, som 6 000 europæiske byer har indgået om at være førende inden for energiomstillingen, især gennem borgmesteraftalen; opfordrer indtrængende Kommissionen til fuldt ud at mobilisere dette netværk samt andre initiativer såsom intelligente byer og lokalsamfund og energibyer og give dem økonomiske og menneskelige ressourcer til videreudvikling; mener, at parterne til borgmesteraftalen bør have prioriteret adgang til EU-støtte;

| 179. | understreger, at aktive strategier for uddannelse/efteruddannelse og kvalifikationer er afgørende i forbindelse med omstillingen til en bæredygtig, ressourceeffektiv økonomi; opfordrer medlemsstaterne til at oprette målrettede uddannelsesprogrammer for borgerne og til at opfordre til lokal uddannelse, som styres af lokalsamfundet, for at reducere energiefterspørgslen og producere vedvarende energi; understreger, at en vellykket energiunion kræver lige adgang til grunduddannelse samt livslang uddannelse som et vigtigt middel til at reagere på skiftende omstændigheder og borgernes forhåbninger på den ene side og arbejdsmarkedets behov på den anden side; minder om, at efteruddannelses- og opkvalificeringsprogrammer, der giver arbejdstagere mulighed for at drage fuld nytte af det bæredygtige og lokale jobpotentiale i udviklingen af vedvarende energi, er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

179.

understreger, at aktive strategier for uddannelse/efteruddannelse og kvalifikationer er afgørende i forbindelse med omstillingen til en bæredygtig, ressourceeffektiv økonomi; opfordrer medlemsstaterne til at oprette målrettede uddannelsesprogrammer for borgerne og til at opfordre til lokal uddannelse, som styres af lokalsamfundet, for at reducere energiefterspørgslen og producere vedvarende energi; understreger, at en vellykket energiunion kræver lige adgang til grunduddannelse samt livslang uddannelse som et vigtigt middel til at reagere på skiftende omstændigheder og borgernes forhåbninger på den ene side og arbejdsmarkedets behov på den anden side; minder om, at efteruddannelses- og opkvalificeringsprogrammer, der giver arbejdstagere mulighed for at drage fuld nytte af det bæredygtige og lokale jobpotentiale i udviklingen af vedvarende energi, er af afgørende betydning;

o

o o

| 180. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de kontraherende parter i Energifællesskabet. |
| --- | --- |

180.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de kontraherende parter i Energifællesskabet.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0344.

(2)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 59.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0088.

(4)  EUT C 332 E af 15.11.2013, s. 28.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0444.

(6)  EUT C 188 E af 28.6.2012, s. 42.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0094.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0445.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/48

---

P8_TA(2015)0445

Europas elnet gøres klar til 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 % — Europas elnet gøres klar til 2020 (2015/2108(INI))

(2017/C 399/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 %« (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 %« (COM(2015)0082),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15.-16. marts 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15.-16. marts 2002,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20.-21. marts 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20.-21. marts 2014,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 23.-24. oktober 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 23.-24. oktober 2014,

| — | der henviser til den tiårige netudviklingsplan 2014 fra ENTSO-E (det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører), |
| --- | --- |

—

der henviser til den tiårige netudviklingsplan 2014 fra ENTSO-E (det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører),

| — | der henviser til Madriderklæringen af 4. marts 2015 fra topmødet mellem Spanien, Frankrig, Portugal, Europa-Kommissionen og EIB om sammenkoblinger af energinettene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Madriderklæringen af 4. marts 2015 fra topmødet mellem Spanien, Frankrig, Portugal, Europa-Kommissionen og EIB om sammenkoblinger af energinettene,

| — | der henviser til Connecting Europe-faciliteten (CEF) (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Connecting Europe-faciliteten (CEF) (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0330/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0330/2015),

Fordele ved sammenkobling

| 1. | hilser Kommissionens meddelelse og strategi velkommen som et positivt skridt i retning af at nå elsammenkoblingsmålet på 10 % og forbedre måden, det indre marked for energi i EU fungerer på; |
| --- | --- |

1.

hilser Kommissionens meddelelse og strategi velkommen som et positivt skridt i retning af at nå elsammenkoblingsmålet på 10 % og forbedre måden, det indre marked for energi i EU fungerer på;

| 2. | påpeger, at vedvarende energi, øget energieffektivitet og et bæredygtigt energimiks, der fører til energibesparelser, og et indre marked, der gør det muligt, at energien kan flyde frit, er vigtige elementer i opnåelsen af et stabilt, sikkert, uafhængigt, inklusivt, gennemsigtigt og konkurrencedygtigt energisystem i EU, der kan skabe arbejdspladser af høj kvalitet og velstand i en fremtidsorienteret, bæredygtig økonomi; understreger, at en højere grad af elsammenkobling, intelligente net og en ny udformning af markedet er en forudsætning for udvikling af et sådant system; mener, at skabelsen af et sådant system og afskaffelse af energienklaver skal være en vigtig politisk prioritet for energiunionen; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at vedvarende energi, øget energieffektivitet og et bæredygtigt energimiks, der fører til energibesparelser, og et indre marked, der gør det muligt, at energien kan flyde frit, er vigtige elementer i opnåelsen af et stabilt, sikkert, uafhængigt, inklusivt, gennemsigtigt og konkurrencedygtigt energisystem i EU, der kan skabe arbejdspladser af høj kvalitet og velstand i en fremtidsorienteret, bæredygtig økonomi; understreger, at en højere grad af elsammenkobling, intelligente net og en ny udformning af markedet er en forudsætning for udvikling af et sådant system; mener, at skabelsen af et sådant system og afskaffelse af energienklaver skal være en vigtig politisk prioritet for energiunionen;

| 3. | påpeger, at elsammenkobling er en af de centrale forudsætninger for gennemførelsen af et integreret indre marked for elektricitet i EU, som, hvis det er velgennemtænkt, vil bidrage til opnåelsen af vores klimamål, herunder EU's mål om at blive førende inden for vedvarende energi, og forbedre EU’s geopolitiske position gennem øget energisikkerhed og -uafhængighed samt mindske energiisolationen og risikoen for forstyrrelser i energisystemet; understreger, at elsammenkoblinger endvidere skal adresseres, planlægges og opbygges gennem et stærkt og velkoordineret regionalt samarbejde, som respekterer de nationale myndigheders kompetence til at fastsætte energimiks samtidig med, at EU's langsigtede klima- og energimål respekteres; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at elsammenkobling er en af de centrale forudsætninger for gennemførelsen af et integreret indre marked for elektricitet i EU, som, hvis det er velgennemtænkt, vil bidrage til opnåelsen af vores klimamål, herunder EU's mål om at blive førende inden for vedvarende energi, og forbedre EU’s geopolitiske position gennem øget energisikkerhed og -uafhængighed samt mindske energiisolationen og risikoen for forstyrrelser i energisystemet; understreger, at elsammenkoblinger endvidere skal adresseres, planlægges og opbygges gennem et stærkt og velkoordineret regionalt samarbejde, som respekterer de nationale myndigheders kompetence til at fastsætte energimiks samtidig med, at EU's langsigtede klima- og energimål respekteres;

| 4. | understreger, at fordelene ved en væsentligt øget sammenkobling af de europæiske net rækker langt ud over den økonomiske og den geopolitiske dimension; mener, at det er et strategisk princip, som bør føre til et mere modstandsdygtigt og robust net, der er bedre rustet til at håndtere alle former for ændringer og forstyrrelser, og at det gør det muligt at blande den stadig større andel af el, der kommer fra vedvarende energikilder, ind i det europæiske net på en effektiv måde; |
| --- | --- |

4.

understreger, at fordelene ved en væsentligt øget sammenkobling af de europæiske net rækker langt ud over den økonomiske og den geopolitiske dimension; mener, at det er et strategisk princip, som bør føre til et mere modstandsdygtigt og robust net, der er bedre rustet til at håndtere alle former for ændringer og forstyrrelser, og at det gør det muligt at blande den stadig større andel af el, der kommer fra vedvarende energikilder, ind i det europæiske net på en effektiv måde;

| 5. | minder om, at eftersom IKT spiller en stadig større rolle i elnettene, er sikkerheden i elsystemerne mere sårbar over for cybertrusler; anmoder Kommissionen om at evaluere sikkerhedsrisiciene i elsystemerne og om nødvendigt fremlægge en handlingsplan for bekæmpelse heraf; |
| --- | --- |

5.

minder om, at eftersom IKT spiller en stadig større rolle i elnettene, er sikkerheden i elsystemerne mere sårbar over for cybertrusler; anmoder Kommissionen om at evaluere sikkerhedsrisiciene i elsystemerne og om nødvendigt fremlægge en handlingsplan for bekæmpelse heraf;

| 6. | understreger, at et fuldt integreret indre elmarked vil lette handelen med elektricitet og balanceringen af udbud og efterspørgsel samt øge sikkerheden og mindske udsvingene i elpriserne til gavn for borgerne samt europæisk industris og erhvervslivs konkurrenceevne i en global økonomi, da det skønnes, at de europæiske forbrugere årligt vil kunne spare 12-40 mia. EUR senest i 2030; |
| --- | --- |

6.

understreger, at et fuldt integreret indre elmarked vil lette handelen med elektricitet og balanceringen af udbud og efterspørgsel samt øge sikkerheden og mindske udsvingene i elpriserne til gavn for borgerne samt europæisk industris og erhvervslivs konkurrenceevne i en global økonomi, da det skønnes, at de europæiske forbrugere årligt vil kunne spare 12-40 mia. EUR senest i 2030;

| 7. | bemærker, at investeringerne i de nødvendige sammenkoblingsprojekter af paneuropæisk betydning ifølge ENTSO-E vil kunne udgøre op mod 150 mia. EUR frem til 2030, og bemærker med interesse, at der gennem en sådan investering i sammenkobling vil kunne opnås en reduktion af elpriserne med mindst 2 EUR/MWh, og at disse investeringer vil gøre det muligt for Europa at dække en stor del af sin elforsyning med vedvarende energikilder; minder om, at det indre marked for elektricitet skal være til gavn for alle EU-forbrugere; anmoder om, at de relevante institutioner overvåger, at husholdninger, SMV’er og andre detailforbrugerne får en reel fordel, som ikke bør forblive begrænset til engrospriserne alene; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at investeringerne i de nødvendige sammenkoblingsprojekter af paneuropæisk betydning ifølge ENTSO-E vil kunne udgøre op mod 150 mia. EUR frem til 2030, og bemærker med interesse, at der gennem en sådan investering i sammenkobling vil kunne opnås en reduktion af elpriserne med mindst 2 EUR/MWh, og at disse investeringer vil gøre det muligt for Europa at dække en stor del af sin elforsyning med vedvarende energikilder; minder om, at det indre marked for elektricitet skal være til gavn for alle EU-forbrugere; anmoder om, at de relevante institutioner overvåger, at husholdninger, SMV’er og andre detailforbrugerne får en reel fordel, som ikke bør forblive begrænset til engrospriserne alene;

| 8. | understreger, at der ved udfasningen af de regulerede energipriser for forbrugerne bør tages hensyn til den faktiske konkurrence på markedet; bemærker desuden, at strategien om en energiunion bør sikre, at forbrugerne har adgang til overkommelige, sikre og bæredygtige energipriser; |
| --- | --- |

8.

understreger, at der ved udfasningen af de regulerede energipriser for forbrugerne bør tages hensyn til den faktiske konkurrence på markedet; bemærker desuden, at strategien om en energiunion bør sikre, at forbrugerne har adgang til overkommelige, sikre og bæredygtige energipriser;

Elsammenkoblingsmålet på 10 %

| 9. | anser målet på 10 % — som skal nås inden 2020 — for at være et værdifuldt mål og et vigtigt skridt i den rigtige retning; beklager, at tolv medlemsstater, der for de flestes vedkommende befinder sig i udkanten af EU, stadig ikke opfylder elsammenkoblingsmålet på 10 % og dermed stort set er isoleret fra det indre marked for elektricitet; påpeger derfor, at der bør gøres mere for at hjælpe de medlemsstater, hvis lave elsammenkoblingsniveau er til hinder for fuldførelsen af det indre marked for elektricitet, til at opfylde dette mål; mener dog, at målet på 10 % alene ikke altid afspejler markedssituationen, og at det ikke er blevet fastlagt på grundlag af videnskabelig evidens; minder om, at målet på 10 % oprindeligt blev fastlagt i 2002 på grundlag af den installerede elproduktionskapacitet, der eksisterede på daværende tidspunkt; påpeger, at selv om målet på 10 % er vigtigt, beskriver det hverken kvantiteten af den elektricitet, der løber mellem landene, eller kvaliteten, f.eks. for så vidt angår tilgængeligheden af den eksisterende sammenkoblingsinfrastruktur eller af den eksisterende nationale infrastruktur mellem sammenkoblingerne; mener derfor, at et enkelt sammenkoblingsmål baseret på den installerede elektricitetsproduktionskapacitet ikke i sig selv er relevant for alle medlemsstater; er derfor overbevist om, at man på mellemlang sigt, og i hvert fald inden for horisonten 2030, er nødt til at nå til enighed om ambitiøse og evidensbaserede sammenkoblingsmål, der er aftalt af regionerne; mener, at disse mål bør fastsættes på grundlag af en række forskellige parametre; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at iværksætte de tekniske drøftelser af sådanne parametre; understreger, at åben adgang og sammenkoblingernes tilgængelighed ud over det kvantitative mål også spiller en afgørende rolle, hvis de tilbageværende hindringer for et velfungerende europæisk marked for elektricitet skal fjernes; opfordrer indtrængende Kommissionen, Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) og de nationale reguleringsmyndigheder til at sikre gennemsigtighed og nøje overvågning af sammenkoblingernes tilgængelighed for at forebygge flaskehalse, der er til hinder for et velfungerende marked for elektricitet, og for at sikre driften af elsystemet; |
| --- | --- |

9.

anser målet på 10 % — som skal nås inden 2020 — for at være et værdifuldt mål og et vigtigt skridt i den rigtige retning; beklager, at tolv medlemsstater, der for de flestes vedkommende befinder sig i udkanten af EU, stadig ikke opfylder elsammenkoblingsmålet på 10 % og dermed stort set er isoleret fra det indre marked for elektricitet; påpeger derfor, at der bør gøres mere for at hjælpe de medlemsstater, hvis lave elsammenkoblingsniveau er til hinder for fuldførelsen af det indre marked for elektricitet, til at opfylde dette mål; mener dog, at målet på 10 % alene ikke altid afspejler markedssituationen, og at det ikke er blevet fastlagt på grundlag af videnskabelig evidens; minder om, at målet på 10 % oprindeligt blev fastlagt i 2002 på grundlag af den installerede elproduktionskapacitet, der eksisterede på daværende tidspunkt; påpeger, at selv om målet på 10 % er vigtigt, beskriver det hverken kvantiteten af den elektricitet, der løber mellem landene, eller kvaliteten, f.eks. for så vidt angår tilgængeligheden af den eksisterende sammenkoblingsinfrastruktur eller af den eksisterende nationale infrastruktur mellem sammenkoblingerne; mener derfor, at et enkelt sammenkoblingsmål baseret på den installerede elektricitetsproduktionskapacitet ikke i sig selv er relevant for alle medlemsstater; er derfor overbevist om, at man på mellemlang sigt, og i hvert fald inden for horisonten 2030, er nødt til at nå til enighed om ambitiøse og evidensbaserede sammenkoblingsmål, der er aftalt af regionerne; mener, at disse mål bør fastsættes på grundlag af en række forskellige parametre; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at iværksætte de tekniske drøftelser af sådanne parametre; understreger, at åben adgang og sammenkoblingernes tilgængelighed ud over det kvantitative mål også spiller en afgørende rolle, hvis de tilbageværende hindringer for et velfungerende europæisk marked for elektricitet skal fjernes; opfordrer indtrængende Kommissionen, Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) og de nationale reguleringsmyndigheder til at sikre gennemsigtighed og nøje overvågning af sammenkoblingernes tilgængelighed for at forebygge flaskehalse, der er til hinder for et velfungerende marked for elektricitet, og for at sikre driften af elsystemet;

| 10. | bemærker, at den begrænsede transmissionskapacitet i f.eks. Nord Pool Spots markedsområde giver anledning til regionale prisforskelle til trods for, at sammenkoblingsmålet mellem landene er overskredet betydeligt; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at den begrænsede transmissionskapacitet i f.eks. Nord Pool Spots markedsområde giver anledning til regionale prisforskelle til trods for, at sammenkoblingsmålet mellem landene er overskredet betydeligt;

En holistisk strategi

| 11. | påpeger, at de hyppige overbelastninger af transmissionsnet kan hænge sammen med grænseoverskridende linjer, men også kan skyldes svagheder i forældede interne net og begrænset tilgængelighed på nationale net; understreger, at forstærkninger af nationale net er af afgørende betydning, hvis sammenkoblingernes kapacitet skal udnyttes til fulde; insisterer på, at der anlægges en holistisk strategi ved vurderingen af behovet for en styrkelse/udvidelse af såvel grænseoverskridende som indenlandske forbindelser med det formål at gøre bedst mulig brug af de eksisterende sammenkoblinger og kapaciteten i den eksisterende nationale infrastruktur; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at de hyppige overbelastninger af transmissionsnet kan hænge sammen med grænseoverskridende linjer, men også kan skyldes svagheder i forældede interne net og begrænset tilgængelighed på nationale net; understreger, at forstærkninger af nationale net er af afgørende betydning, hvis sammenkoblingernes kapacitet skal udnyttes til fulde; insisterer på, at der anlægges en holistisk strategi ved vurderingen af behovet for en styrkelse/udvidelse af såvel grænseoverskridende som indenlandske forbindelser med det formål at gøre bedst mulig brug af de eksisterende sammenkoblinger og kapaciteten i den eksisterende nationale infrastruktur;

| 12. | fremhæver Kommissionens rolle inden for rammerne af den tredje energipakke som vogter af et ubundtet og tilgængeligt marked for elektricitet og formidler af et decentraliseret energisystem, hvor medlemsstaterne skal give mindre leverandører, især prosumenter, der gør brug af vedvarende energikilder, adgang til nettet i overensstemmelse med retfærdige markedsregler og bedste praksis for eget forbrug; |
| --- | --- |

12.

fremhæver Kommissionens rolle inden for rammerne af den tredje energipakke som vogter af et ubundtet og tilgængeligt marked for elektricitet og formidler af et decentraliseret energisystem, hvor medlemsstaterne skal give mindre leverandører, især prosumenter, der gør brug af vedvarende energikilder, adgang til nettet i overensstemmelse med retfærdige markedsregler og bedste praksis for eget forbrug;

| 13. | bemærker, at vores energilandskab er ved at blive mere decentraliseret på grund af energiprosumenternes voksende betydning; gør derfor opmærksom på vigtigheden af et velgennemtænkt intelligent transmissions- og distributionsnet; fremhæver den stadig større og afgørende rolle, som distributionssystemoperatørerne spiller som markedsformidlere, eftersom størstedelen af anlæggene til vedvarende energi er forbundet med distributionsnettene; understreger hvad det angår, at det ved forsøg på at løse flaskehalsproblemer i nettet er nødvendigt at foretage en grundig vurdering af, hvilken kombination af foranstaltninger, herunder etablering af nye transmissionslinjer, udvikling af lokale intelligente net og integrering af effektivitet og fleksibilitet i systemet, der er den mest optimale i den givne situation; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at vores energilandskab er ved at blive mere decentraliseret på grund af energiprosumenternes voksende betydning; gør derfor opmærksom på vigtigheden af et velgennemtænkt intelligent transmissions- og distributionsnet; fremhæver den stadig større og afgørende rolle, som distributionssystemoperatørerne spiller som markedsformidlere, eftersom størstedelen af anlæggene til vedvarende energi er forbundet med distributionsnettene; understreger hvad det angår, at det ved forsøg på at løse flaskehalsproblemer i nettet er nødvendigt at foretage en grundig vurdering af, hvilken kombination af foranstaltninger, herunder etablering af nye transmissionslinjer, udvikling af lokale intelligente net og integrering af effektivitet og fleksibilitet i systemet, der er den mest optimale i den givne situation;

| 14. | understreger, at fordelene ved at øge sammenkoblingsniveauet ikke kan opnås uden en høj grad af kobling af markeder og transmissionssystemoperatører; opfordrer Kommissionen til at gøre sit yderste for at forhindre, at koblingen etableres mellem grupper af medlemsstater, og for at fremme kobling på EU-plan, som omfatter alle medlemsstater og nabolande, især de lande, der deltager i den europæiske naboskabspolitik (ENP); |
| --- | --- |

14.

understreger, at fordelene ved at øge sammenkoblingsniveauet ikke kan opnås uden en høj grad af kobling af markeder og transmissionssystemoperatører; opfordrer Kommissionen til at gøre sit yderste for at forhindre, at koblingen etableres mellem grupper af medlemsstater, og for at fremme kobling på EU-plan, som omfatter alle medlemsstater og nabolande, især de lande, der deltager i den europæiske naboskabspolitik (ENP);

| 15. | minder om, at projekter af fælles interesse vurderes af regionale grupper, som er nedsat af Kommissionen og består af repræsentanter fra medlemsstaterne, de nationale reguleringsmyndigheder, eltransmissionssystemoperatørerne og projektiværksættere, ENTSO-E, ACER, Kommissionen og andre centrale interessenter; |
| --- | --- |

15.

minder om, at projekter af fælles interesse vurderes af regionale grupper, som er nedsat af Kommissionen og består af repræsentanter fra medlemsstaterne, de nationale reguleringsmyndigheder, eltransmissionssystemoperatørerne og projektiværksættere, ENTSO-E, ACER, Kommissionen og andre centrale interessenter;

| 16. | understreger, at listen over projekter af fælles interesse skal udarbejdes på en mere gennemsigtig og ansvarlig måde; bemærker, at ENTSO-E, transmissionssystemoperatører og projektiværksættere spiller en fremtrædende rolle i udviklingen af en harmoniseret metodologi til costbenefitanalyser, udarbejdelsen af de tiårige netudviklingsplaner og netreglerne samt ved vurderingen af fordele og ulemper ved hvert projekt; minder om, at der er behov for komplette vurderinger, herunder af økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger; opfordrer i den sammenhæng Kommissionen til at sikre, at disse vurderinger foretages af kvalificerede eksperter, som er fuldstændigt uafhængige af projektiværksætterne; understreger, at det er nødvendigt at optimere den generelle proces ved at fremme større inddragelse af Europa-Parlamentet og andre aktører, herunder repræsentanter fra civilsamfundet; opfordrer Kommissionen, ACER og de nationale reguleringsmyndigheder til at spille en mere proaktiv rolle med henblik på at sikre en mere neutral, gennemsigtig, sporbar og inklusiv høringsproces; opfordrer Kommissionen til at vurdere de situationer, hvor anvendelsen af den bedste tilgængelige teknologi (BAT) kan gøres til en fremherskende parameter for tildeling af EU-støtte til projekter; |
| --- | --- |

16.

understreger, at listen over projekter af fælles interesse skal udarbejdes på en mere gennemsigtig og ansvarlig måde; bemærker, at ENTSO-E, transmissionssystemoperatører og projektiværksættere spiller en fremtrædende rolle i udviklingen af en harmoniseret metodologi til costbenefitanalyser, udarbejdelsen af de tiårige netudviklingsplaner og netreglerne samt ved vurderingen af fordele og ulemper ved hvert projekt; minder om, at der er behov for komplette vurderinger, herunder af økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger; opfordrer i den sammenhæng Kommissionen til at sikre, at disse vurderinger foretages af kvalificerede eksperter, som er fuldstændigt uafhængige af projektiværksætterne; understreger, at det er nødvendigt at optimere den generelle proces ved at fremme større inddragelse af Europa-Parlamentet og andre aktører, herunder repræsentanter fra civilsamfundet; opfordrer Kommissionen, ACER og de nationale reguleringsmyndigheder til at spille en mere proaktiv rolle med henblik på at sikre en mere neutral, gennemsigtig, sporbar og inklusiv høringsproces; opfordrer Kommissionen til at vurdere de situationer, hvor anvendelsen af den bedste tilgængelige teknologi (BAT) kan gøres til en fremherskende parameter for tildeling af EU-støtte til projekter;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at forklare rangordningsproceduren for projekter af fælles interesse bedre; minder om, at projekter af fælles interesse for at blive taget i betragtning bør være medtaget i ENTSO-E’s tiårige netudviklingsplaner, men at den endelige beslutning om finansiering træffes af Kommissionen på grundlag af dens egne vurderingskriterier for udvælgelse af projekter; anmoder Kommissionen om at gøre udtrykkeligt rede for disse kriterier; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at forklare rangordningsproceduren for projekter af fælles interesse bedre; minder om, at projekter af fælles interesse for at blive taget i betragtning bør være medtaget i ENTSO-E’s tiårige netudviklingsplaner, men at den endelige beslutning om finansiering træffes af Kommissionen på grundlag af dens egne vurderingskriterier for udvælgelse af projekter; anmoder Kommissionen om at gøre udtrykkeligt rede for disse kriterier;

| 18. | opfordrer Kommissionen til hvert år at aflægge rapport til Europa-Parlamentet om gennemførelsen af projekter af fælles interesse og om fremskridtene med hensyn til at nå målet på 10 % som led i den årlige statusopgørelse, der skal indgå i den strategiske ramme for energiunionen; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til hvert år at aflægge rapport til Europa-Parlamentet om gennemførelsen af projekter af fælles interesse og om fremskridtene med hensyn til at nå målet på 10 % som led i den årlige statusopgørelse, der skal indgå i den strategiske ramme for energiunionen;

Tilladelsesproceduren

| 19. | understreger, at den langvarige procedure for udstedelse af tilladelser er en stor udfordring for nye højspændingsledninger i Europa; opfordrer medlemsstaterne til at fremme hurtigere procedurer, samtidig med at garantierne for varetagelse af almenhedens interesse, herunder effektive offentlige høringer, opretholdes på et passende niveau; |
| --- | --- |

19.

understreger, at den langvarige procedure for udstedelse af tilladelser er en stor udfordring for nye højspændingsledninger i Europa; opfordrer medlemsstaterne til at fremme hurtigere procedurer, samtidig med at garantierne for varetagelse af almenhedens interesse, herunder effektive offentlige høringer, opretholdes på et passende niveau;

| 20. | minder om, at projekterne på listen over projekter af fælles interesse nyder godt af lovgivningsmæssig fortrinsbehandling, fremskyndet planlægning, en bindende frist på 3,5 år for udstedelse af tilladelser og hurtigere miljøvurderingsprocedurer, og at de endvidere kan være berettiget til ekstra finansiering under Connecting Europe-faciliteten (CEF) og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI); opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af, hvordan denne fremskyndede planlægning gennemføres i alle medlemsstaterne, og hvorvidt de lever op til kravet om en sådan; |
| --- | --- |

20.

minder om, at projekterne på listen over projekter af fælles interesse nyder godt af lovgivningsmæssig fortrinsbehandling, fremskyndet planlægning, en bindende frist på 3,5 år for udstedelse af tilladelser og hurtigere miljøvurderingsprocedurer, og at de endvidere kan være berettiget til ekstra finansiering under Connecting Europe-faciliteten (CEF) og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI); opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af, hvordan denne fremskyndede planlægning gennemføres i alle medlemsstaterne, og hvorvidt de lever op til kravet om en sådan;

| 21. | påpeger, at offentlighedens kendskab og støtte til sammenkoblingsprojekter er afgørende for at sikre en hurtig gennemførelse heraf; påpeger, at de gennemsigtige og inklusive processer og de strengeste miljømæssige standarder ikke må undergraves i forbindelse med anlæg af nye strømledninger; opfordrer projektiværksættere til at anvende den bedste tilgængelige teknik for nye sammenkoblinger med det formål at øge sammenhængen mellem projektinvesteringer i nettene, miljømæssig bæredygtighed og lokal accept; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at offentlighedens kendskab og støtte til sammenkoblingsprojekter er afgørende for at sikre en hurtig gennemførelse heraf; påpeger, at de gennemsigtige og inklusive processer og de strengeste miljømæssige standarder ikke må undergraves i forbindelse med anlæg af nye strømledninger; opfordrer projektiværksættere til at anvende den bedste tilgængelige teknik for nye sammenkoblinger med det formål at øge sammenhængen mellem projektinvesteringer i nettene, miljømæssig bæredygtighed og lokal accept;

| 22. | understreger, at implementering af en »one-stop-shop«-strategi bidrager til at forkorte tilladelsesprocedurerne; minder om, at hver medlemsstat i henhold til TEN-E-forordningen skal udpege en national kompetent myndighed, der skal være ansvarlig for at lette, afkorte og koordinere tilladelsesprocessen på nationalt plan; glæder sig i den forbindelse over, at Kommissionens evaluering af »one-stop-shop«-strategien skal finde sted i 2017, og opfordrer Kommissionen til inden for denne ramme at vurdere potentialet i én enkelt »one-stop-shop« på EU-plan; |
| --- | --- |

22.

understreger, at implementering af en »one-stop-shop«-strategi bidrager til at forkorte tilladelsesprocedurerne; minder om, at hver medlemsstat i henhold til TEN-E-forordningen skal udpege en national kompetent myndighed, der skal være ansvarlig for at lette, afkorte og koordinere tilladelsesprocessen på nationalt plan; glæder sig i den forbindelse over, at Kommissionens evaluering af »one-stop-shop«-strategien skal finde sted i 2017, og opfordrer Kommissionen til inden for denne ramme at vurdere potentialet i én enkelt »one-stop-shop« på EU-plan;

ACER’s rolle

| 23. | bemærker, ACER er underbemandet og mangler ressourcer; opfordrer EU’s budgetmyndighed til at give agenturet de nødvendige ressourcer, navnligt et tilstrækkeligt eget personale, for at sætte det i stand til på behørig vis og rettidigt at udføre de opgaver, det er pålagt i lovgivningen; opfordrer til en styrkelse af ACER’s rolle, navnlig med hensyn til ENTSO-E og med henblik på til at styrke koordinering af og mægling mellem de nationale reguleringsmyndigheder og koordinering af grænseoverskridende reguleringsmæssige anliggender; |
| --- | --- |

23.

bemærker, ACER er underbemandet og mangler ressourcer; opfordrer EU’s budgetmyndighed til at give agenturet de nødvendige ressourcer, navnligt et tilstrækkeligt eget personale, for at sætte det i stand til på behørig vis og rettidigt at udføre de opgaver, det er pålagt i lovgivningen; opfordrer til en styrkelse af ACER’s rolle, navnlig med hensyn til ENTSO-E og med henblik på til at styrke koordinering af og mægling mellem de nationale reguleringsmyndigheder og koordinering af grænseoverskridende reguleringsmæssige anliggender;

| 24. | fremhæver, at det er vigtigt, at de nationale energireguleringsmyndigheder har kvalificeret personale med den nødvendige ekspertviden, specialisering og uafhængighed; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2016 at gennemføre en uafhængig gennemgang af de ressourcer, som de enkelte nationale energireguleringsmyndigheder råder over, og den uafhængighedsgrad, de indtil nu har opnået, og i den forbindelse fremkomme med forslag til, hvordan situationen kan forbedres; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at det er vigtigt, at de nationale energireguleringsmyndigheder har kvalificeret personale med den nødvendige ekspertviden, specialisering og uafhængighed; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2016 at gennemføre en uafhængig gennemgang af de ressourcer, som de enkelte nationale energireguleringsmyndigheder råder over, og den uafhængighedsgrad, de indtil nu har opnået, og i den forbindelse fremkomme med forslag til, hvordan situationen kan forbedres;

| 25. | bemærker, at der mangler gennemsigtighed med hensyn til beregningen af den grænseoverskridende kapacitet, der stilles til rådighed for markedet, og hyppigheden og omfanget af samt grundene til nedskæringer af sammenkoblingskapacitet; tvivler i denne forbindelse på, at de fleste af de væsentlige nedskæringer belyses fuldt ud; anmoder Kommissionen om at give ACER tilstrækkelige beføjelser til at indsamle de nødvendige oplysninger om hver enkelt grænseoverskridende transmissionskapacitet, således at agenturet kan udføre sine tilsynsopgaver effektivt; anmoder om, at sådanne oplysninger sendes til ACER sammen med den nødvendige baggrundsinformation om det nationale netværks struktur og funktionsmåde; glæder sig i den forbindelse over den hurtige færdiggørelse af netreglerne for elektricitet; noterer sig Kommissionen planer om at udvide ACER's mandat, ansvarsområde og beføjelser og dens overvejelser om, hvad dette kan indebære, således som det er fremlagt dens meddelelse for nylig om »En ny aftale for energiforbrugere«; opfordrer Kommissionen til at fremsætte konkrete forslag i denne henseende for at fremme gennemførelsen af et reelt indre marked for energi; gør opmærksom på, at eventuelle nye ansvarsområder, som tildeles ACER, bør ledsages af tilstrækkelige ressourcer; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at der mangler gennemsigtighed med hensyn til beregningen af den grænseoverskridende kapacitet, der stilles til rådighed for markedet, og hyppigheden og omfanget af samt grundene til nedskæringer af sammenkoblingskapacitet; tvivler i denne forbindelse på, at de fleste af de væsentlige nedskæringer belyses fuldt ud; anmoder Kommissionen om at give ACER tilstrækkelige beføjelser til at indsamle de nødvendige oplysninger om hver enkelt grænseoverskridende transmissionskapacitet, således at agenturet kan udføre sine tilsynsopgaver effektivt; anmoder om, at sådanne oplysninger sendes til ACER sammen med den nødvendige baggrundsinformation om det nationale netværks struktur og funktionsmåde; glæder sig i den forbindelse over den hurtige færdiggørelse af netreglerne for elektricitet; noterer sig Kommissionen planer om at udvide ACER's mandat, ansvarsområde og beføjelser og dens overvejelser om, hvad dette kan indebære, således som det er fremlagt dens meddelelse for nylig om »En ny aftale for energiforbrugere«; opfordrer Kommissionen til at fremsætte konkrete forslag i denne henseende for at fremme gennemførelsen af et reelt indre marked for energi; gør opmærksom på, at eventuelle nye ansvarsområder, som tildeles ACER, bør ledsages af tilstrækkelige ressourcer;

Finansielle instrumenter

| 26. | noterer sig Kommissionens skøn, ifølge hvilket det er nødvendigt med en finansiering på 35 mia. EUR for at nå målet på 10 % senest i 2020 i alle medlemsstater; minder om, at ifølge forordningen om Connecting Europe-faciliteten ((EU) nr. 1316/2013) bør hovedparten af den finansielle støtte inden for finansieringsrammen til energi under denne facilitet stilles til rådighed for elprojekter, og insisterer på, at Kommissionen tager behørigt hensyn til dette; støtter Kommissionens anbefaling om at koncentrere Connecting Europe-faciliteten om nogle få vigtige projekter; understreger, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod projekter, der adresserer de mest betydelige huller i EU's integrerede elmarked og utilstrækkelig sammenkoblingsgrad; mener, at der fortsat bør stilles en passende EU-finansiering til rådighed også efter 2020 for at støtte etableringen af ikke-kommercielt levedygtige elsammenkoblingsprojekter, der er nødvendige for at sikre et velfungerende indre marked for energi og sikker drift af elsystemerne; understreger, at EIB spiller en vigtig rolle ved at støtte investorer i kommercielt levedygtige elinfrastrukturprojekter; noterer sig oprettelsen af EFSI og opfordrer Kommissionen til at sikre, at fonden effektivt tiltrækker investeringer i elsammenkobling; |
| --- | --- |

26.

noterer sig Kommissionens skøn, ifølge hvilket det er nødvendigt med en finansiering på 35 mia. EUR for at nå målet på 10 % senest i 2020 i alle medlemsstater; minder om, at ifølge forordningen om Connecting Europe-faciliteten ((EU) nr. 1316/2013) bør hovedparten af den finansielle støtte inden for finansieringsrammen til energi under denne facilitet stilles til rådighed for elprojekter, og insisterer på, at Kommissionen tager behørigt hensyn til dette; støtter Kommissionens anbefaling om at koncentrere Connecting Europe-faciliteten om nogle få vigtige projekter; understreger, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod projekter, der adresserer de mest betydelige huller i EU's integrerede elmarked og utilstrækkelig sammenkoblingsgrad; mener, at der fortsat bør stilles en passende EU-finansiering til rådighed også efter 2020 for at støtte etableringen af ikke-kommercielt levedygtige elsammenkoblingsprojekter, der er nødvendige for at sikre et velfungerende indre marked for energi og sikker drift af elsystemerne; understreger, at EIB spiller en vigtig rolle ved at støtte investorer i kommercielt levedygtige elinfrastrukturprojekter; noterer sig oprettelsen af EFSI og opfordrer Kommissionen til at sikre, at fonden effektivt tiltrækker investeringer i elsammenkobling;

| 27. | opfordrer endvidere Kommissionen til at: 1) tilskynde til investeringer i den bedste tilgængelige teknologi, som ganske vist kan være dyrere, men giver betydelige økonomiske gevinster ud fra en livscyklusbetragtning samt tidsbesparelser og fordele i kraft af en teknologisk førerposition på lang sigt; 2) gennemføre en revision af finansieringsbestemmelserne med det formål at strømline de eksisterende mekanismer; og 3) styrke incitamenter til yderligere investeringer i nettet, bl.a. ved at tilskynde til, at overskud hidrørende fra såkaldte flaskehalsindtægter geninvesteres i netværksstyrkende infrastruktur og teknologi, herunder yderligere sammenkoblinger; |
| --- | --- |

27.

opfordrer endvidere Kommissionen til at: 1) tilskynde til investeringer i den bedste tilgængelige teknologi, som ganske vist kan være dyrere, men giver betydelige økonomiske gevinster ud fra en livscyklusbetragtning samt tidsbesparelser og fordele i kraft af en teknologisk førerposition på lang sigt; 2) gennemføre en revision af finansieringsbestemmelserne med det formål at strømline de eksisterende mekanismer; og 3) styrke incitamenter til yderligere investeringer i nettet, bl.a. ved at tilskynde til, at overskud hidrørende fra såkaldte flaskehalsindtægter geninvesteres i netværksstyrkende infrastruktur og teknologi, herunder yderligere sammenkoblinger;

Regionalt samarbejde

Baltikum

| 28. | bemærker, at de planlagte sammenkoblinger forventes at sætte de baltiske stater i stand til at nå målet på 10 % inden udgangen af 2015; finder det betænkeligt, at de baltiske staters net stadig er synkroniseret med og afhængigt af det russiske elnet, hvilket er en hindring for et fuldt integreret og velfungerende europæisk marked for elektricitet; opfordrer til en hurtig synkronisering af de baltiske staters net med det europæiske kontinentale net for at sikre fuld integration i det indre marked for elektricitet, en større elforsyningssikkerhed og sikker drift af systemet; opfordrer de berørte medlemsstater til at tage de nødvendige skridt til at indlede og ENTSO-E til at iværksætte en formel procedure for udvidelse af det synkrone europæiske kontinentale net til de baltiske stater; tilskynder Kommissionen til at støtte og overvåge gennemførelsen af dette projekt; fremhæver det fælles nordiske elmarked som et eksempel på bedste praksis inden for samarbejde mellem medlemsstater om at skabe og udvikle det indre marked for elektricitet; anerkender betydningen af øget sammenkobling mellem Polen og det nordiske elmarked, hvis Polen skal nå sit mål på 10 %; glæder sig over undertegnelsen af aftalememorandummet om en styrket plan for sammenkobling af det baltiske energimarked (BEMIP); understreger, at det regionale samarbejde gennem BEMIP fortsætter, og at solidariteten mellem medlemsstaterne ved gennemførelsen af projekter af fælles interesse øges yderligere; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at de planlagte sammenkoblinger forventes at sætte de baltiske stater i stand til at nå målet på 10 % inden udgangen af 2015; finder det betænkeligt, at de baltiske staters net stadig er synkroniseret med og afhængigt af det russiske elnet, hvilket er en hindring for et fuldt integreret og velfungerende europæisk marked for elektricitet; opfordrer til en hurtig synkronisering af de baltiske staters net med det europæiske kontinentale net for at sikre fuld integration i det indre marked for elektricitet, en større elforsyningssikkerhed og sikker drift af systemet; opfordrer de berørte medlemsstater til at tage de nødvendige skridt til at indlede og ENTSO-E til at iværksætte en formel procedure for udvidelse af det synkrone europæiske kontinentale net til de baltiske stater; tilskynder Kommissionen til at støtte og overvåge gennemførelsen af dette projekt; fremhæver det fælles nordiske elmarked som et eksempel på bedste praksis inden for samarbejde mellem medlemsstater om at skabe og udvikle det indre marked for elektricitet; anerkender betydningen af øget sammenkobling mellem Polen og det nordiske elmarked, hvis Polen skal nå sit mål på 10 %; glæder sig over undertegnelsen af aftalememorandummet om en styrket plan for sammenkobling af det baltiske energimarked (BEMIP); understreger, at det regionale samarbejde gennem BEMIP fortsætter, og at solidariteten mellem medlemsstaterne ved gennemførelsen af projekter af fælles interesse øges yderligere;

Nordsøregionen

| 29. | anerkender, at havvindmølleparker i Nordsøregionen har potentiale til at levere over 8 % af Europas elforsyning inden udgangen af 2030; bemærker endvidere, at en koordineret planlægning og bygningen af en regional offshore- netinfrastruktur, markedsadgang og deling af reservekapacitet i Nordsøregionen kan give omkostningsbesparelser på 5-13 mia. EUR om året inden udgangen af 2030 via et bedre integreret regionalt marked; opfordrer Kommissionen og de relevante medlemsstater til at blåstemple disse potentialer i forbindelse med udarbejdelsen af 2030-forvaltningsstrukturen og den efterfølgende planlægning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give stærk politisk opbakning og støtte til et havenerginet i Nordsøområdet (North Seas Offshore Grid) som et vigtigt element i opbygningen af en effektiv energiunion; opfordrer indtrængende de kommende EU-rådsformandskaber til at udarbejde en retlig ramme og vedtage den under det nederlandske formandskab i 2016 i form af en mellemstatslig aftale mellem de relevante medlemsstater, der definerer en fælles elstrategi for Nordsøregionen; |
| --- | --- |

29.

anerkender, at havvindmølleparker i Nordsøregionen har potentiale til at levere over 8 % af Europas elforsyning inden udgangen af 2030; bemærker endvidere, at en koordineret planlægning og bygningen af en regional offshore- netinfrastruktur, markedsadgang og deling af reservekapacitet i Nordsøregionen kan give omkostningsbesparelser på 5-13 mia. EUR om året inden udgangen af 2030 via et bedre integreret regionalt marked; opfordrer Kommissionen og de relevante medlemsstater til at blåstemple disse potentialer i forbindelse med udarbejdelsen af 2030-forvaltningsstrukturen og den efterfølgende planlægning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give stærk politisk opbakning og støtte til et havenerginet i Nordsøområdet (North Seas Offshore Grid) som et vigtigt element i opbygningen af en effektiv energiunion; opfordrer indtrængende de kommende EU-rådsformandskaber til at udarbejde en retlig ramme og vedtage den under det nederlandske formandskab i 2016 i form af en mellemstatslig aftale mellem de relevante medlemsstater, der definerer en fælles elstrategi for Nordsøregionen;

Det centrale Vesteuropa

| 30. | fremhæver, at det fælles elmarked mellem Østrig og Tyskland fremmer gennemførelsen af et integreret europæisk energimarked; anerkender, at det fælles budområde — som blev indført i 2002 — betyder, at engrospriserne på elektricitet i disse to lande er de samme, og sikrer ubegrænset handel med elektricitet og forsyningssikkerhed på næsten 100 %; bemærker, at det østrigsk-tyske budområde er det eneste forholdsvis store område i Europa, som er fælles for to lande; gør opmærksom på, at større budområder understøtter de nødvendige karakteristika ved et velfungerende og likvidt elmarked, som kan mindske handelsomkostninger, tilvejebringe robuste prissignaler for investeringsbeslutninger og fremme mere konkurrence; opfordrer til hurtig udvikling af net med det formål at integrere vedvarende energikilder i elmarkedet og sikre nettets stabilitet, især i Sydtyskland; opfordrer til, at denne succesmodel bibeholdes, og at budområdet udvides; |
| --- | --- |

30.

fremhæver, at det fælles elmarked mellem Østrig og Tyskland fremmer gennemførelsen af et integreret europæisk energimarked; anerkender, at det fælles budområde — som blev indført i 2002 — betyder, at engrospriserne på elektricitet i disse to lande er de samme, og sikrer ubegrænset handel med elektricitet og forsyningssikkerhed på næsten 100 %; bemærker, at det østrigsk-tyske budområde er det eneste forholdsvis store område i Europa, som er fælles for to lande; gør opmærksom på, at større budområder understøtter de nødvendige karakteristika ved et velfungerende og likvidt elmarked, som kan mindske handelsomkostninger, tilvejebringe robuste prissignaler for investeringsbeslutninger og fremme mere konkurrence; opfordrer til hurtig udvikling af net med det formål at integrere vedvarende energikilder i elmarkedet og sikre nettets stabilitet, især i Sydtyskland; opfordrer til, at denne succesmodel bibeholdes, og at budområdet udvides;

Central- og Sydøsteuropa

| 31. | understreger, at Central- og Sydøsteuropa råder over et enormt — og i stort omfang uudnyttet — potentiale inden for vedvarende energikilder; bemærker, at samarbejde og koordinering omkring langsigtet planlægning og opbygning af en regional netinfrastruktur i Central- og Sydøsteuropa ikke kun skal være begrænset til EU, men også skal omfatte tredjelande på Vestbalkan samt Tyrkiet; opfordrer til etablering af en ny platform, hvor alle de vigtigste interessenter i regionen kan drøfte og yde politisk støtte til fælles projekter med det formål fuldt ud at udnytte regionens potentiale inden for elproduktion; påpeger, at EU’s Gruppe på Højt Plan vedrørende Gassammenkobling i Central-, Øst- og Sydeuropa, der blev nedsat i februar 2015, kan blive en sådan platform, forudsat at dens mandat udvides til at omfatte elektricitetsområdet og inddragelse af tredjelande i Central- og Sydøsteuropa; påpeger, at Kommissionen i en sådan platform vil kunne bidrage med lederskab og politisk støtte; |
| --- | --- |

31.

understreger, at Central- og Sydøsteuropa råder over et enormt — og i stort omfang uudnyttet — potentiale inden for vedvarende energikilder; bemærker, at samarbejde og koordinering omkring langsigtet planlægning og opbygning af en regional netinfrastruktur i Central- og Sydøsteuropa ikke kun skal være begrænset til EU, men også skal omfatte tredjelande på Vestbalkan samt Tyrkiet; opfordrer til etablering af en ny platform, hvor alle de vigtigste interessenter i regionen kan drøfte og yde politisk støtte til fælles projekter med det formål fuldt ud at udnytte regionens potentiale inden for elproduktion; påpeger, at EU’s Gruppe på Højt Plan vedrørende Gassammenkobling i Central-, Øst- og Sydeuropa, der blev nedsat i februar 2015, kan blive en sådan platform, forudsat at dens mandat udvides til at omfatte elektricitetsområdet og inddragelse af tredjelande i Central- og Sydøsteuropa; påpeger, at Kommissionen i en sådan platform vil kunne bidrage med lederskab og politisk støtte;

| 32. | gør opmærksom på, at den store afhængighed i Central- og Sydøsteuropa af energiimport betyder, at det er af afgørende betydning at øge den grænseoverskridende elkapacitet, hvilket vil bidrage til at sikre regionens forsyningssikkerhed og på lang sigt vil bidrage til at mindske folks elregninger; |
| --- | --- |

32.

gør opmærksom på, at den store afhængighed i Central- og Sydøsteuropa af energiimport betyder, at det er af afgørende betydning at øge den grænseoverskridende elkapacitet, hvilket vil bidrage til at sikre regionens forsyningssikkerhed og på lang sigt vil bidrage til at mindske folks elregninger;

| 33. | anbefaler, at Kommissionen foretager en grundig vurdering af mulighederne for nye elsammenkoblinger i Middelhavsregionen og mellem sydeuropæiske og nordafrikanske markeder med henblik på at øge forsyningssikkerheden og udvikle vedvarende energi i begge regioner; |
| --- | --- |

33.

anbefaler, at Kommissionen foretager en grundig vurdering af mulighederne for nye elsammenkoblinger i Middelhavsregionen og mellem sydeuropæiske og nordafrikanske markeder med henblik på at øge forsyningssikkerheden og udvikle vedvarende energi i begge regioner;

Den Iberiske Halvø

| 34. | understreger betydningen af en betydeligt øget sammenkobling mellem Spanien og Frankrig til støtte for den vedvarende energi i regionen og for at sætte Den Iberiske Halvø i stand til at deltage fuldt ud i det indre marked for elektricitet; anser Madriderklæringen, som blev undertegnet den 4. marts 2015, og oprettelsen af en gruppe på højt plan vedrørende sammenkoblinger i det sydvestlige Europa for at være vigtige skridt i retning af at øge regionens sammenkobling; anerkender, at den nuværende sammenkoblingskapacitet mellem Den Iberiske Halvø og det centrale Europa er for lille, og at projekterne på den første liste over projekter af fælles interesse ikke var tilstrækkelige til at nå målet for sammenkobling i 2020; opfordrer landene i regionen til at støtte udviklingen af deres betydelige potentiale inden for vedvarende energi og til at lette sektorens adgang til det integrerede europæiske marked; |
| --- | --- |

34.

understreger betydningen af en betydeligt øget sammenkobling mellem Spanien og Frankrig til støtte for den vedvarende energi i regionen og for at sætte Den Iberiske Halvø i stand til at deltage fuldt ud i det indre marked for elektricitet; anser Madriderklæringen, som blev undertegnet den 4. marts 2015, og oprettelsen af en gruppe på højt plan vedrørende sammenkoblinger i det sydvestlige Europa for at være vigtige skridt i retning af at øge regionens sammenkobling; anerkender, at den nuværende sammenkoblingskapacitet mellem Den Iberiske Halvø og det centrale Europa er for lille, og at projekterne på den første liste over projekter af fælles interesse ikke var tilstrækkelige til at nå målet for sammenkobling i 2020; opfordrer landene i regionen til at støtte udviklingen af deres betydelige potentiale inden for vedvarende energi og til at lette sektorens adgang til det integrerede europæiske marked;

| 35. | glæder sig over Kommissionens initiativ til at gennemføre en undersøgelse af fordelene ved at sammenkoble Den Iberiske Halvø med Frankrig, Det Forenede Kongerige, Italien og landene på den sydlige side af Middelhavet; |
| --- | --- |

35.

glæder sig over Kommissionens initiativ til at gennemføre en undersøgelse af fordelene ved at sammenkoble Den Iberiske Halvø med Frankrig, Det Forenede Kongerige, Italien og landene på den sydlige side af Middelhavet;

Efter 2020

| 36. | bemærker, at Europas energisystem har udviklet sig siden 2002, hvor målet på 10 % for elsammenkoblingerne oprindeligt blev fastlagt, — og navnlig, at vedvarende energikilder er blevet mere udbredte på hele kontinentet; henstiller i den forbindelse til, at målet på 15 % for 2030 baseret på installeret kapacitet ikke bør stå alene, og at det bør vurderes omhyggeligt og grundigt for at sikre, at det er egnet til formålet og relevant og muligt at gennemføre; anmoder derfor Kommissionen om at evaluere fastlæggelsen af supplerende regionale mål og finde bedre kvalitative og kvantitative benchmarks såsom handelsstrømme, spidsbelastninger og flaskehalse, som kan vise, hvor meget sammenkobling der er brug for; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at Europas energisystem har udviklet sig siden 2002, hvor målet på 10 % for elsammenkoblingerne oprindeligt blev fastlagt, — og navnlig, at vedvarende energikilder er blevet mere udbredte på hele kontinentet; henstiller i den forbindelse til, at målet på 15 % for 2030 baseret på installeret kapacitet ikke bør stå alene, og at det bør vurderes omhyggeligt og grundigt for at sikre, at det er egnet til formålet og relevant og muligt at gennemføre; anmoder derfor Kommissionen om at evaluere fastlæggelsen af supplerende regionale mål og finde bedre kvalitative og kvantitative benchmarks såsom handelsstrømme, spidsbelastninger og flaskehalse, som kan vise, hvor meget sammenkobling der er brug for;

| 37. | understreger behovet for at basere et fremtidigt elsammenkoblingsmål på EU’s langsigtede klimamål og på det bæredygtige energisystem, som EU stræber efter; bemærker i den forbindelse, at hvor stor en grad af sammenkobling, der er brug for, navnlig vil afhænge af en række parametre, herunder: a) anvendelse i medlemsstaternes og EU's politikker af princippet om »energieffektivitet først« og gennemførelse af flere foranstaltninger på efterspørgselssiden; b) udvikling af decentral elproduktion baseret på vedvarende energikilder og af de hermed forbundne intelligente net; c) hensyntagen i de nationale beslutninger om energimikset til EU's langsigtede klima- og energimål; d) udvikling af energilagringsteknologier — herunder på husstands- og kommunalt plan; e) anvendelse af de bedste tilgængelige teknologier, hvor det er hensigtsmæssigt; f) anerkendelse af folk som prosumenter i energisystemet; og g) etablering af klare incitamenter til at investere i nettene; |
| --- | --- |

37.

understreger behovet for at basere et fremtidigt elsammenkoblingsmål på EU’s langsigtede klimamål og på det bæredygtige energisystem, som EU stræber efter; bemærker i den forbindelse, at hvor stor en grad af sammenkobling, der er brug for, navnlig vil afhænge af en række parametre, herunder: a) anvendelse i medlemsstaternes og EU's politikker af princippet om »energieffektivitet først« og gennemførelse af flere foranstaltninger på efterspørgselssiden; b) udvikling af decentral elproduktion baseret på vedvarende energikilder og af de hermed forbundne intelligente net; c) hensyntagen i de nationale beslutninger om energimikset til EU's langsigtede klima- og energimål; d) udvikling af energilagringsteknologier — herunder på husstands- og kommunalt plan; e) anvendelse af de bedste tilgængelige teknologier, hvor det er hensigtsmæssigt; f) anerkendelse af folk som prosumenter i energisystemet; og g) etablering af klare incitamenter til at investere i nettene;

o

o o

| 38. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

38.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/54

---

P8_TA(2015)0446

Gennemførelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om gennemførelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress (2015/2042(INI))

(2017/C 399/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Gennemførelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — 2013« (COM(2014)0639), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Gennemførelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — 2013« (COM(2014)0639),

| — | der henviser til »Interim Evaluation of the European Progress Microfinance Facility af 5. maj 2015« (midtvejsevaluering af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Interim Evaluation of the European Progress Microfinance Facility af 5. maj 2015« (midtvejsevaluering af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress) (1),

| — | der henviser til »Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument« (undersøgelse af mangler på mikrofinansieringsområdet og muligheder for at afhjælpe disse gennem et finansielt EU-instrument) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument« (undersøgelse af mangler på mikrofinansieringsområdet og muligheder for at afhjælpe disse gennem et finansielt EU-instrument) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (3) (EaSI-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«) og om ændring af afgørelse nr. 283/2010/EU om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (3) (EaSI-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (4) (»faciliteten«) (»afgørelsen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 283/2010/EU af 25. marts 2010 om oprettelse af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress til fordel for beskæftigelse og social integration (4) (»faciliteten«) (»afgørelsen«),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 med henstillinger til Kommissionen om et europæisk initiativ til udbredelse af mikrokreditter for at fremme væksten og beskæftigelsen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 med henstillinger til Kommissionen om et europæisk initiativ til udbredelse af mikrokreditter for at fremme væksten og beskæftigelsen (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets forskningstjenestes dybdegående analyse fra maj 2015 med titlen »European Progress Microfinance Facility — Interim evaluation« (den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — Midtvejsevaluering) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets forskningstjenestes dybdegående analyse fra maj 2015 med titlen »European Progress Microfinance Facility — Interim evaluation« (den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — Midtvejsevaluering) (6),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 8/2015 med titlen »Sikrer EU's finansielle støtte til mikroiværksættere en tilstrækkelig dækning af disses behov?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 8/2015 med titlen »Sikrer EU's finansielle støtte til mikroiværksættere en tilstrækkelig dækning af disses behov?«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetkontroludvalget (A8-0331/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Budgetkontroludvalget (A8-0331/2015),

| A. | der henviser til, at mikrofinansiering bidrager til at nå målene i Europa 2020-strategien; der henviser til, at mikrofinansiering kan løfte folk ud af fattigdom og arbejdsløshed, give dem værdighed og forbedre samhørighed i samfundene ved at øge social inklusion og mindske sociale forskelle; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at mikrofinansiering bidrager til at nå målene i Europa 2020-strategien; der henviser til, at mikrofinansiering kan løfte folk ud af fattigdom og arbejdsløshed, give dem værdighed og forbedre samhørighed i samfundene ved at øge social inklusion og mindske sociale forskelle;

| B. | der henviser til, at målet med faciliteten er at øge adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering for personer, som har mistet eller er i fare for at miste deres arbejde, eller som har vanskeligt ved at komme ind på eller tilbage på arbejdsmarkedet, samt personer, der er i fare for at blive socialt udstødt, eller sårbare personer, der er dårligt stillede med hensyn til at få adgang til det konventionelle lånemarked og ønsker at etablere eller videreudvikle deres egen mikrovirksomhed, herunder som selvstændig erhvervsdrivende; der henviser til, at målet med faciliteten er at øge adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering for mikrovirksomheder og den sociale økonomi; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at målet med faciliteten er at øge adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering for personer, som har mistet eller er i fare for at miste deres arbejde, eller som har vanskeligt ved at komme ind på eller tilbage på arbejdsmarkedet, samt personer, der er i fare for at blive socialt udstødt, eller sårbare personer, der er dårligt stillede med hensyn til at få adgang til det konventionelle lånemarked og ønsker at etablere eller videreudvikle deres egen mikrovirksomhed, herunder som selvstændig erhvervsdrivende; der henviser til, at målet med faciliteten er at øge adgangen til og tilgængeligheden af mikrofinansiering for mikrovirksomheder og den sociale økonomi;

| C. | der henviser til, at målet med faciliteten er at forbedre kapaciteten hos formidlere med henblik på at øge antallet af potentielle transaktioner for at fremme beskæftigelsen ved at skabe kvalitetsjob, vækst og social inklusion i lokalsamfundene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at målet med faciliteten er at forbedre kapaciteten hos formidlere med henblik på at øge antallet af potentielle transaktioner for at fremme beskæftigelsen ved at skabe kvalitetsjob, vækst og social inklusion i lokalsamfundene;

| D. | der henviser til, at den økonomiske situation for kvindelige låntagere synes at være værre end for mandlige, idet en højere andel af kvinder er arbejdsløse eller i fare for at blive ramt af fattigdom (7); der henviser til, at forholdet mellem antallet af kvindelige og mandlige iværksættere, som nyder godt af faciliteten, kun er 36:64, og at dette stadigvæk er utilstrækkeligt for så vidt angår balance mellem kønnene; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den økonomiske situation for kvindelige låntagere synes at være værre end for mandlige, idet en højere andel af kvinder er arbejdsløse eller i fare for at blive ramt af fattigdom (7); der henviser til, at forholdet mellem antallet af kvindelige og mandlige iværksættere, som nyder godt af faciliteten, kun er 36:64, og at dette stadigvæk er utilstrækkeligt for så vidt angår balance mellem kønnene;

| E. | der henviser til, at marginaliseringen og de mange forskellige former for diskrimination af visse grupper af kvinder medfører en yderligere forværring af deres økonomiske ulemper og problemer med at få adgang til finansiering; der henviser til, at integrering af udstødte kvinder bør prioriteres; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at marginaliseringen og de mange forskellige former for diskrimination af visse grupper af kvinder medfører en yderligere forværring af deres økonomiske ulemper og problemer med at få adgang til finansiering; der henviser til, at integrering af udstødte kvinder bør prioriteres;

| F. | der henviser til, at et stigende antal kvinder på arbejdsmarkedet også er deres familiers hovedforsøger; der henviser til, at andelen af enlige forældre er højere for kvinder end for mænd; der henviser til, at mikrofinansiering bør komme et stigende antal kvinder til gode; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et stigende antal kvinder på arbejdsmarkedet også er deres familiers hovedforsøger; der henviser til, at andelen af enlige forældre er højere for kvinder end for mænd; der henviser til, at mikrofinansiering bør komme et stigende antal kvinder til gode;

| G. | der henviser til, at den sociale økonomi omfatter kooperativer, gensidige selskaber, nonprofitorganisationer, stiftelser og sociale virksomheder, der bidrager til Unionens politik på områderne beskæftigelse, social samhørighed, regional udvikling og udvikling af landdistrikterne, miljøbeskyttelse, forbrugerbeskyttelse, landbrug, udvikling i tredjelande og social sikring; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den sociale økonomi omfatter kooperativer, gensidige selskaber, nonprofitorganisationer, stiftelser og sociale virksomheder, der bidrager til Unionens politik på områderne beskæftigelse, social samhørighed, regional udvikling og udvikling af landdistrikterne, miljøbeskyttelse, forbrugerbeskyttelse, landbrug, udvikling i tredjelande og social sikring;

| H. | der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise har medført større fattigdom og social udstødelse samt en stigning i langtidsledigheden, ungdomsarbejdsløsheden og den sociale ulighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den økonomiske og finansielle krise har medført større fattigdom og social udstødelse samt en stigning i langtidsledigheden, ungdomsarbejdsløsheden og den sociale ulighed;

| I. | der henviser til, at faciliteten forbedrer de vilkår, som låntagere kan optage lån under, og stiller finansiering til rådighed for personer, som ellers ikke ville være berettiget til den; der henviser til, at formidlere af mikrofinansiering har draget nytte af faciliteten i 22 medlemsstater; der henviser til, at det overordnede mål med faciliteten er, at der indtil 2020 bliver ydet 46 000 mikrolån til et skønnet beløb på 500 mio. EUR; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at faciliteten forbedrer de vilkår, som låntagere kan optage lån under, og stiller finansiering til rådighed for personer, som ellers ikke ville være berettiget til den; der henviser til, at formidlere af mikrofinansiering har draget nytte af faciliteten i 22 medlemsstater; der henviser til, at det overordnede mål med faciliteten er, at der indtil 2020 bliver ydet 46 000 mikrolån til et skønnet beløb på 500 mio. EUR;

| J. | der henviser til, at den andel, der tilbagebetales af låntagerne, skønnes at være 95 %; der henviser til, at faciliteten har hjulpet enkeltpersoner til at komme ind eller tilbage på arbejdsmarkedet eller til at starte deres egen virksomhed og har hjulpet selvstændige erhvervsdrivende med at bevare eller udvide deres mikrovirksomhed, det være sig i form af bevarede arbejdspladser, nyansættelser og den omsætning, der skabes; der henviser til, at faciliteten er nået ud i fjerne egne af Europa og har udløst økonomisk aktivitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den andel, der tilbagebetales af låntagerne, skønnes at være 95 %; der henviser til, at faciliteten har hjulpet enkeltpersoner til at komme ind eller tilbage på arbejdsmarkedet eller til at starte deres egen virksomhed og har hjulpet selvstændige erhvervsdrivende med at bevare eller udvide deres mikrovirksomhed, det være sig i form af bevarede arbejdspladser, nyansættelser og den omsætning, der skabes; der henviser til, at faciliteten er nået ud i fjerne egne af Europa og har udløst økonomisk aktivitet;

| K. | der henviser til, at det fortsat er vanskeligt at vurdere, hvorvidt faciliteten når ud til mindretal, eftersom formidlerne af mikrofinansiering ikke har det som et decideret arbejdsområde i højere grad at nå ud til mindretal; der henviser til, at modtagere af mikrolån ikke nødvendigvis ser sig selv som marginaliserede grupper eller frygter forskelsbehandling, hvis der oplyses om deres etniske baggrund; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det fortsat er vanskeligt at vurdere, hvorvidt faciliteten når ud til mindretal, eftersom formidlerne af mikrofinansiering ikke har det som et decideret arbejdsområde i højere grad at nå ud til mindretal; der henviser til, at modtagere af mikrolån ikke nødvendigvis ser sig selv som marginaliserede grupper eller frygter forskelsbehandling, hvis der oplyses om deres etniske baggrund;

| L. | der henviser til, at 60 % af de personer, som der foreligger oplysninger om, enten var arbejdsløse eller ikke-erhvervsaktive på tidspunktet for deres ansøgning om mikrolån; og til, at 84 % af modtagerne var i aldersgruppen 25-54-årige, og at 36 % af de registrerede iværksættere, der modtog lån, var kvinder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 60 % af de personer, som der foreligger oplysninger om, enten var arbejdsløse eller ikke-erhvervsaktive på tidspunktet for deres ansøgning om mikrolån; og til, at 84 % af modtagerne var i aldersgruppen 25-54-årige, og at 36 % af de registrerede iværksættere, der modtog lån, var kvinder;

| M. | der henviser til, at faciliteten bør analyseres kvalitativt og ikke kun kvantitativt; der henviser til, at selv om det er nemmere at analysere faciliteten i forhold til dens økonomiske effektivitet, bør der også foretages en analyse af, hvor effektiv den er med hensyn til at sikre social inklusion, samt af kvaliteten og den indirekte indvirkning af de skabte job; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at faciliteten bør analyseres kvalitativt og ikke kun kvantitativt; der henviser til, at selv om det er nemmere at analysere faciliteten i forhold til dens økonomiske effektivitet, bør der også foretages en analyse af, hvor effektiv den er med hensyn til at sikre social inklusion, samt af kvaliteten og den indirekte indvirkning af de skabte job;

| N. | der henviser til, at målet om en 40:60-fordeling på kvindelige og mandlige iværksættere næsten er nået, og til, at dette er betydeligt højere end gennemsnittet i Unionen; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at målet om en 40:60-fordeling på kvindelige og mandlige iværksættere næsten er nået, og til, at dette er betydeligt højere end gennemsnittet i Unionen;

| O. | der henviser til, at forretningsudviklingstjenester såsom videreuddannelse og mentorordninger er af central betydning for en mikrovirksomheds succes og levedygtighed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at forretningsudviklingstjenester såsom videreuddannelse og mentorordninger er af central betydning for en mikrovirksomheds succes og levedygtighed;

| P. | der henviser til, at den manglende finansiering af virksomheder i den sociale økonomi er blevet identificeret som en af manglerne ved faciliteten; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den manglende finansiering af virksomheder i den sociale økonomi er blevet identificeret som en af manglerne ved faciliteten;

| Q. | der henviser til, at det tyder på, at mikrofinansiering kunne være et af elementerne, hvormed virksomheder støttes i at gå fra den sorte økonomi til at få status som en »hvid« økonomisk aktivitet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det tyder på, at mikrofinansiering kunne være et af elementerne, hvormed virksomheder støttes i at gå fra den sorte økonomi til at få status som en »hvid« økonomisk aktivitet;

| R. | der henviser til, at en større grad af offentliggørelse af data vedrørende formidlernes ydelse af mikrolån er den bedste måde at fremme bedre brug af offentlige midler på; der henviser til, at en større grad af offentliggørelse af data gør det lettere at sammenligne formidlernes resultater; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at en større grad af offentliggørelse af data vedrørende formidlernes ydelse af mikrolån er den bedste måde at fremme bedre brug af offentlige midler på; der henviser til, at en større grad af offentliggørelse af data gør det lettere at sammenligne formidlernes resultater;

| S. | der henviser til, at der er et potentiale for synergier mellem faciliteten og Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og andre EU-fonde, og at man dermed undgår uønskede overlapninger; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er et potentiale for synergier mellem faciliteten og Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) og andre EU-fonde, og at man dermed undgår uønskede overlapninger;

| T. | der henviser til, at det i artikel 6 i finansforordningen fastslås, at »budgettet opstilles og gennemføres i overensstemmelse med principperne om enhed, et realistisk budget, etårighed, balance, én regningsenhed, bruttoopgørelse, specificering, forsvarlig økonomisk forvaltning, der kræver effektiv og produktiv intern kontrol, samt gennemsigtighed«; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det i artikel 6 i finansforordningen fastslås, at »budgettet opstilles og gennemføres i overensstemmelse med principperne om enhed, et realistisk budget, etårighed, balance, én regningsenhed, bruttoopgørelse, specificering, forsvarlig økonomisk forvaltning, der kræver effektiv og produktiv intern kontrol, samt gennemsigtighed«;

| U. | der henviser til, at faciliteten modtager EU-finansiering og økonomisk støtte fra Den Europæiske Investeringsbank, som begge forvaltes af Den Europæiske Investeringsfond (EIF); der henviser til, at der desuden er mulighed for at få yderligere støtte fra private investorer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at faciliteten modtager EU-finansiering og økonomisk støtte fra Den Europæiske Investeringsbank, som begge forvaltes af Den Europæiske Investeringsfond (EIF); der henviser til, at der desuden er mulighed for at få yderligere støtte fra private investorer;

| V. | der henviser til, at dette instrument endnu ikke er særlig kendt blandt potentielle låntagere; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at dette instrument endnu ikke er særlig kendt blandt potentielle låntagere;

Forbedring af adgangen til mikrofinansiering

| 1. | understreger, at et finansielt instrument som faciliteten i tider med finansiel krise er vigtigt med henblik på at skabe nye virksomheder, fremme ny beskæftigelse og sikre, at arbejdsløse og ugunstigt stillede personer samt mikrovirksomheder har adgang til finansiering, samtidig med, at risiciene mindskes for formidlere af mikrofinansiering; |
| --- | --- |

1.

understreger, at et finansielt instrument som faciliteten i tider med finansiel krise er vigtigt med henblik på at skabe nye virksomheder, fremme ny beskæftigelse og sikre, at arbejdsløse og ugunstigt stillede personer samt mikrovirksomheder har adgang til finansiering, samtidig med, at risiciene mindskes for formidlere af mikrofinansiering;

| 2. | bemærker, at virkningen med hensyn til jobskabelse var mindre end oprindelig forventet, selv om mange af modtagerne ville have været fuldstændig afskåret fra lånemarkedet, hvis der ikke havde eksisteret mikrokreditter; mener, at den beskedne virkning med hensyn til jobskabelse delvis skyldes, at facilitetens gennemførelse faldt sammen med den dybe økonomiske krise, som påvirkede både kreditmarkedet og beskæftigelsestallene; bemærker imidlertid, at faciliteten i væsentlig grad har bidraget til at bevare arbejdspladser; noterer sig, at dette vil være omfattet af det nye og mere fleksible EaSI-instrument; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at virkningen med hensyn til jobskabelse var mindre end oprindelig forventet, selv om mange af modtagerne ville have været fuldstændig afskåret fra lånemarkedet, hvis der ikke havde eksisteret mikrokreditter; mener, at den beskedne virkning med hensyn til jobskabelse delvis skyldes, at facilitetens gennemførelse faldt sammen med den dybe økonomiske krise, som påvirkede både kreditmarkedet og beskæftigelsestallene; bemærker imidlertid, at faciliteten i væsentlig grad har bidraget til at bevare arbejdspladser; noterer sig, at dette vil være omfattet af det nye og mere fleksible EaSI-instrument;

| 3. | beklager, at mange ansøgninger om mikrokredit er blevet afslået (næsten 2 000 ansøgninger blev afslået til dels på grund af enkeltpersoners og virksomheders overdrevne gældsætning), og at der stadig findes et betydeligt tomrum i markedet for mikrofinansiering på trods af stigningen i antallet af mikrolåntagere; anmoder Kommissionen om at gennemføre en mere detaljeret undersøgelse af årsagerne til disse afslag og finde mulige løsninger; |
| --- | --- |

3.

beklager, at mange ansøgninger om mikrokredit er blevet afslået (næsten 2 000 ansøgninger blev afslået til dels på grund af enkeltpersoners og virksomheders overdrevne gældsætning), og at der stadig findes et betydeligt tomrum i markedet for mikrofinansiering på trods af stigningen i antallet af mikrolåntagere; anmoder Kommissionen om at gennemføre en mere detaljeret undersøgelse af årsagerne til disse afslag og finde mulige løsninger;

| 4. | gør opmærksom på facilitetens betydning, navnlig i krisetider, da den sikrer arbejdsløse og ugunstigt stillede adgang til finansiering; understreger, at mikrofinansiering, især i betragtning af den aktuelle migrations- og asylkrise, kan fungere som grundlæggende støtte til flygtninge og migranter, der er på vej ind på EU's arbejdsmarked; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på facilitetens betydning, navnlig i krisetider, da den sikrer arbejdsløse og ugunstigt stillede adgang til finansiering; understreger, at mikrofinansiering, især i betragtning af den aktuelle migrations- og asylkrise, kan fungere som grundlæggende støtte til flygtninge og migranter, der er på vej ind på EU's arbejdsmarked;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere kontaktpunkter til at fremme kendskabet til faciliteten blandt potentielle låntagere og borgere generelt; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til at etablere kontaktpunkter til at fremme kendskabet til faciliteten blandt potentielle låntagere og borgere generelt;

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte de erfaringer, der hidtil er gjort, til — navnlig i fjerntliggende regioner og samfund, især samfund med minoritetsbaggrund eller i organisationer for handicappede — at øge offentlighedens kendskab til eksistensen af denne facilitet, dens fordele og hvordan man får adgang til den; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte de erfaringer, der hidtil er gjort, til — navnlig i fjerntliggende regioner og samfund, især samfund med minoritetsbaggrund eller i organisationer for handicappede — at øge offentlighedens kendskab til eksistensen af denne facilitet, dens fordele og hvordan man får adgang til den;

| 7. | bemærker, at de aktioner, der blev finansieret af faciliteten i 2013, omfattede seniorlån og -garantier; bemærker endvidere, at nogle formidlere af mikrofinansiering både får en garanti og et lån, men at disse to instrumenter altid dækker forskellige porteføljer; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at de aktioner, der blev finansieret af faciliteten i 2013, omfattede seniorlån og -garantier; bemærker endvidere, at nogle formidlere af mikrofinansiering både får en garanti og et lån, men at disse to instrumenter altid dækker forskellige porteføljer;

| 8. | opfordrer til, at faciliteten tager højde for merværdien ved projekter i regioner med alvorlige og permanente naturlige eller demografiske ulemper som f.eks. regioner, der er tyndt befolkede, eller som lider under affolkning, da den ikke kun vil fremme jobskabelsen, men også vil bidrage til at fastholde befolkningen i disse regioner; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at faciliteten tager højde for merværdien ved projekter i regioner med alvorlige og permanente naturlige eller demografiske ulemper som f.eks. regioner, der er tyndt befolkede, eller som lider under affolkning, da den ikke kun vil fremme jobskabelsen, men også vil bidrage til at fastholde befolkningen i disse regioner;

| 9. | bifalder det forhold, at Kommissionen og EIF har gjort aksen for mikrofinansiering og socialt iværksætteri (MF/SE) i EaSI operationel for at sikre eventuelle låntagere/iværksættere adgang til midler; forventer, at det vil lykkes for EaSI at afhjælpe manglerne ved faciliteten; |
| --- | --- |

9.

bifalder det forhold, at Kommissionen og EIF har gjort aksen for mikrofinansiering og socialt iværksætteri (MF/SE) i EaSI operationel for at sikre eventuelle låntagere/iværksættere adgang til midler; forventer, at det vil lykkes for EaSI at afhjælpe manglerne ved faciliteten;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at vurdere egnetheden af den nuværende definition på mikrokredit med henblik på at sikre, at fremtidige finansielle instrumenter opfylder markedets, låntagernes og den i afgørelsens artikel 2 fastlagte målgruppes behov; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at vurdere egnetheden af den nuværende definition på mikrokredit med henblik på at sikre, at fremtidige finansielle instrumenter opfylder markedets, låntagernes og den i afgørelsens artikel 2 fastlagte målgruppes behov;

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle og evaluere data om mikrovirksomheders karakteristika, deres behov og deres overlevelsesrate og til om nødvendigt at foreslå justeringer i EaSI-forordningen i forbindelse med midtvejsevalueringen; glæder sig over, at saldoen og tilbageførslerne, som er til rådighed ved facilitetens ophør, skydes ind i budgettet for MF/SE-aksen i EaSI og dermed øger antallet af garantier og finansierede instrumenter, der kan tilbydes mikrolåntagere; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle og evaluere data om mikrovirksomheders karakteristika, deres behov og deres overlevelsesrate og til om nødvendigt at foreslå justeringer i EaSI-forordningen i forbindelse med midtvejsevalueringen; glæder sig over, at saldoen og tilbageførslerne, som er til rådighed ved facilitetens ophør, skydes ind i budgettet for MF/SE-aksen i EaSI og dermed øger antallet af garantier og finansierede instrumenter, der kan tilbydes mikrolåntagere;

| 12. | ser med glæde, at alle de syv finansielle instrumenter under faciliteten, der indtil videre er blevet undersøgt, har tiltrukket supplerende privat finansiering; er ikke desto mindre bekymret over konstateringen i Revisionsrettens beretning af, at de opstillede mål for løftestangseffekten i forbindelse med garantierne kun var opfyldt i ét af de syv tilfælde og slet ikke var opfyldt i to tilfælde; |
| --- | --- |

12.

ser med glæde, at alle de syv finansielle instrumenter under faciliteten, der indtil videre er blevet undersøgt, har tiltrukket supplerende privat finansiering; er ikke desto mindre bekymret over konstateringen i Revisionsrettens beretning af, at de opstillede mål for løftestangseffekten i forbindelse med garantierne kun var opfyldt i ét af de syv tilfælde og slet ikke var opfyldt i to tilfælde;

| 13. | glæder sig over den øgede fleksibilitet i det nye program under EaSI med hensyn til at reagere på ændrede behov for så vidt angår omfordeling af midler mellem programmets akser; opfordrer Kommissionen til at undgå dobbeltfinansiering ved at udvikle klare og gennemsigtige synergier mellem EaSI og andre EU-programmer og -initiativer; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over den øgede fleksibilitet i det nye program under EaSI med hensyn til at reagere på ændrede behov for så vidt angår omfordeling af midler mellem programmets akser; opfordrer Kommissionen til at undgå dobbeltfinansiering ved at udvikle klare og gennemsigtige synergier mellem EaSI og andre EU-programmer og -initiativer;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at sikre større offentlig omtale og mere information om faciliteten og om vilkårene for adgang til den; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at sikre større offentlig omtale og mere information om faciliteten og om vilkårene for adgang til den;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at udvide facilitetens geografiske anvendelsesområde, for at den kan nå ud til alle medlemsstater; fremhæver behovet for at udvide facilitetens sektormæssige anvendelsesområde ud over landbrugs- og handelssektoren; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at udvide facilitetens geografiske anvendelsesområde, for at den kan nå ud til alle medlemsstater; fremhæver behovet for at udvide facilitetens sektormæssige anvendelsesområde ud over landbrugs- og handelssektoren;

Om at nå ud til målgrupperne og rapportere om de sociale virkninger

| 16. | beklager dybt, at facilitetens sociale effekt på grund af manglen på en veldefineret rapportering om sociale anliggender ikke er blevet målt mere præcist hvad angår jobskabelse, virksomhedernes bæredygtighed og spørgsmålet om, hvorvidt den når ud til mindretal; opfordrer derfor Kommissionen til på en empirisk måde at overholde standarder for måling af sociale resultater for således at sikre størst mulige sociale virkninger, også for så vidt angår Europa 2020-mål, og til at vurdere, hvorvidt det er nødvendigt med en yderligere præcisering af definitionen på målgrupper, herunder handicappede; |
| --- | --- |

16.

beklager dybt, at facilitetens sociale effekt på grund af manglen på en veldefineret rapportering om sociale anliggender ikke er blevet målt mere præcist hvad angår jobskabelse, virksomhedernes bæredygtighed og spørgsmålet om, hvorvidt den når ud til mindretal; opfordrer derfor Kommissionen til på en empirisk måde at overholde standarder for måling af sociale resultater for således at sikre størst mulige sociale virkninger, også for så vidt angår Europa 2020-mål, og til at vurdere, hvorvidt det er nødvendigt med en yderligere præcisering af definitionen på målgrupper, herunder handicappede;

| 17. | bemærker, at faciliteten påbegyndte sine aktiviteter som et pilotprojekt; bemærker endvidere, at der er konstateret svagheder med hensyn til at nå ud til sårbare grupper som f.eks. migranter og handicappede; mener imidlertid, at der er taget hensyn til disse erfaringer, og at nogle af manglerne allerede er blevet afhjulpet inden for rammerne af EaSI-instrumentet; glæder sig over, at der er blevet foretaget en strategisk gennemgang af målsætningerne i overensstemmelse med Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at faciliteten påbegyndte sine aktiviteter som et pilotprojekt; bemærker endvidere, at der er konstateret svagheder med hensyn til at nå ud til sårbare grupper som f.eks. migranter og handicappede; mener imidlertid, at der er taget hensyn til disse erfaringer, og at nogle af manglerne allerede er blevet afhjulpet inden for rammerne af EaSI-instrumentet; glæder sig over, at der er blevet foretaget en strategisk gennemgang af målsætningerne i overensstemmelse med Europa 2020-målene;

| 18. | opfordrer EIF til såvel at samarbejde med formidlere af mikrofinansiering og stille krav til dem om at overholde den europæiske kodeks for ydelse af mikrokredit som at prioritere de formidlere højest, som har vist evne og vilje til at samarbejde med organisationer, der tilbyder yderligere støtte til de endelige støttemodtagere; opfordrer også EIF til at gennemtvinge bestemmelser i aftaler med formidlere af mikrofinansiering, hvori formidlerne pålægges at indgå i et tættere samarbejde med organisationer, der repræsenterer sårbare grupper, for at nå mere effektivt ud til målgrupperne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer EIF til såvel at samarbejde med formidlere af mikrofinansiering og stille krav til dem om at overholde den europæiske kodeks for ydelse af mikrokredit som at prioritere de formidlere højest, som har vist evne og vilje til at samarbejde med organisationer, der tilbyder yderligere støtte til de endelige støttemodtagere; opfordrer også EIF til at gennemtvinge bestemmelser i aftaler med formidlere af mikrofinansiering, hvori formidlerne pålægges at indgå i et tættere samarbejde med organisationer, der repræsenterer sårbare grupper, for at nå mere effektivt ud til målgrupperne;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at forbedre metoderne til evaluering af virksomheders levedygtighed og indvirkninger i for deres samfund efter tilbagebetaling af mikrokreditten; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at forbedre metoderne til evaluering af virksomheders levedygtighed og indvirkninger i for deres samfund efter tilbagebetaling af mikrokreditten;

| 20. | tilskynder Kommissionen og EIF til at forbedre indberetningen om låntagere og formidlere af mikrofinansiering og i den forbindelse at anerkende, at det er nødvendigt at finde en balance for ikke at overbebyrde formidlerne; understreger, at de oplysninger, der er nødvendige for at få en hensigtsmæssig rapport, afgives af såvel formidlerne af mikrofinansiering som mikrolåntagerne for at få et lån; |
| --- | --- |

20.

tilskynder Kommissionen og EIF til at forbedre indberetningen om låntagere og formidlere af mikrofinansiering og i den forbindelse at anerkende, at det er nødvendigt at finde en balance for ikke at overbebyrde formidlerne; understreger, at de oplysninger, der er nødvendige for at få en hensigtsmæssig rapport, afgives af såvel formidlerne af mikrofinansiering som mikrolåntagerne for at få et lån;

| 21. | beklager, at oplysningerne om udnyttelsen af lån og garantier under faciliteten er fragmentariske og ufuldstændige og ikke omfatter detaljerede oplysninger om de endelige støttemodtageres beskæftigelsesstatus, selv om Revisionsretten mener, at rapporteringen opfylder kravene i afgørelsen; |
| --- | --- |

21.

beklager, at oplysningerne om udnyttelsen af lån og garantier under faciliteten er fragmentariske og ufuldstændige og ikke omfatter detaljerede oplysninger om de endelige støttemodtageres beskæftigelsesstatus, selv om Revisionsretten mener, at rapporteringen opfylder kravene i afgørelsen;

| 22. | opfordrer EIF til at sikre, at formidlere af mikrofinansiering offentliggør oplysninger om antallet af og størrelsen på de mikrolån, der ydes, og om typen af slutmodtagere; |
| --- | --- |

22.

opfordrer EIF til at sikre, at formidlere af mikrofinansiering offentliggør oplysninger om antallet af og størrelsen på de mikrolån, der ydes, og om typen af slutmodtagere;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at tilstræbe ligestilling mellem mænd og kvinder med hensyn til adgang til mikrofinansiering og til at sætte sig som mål, at andelen af hhv. mandlige og kvindelige iværksættere fremover skal være lige stor; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde formidlere af mikrofinansiering til at gennemføre særlige strategier målrettet mod kvinder og støtte iværksætteri blandt kvinder, herunder ved at samarbejde med relevante sammenslutninger og organisationer på området; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at tilstræbe ligestilling mellem mænd og kvinder med hensyn til adgang til mikrofinansiering og til at sætte sig som mål, at andelen af hhv. mandlige og kvindelige iværksættere fremover skal være lige stor; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde formidlere af mikrofinansiering til at gennemføre særlige strategier målrettet mod kvinder og støtte iværksætteri blandt kvinder, herunder ved at samarbejde med relevante sammenslutninger og organisationer på området;

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at fremme synligheden af og oplysningerne om mulighederne for finansiering under denne facilitet, bl.a. gennem oplysningskampagner og udveksling af bedste praksis mellem kvindelige iværksættere, samt workshops og uddannelse, som specifikt er rettet mod kvinder, med henblik på at opnå en bedre balance mellem kønnene i adgangen til mikrofinansiering; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at fremme synligheden af og oplysningerne om mulighederne for finansiering under denne facilitet, bl.a. gennem oplysningskampagner og udveksling af bedste praksis mellem kvindelige iværksættere, samt workshops og uddannelse, som specifikt er rettet mod kvinder, med henblik på at opnå en bedre balance mellem kønnene i adgangen til mikrofinansiering;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til fordelene ved mikrofinansiering for kvinder, herunder skabelse af bæredygtige arbejdspladser; opfordrer Kommissionen til at lette udveksling af synspunkter og god praksis mellem kvindelige iværksættere; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til fordelene ved mikrofinansiering for kvinder, herunder skabelse af bæredygtige arbejdspladser; opfordrer Kommissionen til at lette udveksling af synspunkter og god praksis mellem kvindelige iværksættere;

| 26. | anerkender betydningen af det opstillede mål for forholdet mellem antallet af kvindelige og mandlige iværksættere; mener imidlertid ikke, at facilitetens succes bør måles alene på generelle mål, men på facilitetens evne til at sætte mikroiværksættere og små og mellemstore virksomheder i stand til at få gang i deres projekter og bidrage til økonomisk vækst og social samhørighed; |
| --- | --- |

26.

anerkender betydningen af det opstillede mål for forholdet mellem antallet af kvindelige og mandlige iværksættere; mener imidlertid ikke, at facilitetens succes bør måles alene på generelle mål, men på facilitetens evne til at sætte mikroiværksættere og små og mellemstore virksomheder i stand til at få gang i deres projekter og bidrage til økonomisk vækst og social samhørighed;

| 27. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at koncentrere sin indsats om at forbedre adgangen til mikrofinansiering for potentielt udelukkede kunder, f.eks. migranter, flygtninge, langtidsledige, unge, personer med lav indkomst, lavt kvalificerede arbejdstagere og personer med handicap, som i øjeblikket ikke i tilstrækkeligt omfang nyder godt af faciliteten; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at koncentrere sin indsats om at forbedre adgangen til mikrofinansiering for potentielt udelukkede kunder, f.eks. migranter, flygtninge, langtidsledige, unge, personer med lav indkomst, lavt kvalificerede arbejdstagere og personer med handicap, som i øjeblikket ikke i tilstrækkeligt omfang nyder godt af faciliteten;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at betragte flygtninge og asylansøgere som en målgruppe; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at betragte flygtninge og asylansøgere som en målgruppe;

| 29. | anmoder Kommissionen om at øge de initiativer og midler, der stilles til rådighed for mikrokreditter til innovative nystartede virksomheder, der forestås af unge, for at støtte iværksætteri blandt unge og avanceret teknologisk, videnskabelig og social innovation i en tid med økonomisk krise og vanskelig kreditadgang; fremhæver desuden behovet for, at medlemsstaterne yder en indsats for at begrænse de bureaukratiske krav, der stilles til iværksættere for at få adgang til de midler, som Unionen har tiltænkt dem; |
| --- | --- |

29.

anmoder Kommissionen om at øge de initiativer og midler, der stilles til rådighed for mikrokreditter til innovative nystartede virksomheder, der forestås af unge, for at støtte iværksætteri blandt unge og avanceret teknologisk, videnskabelig og social innovation i en tid med økonomisk krise og vanskelig kreditadgang; fremhæver desuden behovet for, at medlemsstaterne yder en indsats for at begrænse de bureaukratiske krav, der stilles til iværksættere for at få adgang til de midler, som Unionen har tiltænkt dem;

Støtte til den sociale økonomi

| 30. | beklager, at faciliteten ikke har skabt et betydeligt antal sociale virksomheder; hilser derfor velkommen, at en bestemt andel af EaSI's budget er øremærket til finansiering af sociale virksomheder; |
| --- | --- |

30.

beklager, at faciliteten ikke har skabt et betydeligt antal sociale virksomheder; hilser derfor velkommen, at en bestemt andel af EaSI's budget er øremærket til finansiering af sociale virksomheder;

| 31. | tilskynder Kommissionen til at overvåge denne nyskabelse nøje og tilskynde medlemsstaterne til at udveksle oplysninger, viden og bedste praksis på området og i den forbindelse sikre passende afrapportering fra formidlerne af mikrofinansiering og motivere dem til at støtte projekter med stor social indvirkning blandt deres potentielle kunder; |
| --- | --- |

31.

tilskynder Kommissionen til at overvåge denne nyskabelse nøje og tilskynde medlemsstaterne til at udveksle oplysninger, viden og bedste praksis på området og i den forbindelse sikre passende afrapportering fra formidlerne af mikrofinansiering og motivere dem til at støtte projekter med stor social indvirkning blandt deres potentielle kunder;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at vurdere og om nødvendigt revidere det loft, der er fastsat for lån til sociale virksomheder under EaSI, for således at give dem de midler, der er nødvendige og tilstrækkelige til, at de kan udvikle sig positivt, og for at imødekomme markedets behov; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at vurdere og om nødvendigt revidere det loft, der er fastsat for lån til sociale virksomheder under EaSI, for således at give dem de midler, der er nødvendige og tilstrækkelige til, at de kan udvikle sig positivt, og for at imødekomme markedets behov;

| 33. | understreger betydningen af, at der indarbejdes et kønsperspektiv i finansieringsprogrammer; mener, at en kønsspecifik konsekvensanalyse og kønsbudgettering er nyttige redskaber til at evaluere og forbedre virkningen for kvinder af finansieringsprioriteter, tildeling af finansielle midler og specifikationer for finansieringsprogrammer; understreger, at der er behov for systematisk indsamling og regelmæssig analyse af kønsopdelte data; |
| --- | --- |

33.

understreger betydningen af, at der indarbejdes et kønsperspektiv i finansieringsprogrammer; mener, at en kønsspecifik konsekvensanalyse og kønsbudgettering er nyttige redskaber til at evaluere og forbedre virkningen for kvinder af finansieringsprioriteter, tildeling af finansielle midler og specifikationer for finansieringsprogrammer; understreger, at der er behov for systematisk indsamling og regelmæssig analyse af kønsopdelte data;

Mentor- og uddannelsesordninger og komplementaritet med andre instrumenter

| 34. | glæder sig over muligheden for inden for rammerne af EaSI at finansiere kapacitetsopbygning hos formidlere af mikrofinansiering og teknisk assistance til disse formidlere med henblik på at forbedre deres professionalisering, levering af tjenesteydelser og indsamling og behandling af data, således at tilbagemeldingerne om faciliteten bliver bedre;; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over muligheden for inden for rammerne af EaSI at finansiere kapacitetsopbygning hos formidlere af mikrofinansiering og teknisk assistance til disse formidlere med henblik på at forbedre deres professionalisering, levering af tjenesteydelser og indsamling og behandling af data, således at tilbagemeldingerne om faciliteten bliver bedre;;

| 35. | opfordrer Kommissionen til at knytte faciliteten sammen med grundlæggende iværksætteruddannelse, således at virksomhedernes økonomiske levedygtighed og formålet med udlånet sikres; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at knytte faciliteten sammen med grundlæggende iværksætteruddannelse, således at virksomhedernes økonomiske levedygtighed og formålet med udlånet sikres;

| 36. | beklager dybt, at forretningsudviklingstjenester, herunder mentorordninger og videreuddannelse, ikke kan finansieres direkte under EaSI, og opfordrer Kommissionen til at undersøge fremtidige finansieringsmuligheder med nye relevante instrumenter i partnerskab med nationale midler eller EU-midler; |
| --- | --- |

36.

beklager dybt, at forretningsudviklingstjenester, herunder mentorordninger og videreuddannelse, ikke kan finansieres direkte under EaSI, og opfordrer Kommissionen til at undersøge fremtidige finansieringsmuligheder med nye relevante instrumenter i partnerskab med nationale midler eller EU-midler;

| 37. | bemærker, at ESF bør tilvejebringe vigtig finansiering med henblik på at skabe virksomheder, levedygtig mikrofinansiering og socialt iværksætteri samt mentor- og uddannelsesprogrammer; beklager, at disse redskaber ikke finansieres direkte af EaSI; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at ESF bør tilvejebringe vigtig finansiering med henblik på at skabe virksomheder, levedygtig mikrofinansiering og socialt iværksætteri samt mentor- og uddannelsesprogrammer; beklager, at disse redskaber ikke finansieres direkte af EaSI;

| 38. | henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne udvikler deres strategiske samarbejde med lokale og regionale organisationer og institutioner om EaSI, ESF og andre mulige nationale programmer og fremmer deres samarbejde med formidlere af mikrofinansiering og slutmodtagere for at forbedre den hjælp, der ydes til mikrolåntagere i form af videreuddannelse, mentorordninger og generel støtte med sigte på bedre overlevelsesmuligheder for deres forretning; |
| --- | --- |

38.

henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne udvikler deres strategiske samarbejde med lokale og regionale organisationer og institutioner om EaSI, ESF og andre mulige nationale programmer og fremmer deres samarbejde med formidlere af mikrofinansiering og slutmodtagere for at forbedre den hjælp, der ydes til mikrolåntagere i form af videreuddannelse, mentorordninger og generel støtte med sigte på bedre overlevelsesmuligheder for deres forretning;

| 39. | glæder sig over muligheden for at anvende midler fra ESF til MF/SE-aksen i EaSI, og opfordrer Kommissionen og EIF til at informere formidlerne af mikrofinansiering bedre om denne mulighed, jf. artikel 38 i forordningen om fælles bestemmelser (8); |
| --- | --- |

39.

glæder sig over muligheden for at anvende midler fra ESF til MF/SE-aksen i EaSI, og opfordrer Kommissionen og EIF til at informere formidlerne af mikrofinansiering bedre om denne mulighed, jf. artikel 38 i forordningen om fælles bestemmelser (8);

| 40. | tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EFSI stilles til rådighed til finansiering af mikrovirksomheder; |
| --- | --- |

40.

tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EFSI stilles til rådighed til finansiering af mikrovirksomheder;

Formidlere af mikrofinansiering

| 41. | opfordrer Kommissionen til at koordinere støtte fra ESF og EaSI med henblik på at forbedre komplementariteten mellem de to programmer for så vidt angår mikrofinansieringsfaciliteter og blandt andet fokusere på samarbejdet mellem formidlere af mikrofinansiering og erhvervsstøttecentre, der medfinansieres af ESF; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til at koordinere støtte fra ESF og EaSI med henblik på at forbedre komplementariteten mellem de to programmer for så vidt angår mikrofinansieringsfaciliteter og blandt andet fokusere på samarbejdet mellem formidlere af mikrofinansiering og erhvervsstøttecentre, der medfinansieres af ESF;

| 42. | glæder sig over proceduren for udvælgelse af mikrokreditformidlere, som er i overensstemmelse med EIF's regler og procedurer, og gentager Parlamentets henstilling til, at disse formidlere bør overholde principperne for ansvarlig långivning og undgåelse af overdreven gældsætning for enkeltpersoner og virksomheder; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over proceduren for udvælgelse af mikrokreditformidlere, som er i overensstemmelse med EIF's regler og procedurer, og gentager Parlamentets henstilling til, at disse formidlere bør overholde principperne for ansvarlig långivning og undgåelse af overdreven gældsætning for enkeltpersoner og virksomheder;

| 43. | henstiller, at proceduren for adgang til instrumentet gøres enklere, og at aftalerne mellem formidlerne og EIF bliver mere fleksible og lettere at forstå, hvilket vil gøre det muligt for mindre formidlere hurtigt at udnytte finansieringsinstrumenterne og EIF's faciliteter til fulde; |
| --- | --- |

43.

henstiller, at proceduren for adgang til instrumentet gøres enklere, og at aftalerne mellem formidlerne og EIF bliver mere fleksible og lettere at forstå, hvilket vil gøre det muligt for mindre formidlere hurtigt at udnytte finansieringsinstrumenterne og EIF's faciliteter til fulde;

| 44. | beklager dybt, at et betydeligt antal ansøgninger til faciliteten ikke er blevet afsluttet og ikke kunne godkendes af EIF; anmoder Kommissionen om at evaluere årsagerne til dette problem (f.eks. mangel på oplysninger eller tilgængelighed eller en bureaukratisk hindring, som bør forenkles); opfordrer Kommissionen til hurtigt at finde en løsning på problemet; |
| --- | --- |

44.

beklager dybt, at et betydeligt antal ansøgninger til faciliteten ikke er blevet afsluttet og ikke kunne godkendes af EIF; anmoder Kommissionen om at evaluere årsagerne til dette problem (f.eks. mangel på oplysninger eller tilgængelighed eller en bureaukratisk hindring, som bør forenkles); opfordrer Kommissionen til hurtigt at finde en løsning på problemet;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at skabe større opmærksomhed og sikre flere oplysninger om faciliteten og om, hvordan man får adgang til den, og derudover til at forenkle proceduren herfor samt gøre aftalerne mellem mikrofinansformidlere og EIF mere fleksible og lettere at forstå, hvilket vil gøre det muligt for mindre formidlere at få hurtigere adgang til markedet; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at skabe større opmærksomhed og sikre flere oplysninger om faciliteten og om, hvordan man får adgang til den, og derudover til at forenkle proceduren herfor samt gøre aftalerne mellem mikrofinansformidlere og EIF mere fleksible og lettere at forstå, hvilket vil gøre det muligt for mindre formidlere at få hurtigere adgang til markedet;

| 46. | opfordrer Kommissionen og EIF til at undersøge, hvordan fordelene ved faciliteten bedre kan formidles til et bredere publikum, udover de eksisterende krav, der pålægges formidlere af mikrofinansiering; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen og EIF til at undersøge, hvordan fordelene ved faciliteten bedre kan formidles til et bredere publikum, udover de eksisterende krav, der pålægges formidlere af mikrofinansiering;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at styrke samarbejdet mellem formidlere af mikrofinansiering og organisationer, der repræsenterer låntageres interesser, så det kommer til at omfatte mere end at reklamere for produkter eller finde nye kunder; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at styrke samarbejdet mellem formidlere af mikrofinansiering og organisationer, der repræsenterer låntageres interesser, så det kommer til at omfatte mere end at reklamere for produkter eller finde nye kunder;

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle mikrofinansieringssektoren for at gøre det muligt for den at ekspandere, hvilket er nødvendigt for at nå Europa 2020-målene, og at gøre brug af faciliteten, ved at de undersøger muligheden for, at formidlere, som ikke er banker, kommer ind på mikrokreditmarkedet uden at være afhængige af en partnerbank; |
| --- | --- |

48.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle mikrofinansieringssektoren for at gøre det muligt for den at ekspandere, hvilket er nødvendigt for at nå Europa 2020-målene, og at gøre brug af faciliteten, ved at de undersøger muligheden for, at formidlere, som ikke er banker, kommer ind på mikrokreditmarkedet uden at være afhængige af en partnerbank;

| 49. | tilskynder Kommissionen til at styrke sin dialog med mikrofinansieringsaktørerne (formidlere af mikrofinansiering, banker og ikkebanker, netværk såsom det europæiske mikrofinansnetværk) samt med aktører, der for indeværende er ikke inddraget, om tilgængelighed, anvendelse og udformning af de produkter, der skal tilbydes under EU-finansierede programmer; |
| --- | --- |

49.

tilskynder Kommissionen til at styrke sin dialog med mikrofinansieringsaktørerne (formidlere af mikrofinansiering, banker og ikkebanker, netværk såsom det europæiske mikrofinansnetværk) samt med aktører, der for indeværende er ikke inddraget, om tilgængelighed, anvendelse og udformning af de produkter, der skal tilbydes under EU-finansierede programmer;

| 50. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme udveksling af bedste praksis mellem formidlere af mikrofinansiering fra forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme udveksling af bedste praksis mellem formidlere af mikrofinansiering fra forskellige medlemsstater;

| 51. | opfordrer Kommissionen og EIF til at sikre, at MF/SE-aksen under EaSI sikrer yderligere fremme af udbredelse og integration af den europæiske kodeks for ydelser af mikrokredit i aftaler med formidlere af mikrofinansiering; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og EIF til at sikre, at MF/SE-aksen under EaSI sikrer yderligere fremme af udbredelse og integration af den europæiske kodeks for ydelser af mikrokredit i aftaler med formidlere af mikrofinansiering;

| 52. | mener, at Kommissionens rapport om gennemførelsen af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — 2013 er meget generel og mangler detaljerede oplysninger om gennemførelsen af faciliteten; |
| --- | --- |

52.

mener, at Kommissionens rapport om gennemførelsen af den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress — 2013 er meget generel og mangler detaljerede oplysninger om gennemførelsen af faciliteten;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at faciliteten og EaSI-instrumentet fortsat vil bidrage til at skabe EU-merværdi og øge EU's synlighed; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at faciliteten og EaSI-instrumentet fortsat vil bidrage til at skabe EU-merværdi og øge EU's synlighed;

o

o o

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

54.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=da&pubId=7760

(2)  http://bookshop.europa.eu/fr/study-on-imperfections-in-the-area-of-microfinance-and-options-how-to-address-them-through-an-eu-financial-instrument-pbKE0214424/?CatalogCategoryID=ZjsKABstHnIAAAEjH5EY4e5L

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 238.

(4)  EUT L 87 af 7.4.2010, s. 1.

(5)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 85.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/547555/EPRS_IDA(2015)547555_EN.pdf

(7)  Interim Evaluation of the European Progress Microfinance Facility.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/61

---

P8_TA(2015)0447

En ny fælles fiskeripolitik: strukturen i de tekniske foranstaltninger og de flerårige planer

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om en ny fælles fiskeripolitik: strukturen i de tekniske foranstaltninger og de flerårige planer (2015/2092(INI))

(2017/C 399/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 43, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 43,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik, særligt artikel 7, stk. 2, samt artikel 9 og 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik, særligt artikel 7, stk. 2, samt artikel 9 og 10,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0328/2015),

| A. | der henviser til, at fiskebestandenes bæredygtighed er en uomgængelig forudsætning for fiskerierhvervets fremtid; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fiskebestandenes bæredygtighed er en uomgængelig forudsætning for fiskerierhvervets fremtid;

| B. | der henviser til, at der siden 2009 ikke har været noget videre fremskridt i lovgivningsforslagene vedrørende både tekniske foranstaltninger og flerårige planer, hvilket dels skyldes spændinger mellem EU-institutionerne vedrørende deres respektive beslutningsbeføjelser i henhold til artikel 43 i TEUF, for så vidt angår Kommissionens forslag om de flerårige planer, og dels vanskeligheder med at bringe lovgivningen om tekniske foranstaltninger i overensstemmelse med Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der siden 2009 ikke har været noget videre fremskridt i lovgivningsforslagene vedrørende både tekniske foranstaltninger og flerårige planer, hvilket dels skyldes spændinger mellem EU-institutionerne vedrørende deres respektive beslutningsbeføjelser i henhold til artikel 43 i TEUF, for så vidt angår Kommissionens forslag om de flerårige planer, og dels vanskeligheder med at bringe lovgivningen om tekniske foranstaltninger i overensstemmelse med Lissabontraktaten;

| C. | der henviser til, at den fælles fiskeripolitik (FFP) (forordning (EU) nr. 1380/2013) bl.a. har til formål at genoprette populationer af de befiskede arter og opretholde dem over niveauer, der kan give den maksimalt bæredygtige fangst ved at anvende en økosystem- og selektivitetsbaseret tilgang; der henviser til, at tekniske foranstaltninger og flerårige planer er blandt de vigtigste redskaber til at nå dette mål; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den fælles fiskeripolitik (FFP) (forordning (EU) nr. 1380/2013) bl.a. har til formål at genoprette populationer af de befiskede arter og opretholde dem over niveauer, der kan give den maksimalt bæredygtige fangst ved at anvende en økosystem- og selektivitetsbaseret tilgang; der henviser til, at tekniske foranstaltninger og flerårige planer er blandt de vigtigste redskaber til at nå dette mål;

| D. | der henviser til, at landingsforpligtelsen og regionaliseringen var blandt de vigtigste ændringer, der blev indført med reformen af den fælles fiskeripolitik i 2013; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at landingsforpligtelsen og regionaliseringen var blandt de vigtigste ændringer, der blev indført med reformen af den fælles fiskeripolitik i 2013;

| E. | der henviser til, at de tekniske foranstaltningers kompleksitet og heterogenitet samt den kendsgerning, at de er opsplittet på mange forskellige forskrifter, har bidraget til at vanskeliggøre gennemførelsen for fiskerne, hvilket risikerer at skabe mistillid blandt disse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de tekniske foranstaltningers kompleksitet og heterogenitet samt den kendsgerning, at de er opsplittet på mange forskellige forskrifter, har bidraget til at vanskeliggøre gennemførelsen for fiskerne, hvilket risikerer at skabe mistillid blandt disse;

| F. | der henviser til, at regionaliseringsprincippet omfatter høring af de rådgivende råd med det formål at bringe de interesserede parter tættere på beslutningsprocessen og bedre at kunne evaluere de mulige socioøkonomiske virkninger af beslutningerne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at regionaliseringsprincippet omfatter høring af de rådgivende råd med det formål at bringe de interesserede parter tættere på beslutningsprocessen og bedre at kunne evaluere de mulige socioøkonomiske virkninger af beslutningerne;

| G. | der henviser til, at de tekniske foranstaltningers kompleksitet og de vanskeligheder, der er forbundet med gennemførelsen heraf, samt manglen på konkrete positive resultater af den fælles fiskeripolitik og manglen på incitamenter har bidraget til at skabe mistillid blandt fiskerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de tekniske foranstaltningers kompleksitet og de vanskeligheder, der er forbundet med gennemførelsen heraf, samt manglen på konkrete positive resultater af den fælles fiskeripolitik og manglen på incitamenter har bidraget til at skabe mistillid blandt fiskerne;

| H. | der henviser til, at revisionen af de tekniske foranstaltninger i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og under anvendelse af en økosystemtilgang bør have til formål at forbedre fiskeressourcernes og de marine ressourcers miljømæssige bæredygtighed på en måde, der er forenelig med sektorens socioøkonomiske levedygtighed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at revisionen af de tekniske foranstaltninger i overensstemmelse med den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning og under anvendelse af en økosystemtilgang bør have til formål at forbedre fiskeressourcernes og de marine ressourcers miljømæssige bæredygtighed på en måde, der er forenelig med sektorens socioøkonomiske levedygtighed;

| I. | der henviser til, at opfyldelsen af den nye fælles fiskeripolitiks mål bl.a. kræver anvendelse af mere selektive fiskeredskaber og en mere selektiv praksis; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at opfyldelsen af den nye fælles fiskeripolitiks mål bl.a. kræver anvendelse af mere selektive fiskeredskaber og en mere selektiv praksis;

| J. | der henviser til, at aktuelle innovationer, der forbedrer fiskeredskabernes selektivitet, ofte hæmmes af lovgivningen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at aktuelle innovationer, der forbedrer fiskeredskabernes selektivitet, ofte hæmmes af lovgivningen;

| K. | der henviser til, at landingsforpligtelsen indebærer en radikal ændring af tilgangen til forvaltningen af fiskeriet, og især til fiskeriet efter demersale arter, og dermed til de tekniske foranstaltninger på vigtige områder såsom fangstsammensætning og maskestørrelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at landingsforpligtelsen indebærer en radikal ændring af tilgangen til forvaltningen af fiskeriet, og især til fiskeriet efter demersale arter, og dermed til de tekniske foranstaltninger på vigtige områder såsom fangstsammensætning og maskestørrelse;

| L. | der henviser til, at det er nødvendigt at lægge særlig vægt på betydningen af ikke-industrielt fiskeri for kystsamfundenes bæredygtighed, og navnlig i forbindelse med kvinders og børns rolle; der henviser til, at der i den fælles fiskeripolitik henvises til en differentieret ordning for småfiskeri i EU; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er nødvendigt at lægge særlig vægt på betydningen af ikke-industrielt fiskeri for kystsamfundenes bæredygtighed, og navnlig i forbindelse med kvinders og børns rolle; der henviser til, at der i den fælles fiskeripolitik henvises til en differentieret ordning for småfiskeri i EU;

| M. | der henviser til, at der er behov for en generel definition af begrebet ikke-industrielt fiskeri, i betragtning af den rolle, det spiller for at genskabe vore haves sundhed og for at bevare traditionelle og miljømæssigt bæredygtige praksis og erhverv; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er behov for en generel definition af begrebet ikke-industrielt fiskeri, i betragtning af den rolle, det spiller for at genskabe vore haves sundhed og for at bevare traditionelle og miljømæssigt bæredygtige praksis og erhverv;

| N. | der henviser til, at det er nødvendigt med en definition af fælles grundprincipper for alle havområder ved hjælp af et rammedirektiv, der vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure i henhold til Lissabontraktaten, for at sikre gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks mål i hele EU, for at sikre lige vilkår for de forskellige operatører og for at lette gennemførelsen af og kontrollen med de tekniske foranstaltninger; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er nødvendigt med en definition af fælles grundprincipper for alle havområder ved hjælp af et rammedirektiv, der vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure i henhold til Lissabontraktaten, for at sikre gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks mål i hele EU, for at sikre lige vilkår for de forskellige operatører og for at lette gennemførelsen af og kontrollen med de tekniske foranstaltninger;

| O. | der henviser til, at det ikke altid er nødvendigt med den almindelige lovgivningsprocedure i tilfælde af foranstaltninger, der træffes på regionalt niveau, eller som ofte ændres, eller som er baseret på standarder og mål, der fastsættes af de to lovgivere, men at den skal anvendes til vedtagelse af bestemmelser, der er fælles for alle havområder, og også til foranstaltninger, der indgår i specifikke forordningerne, eller som ikke forventes at blive ændret inden for en overskuelig fremtid; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det ikke altid er nødvendigt med den almindelige lovgivningsprocedure i tilfælde af foranstaltninger, der træffes på regionalt niveau, eller som ofte ændres, eller som er baseret på standarder og mål, der fastsættes af de to lovgivere, men at den skal anvendes til vedtagelse af bestemmelser, der er fælles for alle havområder, og også til foranstaltninger, der indgår i specifikke forordningerne, eller som ikke forventes at blive ændret inden for en overskuelig fremtid;

| P. | der henviser til, at regionaliseringen skal sikre, at de tekniske foranstaltninger tilpasses de specifikke forhold inden for de forskellige fiskeriformer og de forskellige havområder, således at der sikres fleksibilitet og skabes mulighed for at reagere hurtigt på nødssituationer; der henviser til, at regionaliseringen skal forenkle de tekniske foranstaltninger og gøre dem lettere at forstå, gennemføre og håndhæve; der henviser til, at vedtagelsen af tekniske foranstaltninger på regional basis bør følge den model, der er opnået enighed om mellem de to lovgivere som aftalt i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at regionaliseringen skal sikre, at de tekniske foranstaltninger tilpasses de specifikke forhold inden for de forskellige fiskeriformer og de forskellige havområder, således at der sikres fleksibilitet og skabes mulighed for at reagere hurtigt på nødssituationer; der henviser til, at regionaliseringen skal forenkle de tekniske foranstaltninger og gøre dem lettere at forstå, gennemføre og håndhæve; der henviser til, at vedtagelsen af tekniske foranstaltninger på regional basis bør følge den model, der er opnået enighed om mellem de to lovgivere som aftalt i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik;

| Q. | der henviser til, at regionalisering kan bidrage til at forenkle bestemmelserne og gøre dem mere forståelige, hvilket vil blive hilst særdeles velkomment af fiskerisektoren og andre interesserede parter, især når de er inddraget i vedtagelsen af bestemmelserne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at regionalisering kan bidrage til at forenkle bestemmelserne og gøre dem mere forståelige, hvilket vil blive hilst særdeles velkomment af fiskerisektoren og andre interesserede parter, især når de er inddraget i vedtagelsen af bestemmelserne;

| R. | der henviser til, at regionalisering ikke bør give anledning til en renationalisering, idet dette ikke er foreneligt med den fælles fiskeripolitik, som EU er eneansvarlig for på grund af bestandenes fælles karakter; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at regionalisering ikke bør give anledning til en renationalisering, idet dette ikke er foreneligt med den fælles fiskeripolitik, som EU er eneansvarlig for på grund af bestandenes fælles karakter;

| S. | der henviser til, at vedtagelsen af tekniske foranstaltninger på regionalt grundlag bør følge den model, som de to lovgivere er blevet enige om inden for rammerne af den nye fælles fiskeripolitik, nemlig at Kommissionen vedtager delegerede retsakter på grundlag af fælles henstillinger fra de berørte medlemsstater, der opfylder de standarder og mål, som er fastsat af de to lovgivere, eller, hvis de berørte medlemsstater ikke fremsætter en fælles henstilling inden for den fastsatte tidsfrist, på Kommissionens eget initiativ; der imidlertid henviser til, at Europa-Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten har ret til at gøre indsigelse mod delegerede retsakter; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at vedtagelsen af tekniske foranstaltninger på regionalt grundlag bør følge den model, som de to lovgivere er blevet enige om inden for rammerne af den nye fælles fiskeripolitik, nemlig at Kommissionen vedtager delegerede retsakter på grundlag af fælles henstillinger fra de berørte medlemsstater, der opfylder de standarder og mål, som er fastsat af de to lovgivere, eller, hvis de berørte medlemsstater ikke fremsætter en fælles henstilling inden for den fastsatte tidsfrist, på Kommissionens eget initiativ; der imidlertid henviser til, at Europa-Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten har ret til at gøre indsigelse mod delegerede retsakter;

| T. | der henviser til, at revisionen af rammen for tekniske foranstaltninger bør være en anledning til at fortsætte overvejelserne om regionalisering og overveje alternativer til delegerede retsakter; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at revisionen af rammen for tekniske foranstaltninger bør være en anledning til at fortsætte overvejelserne om regionalisering og overveje alternativer til delegerede retsakter;

| U. | der henviser til, at visse forslag til specifikke forordninger, der indeholder tekniske foranstaltninger (drivgarn, utilsigtede fangster af hvaler eller dybhavsfiskeri) har vist sig kontroversiel; der henviser til, at nogle forslag — såsom forslaget om fiskeri af dybhavsbestande i det nordøstlige Atlanterhav — har været blokeret i over tre år; der henviser til, at proceduren om drivgarnsfiskeri også er lammet; der henviser til, at en række specifikke forordninger om tekniske foranstaltninger er blevet forkastet af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at visse forslag til specifikke forordninger, der indeholder tekniske foranstaltninger (drivgarn, utilsigtede fangster af hvaler eller dybhavsfiskeri) har vist sig kontroversiel; der henviser til, at nogle forslag — såsom forslaget om fiskeri af dybhavsbestande i det nordøstlige Atlanterhav — har været blokeret i over tre år; der henviser til, at proceduren om drivgarnsfiskeri også er lammet; der henviser til, at en række specifikke forordninger om tekniske foranstaltninger er blevet forkastet af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er);

| V. | der henviser til, at der i forbindelse med de tekniske foranstaltninger bør tages hensyn til fænomenet ulovligt fiskeri, som ofte ledsages af ulovlig anvendelse af fiskeredskaber, og foreslås en effektiv løsning på problemet med ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der i forbindelse med de tekniske foranstaltninger bør tages hensyn til fænomenet ulovligt fiskeri, som ofte ledsages af ulovlig anvendelse af fiskeredskaber, og foreslås en effektiv løsning på problemet med ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri);

| W. | der henviser til, at de tekniske foranstaltninger, der gælder for de enkelte EU-fiskeriområder, ikke altid er den tilpasset behovene i forbindelse med innovative aktiviteter og de forskellige lokale fiskeriformers behov; der henviser til, at fiskerne har brug for et sæt tekniske foranstaltninger, der er baseret på en regional tilgang, og som tager højde for de forskelligartede forhold i de enkelte havområder; der henviser til, at forvaltning af fiskebestandene på en bæredygtig måde er af afgørende betydning, og at det derfor er vigtigt, at lovgivningen forenkles, og at den kan tilpasses de faktiske lokale forhold; der henviser til, at det også er nødvendigt at tage behørigt hensyn til, at fiskeriområderne deles med tredjelande, hvis bestemmelser om bevarelse af fiskebestande adskiller sig meget fra Europas; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at de tekniske foranstaltninger, der gælder for de enkelte EU-fiskeriområder, ikke altid er den tilpasset behovene i forbindelse med innovative aktiviteter og de forskellige lokale fiskeriformers behov; der henviser til, at fiskerne har brug for et sæt tekniske foranstaltninger, der er baseret på en regional tilgang, og som tager højde for de forskelligartede forhold i de enkelte havområder; der henviser til, at forvaltning af fiskebestandene på en bæredygtig måde er af afgørende betydning, og at det derfor er vigtigt, at lovgivningen forenkles, og at den kan tilpasses de faktiske lokale forhold; der henviser til, at det også er nødvendigt at tage behørigt hensyn til, at fiskeriområderne deles med tredjelande, hvis bestemmelser om bevarelse af fiskebestande adskiller sig meget fra Europas;

| X. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at medlemsstaterne i europæisk farvand og især i Middelhavet træffer de nødvendige foranstaltninger og samarbejder om at identificere de borgere, der er ansvarlige for IUU-fiskeri, og dermed sikrer, at de lovbestemte sanktioner iværksættes, og at kontrollen om bord og på land strammes; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at medlemsstaterne i europæisk farvand og især i Middelhavet træffer de nødvendige foranstaltninger og samarbejder om at identificere de borgere, der er ansvarlige for IUU-fiskeri, og dermed sikrer, at de lovbestemte sanktioner iværksættes, og at kontrollen om bord og på land strammes;

| Y. | der henviser til, at de flerårige planer, der blev vedtaget mellem 2002 og 2009, ikke alle har været lige effektive; der henviser til, at nye flerårige planer vil blive vedtaget efter den fælles fiskeripolitiks nye bestemmelser; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at de flerårige planer, der blev vedtaget mellem 2002 og 2009, ikke alle har været lige effektive; der henviser til, at nye flerårige planer vil blive vedtaget efter den fælles fiskeripolitiks nye bestemmelser;

| Z. | der henviser til, at forhandlinger med tredjelande skal indgå som led i bestræbelserne for at skabe bæredygtighed; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at forhandlinger med tredjelande skal indgå som led i bestræbelserne for at skabe bæredygtighed;

| AA. | der henviser til, at reformen af den fælles fiskeripolitik indførte en landingsforpligtelse og gav mulighed for fleksibilitet, undtagelser og finansiel bistand fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF); |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at reformen af den fælles fiskeripolitik indførte en landingsforpligtelse og gav mulighed for fleksibilitet, undtagelser og finansiel bistand fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF);

| AB. | der henviser til, at der kan forudses vanskeligheder ved gennemførelsen af forbuddet mod udsmid i de former for blandet fiskeri, der omfatter »choke species«; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der kan forudses vanskeligheder ved gennemførelsen af forbuddet mod udsmid i de former for blandet fiskeri, der omfatter »choke species«;

| AC. | der henviser til, at Europa-Parlamentet efter Lissabontraktaten er medlovgiver på fiskeriområdet, undtagen for så vidt angår de samlede tilladte fangstmængder (TACs) og kvoter; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Europa-Parlamentet efter Lissabontraktaten er medlovgiver på fiskeriområdet, undtagen for så vidt angår de samlede tilladte fangstmængder (TACs) og kvoter;

| AD. | der henviser til, at det har været umuligt at vedtage nogen flerårig plan siden 2009 på grund af blokeringen af forslagene i Rådet; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at det har været umuligt at vedtage nogen flerårig plan siden 2009 på grund af blokeringen af forslagene i Rådet;

| AE. | der henviser til, at de to lovgivere inden for rammerne af den interinstitutionelle arbejdsgruppe (»task force«) om flerårige programmer har anerkendt, at det er vigtigt at samarbejde om de flerårige planer for at finde praktiske løsninger, på trods af meningsforskelle med hensyn til fortolkningen af retsgrundlaget; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at de to lovgivere inden for rammerne af den interinstitutionelle arbejdsgruppe (»task force«) om flerårige programmer har anerkendt, at det er vigtigt at samarbejde om de flerårige planer for at finde praktiske løsninger, på trods af meningsforskelle med hensyn til fortolkningen af retsgrundlaget;

| AF. | der henviser til, at de flerårige planer bør udgøre en solid og varig rammer for forvaltningen af fiskeriet og bør være baseret på den bedste og nyeste foreliggende videnskabelige og socioøkonomiske rådgivning, samt at de bør være fleksible nok til at kunne tilpasses udviklingen i bestandene og den årlige beslutningstagning om tildeling af fiskerimuligheder; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at de flerårige planer bør udgøre en solid og varig rammer for forvaltningen af fiskeriet og bør være baseret på den bedste og nyeste foreliggende videnskabelige og socioøkonomiske rådgivning, samt at de bør være fleksible nok til at kunne tilpasses udviklingen i bestandene og den årlige beslutningstagning om tildeling af fiskerimuligheder;

| AG. | der henviser til, at der er fastlagt følgende fælles elementer i de fremtidige flerårige planer: en grænse for det maksimalt bæredygtige udbytte og en tidsplan til at nå den, et forebyggende referencepunkt til at udløse beskyttelsesforanstaltninger, et minimumsmål for biomasse, en mekanisme for tilpasning til uforudsete ændringer i den bedst tilgængelige videnskabelige rådgivning og en revisionsbestemmelse; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at der er fastlagt følgende fælles elementer i de fremtidige flerårige planer: en grænse for det maksimalt bæredygtige udbytte og en tidsplan til at nå den, et forebyggende referencepunkt til at udløse beskyttelsesforanstaltninger, et minimumsmål for biomasse, en mekanisme for tilpasning til uforudsete ændringer i den bedst tilgængelige videnskabelige rådgivning og en revisionsbestemmelse;

| AH. | der henviser til, at de flerårige planer skal fastsætte et generelt mål, som det er muligt at nå i forvaltningsmæssig og videnskabelig henseende; der henviser til, at de bør omfatte langsigtede stabile udbytter i overensstemmelse med den bedst tilgængelige videnskabelige rådgivning, hvilket bør afspejles i årlige afgørelser om fiskerimuligheder fra Rådets side; der henviser til, at disse årlige afgørelser udelukkende må vedrøre tildelingen af fiskerimuligheder; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at de flerårige planer skal fastsætte et generelt mål, som det er muligt at nå i forvaltningsmæssig og videnskabelig henseende; der henviser til, at de bør omfatte langsigtede stabile udbytter i overensstemmelse med den bedst tilgængelige videnskabelige rådgivning, hvilket bør afspejles i årlige afgørelser om fiskerimuligheder fra Rådets side; der henviser til, at disse årlige afgørelser udelukkende må vedrøre tildelingen af fiskerimuligheder;

| AI. | der henviser til, at Domstolens dom af 26. november 2014 i sag C-103/12 Europa-Parlamentet mod Rådet og sag C-165/12 Kommissionen mod Rådet, vedrørende tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst, skaber præcedens ved at afklare indholdet af og grænserne for to forskellige retsgrundlag i artikel 43 i TEUF; der henviser til, at artikel 43, stk. 3, kun kan anvendes som retsgrundlag for tildeling af fiskerimuligheder i forbindelse med forordningerne om TAC og kvoter; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at Domstolens dom af 26. november 2014 i sag C-103/12 Europa-Parlamentet mod Rådet og sag C-165/12 Kommissionen mod Rådet, vedrørende tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst, skaber præcedens ved at afklare indholdet af og grænserne for to forskellige retsgrundlag i artikel 43 i TEUF; der henviser til, at artikel 43, stk. 3, kun kan anvendes som retsgrundlag for tildeling af fiskerimuligheder i forbindelse med forordningerne om TAC og kvoter;

| AJ. | der henviser til, at Domstolen den 1. december 2015 har afsagt dom i Forenede sager C-124/13 og C-125/13 Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen mod Rådet om forordning (EU) nr. 1243/2012 om ændring af den langsigtede plan for torskebestande; i denne sag bekræfter Domstolen, sådan som Parlamentet havde gjort gældende, at denne forordning i medfør af dens formål og indhold burde have været vedtaget på grundlag af artikel 43, stk. 2, i TEUF, under anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure med Parlamentet som medlovgiver, fordi denne forordning indebærer politiske valg, der har indflydelse på den flerårige plan, og som derfor er nødvendige for at nå målene i den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at Domstolen den 1. december 2015 har afsagt dom i Forenede sager C-124/13 og C-125/13 Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen mod Rådet om forordning (EU) nr. 1243/2012 om ændring af den langsigtede plan for torskebestande; i denne sag bekræfter Domstolen, sådan som Parlamentet havde gjort gældende, at denne forordning i medfør af dens formål og indhold burde have været vedtaget på grundlag af artikel 43, stk. 2, i TEUF, under anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure med Parlamentet som medlovgiver, fordi denne forordning indebærer politiske valg, der har indflydelse på den flerårige plan, og som derfor er nødvendige for at nå målene i den fælles fiskeripolitik;

| AK. | der henviser til, at de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser i mangel af flerårige planer kan ændres ved hjælp af planer for udsmid, der vedtages af Kommissionen med delegerede retsakter på grundlag af henstillinger fra de berørte medlemsstater, eller hvis de berørte medlemsstater ikke indgiver en fælles henstilling inden for den fastsatte tid, på Kommissionens eget initiativ; understreger, at det er vigtigt både at beskytte ungfisk og at tage hensyn til den videnskabelige rådgivning, når der træffes afgørelse om de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser i mangel af flerårige planer kan ændres ved hjælp af planer for udsmid, der vedtages af Kommissionen med delegerede retsakter på grundlag af henstillinger fra de berørte medlemsstater, eller hvis de berørte medlemsstater ikke indgiver en fælles henstilling inden for den fastsatte tid, på Kommissionens eget initiativ; understreger, at det er vigtigt både at beskytte ungfisk og at tage hensyn til den videnskabelige rådgivning, når der træffes afgørelse om de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser;

| AL. | der henviser til, at planerne for udsmid spiller en væsentlig rolle i betragtning af ændringerne i fangstmetoder og dermed med hensyn til fiskeridødeligheden og gydebiomassen — som begge dele er kvantificerbare mål i henhold til de flerårige planer — muligvis som følge af ændringerne i de bevaringsmæssige mindstestørrelser; der henviser til, at hvis mindstestørrelsen ændres ved hjælp af delegerede retsakter, vil de vigtigste parametre i de flerårige planer blive ændret uden om selve planerne. |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at planerne for udsmid spiller en væsentlig rolle i betragtning af ændringerne i fangstmetoder og dermed med hensyn til fiskeridødeligheden og gydebiomassen — som begge dele er kvantificerbare mål i henhold til de flerårige planer — muligvis som følge af ændringerne i de bevaringsmæssige mindstestørrelser; der henviser til, at hvis mindstestørrelsen ændres ved hjælp af delegerede retsakter, vil de vigtigste parametre i de flerårige planer blive ændret uden om selve planerne.

| AM. | der henviser til, at det var lovgivernes hensigt, at disse delegerede retsakter skulle være af overgangskarakter og under ingen omstændigheder kunne gælde for en periode på mere end tre år; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at det var lovgivernes hensigt, at disse delegerede retsakter skulle være af overgangskarakter og under ingen omstændigheder kunne gælde for en periode på mere end tre år;

| AN. | der henviser til, at de bevaringsmæssige mindstereferencestørrelser for én og samme art kan variere fra én zone til en anden for at tage hensyn til de forskellige arters og fiskeriformers specifikke karakter; der henviser til, at det altid så vidt muligt er ønskeligt at træffe horisontale afgørelser for alle zonerne med henblik på at lette kontrolopgaverne; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at de bevaringsmæssige mindstereferencestørrelser for én og samme art kan variere fra én zone til en anden for at tage hensyn til de forskellige arters og fiskeriformers specifikke karakter; der henviser til, at det altid så vidt muligt er ønskeligt at træffe horisontale afgørelser for alle zonerne med henblik på at lette kontrolopgaverne;

| 1. | mener, at der for at sikre gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik bør ske en forenkling af de fremtidige tekniske foranstaltninger med henblik på at fjerne alle modsigelser og/eller overlapninger, som skal indsættes i en klart struktureret retlig ramme og være baseret på solide videnskabelige data, som gennemgås af peerpaneler; |
| --- | --- |

1.

mener, at der for at sikre gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik bør ske en forenkling af de fremtidige tekniske foranstaltninger med henblik på at fjerne alle modsigelser og/eller overlapninger, som skal indsættes i en klart struktureret retlig ramme og være baseret på solide videnskabelige data, som gennemgås af peerpaneler;

| 2. | anser det for nødvendigt at udarbejde en fuldstændig liste over alle de tekniske foranstaltninger, som er i kraft i øjeblikket, for dermed at få et bedre overblik over mulige forenklinger og ophævelser i forbindelse med fremtidige tekniske foranstaltninger; |
| --- | --- |

2.

anser det for nødvendigt at udarbejde en fuldstændig liste over alle de tekniske foranstaltninger, som er i kraft i øjeblikket, for dermed at få et bedre overblik over mulige forenklinger og ophævelser i forbindelse med fremtidige tekniske foranstaltninger;

| 3. | mener, at det er nødvendigt med en revision af de tekniske foranstaltninger i et forsøg på at gennemføre den fælles fiskeripolitiks mål, forbedre selektiviteten, minimere udsmid og fiskeriets indvirkning på miljøet, forenkle de gældende bestemmelser og styrke det videnskabelige grundlag; |
| --- | --- |

3.

mener, at det er nødvendigt med en revision af de tekniske foranstaltninger i et forsøg på at gennemføre den fælles fiskeripolitiks mål, forbedre selektiviteten, minimere udsmid og fiskeriets indvirkning på miljøet, forenkle de gældende bestemmelser og styrke det videnskabelige grundlag;

| 4. | mener, at de tekniske foranstaltninger skal tilpasses de enkelte fiskeriformers og de enkelte regioners specifikke behov, hvilket vil sikre, at den berørte sektor i højere grad overholder bestemmelserne; |
| --- | --- |

4.

mener, at de tekniske foranstaltninger skal tilpasses de enkelte fiskeriformers og de enkelte regioners specifikke behov, hvilket vil sikre, at den berørte sektor i højere grad overholder bestemmelserne;

| 5. | fastholder, at forenklingen og regionaliseringen af tekniske foranstaltninger altid bør være forenelig med det egentlige formål med forordningen om tekniske foranstaltninger, som er at minimere uønskede fangster og indvirkningerne på havmiljøet; |
| --- | --- |

5.

fastholder, at forenklingen og regionaliseringen af tekniske foranstaltninger altid bør være forenelig med det egentlige formål med forordningen om tekniske foranstaltninger, som er at minimere uønskede fangster og indvirkningerne på havmiljøet;

| 6. | mener, at det for at lette gennemførelsen af bestemmelserne i den fælles fiskeripolitik og forbedre fiskerisektorens og andre involverede parters accept og overholdelse heraf er nødvendigt, at fiskerne i større omfang inddrages i beslutningstagningen, specielt i de regionale rådgivende råd, samt at de får incitamenter såsom støtte via EHFF og andre instrumenter til innovation, uddannelse, udstyr og anvendelse af mere selektive fiskeredskaber; |
| --- | --- |

6.

mener, at det for at lette gennemførelsen af bestemmelserne i den fælles fiskeripolitik og forbedre fiskerisektorens og andre involverede parters accept og overholdelse heraf er nødvendigt, at fiskerne i større omfang inddrages i beslutningstagningen, specielt i de regionale rådgivende råd, samt at de får incitamenter såsom støtte via EHFF og andre instrumenter til innovation, uddannelse, udstyr og anvendelse af mere selektive fiskeredskaber;

| 7. | mener, at den nye lovgivningsmæssige ramme vil fremme yderligere anvendelse af innovative fiskeredskaber, for hvilke det er videnskabeligt bevist, at de øger selektiviteten og har mindre indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

7.

mener, at den nye lovgivningsmæssige ramme vil fremme yderligere anvendelse af innovative fiskeredskaber, for hvilke det er videnskabeligt bevist, at de øger selektiviteten og har mindre indvirkning på miljøet;

| 8. | mener, at innovation og forskning bør fremmes af hensyn til en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik, navnlig hvad angår landingen af udsmid, med henblik på at øge selektiviteten og modernisere fiskeredskaberne og kontrolteknikken; |
| --- | --- |

8.

mener, at innovation og forskning bør fremmes af hensyn til en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik, navnlig hvad angår landingen af udsmid, med henblik på at øge selektiviteten og modernisere fiskeredskaberne og kontrolteknikken;

| 9. | er af den opfattelse, at bæredygtig anvendelse af innovative fiskeredskaber, for hvilke det ved uafhængig videnskabelig forskning er bevist, at de øger selektiviteten, bør tillades uden restriktioner og unødige kvantitative begrænsninger og reguleres lovmæssigt, og — hvad angår yderligere forskning — fremmes finansielt; |
| --- | --- |

9.

er af den opfattelse, at bæredygtig anvendelse af innovative fiskeredskaber, for hvilke det ved uafhængig videnskabelig forskning er bevist, at de øger selektiviteten, bør tillades uden restriktioner og unødige kvantitative begrænsninger og reguleres lovmæssigt, og — hvad angår yderligere forskning — fremmes finansielt;

| 10. | finder det nødvendigt at bibeholde den almindelige lovgivningsprocedure til vedtagelse af bestemmelser, der er fælles for alle havområder, herunder fastsættelse af standarder og mål for tekniske foranstaltninger, samt til tekniske foranstaltninger, der indgår i specifikke forordninger, eller som ikke forventes at blive ændret inden for en overskuelig fremtid, og mener, at den almindelige lovgivningsprocedure ikke altid er påkrævet til foranstaltninger, der vedtages på regionalt niveau, eller som muligvis vil blive genstand for hyppige ændringer; mener, at disse foranstaltninger bør evalueres regelmæssigt for at sikre, at de fortsat er relevante; mener, at en fornuftig anvendelse af delegerede retsakter kan imødekomme dette behov for fleksibilitet og tilpasningsevne; minder imidlertid om, at Europa-Parlamentet i henhold til traktaten har ret til at gøre indsigelse mod delegerede retsakter; |
| --- | --- |

10.

finder det nødvendigt at bibeholde den almindelige lovgivningsprocedure til vedtagelse af bestemmelser, der er fælles for alle havområder, herunder fastsættelse af standarder og mål for tekniske foranstaltninger, samt til tekniske foranstaltninger, der indgår i specifikke forordninger, eller som ikke forventes at blive ændret inden for en overskuelig fremtid, og mener, at den almindelige lovgivningsprocedure ikke altid er påkrævet til foranstaltninger, der vedtages på regionalt niveau, eller som muligvis vil blive genstand for hyppige ændringer; mener, at disse foranstaltninger bør evalueres regelmæssigt for at sikre, at de fortsat er relevante; mener, at en fornuftig anvendelse af delegerede retsakter kan imødekomme dette behov for fleksibilitet og tilpasningsevne; minder imidlertid om, at Europa-Parlamentet i henhold til traktaten har ret til at gøre indsigelse mod delegerede retsakter;

| 11. | anbefaler, at der fastlægges en klar, generel europæisk ramme for tekniske foranstaltninger med et begrænset antal tværgående hovedprincipper; mener, at alle bestemmelser, som ikke gælder for størstedelen af de europæiske farvande, ikke bør indgå i denne generelle ramme, men i stedet bør høre under regionaliseringen; |
| --- | --- |

11.

anbefaler, at der fastlægges en klar, generel europæisk ramme for tekniske foranstaltninger med et begrænset antal tværgående hovedprincipper; mener, at alle bestemmelser, som ikke gælder for størstedelen af de europæiske farvande, ikke bør indgå i denne generelle ramme, men i stedet bør høre under regionaliseringen;

| 12. | mener, at alle foranstaltninger, der vedtages på regionalt plan, bør være i overensstemmelse med rammeforordningen om tekniske foranstaltninger og med målene i den fælles fiskeripolitik og havstrategirammedirektivet 2008/56/EF; |
| --- | --- |

12.

mener, at alle foranstaltninger, der vedtages på regionalt plan, bør være i overensstemmelse med rammeforordningen om tekniske foranstaltninger og med målene i den fælles fiskeripolitik og havstrategirammedirektivet 2008/56/EF;

| 13. | mener, at bestemmelserne om de tekniske foranstaltninger bør fastsættes under passende anvendelse af regionaliseringsprocessen og baseres på fælles centraliserede bestemmelser og definitioner, herunder fælles mål og standarder til anvendelse i hele EU, bl.a. en liste over forbudte arter og fiskeredskaber, et sæt specifikke bestemmelser for de vigtigste havområder og et vist antal specifikke tekniske forskrifter, der alle skal vedtages med almindelige lovgivningsprocedure; bemærker, at regionalisering skal gælde for bestemmelser, der anvendes på regionalt niveau, eller på bestemmelser, der hyppigt ændres, og at den regelmæssigt bør revurderes; |
| --- | --- |

13.

mener, at bestemmelserne om de tekniske foranstaltninger bør fastsættes under passende anvendelse af regionaliseringsprocessen og baseres på fælles centraliserede bestemmelser og definitioner, herunder fælles mål og standarder til anvendelse i hele EU, bl.a. en liste over forbudte arter og fiskeredskaber, et sæt specifikke bestemmelser for de vigtigste havområder og et vist antal specifikke tekniske forskrifter, der alle skal vedtages med almindelige lovgivningsprocedure; bemærker, at regionalisering skal gælde for bestemmelser, der anvendes på regionalt niveau, eller på bestemmelser, der hyppigt ændres, og at den regelmæssigt bør revurderes;

| 14. | understreger, at den nye forordning om tekniske foranstaltninger skal være klart formuleret, hvilket vil kræve en stor indsats med hensyn til tydeliggøre sproget; anmoder derfor om, at de eksisterende forordninger om tekniske foranstaltninger, bl.a. Rådets forordning (EF) nr. 850/98 og (EF) nr. 1967/2006, først ophæves for at undgå for mange forordninger; |
| --- | --- |

14.

understreger, at den nye forordning om tekniske foranstaltninger skal være klart formuleret, hvilket vil kræve en stor indsats med hensyn til tydeliggøre sproget; anmoder derfor om, at de eksisterende forordninger om tekniske foranstaltninger, bl.a. Rådets forordning (EF) nr. 850/98 og (EF) nr. 1967/2006, først ophæves for at undgå for mange forordninger;

| 15. | minder om, at med hensyn til delegerede retsakter kan medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen inden for en tidsfrist, som fastsættes i forordningen om tekniske foranstaltninger, forelægge Kommissionen henstillinger, og at Kommissionen ikke kan vedtage retsakter før udløbet af denne tidsfrist; |
| --- | --- |

15.

minder om, at med hensyn til delegerede retsakter kan medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen inden for en tidsfrist, som fastsættes i forordningen om tekniske foranstaltninger, forelægge Kommissionen henstillinger, og at Kommissionen ikke kan vedtage retsakter før udløbet af denne tidsfrist;

| 16. | mener, at det er nødvendigt at evaluere hensigtsmæssigheden og effektiviteten af specifikke forordninger, der er baseret på tekniske foranstaltninger, og hvilke samfundsøkonomiske konsekvenser de har for EU's fiskerflåder og lokalsamfundene, samtidig med at målene i den fælles fiskeripolitik og havstrategi-rammedirektivet respekteres; |
| --- | --- |

16.

mener, at det er nødvendigt at evaluere hensigtsmæssigheden og effektiviteten af specifikke forordninger, der er baseret på tekniske foranstaltninger, og hvilke samfundsøkonomiske konsekvenser de har for EU's fiskerflåder og lokalsamfundene, samtidig med at målene i den fælles fiskeripolitik og havstrategi-rammedirektivet respekteres;

| 17. | mener, at de tekniske foranstaltninger skal indeholde særlige bestemmelser om anvendelse af visse fiskeredskaber med henblik på at beskytte sårbare marine naturtyper og arter; |
| --- | --- |

17.

mener, at de tekniske foranstaltninger skal indeholde særlige bestemmelser om anvendelse af visse fiskeredskaber med henblik på at beskytte sårbare marine naturtyper og arter;

| 18. | mener, at de tekniske foranstaltninger skal sikre, at der ikke anvendes destruktive og ikke-selektive fiskeredskaber, og at der indføres et generelt forbud mod anvendelse af eksplosive og giftige stoffer; |
| --- | --- |

18.

mener, at de tekniske foranstaltninger skal sikre, at der ikke anvendes destruktive og ikke-selektive fiskeredskaber, og at der indføres et generelt forbud mod anvendelse af eksplosive og giftige stoffer;

| 19. | mener, at det er stærkt påkrævet at indføre et sammenhængende sæt af tekniske foranstaltninger for hvert af de havområder under hensyntagen til de enkelte områders særlige forhold, idet EU's afgørelser kan få stor indflydelse på genopretningen af fiskebestande og beskyttelsen af økosystemer og på den bæredygtige forvaltning af fælles fiskebestande; |
| --- | --- |

19.

mener, at det er stærkt påkrævet at indføre et sammenhængende sæt af tekniske foranstaltninger for hvert af de havområder under hensyntagen til de enkelte områders særlige forhold, idet EU's afgørelser kan få stor indflydelse på genopretningen af fiskebestande og beskyttelsen af økosystemer og på den bæredygtige forvaltning af fælles fiskebestande;

| 20. | fastholder uanset landingsforpligtelsen, der har været i kraft siden 1. januar 2015, og som gradvis skal udvides til fiskebestande inden 2019, at bestemmelser om tekniske foranstaltninger skal være tilstrækkeligt fleksible til, i realtid, at kunne tilpasses til fremskridt i fiskeriet og til at give fiskerisektoren bedre muligheder for at gennemføre innovationer med hensyn til selektive fangstmetoder; |
| --- | --- |

20.

fastholder uanset landingsforpligtelsen, der har været i kraft siden 1. januar 2015, og som gradvis skal udvides til fiskebestande inden 2019, at bestemmelser om tekniske foranstaltninger skal være tilstrækkeligt fleksible til, i realtid, at kunne tilpasses til fremskridt i fiskeriet og til at give fiskerisektoren bedre muligheder for at gennemføre innovationer med hensyn til selektive fangstmetoder;

| 21. | mener, at landingsforpligtelsen udgør en grundlæggende ændring for fiskeriet, og at det derfor er nødvendigt at tilpasse de tekniske foranstaltninger for at sikre deres gennemførelse og fremme et mere selektivt fiskeri; anbefaler i den forbindelse følgende tre foranstaltninger:






  — | omfattende tilpasning eller tilmed ophævelse af bestemmelserne om fangstsammensætninger |
| --- | --- | --- |

21.

mener, at landingsforpligtelsen udgør en grundlæggende ændring for fiskeriet, og at det derfor er nødvendigt at tilpasse de tekniske foranstaltninger for at sikre deres gennemførelse og fremme et mere selektivt fiskeri; anbefaler i den forbindelse følgende tre foranstaltninger:

—

omfattende tilpasning eller tilmed ophævelse af bestemmelserne om fangstsammensætninger

| — | tilladelse til større fleksibilitet i maskestørrelsen |
| --- | --- |

—

tilladelse til større fleksibilitet i maskestørrelsen

| — | mulighed for at medføre flere typer redskaber om bord; |
| --- | --- |

—

mulighed for at medføre flere typer redskaber om bord;

| 22. | bemærker de vanskeligheder, der opstår som følge af, at der på samme tid findes handelsnormer som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2406/96 og mindstefangststørrelser; anmoder om harmonisering heraf i den nye rammeforordning for tekniske foranstaltninger; |
| --- | --- |

22.

bemærker de vanskeligheder, der opstår som følge af, at der på samme tid findes handelsnormer som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2406/96 og mindstefangststørrelser; anmoder om harmonisering heraf i den nye rammeforordning for tekniske foranstaltninger;

| 23. | mener, at en gennemgang af de tekniske foranstaltninger bør tage hensyn til disses indvirkning på bevarelsen af biologiske ressourcer, havmiljøet, driftsomkostninger i fiskeriet og rentabiliteten i social og beskæftigelsesmæssig henseende; |
| --- | --- |

23.

mener, at en gennemgang af de tekniske foranstaltninger bør tage hensyn til disses indvirkning på bevarelsen af biologiske ressourcer, havmiljøet, driftsomkostninger i fiskeriet og rentabiliteten i social og beskæftigelsesmæssig henseende;

| 24. | mener, at det bevaringsmæssige mål for de tekniske foranstaltninger kan nås mere effektivt ved hjælp af foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre styringen af udbud og efterspørgsel med bistand fra producentorganisationer; |
| --- | --- |

24.

mener, at det bevaringsmæssige mål for de tekniske foranstaltninger kan nås mere effektivt ved hjælp af foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre styringen af udbud og efterspørgsel med bistand fra producentorganisationer;

| 25. | mener, at utilsigtet ikke-industrielt fiskeri i medlemsstaternes og regionernes indre farvande ikke skal være omfattet af TAC; |
| --- | --- |

25.

mener, at utilsigtet ikke-industrielt fiskeri i medlemsstaternes og regionernes indre farvande ikke skal være omfattet af TAC;

| 26. | mener, at de flerårige planer spiller en afgørende rolle for bevarelsen af fiskebestandene i henhold til den fælles fiskeripolitik, fordi de er det mest velegnede instrument til at vedtage og anvende specifikke tekniske foranstaltninger for de forskellige fiskeriformer; |
| --- | --- |

26.

mener, at de flerårige planer spiller en afgørende rolle for bevarelsen af fiskebestandene i henhold til den fælles fiskeripolitik, fordi de er det mest velegnede instrument til at vedtage og anvende specifikke tekniske foranstaltninger for de forskellige fiskeriformer;

| 27. | mener, at de to lovgivere skal fortsætter deres bestræbelser på at nå til enighed om de flerårige planer med hensyn til institutionelle kompetencer i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde og på grundlag af den relevante retspraksis; |
| --- | --- |

27.

mener, at de to lovgivere skal fortsætter deres bestræbelser på at nå til enighed om de flerårige planer med hensyn til institutionelle kompetencer i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde og på grundlag af den relevante retspraksis;

| 28. | mener, at de flerårige planer bør udgøre en solid og varig rammer for forvaltningen af fiskeriet og bør være baseret på de bedste og nyeste foreliggende videnskabelige og socioøkonomiske resultater som anerkendt af peerpaneler, idet de tilpasses udviklingen i bestandene og giver fleksibilitet i Rådets årlige afgørelser om tildeling af fiskerimuligheder; mener, at disse årlige afgørelser kun må vedrøre tildelingen af fiskerimuligheder, og at store udsving i disse så vidt muligt skal undgås; |
| --- | --- |

28.

mener, at de flerårige planer bør udgøre en solid og varig rammer for forvaltningen af fiskeriet og bør være baseret på de bedste og nyeste foreliggende videnskabelige og socioøkonomiske resultater som anerkendt af peerpaneler, idet de tilpasses udviklingen i bestandene og giver fleksibilitet i Rådets årlige afgørelser om tildeling af fiskerimuligheder; mener, at disse årlige afgørelser kun må vedrøre tildelingen af fiskerimuligheder, og at store udsving i disse så vidt muligt skal undgås;

| 29. | fastholder, at der skal gøres fremskridt med hensyn til de fremtidige flerårige planer, således at de genopretter og opretholder bestandene på niveauer over dem, der kan give det maksimalt bæredygtige udbytte, herunder med en forud fastlagt tidsplan, et bevarelsesreferencepunkt, der udløser beskyttelsesforanstaltninger, en mekanisme for tilpasning til ændringer i den videnskabelige rådgivning samt en revisionsbestemmelse; |
| --- | --- |

29.

fastholder, at der skal gøres fremskridt med hensyn til de fremtidige flerårige planer, således at de genopretter og opretholder bestandene på niveauer over dem, der kan give det maksimalt bæredygtige udbytte, herunder med en forud fastlagt tidsplan, et bevarelsesreferencepunkt, der udløser beskyttelsesforanstaltninger, en mekanisme for tilpasning til ændringer i den videnskabelige rådgivning samt en revisionsbestemmelse;

| 30. | der henviser til, at det, for at undgå problemer som følge af landingsforpligtelsen i forbindelse med blandet fiskeri, er nødvendigt at forbedre selektiviteten og minimere uønskede fangster; mener, at det vil være tilrådeligt at finde en måde til at anvende muligheden for at træffe fleksible foranstaltninger og bruge de videnskabeligt opstillede intervaller for fiskeridødelighed til at fastsætte TACs; |
| --- | --- |

30.

der henviser til, at det, for at undgå problemer som følge af landingsforpligtelsen i forbindelse med blandet fiskeri, er nødvendigt at forbedre selektiviteten og minimere uønskede fangster; mener, at det vil være tilrådeligt at finde en måde til at anvende muligheden for at træffe fleksible foranstaltninger og bruge de videnskabeligt opstillede intervaller for fiskeridødelighed til at fastsætte TACs;

| 31. | bekræfter på ny, at det er nødvendigt at øge de interesserede parters deltagelse i udformningen og udviklingen af flerårige planer ved hjælp af de rådgivende råd og i alle afgørelser vedrørende regionaliseringen; |
| --- | --- |

31.

bekræfter på ny, at det er nødvendigt at øge de interesserede parters deltagelse i udformningen og udviklingen af flerårige planer ved hjælp af de rådgivende råd og i alle afgørelser vedrørende regionaliseringen;

| 32. | mener, at Parlamentet bør kontrollere delegerede retsakter om planer for udsmid med særlig opmærksomhed og forbeholde sig ret til at gøre indsigelse, hvis det finder det nødvendigt; |
| --- | --- |

32.

mener, at Parlamentet bør kontrollere delegerede retsakter om planer for udsmid med særlig opmærksomhed og forbeholde sig ret til at gøre indsigelse, hvis det finder det nødvendigt;

| 33. | mener, at den midlertidige gyldighed for de delegerede retsakter i forbindelse med planerne for udsmid, herunder ændringer af de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, ikke under nogen omstændigheder må overskride en grænse på tre år, idet de i givet fald bør erstattes med en flerårig plan, og at de flerårige planer derfor bør vedtages hurtigst muligt; |
| --- | --- |

33.

mener, at den midlertidige gyldighed for de delegerede retsakter i forbindelse med planerne for udsmid, herunder ændringer af de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, ikke under nogen omstændigheder må overskride en grænse på tre år, idet de i givet fald bør erstattes med en flerårig plan, og at de flerårige planer derfor bør vedtages hurtigst muligt;

| 34. | mener, at afgørelserne om bevaringsmæssige mindstereferencestørrelser inden for rammerne af regionaliseringen bør baseres på videnskabelig rådgivning for hver enkelt art; understreger, at det er nødvendigt at undgå uregelmæssigheder eller svig i markedsføringen af varerne, der kunne bringe funktionen af det indre marked i fare; |
| --- | --- |

34.

mener, at afgørelserne om bevaringsmæssige mindstereferencestørrelser inden for rammerne af regionaliseringen bør baseres på videnskabelig rådgivning for hver enkelt art; understreger, at det er nødvendigt at undgå uregelmæssigheder eller svig i markedsføringen af varerne, der kunne bringe funktionen af det indre marked i fare;

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag den 16. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/68

---

P8_TA(2015)0455

Liste over invasive ikkehjemmehørende arter

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om en liste over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (D041932/01 — 2015/3010(RSP))

(2017/C 399/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om en liste over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (D041932/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om en liste over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (D041932/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (1), navnlig artikel 4, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (1), navnlig artikel 4, stk. 1,

| — | der henviser til artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter skal vedtage en liste over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan (i det følgende benævnt »EU-listen«), på grundlag af de kriterier, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (»IAS-forordningen«), og at disse gennemførelsesretsakter skal vedtages i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 27, stk. 2, af samme forordning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter skal vedtage en liste over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan (i det følgende benævnt »EU-listen«), på grundlag af de kriterier, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (»IAS-forordningen«), og at disse gennemførelsesretsakter skal vedtages i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i artikel 27, stk. 2, af samme forordning;

| B. | der henviser til, at udkastene til gennemførelsesretsakter forelægges for det i artikel 27, stk. 1, i IAS-forordningen omhandlede udvalg senest den 2. januar 2016 og træder i kraft den 20. dag efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udkastene til gennemførelsesretsakter forelægges for det i artikel 27, stk. 1, i IAS-forordningen omhandlede udvalg senest den 2. januar 2016 og træder i kraft den 20. dag efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende;

| C. | der henviser til, at EU-listen skal være bindende i alle enkeltheder og gælde umiddelbart i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU-listen skal være bindende i alle enkeltheder og gælde umiddelbart i alle medlemsstater;

| D. | der henviser til, at der findes et stort antal invasive ikkehjemmehørende arter, og at det derfor er vigtigt at sikre, at den delgruppe af invasive ikkehjemmehørende arter, der betragtes som problematiske på EU-plan, prioriteres; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der findes et stort antal invasive ikkehjemmehørende arter, og at det derfor er vigtigt at sikre, at den delgruppe af invasive ikkehjemmehørende arter, der betragtes som problematiske på EU-plan, prioriteres;

| E. | der henviser til, at invasive ikkehjemmehørende arter bør anses for at være problematiske for Unionen, hvis den skade, som de forårsager i berørte medlemsstater, er så omfattende, at det berettiger vedtagelse af målrettede foranstaltninger, der finder anvendelse i hele Unionen, herunder også i de medlemsstater, som endnu ikke er berørt eller endog sandsynligvis ikke vil blive berørt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at invasive ikkehjemmehørende arter bør anses for at være problematiske for Unionen, hvis den skade, som de forårsager i berørte medlemsstater, er så omfattende, at det berettiger vedtagelse af målrettede foranstaltninger, der finder anvendelse i hele Unionen, herunder også i de medlemsstater, som endnu ikke er berørt eller endog sandsynligvis ikke vil blive berørt;

| F. | der henviser til, at det under de uformelle trilogforhandlinger blev anerkendt, at det er afgørende at sikre, at identifikationen af invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, forbliver proportionel og fokuserer på de arter, hvis opførelse på listen effektivt vil forebygge, minimere eller begrænse den negative indvirkning af disse arter på en omkostningseffektiv måde; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det under de uformelle trilogforhandlinger blev anerkendt, at det er afgørende at sikre, at identifikationen af invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, forbliver proportionel og fokuserer på de arter, hvis opførelse på listen effektivt vil forebygge, minimere eller begrænse den negative indvirkning af disse arter på en omkostningseffektiv måde;

| G. | der henviser til, at kriterierne for optagelse på EU-listen er det vigtigste instrument for anvendelsen af denne forordning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kriterierne for optagelse på EU-listen er det vigtigste instrument for anvendelsen af denne forordning;

| H. | der henviser til, at kriterierne for optagelse på EU-listen bør sikre, at de potentielt invasive ikkehjemmehørende arter, der har den største skadelige indvirkning, er blandt dem, der opføres på listen, for også at sikre en effektiv ressourceudnyttelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kriterierne for optagelse på EU-listen bør sikre, at de potentielt invasive ikkehjemmehørende arter, der har den største skadelige indvirkning, er blandt dem, der opføres på listen, for også at sikre en effektiv ressourceudnyttelse;

| I. | der henviser til, at der i overensstemmelse med betragtning 13 i IAS-forordningen bør etableres fælles kriterier for gennemførelse af risikovurderinger for at sikre overensstemmelse med bestemmelserne i Verdenshandelsorganisationens aftaler og en konsekvent anvendelse af forordningen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i overensstemmelse med betragtning 13 i IAS-forordningen bør etableres fælles kriterier for gennemførelse af risikovurderinger for at sikre overensstemmelse med bestemmelserne i Verdenshandelsorganisationens aftaler og en konsekvent anvendelse af forordningen;

| J. | der henviser til, at det i henvisning 32 fastslås, at Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår fastsættelse af de fælles elementer til udformning af risikovurderinger for at tage hensyn til den seneste videnskabelige udvikling på miljøområdet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i henvisning 32 fastslås, at Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår fastsættelse af de fælles elementer til udformning af risikovurderinger for at tage hensyn til den seneste videnskabelige udvikling på miljøområdet;

| K. | der henviser til, at det i betragtning 32 i IAS-forordningen desuden anføres, at det navnlig er vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, samt at Kommissionen i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter bør sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i betragtning 32 i IAS-forordningen desuden anføres, at det navnlig er vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, samt at Kommissionen i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter bør sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet;

| L. | der henviser til, at Parlamentet ikke er blevet tilstrækkeligt informeret om fastsættelsen af fælles bestemmelser for udvikling af risikovurderinger, og at fremsendelsen af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet ikke var samtidig, rettidig og hensigtsmæssig; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Parlamentet ikke er blevet tilstrækkeligt informeret om fastsættelsen af fælles bestemmelser for udvikling af risikovurderinger, og at fremsendelsen af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet ikke var samtidig, rettidig og hensigtsmæssig;

| M. | der henviser til, at Kommissionen har beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 i IAS-forordningen med henblik på at præcisere arten af acceptable oplysninger yderligere, jf. artikel 4, stk. 3, litra b), i samme forordning og give en detaljeret beskrivelse af anvendelsen af artikel 5, stk. 1, litra a)-h); der henviser til, at den detaljerede beskrivelse skal omfatte den metode, som skal anvendes i risikovurderinger under hensyntagen til relevante nationale og internationale normer og behovet for at prioritere indsatsen mod invasive ikkehjemmehørende arter, som er knyttet til eller har potentiale til at forårsage en betydelig skadelig indvirkning på biodiversiteten eller de relaterede økosystemtjenester samt for menneskers sundhed eller økonomien, idet sådanne negative virkninger betragtes som en skærpende omstændighed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen har beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 i IAS-forordningen med henblik på at præcisere arten af acceptable oplysninger yderligere, jf. artikel 4, stk. 3, litra b), i samme forordning og give en detaljeret beskrivelse af anvendelsen af artikel 5, stk. 1, litra a)-h); der henviser til, at den detaljerede beskrivelse skal omfatte den metode, som skal anvendes i risikovurderinger under hensyntagen til relevante nationale og internationale normer og behovet for at prioritere indsatsen mod invasive ikkehjemmehørende arter, som er knyttet til eller har potentiale til at forårsage en betydelig skadelig indvirkning på biodiversiteten eller de relaterede økosystemtjenester samt for menneskers sundhed eller økonomien, idet sådanne negative virkninger betragtes som en skærpende omstændighed;

| N. | der henviser til, at Kommissionen ikke har overholdt bestemmelserne i artikel 4, stk. 3, i IAS-forordningen, ikke har præciseret arten af acceptable oplysninger yderligere, jf. artikel 4, stk. 3, litra b), i IAS-forordningen, og ikke har givet en detaljeret beskrivelse af anvendelsen af artikel 5, stk. 1, litra a)-h), herunder den metode, som skal anvendes i risikovurderingerne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen ikke har overholdt bestemmelserne i artikel 4, stk. 3, i IAS-forordningen, ikke har præciseret arten af acceptable oplysninger yderligere, jf. artikel 4, stk. 3, litra b), i IAS-forordningen, og ikke har givet en detaljeret beskrivelse af anvendelsen af artikel 5, stk. 1, litra a)-h), herunder den metode, som skal anvendes i risikovurderingerne;

| O. | der henviser til, at Kommissionen har forsømt at sikre sig, at den metode, som anvendes i risikovurderingerne, gennemføres på samme måde af alle medlemsstater, når det foreslås at optage en art på EU-listen, og at det ikke kan sikres, at medlemsstaterne anvender samme type beviser og samme generelle standarder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen har forsømt at sikre sig, at den metode, som anvendes i risikovurderingerne, gennemføres på samme måde af alle medlemsstater, når det foreslås at optage en art på EU-listen, og at det ikke kan sikres, at medlemsstaterne anvender samme type beviser og samme generelle standarder;

| P. | der henviser til, at årsagerne til, at arter opføres på udkastet til EU-listen ikke er baseret på videnskabelige, men snarere politiske kriterier; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at årsagerne til, at arter opføres på udkastet til EU-listen ikke er baseret på videnskabelige, men snarere politiske kriterier;

| Q. | der henviser til, at opførelsen af arterne ikke er baseret på en standardiseret risikovurdering og metode, men snarere på den politiske vilje i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at opførelsen af arterne ikke er baseret på en standardiseret risikovurdering og metode, men snarere på den politiske vilje i medlemsstaterne;

| R. | der henviser til, at udkastet til EU-listen ikke løser problemet med invasive ikkehjemmehørende arter på en omfattende måde, der beskytter naturlig biodiversitet og økosystemtjenester samt minimerer og afbøder de sundhedsmæssige og økonomiske virkninger, som disse arter kan have; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at udkastet til EU-listen ikke løser problemet med invasive ikkehjemmehørende arter på en omfattende måde, der beskytter naturlig biodiversitet og økosystemtjenester samt minimerer og afbøder de sundhedsmæssige og økonomiske virkninger, som disse arter kan have;

| S. | der henviser til, at IAS-forordningen som et dedikeret EU-lovgivningsinstrument kan tage højde for åbne problemstillinger vedrørende tab af biodiversitet, give resultater og hjælpe med at nå målene i biodiversitetsstrategien, men kun hvis forordningen gennemføres korrekt og støttes af lokale myndigheder og offentligheden; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at IAS-forordningen som et dedikeret EU-lovgivningsinstrument kan tage højde for åbne problemstillinger vedrørende tab af biodiversitet, give resultater og hjælpe med at nå målene i biodiversitetsstrategien, men kun hvis forordningen gennemføres korrekt og støttes af lokale myndigheder og offentligheden;

| T. | der henviser til, at Kommissionens oprindelige liste er blevet kritiseret af flere kompetente nationale myndigheder, interesseparter og den brede offentlighed i et omfang, så de nu betvivler den fremtidige effektivitet af IAS-forordningen, hovedsageligt fordi mange af de mest problematiske invasive ikkehjemmehørende arter ikke er opført på listen, mens nogle arter, der er ude af stand til at forårsage en væsentlig negativ indvirkning på biodiversitet, økosystemtjenester, menneskers sundhed eller økonomien, eller for hvilke de foranstaltninger, der skal træffes, vil medføre uforholdsmæssigt store omkostninger, er opført på listen; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Kommissionens oprindelige liste er blevet kritiseret af flere kompetente nationale myndigheder, interesseparter og den brede offentlighed i et omfang, så de nu betvivler den fremtidige effektivitet af IAS-forordningen, hovedsageligt fordi mange af de mest problematiske invasive ikkehjemmehørende arter ikke er opført på listen, mens nogle arter, der er ude af stand til at forårsage en væsentlig negativ indvirkning på biodiversitet, økosystemtjenester, menneskers sundhed eller økonomien, eller for hvilke de foranstaltninger, der skal træffes, vil medføre uforholdsmæssigt store omkostninger, er opført på listen;

| U. | der henviser til, at der med den foreløbige liste ikke tages højde for arter, der er blandt de mest skadelige invasive ikkehjemmehørende arter i Europa; der henviser til, at visse landplante- og pattedyrsarter, der opfylder kriterierne og for hvilke der foreligger en velfunderet risikovurdering, alligevel ikke er opført på listen; der henviser til, at pattedyrsarter, der har været blandt de hurtigst voksende ikkehjemmehørende arter i Europa i de seneste år, ikke er opført, og at udbredte og hurtigt voksende plantearter med store og veldokumenterede skadevirkninger på menneskers sundhed heller ikke er opført på listen; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der med den foreløbige liste ikke tages højde for arter, der er blandt de mest skadelige invasive ikkehjemmehørende arter i Europa; der henviser til, at visse landplante- og pattedyrsarter, der opfylder kriterierne og for hvilke der foreligger en velfunderet risikovurdering, alligevel ikke er opført på listen; der henviser til, at pattedyrsarter, der har været blandt de hurtigst voksende ikkehjemmehørende arter i Europa i de seneste år, ikke er opført, og at udbredte og hurtigt voksende plantearter med store og veldokumenterede skadevirkninger på menneskers sundhed heller ikke er opført på listen;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1143/2014; |
| --- | --- |

1.

mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1143/2014;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at trække udkastet til gennemførelsesforordning tilbage og forelægge udvalget et nyt udkast; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at trække udkastet til gennemførelsesforordning tilbage og forelægge udvalget et nyt udkast;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/71

---

P8_TA(2015)0456

Produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (2015/3006(RSP))

(2017/C 399/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (2), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (2), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3),

| — | der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) udtalelse af 15. juli 2015 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) udtalelse af 15. juli 2015 (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Monsanto Europe S.A. den 17. maj 2010 i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til Nederlandenes kompetente myndighed om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af NK603 × T25-majs; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Monsanto Europe S.A. den 17. maj 2010 i henhold til artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til Nederlandenes kompetente myndighed om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af NK603 × T25-majs;

| B. | der henviser til, at genetisk modificeret MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs, som beskrevet i ansøgningen, udtrykker proteinet CP4 EPSPS, som giver tolerance over for ukrudtsmidlet glyphosat, og proteinet PAT, som giver tolerance over for glufosinat-ammonium-baserede ukrudtsmidler, og at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende hos mennesker den 20. marts 2015 (5); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at genetisk modificeret MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2-majs, som beskrevet i ansøgningen, udtrykker proteinet CP4 EPSPS, som giver tolerance over for ukrudtsmidlet glyphosat, og proteinet PAT, som giver tolerance over for glufosinat-ammonium-baserede ukrudtsmidler, og at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende hos mennesker den 20. marts 2015 (5);

| C. | der henviser til, at Kommissionen, på trods af at Europa-Parlamentets Udvalg om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed den 1. december 2015 vedtog et forslag til beslutning, hvori den modsatte sig udkastet til gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK 603 × T 25-majs (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ 3-2), besluttede at udvise manglende respekt for princippet om loyalt samarbejde mellem EU’s institutioner ved at vedtage en gennemførelsesafgørelse den 4. december 2015, hvilket var 10 dage før åbningen af den første mødeperiode i Parlamentet, hvor Parlamentet kunne stemme om beslutningsforslaget efter vedtagelsen i udvalget; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen, på trods af at Europa-Parlamentets Udvalg om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed den 1. december 2015 vedtog et forslag til beslutning, hvori den modsatte sig udkastet til gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK 603 × T 25-majs (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ 3-2), besluttede at udvise manglende respekt for princippet om loyalt samarbejde mellem EU’s institutioner ved at vedtage en gennemførelsesafgørelse den 4. december 2015, hvilket var 10 dage før åbningen af den første mødeperiode i Parlamentet, hvor Parlamentet kunne stemme om beslutningsforslaget efter vedtagelsen i udvalget;

| D. | der henviser til, at Kommissionen den 22. april 2015 i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 beklagede den omstændighed, at tilladelsesafgørelserne, siden forordning (EF) nr. 1829/2003 trådte i kraft, i henhold til gældende lovgivning, er blevet vedtaget af Kommissionen, uden en positiv udtalelse fra den komité, hvori medlemsstaterne er repræsenteret, og at tilbagegivelse af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — i høj grad en undtagelse fra beslutningstagningen generelt — er blevet normen for beslutningsprocessen for tilladelse af GM-fødevarer og -foder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen den 22. april 2015 i begrundelsen til sit lovgivningsmæssige forslag om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 beklagede den omstændighed, at tilladelsesafgørelserne, siden forordning (EF) nr. 1829/2003 trådte i kraft, i henhold til gældende lovgivning, er blevet vedtaget af Kommissionen, uden en positiv udtalelse fra den komité, hvori medlemsstaterne er repræsenteret, og at tilbagegivelse af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — i høj grad en undtagelse fra beslutningstagningen generelt — er blevet normen for beslutningsprocessen for tilladelse af GM-fødevarer og -foder;

| E. | der henviser til, at Kommissionen blev udnævnt på grundlag af et sæt politiske retningslinjer, der blev fremlagt for Parlamentet, og at der i disse retningslinjer blev givet tilsagn om at revidere lovgivningen om tilladelse af genetisk modificerede organismer (GMO’er); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen blev udnævnt på grundlag af et sæt politiske retningslinjer, der blev fremlagt for Parlamentet, og at der i disse retningslinjer blev givet tilsagn om at revidere lovgivningen om tilladelse af genetisk modificerede organismer (GMO’er);

| F. | der henviser til, at det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 blev forkastet af Europa-Parlamentet den 28. oktober 2015 (6), fordi GMO-handel — i modsætning til dyrkningen, som nødvendigvis finder sted på en medlemsstats område — foregår på tværs af grænserne, hvilket betyder, at et nationalt forbud mod »salg og brug«, som Kommissionen foreslår, kan være umulig at håndhæve, uden at genindføre grænsekontrol af import; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 blev forkastet af Europa-Parlamentet den 28. oktober 2015 (6), fordi GMO-handel — i modsætning til dyrkningen, som nødvendigvis finder sted på en medlemsstats område — foregår på tværs af grænserne, hvilket betyder, at et nationalt forbud mod »salg og brug«, som Kommissionen foreslår, kan være umulig at håndhæve, uden at genindføre grænsekontrol af import;

| G. | der henviser til, at den nuværende ordning for godkendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer ikke fungerer godt, hvilket — som afsløret af den franske dagblad Le Monde den 14. oktober 2015 (7) — fremgår af, at seks genetisk modificerede majssorter er blevet godkendt til import til EU med genetiske modifikationer, der ikke var medtaget i vurderingen, da afgrøderne blev godkendt, og at de supplerende genetisk modificerede egenskaber først blev anmeldt til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og Kommissionen af Syngenta i juli 2015, på trods af at sorterne var blevet godkendt til import mellem 2008 og 2011; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den nuværende ordning for godkendelse af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer ikke fungerer godt, hvilket — som afsløret af den franske dagblad Le Monde den 14. oktober 2015 (7) — fremgår af, at seks genetisk modificerede majssorter er blevet godkendt til import til EU med genetiske modifikationer, der ikke var medtaget i vurderingen, da afgrøderne blev godkendt, og at de supplerende genetisk modificerede egenskaber først blev anmeldt til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og Kommissionen af Syngenta i juli 2015, på trods af at sorterne var blevet godkendt til import mellem 2008 og 2011;

| H. | der henviser til, at Parlamentet, samtidig med at det forkastede det lovgivningsmæssige forslag til ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003, opfordrede Kommissionen til at tage sit forslag tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Parlamentet, samtidig med at det forkastede det lovgivningsmæssige forslag til ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003, opfordrede Kommissionen til at tage sit forslag tilbage og forelægge et nyt;

| 1. | mener, at Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2279 indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

mener, at Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2279 indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003;

| 2. | mener, at Kommissionens beslutning om at gå videre med vedtagelsen af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279, på trods af at dens udkast er blevet forkastet af det korresponderende udvalg før afstemningen i plenarforsamlingen, er i strid med artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union for så vidt angår gensidigt loyalt samarbejde mellem institutionerne; |
| --- | --- |

2.

mener, at Kommissionens beslutning om at gå videre med vedtagelsen af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279, på trods af at dens udkast er blevet forkastet af det korresponderende udvalg før afstemningen i plenarforsamlingen, er i strid med artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union for så vidt angår gensidigt loyalt samarbejde mellem institutionerne;

| 3. | mener, at enhver afgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede organismer i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003, i sin nuværende, ikke-fungerer form bør suspenderes, indtil der er vedtaget en ny forordning på grundlag af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

mener, at enhver afgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede organismer i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003, i sin nuværende, ikke-fungerer form bør suspenderes, indtil der er vedtaget en ny forordning på grundlag af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | mener, at Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi den ikke er forenelig med formålet i forordning (EF) nr. 1829/2003 og forordning (EF) nr. 396/2005 (8), som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 178/2002 (9), er at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugerinteresser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer effektivt; |
| --- | --- |

4.

mener, at Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi den ikke er forenelig med formålet i forordning (EF) nr. 1829/2003 og forordning (EF) nr. 396/2005 (8), som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 178/2002 (9), er at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugerinteresser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer effektivt;

| 5. | anmoder Kommissionen om at ophæve gennemførelsesforordning (EU) 2015/2279; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at ophæve gennemførelsesforordning (EU) 2015/2279;

| 6. | anmoder Kommissionen om at fremsætte et nyt lovgivningsmæssigt forslag på grundlag af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og under hensyntagen til de ofte udtrykte nationale bekymringer, som ikke alene vedrører spørgsmål i forbindelse med GMO’ers sikkerhed for sundheden eller miljøet; |
| --- | --- |

6.

anmoder Kommissionen om at fremsætte et nyt lovgivningsmæssigt forslag på grundlag af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og under hensyntagen til de ofte udtrykte nationale bekymringer, som ikke alene vedrører spørgsmål i forbindelse med GMO’ers sikkerhed for sundheden eller miljøet;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 322 af 8.12.2015, s. 58.

(2)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(3)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(4)  EFSA's GMO-panel (EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2010-80) for the placing on the market of herbicide-tolerant, increased oleic acid, genetically modified soybean MON87705 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. EFSA Journal: 2015; 13(7):4165, 23 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0379.

(7)  http://www.lemonde.fr/planete/article/2015/10/14/failles-dans-l-homologation-de-six-mais-ogm-en-europe_4788853_3244.html

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/74

---

P8_TA(2015)0457

Større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udkast til betænkning fra det særlige udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (2015/2066(INI) (TAXE 1-særudvalget), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til betænkning fra det særlige udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (2015/2066(INI) (TAXE 1-særudvalget),

| — | der henviser til den endelige rapport fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)/G20 om det endelige projekt om udhuling af skattegrundlag og overførsel af overskud (BEPS) af 5. oktober 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)/G20 om det endelige projekt om udhuling af skattegrundlag og overførsel af overskud (BEPS) af 5. oktober 2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 46 og 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0349/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0349/2015),

De vigtigste resultater af LuxLeaks-skandalen

| A. | der henviser til, at et konsortium af journalister, det internationale konsortium af undersøgende journalister (ICIJ), om afgørelser i skattespørgsmål og andre skadelige praksisser i Luxembourg (LuxLeaks) i november 2014 afslørede, at næsten 340 multinationale virksomheder havde sikret sig hemmelige aftaler med Luxembourg, der gjorde det muligt for mange af dem at reducere deres globale skattebetalinger til et minimum til skade for almenhedens interesser i Unionen, selv om de udøvede ringe eller ingen økonomisk virksomhed i Luxembourg; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at et konsortium af journalister, det internationale konsortium af undersøgende journalister (ICIJ), om afgørelser i skattespørgsmål og andre skadelige praksisser i Luxembourg (LuxLeaks) i november 2014 afslørede, at næsten 340 multinationale virksomheder havde sikret sig hemmelige aftaler med Luxembourg, der gjorde det muligt for mange af dem at reducere deres globale skattebetalinger til et minimum til skade for almenhedens interesser i Unionen, selv om de udøvede ringe eller ingen økonomisk virksomhed i Luxembourg;

| B. | der henviser til, at afsløringerne viste, at nogle skatterådgivere bevidst og målrettet har hjulpet de multinationale virksomheder med at opnå mindst 548 afgørelser i skattespørgsmål i Luxembourg mellem 2002 og 2010; der henviser til, at disse hemmelige aftaler har komplekse finansielle strukturer, der har til formål at skabe betydelige skattelettelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at afsløringerne viste, at nogle skatterådgivere bevidst og målrettet har hjulpet de multinationale virksomheder med at opnå mindst 548 afgørelser i skattespørgsmål i Luxembourg mellem 2002 og 2010; der henviser til, at disse hemmelige aftaler har komplekse finansielle strukturer, der har til formål at skabe betydelige skattelettelser;

| C. | der henviser til, at talrige virksomheder som følge af disse afgørelser i skattespørgsmål har haft reelle skattesatser på mindre end 1 % af det overskud, de har flyttet til Luxembourg; der henviser til, at multinationale virksomheder, selv om de nyder godt af forskellige offentlige goder og serviceydelser på de steder, hvor de opererer, ikke betaler deres rimelige andel i skat; der henviser til, at en effektiv skattesats på noget nær nul for overskud optjent af multinationale virksomheder kan skade Unionen og andre økonomier; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at talrige virksomheder som følge af disse afgørelser i skattespørgsmål har haft reelle skattesatser på mindre end 1 % af det overskud, de har flyttet til Luxembourg; der henviser til, at multinationale virksomheder, selv om de nyder godt af forskellige offentlige goder og serviceydelser på de steder, hvor de opererer, ikke betaler deres rimelige andel i skat; der henviser til, at en effektiv skattesats på noget nær nul for overskud optjent af multinationale virksomheder kan skade Unionen og andre økonomier;

| D. | der henviser til, at luxembourgske datterselskaber, der driver forretning for hundredvis af millioner af euro, i mange tilfælde har ringe tilstedeværelse og kun lidt økonomisk aktivitet i Luxembourg, og flere adresser er hjemsted for over 1 600 selskaber; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at luxembourgske datterselskaber, der driver forretning for hundredvis af millioner af euro, i mange tilfælde har ringe tilstedeværelse og kun lidt økonomisk aktivitet i Luxembourg, og flere adresser er hjemsted for over 1 600 selskaber;

| E. | der henviser til, at de undersøgelser, som TAXE 1-særudvalget har udført, har vist, at praksis med afgørelser i skattespørgsmål ikke udelukkende finder sted i Luxembourg, men er almindeligt i hele Unionen; der henviser til, at praksis med afgørelser i skattespørgsmål kan anvendes legitimt til at skabe den nødvendige retssikkerhed for erhvervslivet og reducere de finansielle risici for ærlige virksomheder, men ikke desto mindre kan føre til misbrug og skatteundgåelse, og at denne praksis ved kun at give retssikkerhed til visse udvalgte aktører kan skabe en vis grad af ulighed mellem de virksomheder, som har opnået aftaler, og andre virksomheder, som ikke gør brug af sådanne aftaler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de undersøgelser, som TAXE 1-særudvalget har udført, har vist, at praksis med afgørelser i skattespørgsmål ikke udelukkende finder sted i Luxembourg, men er almindeligt i hele Unionen; der henviser til, at praksis med afgørelser i skattespørgsmål kan anvendes legitimt til at skabe den nødvendige retssikkerhed for erhvervslivet og reducere de finansielle risici for ærlige virksomheder, men ikke desto mindre kan føre til misbrug og skatteundgåelse, og at denne praksis ved kun at give retssikkerhed til visse udvalgte aktører kan skabe en vis grad af ulighed mellem de virksomheder, som har opnået aftaler, og andre virksomheder, som ikke gør brug af sådanne aftaler;

| F. | der henviser til rapporten fra OECD, der blev offentliggjort den 12. februar 2013 med titlen »Addressing Base Erosion and Profit Shifting« (håndtering af udhuling af skattegrundlag og overførsel af overskud), og hvori der blev foreslået nye internationale standarder for at bekæmpe BEPS; |
| --- | --- |

F.

der henviser til rapporten fra OECD, der blev offentliggjort den 12. februar 2013 med titlen »Addressing Base Erosion and Profit Shifting« (håndtering af udhuling af skattegrundlag og overførsel af overskud), og hvori der blev foreslået nye internationale standarder for at bekæmpe BEPS;

| G. | der også henviser til det kommuniké, der blev udsendt efter mødet den 5. oktober 2015 mellem G20-landenes finansministre og centralbankchefer; |
| --- | --- |

G.

der også henviser til det kommuniké, der blev udsendt efter mødet den 5. oktober 2015 mellem G20-landenes finansministre og centralbankchefer;

| H. | der henviser til, at de nationale politiske ledere — med visse rosværdige undtagelser — ikke har vist tilstrækkelig vilje til at tackle problemet med undgåelse af selskabsbeskatning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de nationale politiske ledere — med visse rosværdige undtagelser — ikke har vist tilstrækkelig vilje til at tackle problemet med undgåelse af selskabsbeskatning;

| I. | der henviser til, at Den Europæiske Union har taget store skridt i retning af økonomisk integration såsom Den Økonomiske og Monetære Union og Bankunionen, og at samordning af skattepolitik på EU-plan inden for traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådes begrænsninger er en uundgåelig del af integrationsprocessen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Europæiske Union har taget store skridt i retning af økonomisk integration såsom Den Økonomiske og Monetære Union og Bankunionen, og at samordning af skattepolitik på EU-plan inden for traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådes begrænsninger er en uundgåelig del af integrationsprocessen;

Selvskabsbeskatning og aggressiv skatteplanlægning

| J. | der henviser til, at indtægterne fra selskabsskat for Unionens 28 medlemsstater gennemsnitligt udgjorde 2,6 % af BNP i 2012 (1); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at indtægterne fra selskabsskat for Unionens 28 medlemsstater gennemsnitligt udgjorde 2,6 % af BNP i 2012 (1);

| K. | der henviser til, at det i en situation, hvor der mangler investeringer og vækst, er vigtigt at fastholde virksomheder i eller tiltrække virksomheder til Unionen, og til, at det derfor er absolut nødvendigt, at Unionen øger sin tiltrækningskraft for lokale og udenlandske virksomheder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i en situation, hvor der mangler investeringer og vækst, er vigtigt at fastholde virksomheder i eller tiltrække virksomheder til Unionen, og til, at det derfor er absolut nødvendigt, at Unionen øger sin tiltrækningskraft for lokale og udenlandske virksomheder;

| L. | der henviser til, at al skatteplanlægning bør finde sted inden for lovens og de gældende traktaters rammer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at al skatteplanlægning bør finde sted inden for lovens og de gældende traktaters rammer;

| M. | der henviser til, at aggressiv skatteplanlægning består i at udnytte teknikaliteter i et skattesystem, uoverensstemmelser mellem to eller flere skattesystemer eller huller i lovgivningen for at slippe med lavere skat; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at aggressiv skatteplanlægning består i at udnytte teknikaliteter i et skattesystem, uoverensstemmelser mellem to eller flere skattesystemer eller huller i lovgivningen for at slippe med lavere skat;

| N. | der henviser til, at aggressive skatteplanlægningsordninger ofte medfører anvendelse af en kombination af internationale skattemæssige uoverensstemmelser, meget gunstige specifikke nationale skatteregler og brug af skattely; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at aggressive skatteplanlægningsordninger ofte medfører anvendelse af en kombination af internationale skattemæssige uoverensstemmelser, meget gunstige specifikke nationale skatteregler og brug af skattely;

| O. | der henviser til, at i modsætning til aggressiv skatteplanlægning er skattesvig og skatteunddragelse frem for alt en ulovlig aktivitet i form af unddragelse af skattepligter; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at i modsætning til aggressiv skatteplanlægning er skattesvig og skatteunddragelse frem for alt en ulovlig aktivitet i form af unddragelse af skattepligter;

| P. | der henviser til, at det bedste svar på aggressiv skatteplanlægning synes at være god lovgivning, korrekt gennemførelse af den og internationalt samarbejde med henblik på at opnå de ønskede resultater; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det bedste svar på aggressiv skatteplanlægning synes at være god lovgivning, korrekt gennemførelse af den og internationalt samarbejde med henblik på at opnå de ønskede resultater;

| Q. | der henviser til, at det samlede tab af statsindtægter på grund af skatteundgåelse af selskabsbeskatning normalt dækkes ved enten at forhøje det generelle beskatningsniveau, skære i de offentlige tjenester eller øge den nationale låntagning — hvilket går ud over de øvrige skatteydere og økonomien som helhed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det samlede tab af statsindtægter på grund af skatteundgåelse af selskabsbeskatning normalt dækkes ved enten at forhøje det generelle beskatningsniveau, skære i de offentlige tjenester eller øge den nationale låntagning — hvilket går ud over de øvrige skatteydere og økonomien som helhed;

| R. | der henviser til, at det i en undersøgelse (2) vurderes, at indtægtstabene for Unionen som følge af undgåelse af selskabsbeskatning kan beløbe sig til ca. 50-70 mia. EUR om året, idet dette tal dækker tabte beløb på grund af overførsel af overskud, og der henviser til, at det i denne undersøgelse også vurderes, at indtægtstabene for Unionen som følge af undgåelse af selskabsbeskatning i realiteten kan beløbe sig til ca. 160-190 mia. EUR, hvis særlige skatteordninger, manglende effektivitet i opkrævningen og andre aktiviteter af denne type tages i betragtning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det i en undersøgelse (2) vurderes, at indtægtstabene for Unionen som følge af undgåelse af selskabsbeskatning kan beløbe sig til ca. 50-70 mia. EUR om året, idet dette tal dækker tabte beløb på grund af overførsel af overskud, og der henviser til, at det i denne undersøgelse også vurderes, at indtægtstabene for Unionen som følge af undgåelse af selskabsbeskatning i realiteten kan beløbe sig til ca. 160-190 mia. EUR, hvis særlige skatteordninger, manglende effektivitet i opkrævningen og andre aktiviteter af denne type tages i betragtning;

| S. | der henviser til, at man i samme undersøgelse vurderer selskabsskattens effektivitet til at være 75 %, selv om undersøgelsen også bekræfter, at dette ikke repræsenterer de beløb, der kunne forventes at blive inddrevet af skattemyndighederne, eftersom en vis procentdel af disse beløb ville være for omkostningskrævende eller teknisk vanskelige at indsamle; der henviser til, at ifølge undersøgelsen, hvis en fuldstændig løsning på problemet med BEPS fandtes og kunne gennemføres i hele Unionen, ville den skønnede positive indvirkning på skatteindtægterne i medlemsstaterne være 0,2 % af de samlede skatteindtægter; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at man i samme undersøgelse vurderer selskabsskattens effektivitet til at være 75 %, selv om undersøgelsen også bekræfter, at dette ikke repræsenterer de beløb, der kunne forventes at blive inddrevet af skattemyndighederne, eftersom en vis procentdel af disse beløb ville være for omkostningskrævende eller teknisk vanskelige at indsamle; der henviser til, at ifølge undersøgelsen, hvis en fuldstændig løsning på problemet med BEPS fandtes og kunne gennemføres i hele Unionen, ville den skønnede positive indvirkning på skatteindtægterne i medlemsstaterne være 0,2 % af de samlede skatteindtægter;

| T. | der henviser til, at tab fra BEPS udgør en trussel mod et velfungerende indre marked og troværdigheden, effektiviteten og retfærdigheden i selskabsskattesystemer i Unionen; der henviser til, at undersøgelsen i øvrigt præciserer, at dens beregninger ikke omfatter skøn over aktiviteter i den sorte økonomi, og at den manglende gennemsigtighed af visse virksomheders strukturer og betalinger betyder, at det er vanskeligt at vurdere virkningerne på skatteindtægterne nøjagtigt, og at der derfor kan være en betydeligt større indvirkning end den, som anslås i rapporten; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at tab fra BEPS udgør en trussel mod et velfungerende indre marked og troværdigheden, effektiviteten og retfærdigheden i selskabsskattesystemer i Unionen; der henviser til, at undersøgelsen i øvrigt præciserer, at dens beregninger ikke omfatter skøn over aktiviteter i den sorte økonomi, og at den manglende gennemsigtighed af visse virksomheders strukturer og betalinger betyder, at det er vanskeligt at vurdere virkningerne på skatteindtægterne nøjagtigt, og at der derfor kan være en betydeligt større indvirkning end den, som anslås i rapporten;

| U. | der henviser til, at tab fra BEPS endvidere tydeligt viser en mangel på lige vilkår mellem de virksomheder, der kun opererer i én medlemsstat, navnlig SMV'er, familieforetagender, og selvstændigt erhvervsdrivende, og betaler deres skatter dér, og visse multinationale selskaber, som er i stand til målrettet at overføre overskud fra områder med høj skat til områder med lav skat og anvende en aggressiv skatteplanlægning og dermed mindske deres samlede skattegrundlag og lægge yderligere pres på de offentlige finanser til skade for unionsborgerne og SMV'er; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at tab fra BEPS endvidere tydeligt viser en mangel på lige vilkår mellem de virksomheder, der kun opererer i én medlemsstat, navnlig SMV'er, familieforetagender, og selvstændigt erhvervsdrivende, og betaler deres skatter dér, og visse multinationale selskaber, som er i stand til målrettet at overføre overskud fra områder med høj skat til områder med lav skat og anvende en aggressiv skatteplanlægning og dermed mindske deres samlede skattegrundlag og lægge yderligere pres på de offentlige finanser til skade for unionsborgerne og SMV'er;

| V. | der henviser til, at multinationale selskabers anvendelse af aggressiv skatteplanlægningspraksis er i strid med princippet om redelig konkurrence og virksomhedernes sociale ansvar som nedfældet i meddelelsen COM(2011)0681, eftersom udtænkning af skatteplanlægningsstrategier kræver ressourcer, som kun store virksomheder råder over, og eftersom de fører til fravær af lige vilkår mellem SMV'er og store koncerner, hvilket er et problem, der kræver en øjeblikkelig løsning; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at multinationale selskabers anvendelse af aggressiv skatteplanlægningspraksis er i strid med princippet om redelig konkurrence og virksomhedernes sociale ansvar som nedfældet i meddelelsen COM(2011)0681, eftersom udtænkning af skatteplanlægningsstrategier kræver ressourcer, som kun store virksomheder råder over, og eftersom de fører til fravær af lige vilkår mellem SMV'er og store koncerner, hvilket er et problem, der kræver en øjeblikkelig løsning;

| W. | der henviser til, at skattekonkurrence i Unionen og over for tredjelande i nogle tilfælde kan være skadelig og kan føre til et kapløb i en nedadgående spiral med hensyn til skattesatser, hvorimod mere gennemsigtighed, samordning og konvergens danner en effektiv ramme for at garantere redelig konkurrence mellem virksomheder i Unionen og beskytte statsbudgetterne mod negative resultater; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at skattekonkurrence i Unionen og over for tredjelande i nogle tilfælde kan være skadelig og kan føre til et kapløb i en nedadgående spiral med hensyn til skattesatser, hvorimod mere gennemsigtighed, samordning og konvergens danner en effektiv ramme for at garantere redelig konkurrence mellem virksomheder i Unionen og beskytte statsbudgetterne mod negative resultater;

| X. | der henviser til, at foranstaltninger, der giver mulighed for aggressiv skatteplanlægning, er uforenelige med princippet om loyalt samarbejde mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at foranstaltninger, der giver mulighed for aggressiv skatteplanlægning, er uforenelige med princippet om loyalt samarbejde mellem medlemsstaterne;

| Y. | der henviser til, at aggressiv skatteplanlægning, blandt andre faktorer, lettes ved erhvervslivets øgede kompleksitet og økonomiens digitalisering og globalisering, og at det fører til konkurrenceforvridning til skade for væksten og virksomhederne, navnlig SMV'erne, i Unionen; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at aggressiv skatteplanlægning, blandt andre faktorer, lettes ved erhvervslivets øgede kompleksitet og økonomiens digitalisering og globalisering, og at det fører til konkurrenceforvridning til skade for væksten og virksomhederne, navnlig SMV'erne, i Unionen;

| Z. | der henviser til, at kampen mod aggressiv skatteplanlægning ikke kan vindes af medlemsstaterne hver for sig; der henviser til, at uigennemsigtige og ukoordinerede selskabsskattepolitikker medfører en risiko for medlemsstaternes finanspolitik, der fører til uproduktive resultater såsom øget beskatning af mindre mobile skattegrundlag; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at kampen mod aggressiv skatteplanlægning ikke kan vindes af medlemsstaterne hver for sig; der henviser til, at uigennemsigtige og ukoordinerede selskabsskattepolitikker medfører en risiko for medlemsstaternes finanspolitik, der fører til uproduktive resultater såsom øget beskatning af mindre mobile skattegrundlag;

| AA. | der henviser til, at manglen på koordinerede tiltag fører til, at mange medlemsstater vedtager ensidige nationale foranstaltninger; der henviser til, at disse foranstaltninger ofte har vist sig at være ineffektive, utilstrækkelige og i nogle tilfælde sågar skadelige for sagen; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at manglen på koordinerede tiltag fører til, at mange medlemsstater vedtager ensidige nationale foranstaltninger; der henviser til, at disse foranstaltninger ofte har vist sig at være ineffektive, utilstrækkelige og i nogle tilfælde sågar skadelige for sagen;

| AB. | der henviser til, at der derfor er behov for en koordineret og flerstrenget strategi på nationalt, EU- og internationalt plan; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der derfor er behov for en koordineret og flerstrenget strategi på nationalt, EU- og internationalt plan;

| AC. | der henviser til, at Unionen har haft en ledende rolle i den globale bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning, navnlig med hensyn til at fremme fremskridt på OECD-plan vedrørende BEPS-projektet; der henviser til, at Unionen bør fortsætte med at spille en banebrydende rolle, efterhånden som BEPS-projektet udvikler sig, og søge at afværge den skade, som BEPS kan påføre både medlemsstater og udviklingslande rundt omkring i verden; der henviser til, at det også bør ske ved at sikre, at der træffes foranstaltninger vedrørende både BEPS-problemer og problemer, som rækker ud over BEPS, og som er af betydning for udviklingslandene, bl.a. de problemer, der er beskrevet i rapporten til udviklingsgruppen under G20 fra 2014; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Unionen har haft en ledende rolle i den globale bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning, navnlig med hensyn til at fremme fremskridt på OECD-plan vedrørende BEPS-projektet; der henviser til, at Unionen bør fortsætte med at spille en banebrydende rolle, efterhånden som BEPS-projektet udvikler sig, og søge at afværge den skade, som BEPS kan påføre både medlemsstater og udviklingslande rundt omkring i verden; der henviser til, at det også bør ske ved at sikre, at der træffes foranstaltninger vedrørende både BEPS-problemer og problemer, som rækker ud over BEPS, og som er af betydning for udviklingslandene, bl.a. de problemer, der er beskrevet i rapporten til udviklingsgruppen under G20 fra 2014;

| AD. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at OECD's omfattende pakke af foranstaltninger om BEPS gennemføres som minimumsstandard på EU-plan og forbliver ambitiøs; der henviser til, at det er af afgørende betydning, at alle OECD-lande gennemfører BEPS-projektet; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at OECD's omfattende pakke af foranstaltninger om BEPS gennemføres som minimumsstandard på EU-plan og forbliver ambitiøs; der henviser til, at det er af afgørende betydning, at alle OECD-lande gennemfører BEPS-projektet;

| AE. | henviser til, at Kommissionen klart bør beskrive, hvordan den vil gennemføre alle 15 af OECD-/G20-landenes BEPS-projektplaner ud over de indsatsområder, der allerede er nævnt i denne rapport, og hurtigst muligt foreslå en ambitiøs plan med lovgivningsmæssige foranstaltninger for således at tilskynde andre lande til at følge OECD's retningslinjer og Unionens eksempel og også gennemføre handlingsplanen; der henviser til, at Kommissionen også bør overveje, på hvilke områder Unionen bør gå videre end de minimumsstandarder, som OECD anbefaler; |
| --- | --- |

AE.

henviser til, at Kommissionen klart bør beskrive, hvordan den vil gennemføre alle 15 af OECD-/G20-landenes BEPS-projektplaner ud over de indsatsområder, der allerede er nævnt i denne rapport, og hurtigst muligt foreslå en ambitiøs plan med lovgivningsmæssige foranstaltninger for således at tilskynde andre lande til at følge OECD's retningslinjer og Unionens eksempel og også gennemføre handlingsplanen; der henviser til, at Kommissionen også bør overveje, på hvilke områder Unionen bør gå videre end de minimumsstandarder, som OECD anbefaler;

| AF. | der henviser til, at lovgivningskompetencen for selskabsbeskatning ifølge EU-traktaterne for nuværende ligger hos medlemsstaterne, men at langt de fleste problemer, der er knyttet til aggressiv skatteplanlægning, er af multinational karakter; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at lovgivningskompetencen for selskabsbeskatning ifølge EU-traktaterne for nuværende ligger hos medlemsstaterne, men at langt de fleste problemer, der er knyttet til aggressiv skatteplanlægning, er af multinational karakter;

| AG. | der henviser til, at mere samordning af de nationale skattepolitikker derfor er den eneste mulige måde at skabe lige vilkår og undgå foranstaltninger, som er til gavn for multinationale selskaber på bekostning af SMV'er; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at mere samordning af de nationale skattepolitikker derfor er den eneste mulige måde at skabe lige vilkår og undgå foranstaltninger, som er til gavn for multinationale selskaber på bekostning af SMV'er;

| AH. | der henviser til, at manglende samordning af skattepolitikkerne i Unionen medfører betydelige omkostninger og administrative byrder for borgere og virksomheder, der arbejder i mere end en medlemsstat i Unionen — og især for SMV'er — og resulterer i utilsigtet dobbeltbeskatning og dobbelt ikkebeskatning eller gør det nemmere at foretage aggressiv skatteplanlægning, og der henviser til, at sådanne tilfælde bør afskaffes, og kræver derfor mere gennemsigtige og enklere løsninger; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at manglende samordning af skattepolitikkerne i Unionen medfører betydelige omkostninger og administrative byrder for borgere og virksomheder, der arbejder i mere end en medlemsstat i Unionen — og især for SMV'er — og resulterer i utilsigtet dobbeltbeskatning og dobbelt ikkebeskatning eller gør det nemmere at foretage aggressiv skatteplanlægning, og der henviser til, at sådanne tilfælde bør afskaffes, og kræver derfor mere gennemsigtige og enklere løsninger;

| AI. | der henviser til, at der i forbindelse med udformningen af skatteregler og forholdsmæssige administrative procedurer bør rettes særlig opmærksomhed mod SMV'er og familievirksomheder, som udgør rygsøjlen i Unionens økonomi; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at der i forbindelse med udformningen af skatteregler og forholdsmæssige administrative procedurer bør rettes særlig opmærksomhed mod SMV'er og familievirksomheder, som udgør rygsøjlen i Unionens økonomi;

| AJ. | der henviser til, at der inden den 26. juni 2017 er nødt til at være et fungerende EU-dækkende register over retsmæssige ejere, som kan bidrage til at opdage eventuel skatteunddragelse og overførsel af overskud; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at der inden den 26. juni 2017 er nødt til at være et fungerende EU-dækkende register over retsmæssige ejere, som kan bidrage til at opdage eventuel skatteunddragelse og overførsel af overskud;

| AK. | der henviser til, at afsløringerne af LuxLeaks-skandalen og det arbejde, der er udført af TAXE 1-særudvalget, utvetydigt viser, at der er behov for Unionens lovgivningsmæssige foranstaltninger for at forbedre gennemsigtighed, samordning og konvergens af selskabsskattepolitikkerne i Unionen; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at afsløringerne af LuxLeaks-skandalen og det arbejde, der er udført af TAXE 1-særudvalget, utvetydigt viser, at der er behov for Unionens lovgivningsmæssige foranstaltninger for at forbedre gennemsigtighed, samordning og konvergens af selskabsskattepolitikkerne i Unionen;

| AL. | der henviser til, at selskabsbeskatning bør styres af princippet om beskatning på det sted, hvor overskuddet genereres; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at selskabsbeskatning bør styres af princippet om beskatning på det sted, hvor overskuddet genereres;

| AM. | der henviser til, at Europa-Kommissionen og medlemsstaterne fortsat bør spille en meget aktiv rolle på den internationale scene med henblik på at arbejde for etableringen af internationale standarder, der primært er baseret på principper om gennemsigtighed, udveksling af information og afskaffelse af skadelige skatteforanstaltninger; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at Europa-Kommissionen og medlemsstaterne fortsat bør spille en meget aktiv rolle på den internationale scene med henblik på at arbejde for etableringen af internationale standarder, der primært er baseret på principper om gennemsigtighed, udveksling af information og afskaffelse af skadelige skatteforanstaltninger;

| AN. | der henviser til, at princippet om udviklingsvenlig politikkohærens, som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, pålægger Unionen at sikre, at alle faser af den politiske beslutningsproces inden for alle områder, herunder i forbindelse med selskabsbeskatning, ikke går imod, men derimod fremmer målet om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at princippet om udviklingsvenlig politikkohærens, som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, pålægger Unionen at sikre, at alle faser af den politiske beslutningsproces inden for alle områder, herunder i forbindelse med selskabsbeskatning, ikke går imod, men derimod fremmer målet om bæredygtig udvikling;

| AO. | der henviser til, at en koordineret tilgang til selskabsskattesystemer i hele Unionen ville gøre det muligt at imødegå urimelig konkurrence og forbedre EU-virksomhedernes, især SMV'ernes, konkurrenceevne; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at en koordineret tilgang til selskabsskattesystemer i hele Unionen ville gøre det muligt at imødegå urimelig konkurrence og forbedre EU-virksomhedernes, især SMV'ernes, konkurrenceevne;

| AP. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne i højere grad bør anvende elektroniske løsninger i skatterelaterede procedurer for at mindske de administrative byrder og forenkle grænseoverskridende procedurer; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne i højere grad bør anvende elektroniske løsninger i skatterelaterede procedurer for at mindske de administrative byrder og forenkle grænseoverskridende procedurer;

| AQ. | der henviser til, at Kommissionen bør vurdere effekten af skattefordele, som gives til eksisterende særlige økonomiske zoner i Unionen, og tilskynder hvad det angår til udveksling af bedste praksis skattemyndighederne imellem; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at Kommissionen bør vurdere effekten af skattefordele, som gives til eksisterende særlige økonomiske zoner i Unionen, og tilskynder hvad det angår til udveksling af bedste praksis skattemyndighederne imellem;

Gennemsigtighed

| AR. | der henviser til, at større gennemsigtighed inden for området selskabsbeskatning kan forbedre skatteopkrævningen, kan gøre skattemyndigheders arbejde mere effektivt og er af afgørende betydning for at sikre en forøgelse af offentlighedens tillid til skattesystemer og regeringer, og at dette bør være en vigtig prioritet;






  i) | der henviser til, at øget gennemsigtighed for så vidt angår store multinationale virksomheders aktiviteter, navnlig med hensyn til optjente overskud, betalte skatter af overskud, modtagne tilskud og tilbagebetalt skat, antallet af ansatte og omfanget af aktiver er afgørende for at sikre, at skattemyndighederne håndterer BEPS effektivt; der henviser til, at der er nødvendigt at finde den rette balance mellem gennemsigtighed, beskyttelse af personoplysninger og oplysningers forretningsmæssige følsomhed og at tage hensyn til følgerne for mindre virksomheder; der henviser til, at en grundlæggende form for denne gennemsigtighed er landeopdelt rapportering; der henviser til, at alle Unionens forslag til landeopdelt rapportering i første omgang bør baseres på OECD's model; der henviser til, at det er muligt for Unionen at gå videre end OECD's retningslinjer og gøre en sådan landeopdelt rapportering obligatorisk og offentlig, og at Europa-Parlamentet stemte for fuld offentlig landeopdelt rapportering i de ændringer, der blev vedtaget den 8. juli 2015 (3) til forslaget om et revideret direktiv om aktionærrettigheder; der henviser til, at Europa-Kommissionen gennemførte en høring om dette emne mellem den 17. juni og den 9. september 2015 for at undersøge forskellige muligheder for gennemførelsen af landeopdelt rapportering (4); der henviser til, at 88 % af dem, der svarede offentligt på høringen, udtalte, at de støttede offentliggørelse af virksomhedernes skatterelaterede oplysninger; |
| --- | --- | --- |

AR.

der henviser til, at større gennemsigtighed inden for området selskabsbeskatning kan forbedre skatteopkrævningen, kan gøre skattemyndigheders arbejde mere effektivt og er af afgørende betydning for at sikre en forøgelse af offentlighedens tillid til skattesystemer og regeringer, og at dette bør være en vigtig prioritet;

i)

der henviser til, at øget gennemsigtighed for så vidt angår store multinationale virksomheders aktiviteter, navnlig med hensyn til optjente overskud, betalte skatter af overskud, modtagne tilskud og tilbagebetalt skat, antallet af ansatte og omfanget af aktiver er afgørende for at sikre, at skattemyndighederne håndterer BEPS effektivt; der henviser til, at der er nødvendigt at finde den rette balance mellem gennemsigtighed, beskyttelse af personoplysninger og oplysningers forretningsmæssige følsomhed og at tage hensyn til følgerne for mindre virksomheder; der henviser til, at en grundlæggende form for denne gennemsigtighed er landeopdelt rapportering; der henviser til, at alle Unionens forslag til landeopdelt rapportering i første omgang bør baseres på OECD's model; der henviser til, at det er muligt for Unionen at gå videre end OECD's retningslinjer og gøre en sådan landeopdelt rapportering obligatorisk og offentlig, og at Europa-Parlamentet stemte for fuld offentlig landeopdelt rapportering i de ændringer, der blev vedtaget den 8. juli 2015 (3) til forslaget om et revideret direktiv om aktionærrettigheder; der henviser til, at Europa-Kommissionen gennemførte en høring om dette emne mellem den 17. juni og den 9. september 2015 for at undersøge forskellige muligheder for gennemførelsen af landeopdelt rapportering (4); der henviser til, at 88 % af dem, der svarede offentligt på høringen, udtalte, at de støttede offentliggørelse af virksomhedernes skatterelaterede oplysninger;

| ii) | der henviser til, at virksomheders aggressive skatteplanlægning er uforenelig med virksomhedernes sociale ansvar; der henviser til, at nogle virksomheder i Unionen allerede er begyndt at vise, at de overholder skattelovgivningen til fulde, ved at ansøge om at få og reklamere med at have et »fair skatteyder«-mærke (»Fair Tax Payer« label) (5) , og til, at sådanne foranstaltninger kan have en stor afskrækkende virkning og ændre adfærdsmønstre i kraft af den imagemæssige risiko, som firmaer løber ved ikke at overholde denne lovgivning, og at et sådant mærke derfor bør være baseret på fælles kriterier på EU-plan; |
| --- | --- |

ii)

der henviser til, at virksomheders aggressive skatteplanlægning er uforenelig med virksomhedernes sociale ansvar; der henviser til, at nogle virksomheder i Unionen allerede er begyndt at vise, at de overholder skattelovgivningen til fulde, ved at ansøge om at få og reklamere med at have et »fair skatteyder«-mærke (»Fair Tax Payer« label) (5) , og til, at sådanne foranstaltninger kan have en stor afskrækkende virkning og ændre adfærdsmønstre i kraft af den imagemæssige risiko, som firmaer løber ved ikke at overholde denne lovgivning, og at et sådant mærke derfor bør være baseret på fælles kriterier på EU-plan;

| iii) | der henviser til, at øget gennemsigtighed vil kunne opnås, såfremt medlemsstaterne underretter hinanden og Kommissionen om nye godtgørelser, lempelser, undtagelser, incitamenter eller lignende foranstaltninger, som kan have en væsentlig indvirkning på deres effektive skattesats; der henviser til, at sådanne underretninger vil hjælpe medlemsstaterne med at identificere skadelig skattepraksis; |
| --- | --- |

iii)

der henviser til, at øget gennemsigtighed vil kunne opnås, såfremt medlemsstaterne underretter hinanden og Kommissionen om nye godtgørelser, lempelser, undtagelser, incitamenter eller lignende foranstaltninger, som kan have en væsentlig indvirkning på deres effektive skattesats; der henviser til, at sådanne underretninger vil hjælpe medlemsstaterne med at identificere skadelig skattepraksis;

| iv) | der henviser til, at der på trods af, at Rådet for nylig nåede til enighed om at ændre Rådets direktiv 2011/16/EU (6) for så vidt angår automatisk udveksling af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål, stadigvæk er en risiko for, at medlemsstater ikke kommunikerer tilstrækkeligt indbyrdes om den mulige virkning, deres skatteordninger med visse selskaber kan have for skatteopkrævningen i andre medlemsstater; der henviser til, at nationale skattemyndigheder automatisk bør udveksle alle afgørelser i skattespørgsmål hurtigst muligt, efter at de er blevet udstedt; der henviser til, at Kommissionen bør have adgang til afgørelser i skattespørgsmål via et sikkert centralt register; der henviser til, at afgørelser i skattespørgsmål underskrevet af skattemyndigheder bør gøres til genstand for større gennemsigtighed, forudsat at fortrolige og følsomme oplysninger bevares; |
| --- | --- |

iv)

der henviser til, at der på trods af, at Rådet for nylig nåede til enighed om at ændre Rådets direktiv 2011/16/EU (6) for så vidt angår automatisk udveksling af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål, stadigvæk er en risiko for, at medlemsstater ikke kommunikerer tilstrækkeligt indbyrdes om den mulige virkning, deres skatteordninger med visse selskaber kan have for skatteopkrævningen i andre medlemsstater; der henviser til, at nationale skattemyndigheder automatisk bør udveksle alle afgørelser i skattespørgsmål hurtigst muligt, efter at de er blevet udstedt; der henviser til, at Kommissionen bør have adgang til afgørelser i skattespørgsmål via et sikkert centralt register; der henviser til, at afgørelser i skattespørgsmål underskrevet af skattemyndigheder bør gøres til genstand for større gennemsigtighed, forudsat at fortrolige og følsomme oplysninger bevares;

| v) | der henviser til, at det er blevet rapporteret, at frihavne bruges til at skjule transaktioner for skattemyndighederne; |
| --- | --- |

v)

der henviser til, at det er blevet rapporteret, at frihavne bruges til at skjule transaktioner for skattemyndighederne;

| vi) | der henviser til, at fremskridt i bekæmpelsen af skatteunddragelse, skatteundgåelse og aggressiv skatteplanlægning kun kan overvåges med en harmoniseret metode, der kan anvendes til at anslå størrelsen af de direkte og indirekte forskelle på skat i alle medlemsstater og i Unionen som helhed; der henviser til, at et skøn over forskellenes størrelse kun bør markere starten på levering af yderligere oplysninger om skattespørgsmål; |
| --- | --- |

vi)

der henviser til, at fremskridt i bekæmpelsen af skatteunddragelse, skatteundgåelse og aggressiv skatteplanlægning kun kan overvåges med en harmoniseret metode, der kan anvendes til at anslå størrelsen af de direkte og indirekte forskelle på skat i alle medlemsstater og i Unionen som helhed; der henviser til, at et skøn over forskellenes størrelse kun bør markere starten på levering af yderligere oplysninger om skattespørgsmål;

| vii) | der henviser til, at den nuværende EU-dækkende retlige ramme til beskyttelse af whistleblowere er utilstrækkelig, og at der er stor forskel på, hvordan de forskellige medlemsstater beskytter whistleblowere; der henviser til, at i mangel af en sådan beskyttelse vil de arbejdstagere, der sidder inde med vigtige oplysninger, forståeligt nok være tilbageholdende med at stå frem, og derfor bliver disse oplysninger ikke gjort tilgængelige; der henviser til, at eftersom whistleblowerne bidrog til at skabe offentlig opmærksomhed om spørgsmålet om urimelig beskatning, bør medlemsstaterne overveje at træffe foranstaltninger, der vil beskytte sådanne aktiviteter; der henviser til, at det derfor vil være hensigtsmæssigt at tilbyde EU-dækkende beskyttelse af whistleblowere, som indberetter formodede fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet til nationale eller europæiske myndigheder, eller som i tilfælde af vedvarende uløste fejl, forseelser, svig eller ulovlige aktiviteter, der kan påvirke almenvellet, underretter den brede offentlighed; der henviser til, at en sådan beskyttelse bør være kohærent med det overordnede juridiske system; der henviser til, at denne beskyttelse bør være effektiv mod uberettiget retsforfølgelse, økonomiske sanktioner og diskrimination; |
| --- | --- |

vii)

der henviser til, at den nuværende EU-dækkende retlige ramme til beskyttelse af whistleblowere er utilstrækkelig, og at der er stor forskel på, hvordan de forskellige medlemsstater beskytter whistleblowere; der henviser til, at i mangel af en sådan beskyttelse vil de arbejdstagere, der sidder inde med vigtige oplysninger, forståeligt nok være tilbageholdende med at stå frem, og derfor bliver disse oplysninger ikke gjort tilgængelige; der henviser til, at eftersom whistleblowerne bidrog til at skabe offentlig opmærksomhed om spørgsmålet om urimelig beskatning, bør medlemsstaterne overveje at træffe foranstaltninger, der vil beskytte sådanne aktiviteter; der henviser til, at det derfor vil være hensigtsmæssigt at tilbyde EU-dækkende beskyttelse af whistleblowere, som indberetter formodede fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet til nationale eller europæiske myndigheder, eller som i tilfælde af vedvarende uløste fejl, forseelser, svig eller ulovlige aktiviteter, der kan påvirke almenvellet, underretter den brede offentlighed; der henviser til, at en sådan beskyttelse bør være kohærent med det overordnede juridiske system; der henviser til, at denne beskyttelse bør være effektiv mod uberettiget retsforfølgelse, økonomiske sanktioner og diskrimination;

Samordning

| AS. | der henviser til, at lovgivningskompetencen for selskabsbeskatning ligger hos medlemsstaterne, men at langt de fleste problemer, der er knyttet til aggressiv skatteplanlægning, er af multinational karakter; der henviser til, at en større grad af samordning af de nationale skattepolitikker derfor er den eneste mulige måde at håndtere problemerne med BEPS og aggressiv skatteplanlægning på;






  i) | der henviser til, at et obligatorisk, EU-dækkende fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) vil kunne være et stort skridt i retning af at løse de problemer, der er forbundet med aggressiv skatteplanlægning i Unionen, og bør indføres snarest muligt; der henviser til, at det endelige mål er et fuldt, obligatorisk FKSSG, eventuelt med en midlertidig undtagelse for SMV'er, som ikke er multinationale virksomheder, og virksomheder uden grænseoverskridende aktiviteter, og med en fordelingsnøgle, der er baseret på en kombination af objektive variabler; der henviser til, at indtil en fuldstændig FKSSG er på plads, overvejer Kommissionen midlertidige foranstaltninger for at imødegå muligheder for overførsel af overskud; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at disse foranstaltninger, herunder udligning af grænseoverskridende underskud, ikke øger risikoen for BEPS; der henviser til, at disse foranstaltninger ikke er nogen perfekt erstatning for konsolidering, og at det ville kræve tid at gøre denne nye ordning fuldt funktionsdygtig; |
| --- | --- | --- |

AS.

der henviser til, at lovgivningskompetencen for selskabsbeskatning ligger hos medlemsstaterne, men at langt de fleste problemer, der er knyttet til aggressiv skatteplanlægning, er af multinational karakter; der henviser til, at en større grad af samordning af de nationale skattepolitikker derfor er den eneste mulige måde at håndtere problemerne med BEPS og aggressiv skatteplanlægning på;

i)

der henviser til, at et obligatorisk, EU-dækkende fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) vil kunne være et stort skridt i retning af at løse de problemer, der er forbundet med aggressiv skatteplanlægning i Unionen, og bør indføres snarest muligt; der henviser til, at det endelige mål er et fuldt, obligatorisk FKSSG, eventuelt med en midlertidig undtagelse for SMV'er, som ikke er multinationale virksomheder, og virksomheder uden grænseoverskridende aktiviteter, og med en fordelingsnøgle, der er baseret på en kombination af objektive variabler; der henviser til, at indtil en fuldstændig FKSSG er på plads, overvejer Kommissionen midlertidige foranstaltninger for at imødegå muligheder for overførsel af overskud; der henviser til, at det er nødvendigt at sikre, at disse foranstaltninger, herunder udligning af grænseoverskridende underskud, ikke øger risikoen for BEPS; der henviser til, at disse foranstaltninger ikke er nogen perfekt erstatning for konsolidering, og at det ville kræve tid at gøre denne nye ordning fuldt funktionsdygtig;

| ii) | der henviser til, at til trods for arbejdet i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen for skadelig selskabsbeskatning eksisterer der forsat aggressive skatteplanlægningsforanstaltninger i hele Unionen; der henviser til, at de forsøg, der hidtil har været gjort på at forstærke gruppens styring og mandat samt på at tilpasse og udvide arbejdsmetoderne og kriterierne i adfærdskodeksen med henblik på at bekæmpe nye former for skadelig skattepraksis i den nuværende økonomiske situation, ikke har båret frugt; der henviser til, at gruppens aktiviteter er kendetegnet ved en generel mangel på gennemsigtighed og regnskabspligt; der derfor henviser til, at gruppens funktion skal forbedres betydeligt og gøres mere effektiv og gennemsigtig, navnlig gennem offentliggørelse af årsberetninger og mødereferater, herunder med angivelse af medlemsstaternes holdninger; der henviser til, at gruppen bør være i stand til at indtage en holdning til spørgsmål vedrørende skattepolitikker i mere end en medlemsstat, uden at et mindretal af medlemsstaterne kan blokere for henstillinger; |
| --- | --- |

ii)

der henviser til, at til trods for arbejdet i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen for skadelig selskabsbeskatning eksisterer der forsat aggressive skatteplanlægningsforanstaltninger i hele Unionen; der henviser til, at de forsøg, der hidtil har været gjort på at forstærke gruppens styring og mandat samt på at tilpasse og udvide arbejdsmetoderne og kriterierne i adfærdskodeksen med henblik på at bekæmpe nye former for skadelig skattepraksis i den nuværende økonomiske situation, ikke har båret frugt; der henviser til, at gruppens aktiviteter er kendetegnet ved en generel mangel på gennemsigtighed og regnskabspligt; der derfor henviser til, at gruppens funktion skal forbedres betydeligt og gøres mere effektiv og gennemsigtig, navnlig gennem offentliggørelse af årsberetninger og mødereferater, herunder med angivelse af medlemsstaternes holdninger; der henviser til, at gruppen bør være i stand til at indtage en holdning til spørgsmål vedrørende skattepolitikker i mere end en medlemsstat, uden at et mindretal af medlemsstaterne kan blokere for henstillinger;

| iii) | der henviser til, at det overordnede princip for selskabsbeskatning i Unionen bør være, at der betales skat i de lande, hvor en virksomheds faktiske økonomiske aktivitet og værdiskabelse finder sted; der henviser til, at der bør udarbejdes kriterier for at sikre, at dette sker; der henviser til, at enhver anvendelse af »patentbokse« eller andre præferentielle skatteordninger også skal sikre, at der betales skat det sted, hvor værdien skabes, i henhold til de kriterier, der er fastlagt i BEPS' tiltag 5, og at der samtidig også skal fastlægges fælles europæiske definitioner på, hvad der kan anses for fremme af F&U, og hvad der ikke kan, og harmonisering af brugen af patent- og innovationsbokse, herunder fremrykkelse til 30. juni 2017 af afskaffelsen af den gamle ordning; |
| --- | --- |

iii)

der henviser til, at det overordnede princip for selskabsbeskatning i Unionen bør være, at der betales skat i de lande, hvor en virksomheds faktiske økonomiske aktivitet og værdiskabelse finder sted; der henviser til, at der bør udarbejdes kriterier for at sikre, at dette sker; der henviser til, at enhver anvendelse af »patentbokse« eller andre præferentielle skatteordninger også skal sikre, at der betales skat det sted, hvor værdien skabes, i henhold til de kriterier, der er fastlagt i BEPS' tiltag 5, og at der samtidig også skal fastlægges fælles europæiske definitioner på, hvad der kan anses for fremme af F&U, og hvad der ikke kan, og harmonisering af brugen af patent- og innovationsbokse, herunder fremrykkelse til 30. juni 2017 af afskaffelsen af den gamle ordning;

| iv) | der henviser til, at visse medlemsstater ensidigt har indført regler for udenlandsk kontrollerede selskaber for i tilstrækkelig grad at sikre, at fortjenester, som er anbragt i lande med lav eller ingen skat, beskattes effektivt; der henviser til, at disse regler skal koordineres for at forhindre en mangfoldighed af nationale regler for udenlandsk kontrollerede selskaber inden for Unionen, der fordrejer det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

iv)

der henviser til, at visse medlemsstater ensidigt har indført regler for udenlandsk kontrollerede selskaber for i tilstrækkelig grad at sikre, at fortjenester, som er anbragt i lande med lav eller ingen skat, beskattes effektivt; der henviser til, at disse regler skal koordineres for at forhindre en mangfoldighed af nationale regler for udenlandsk kontrollerede selskaber inden for Unionen, der fordrejer det indre markeds funktion;

| v) | der henviser til, at direktiv 2011/16/EU indeholder bestemmelser om samarbejde mellem medlemsstaterne inden for skattekontroller og revision, og opfordrer til udveksling af bedste praksis mellem skattemyndigheder; der henviser til, at de instrumenter, der er fastsat i nævnte direktiv, imidlertid ikke er effektive nok, og at forskellige nationale tilgange til revisionsselskaber står i modsætning til visse virksomheders yderst velorganiserede skatteplanlægningsteknikker; |
| --- | --- |

v)

der henviser til, at direktiv 2011/16/EU indeholder bestemmelser om samarbejde mellem medlemsstaterne inden for skattekontroller og revision, og opfordrer til udveksling af bedste praksis mellem skattemyndigheder; der henviser til, at de instrumenter, der er fastsat i nævnte direktiv, imidlertid ikke er effektive nok, og at forskellige nationale tilgange til revisionsselskaber står i modsætning til visse virksomheders yderst velorganiserede skatteplanlægningsteknikker;

| vi) | der henviser til, at det, hvis automatisk udveksling af generelle oplysninger og navnlig om afgørelser i skattespørgsmål skal være effektiv, er nødvendigt at få en fælles europæisk ordning med et skatteregistreringsnummer; der henviser til, at Kommissionen bør overveje at oprette et fælles europæiske selskabsregister; |
| --- | --- |

vi)

der henviser til, at det, hvis automatisk udveksling af generelle oplysninger og navnlig om afgørelser i skattespørgsmål skal være effektiv, er nødvendigt at få en fælles europæisk ordning med et skatteregistreringsnummer; der henviser til, at Kommissionen bør overveje at oprette et fælles europæiske selskabsregister;

| vii) | der henviser til, at Kommissionen har besluttet at forlænge mandatet for platformen for god forvaltningspraksis på skatteområdet — der skulle udløbe i 2016 — samt udvide dens anvendelsesområde og styrke dens arbejdsmetoder; der henviser til, at platformen kan bidrage til den nye handlingsplan til styrkelse af bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse, fremme drøftelser om medlemsstaternes afgørelser i skattespørgsmål i lyset af de foreslåede nye regler om informationsudveksling og komme med feedback til nye initiativer til bekæmpelse af skatteunddragelse; der imidlertid henviser til, at Kommissionen er nødt til at styrke profilen, udvide medlemsskabet og øge effektiviteten af platformen for god forvaltningspraksis på skatteområdet; |
| --- | --- |

vii)

der henviser til, at Kommissionen har besluttet at forlænge mandatet for platformen for god forvaltningspraksis på skatteområdet — der skulle udløbe i 2016 — samt udvide dens anvendelsesområde og styrke dens arbejdsmetoder; der henviser til, at platformen kan bidrage til den nye handlingsplan til styrkelse af bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse, fremme drøftelser om medlemsstaternes afgørelser i skattespørgsmål i lyset af de foreslåede nye regler om informationsudveksling og komme med feedback til nye initiativer til bekæmpelse af skatteunddragelse; der imidlertid henviser til, at Kommissionen er nødt til at styrke profilen, udvide medlemsskabet og øge effektiviteten af platformen for god forvaltningspraksis på skatteområdet;

| viii) | der henviser til, at Kommissionen bør analysere og kræve gennemførelse af reformer af skattemyndighederne inden for rammerne af processen med det europæiske semester med henblik på at øge skattemyndighedernes kapacitet på nationalt og europæisk plan til at opkræve skat, så de kan udføre deres opgaver effektivt og dermed fremme de positive virkninger for medlemsstaternes indtægter af en effektiv skatteopkrævning og effektive foranstaltninger mod skattesvig og skatteunddragelse; |
| --- | --- |

viii)

der henviser til, at Kommissionen bør analysere og kræve gennemførelse af reformer af skattemyndighederne inden for rammerne af processen med det europæiske semester med henblik på at øge skattemyndighedernes kapacitet på nationalt og europæisk plan til at opkræve skat, så de kan udføre deres opgaver effektivt og dermed fremme de positive virkninger for medlemsstaternes indtægter af en effektiv skatteopkrævning og effektive foranstaltninger mod skattesvig og skatteunddragelse;

Konvergens

| AT. | der henviser til, at forbedret samordning alene ikke vil løse de grundlæggende problemer, der opstår som følge af, at der er forskellige regler for selskabsbeskatning i forskellige medlemsstater; der henviser til, at en del af den samlede indsats mod aggressiv skatteplanlægning skal inddrage konvergens mellem et begrænset antal nationale praksisser på skatteområdet; der henviser til, at dette kan opnås, samtidig med at medlemsstaternes suverænitet, hvad angår andre aspekter af deres selskabsskattesystemer, kan bevares;






  i) | der henviser til, at aggressiv skatteplanlægning undertiden kan skyldes de kumulerede fordele af dobbeltbeskatningsoverenskomster, der er indgået af forskellige medlemsstater, hvilket på urigtig vis medfører dobbelt ikkebeskatning i stedet; der henviser til, at en stigning i antallet af dobbeltbeskatningsoverenskomster mellem medlemsstater og tredjelande kan give mulighed for nye smuthuller; der henviser til, at i overensstemmelse med tiltag 15 i OECD's/G20-landenes BEPS-projekt er der behov for at udvikle et multilateralt instrument til ændring af bilaterale overenskomster; der henviser til, at Kommissionen bør tillægges beføjelse til at forhandle skatteaftaler med tredjelande på vegne af Unionen i stedet for den nuværende praksis, hvor der føres bilaterale forhandlinger, som fører til resultater, der er langt fra optimale; der henviser til, at Kommissionen bør sikre, at sådanne aftaler indeholder bestemmelser om gensidighed og forbyder negative følger for Unionens borgere og virksomheder, især SMV'er, som kan opstå ved ekstraterritoriel anvendelse af tredjelandes lovgivning inden for Unionen og dens medlemsstaters jurisdiktion; |
| --- | --- | --- |

AT.

der henviser til, at forbedret samordning alene ikke vil løse de grundlæggende problemer, der opstår som følge af, at der er forskellige regler for selskabsbeskatning i forskellige medlemsstater; der henviser til, at en del af den samlede indsats mod aggressiv skatteplanlægning skal inddrage konvergens mellem et begrænset antal nationale praksisser på skatteområdet; der henviser til, at dette kan opnås, samtidig med at medlemsstaternes suverænitet, hvad angår andre aspekter af deres selskabsskattesystemer, kan bevares;

i)

der henviser til, at aggressiv skatteplanlægning undertiden kan skyldes de kumulerede fordele af dobbeltbeskatningsoverenskomster, der er indgået af forskellige medlemsstater, hvilket på urigtig vis medfører dobbelt ikkebeskatning i stedet; der henviser til, at en stigning i antallet af dobbeltbeskatningsoverenskomster mellem medlemsstater og tredjelande kan give mulighed for nye smuthuller; der henviser til, at i overensstemmelse med tiltag 15 i OECD's/G20-landenes BEPS-projekt er der behov for at udvikle et multilateralt instrument til ændring af bilaterale overenskomster; der henviser til, at Kommissionen bør tillægges beføjelse til at forhandle skatteaftaler med tredjelande på vegne af Unionen i stedet for den nuværende praksis, hvor der føres bilaterale forhandlinger, som fører til resultater, der er langt fra optimale; der henviser til, at Kommissionen bør sikre, at sådanne aftaler indeholder bestemmelser om gensidighed og forbyder negative følger for Unionens borgere og virksomheder, især SMV'er, som kan opstå ved ekstraterritoriel anvendelse af tredjelandes lovgivning inden for Unionen og dens medlemsstaters jurisdiktion;

| ii) | der henviser til, at Unionen bør have sin egen ajourførte definition af »skattely«; |
| --- | --- |

ii)

der henviser til, at Unionen bør have sin egen ajourførte definition af »skattely«;

| iii) | der henviser til, at Unionen bør anvende modforanstaltninger over for virksomheder, der gør brug af skattely; der henviser til, at der allerede er blevet opfordret til dette i Europa-Parlamentets betænkning om den årlige skattebetænkning 2014 (7), idet Parlamentet deri »opfordrer til indføre strenge sanktioner for at forhindre, at virksomheder tilsidesætter EU's skattestandarder ved at afstå fra at yde svigagtige virksomheder, eller virksomheder beliggende i skattely eller i lande, der forvrider konkurrencen med gunstige skatteforhold, EU-støtte og adgang til statsstøtte eller offentlige indkøb; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at inddrive al form for offentlig støtte til virksomheder, hvis de er involveret i overtrædelser af EU's skattestandarder«; der henviser til, at medlemsstaterne også bør være omfattet af modforanstaltninger, såfremt de afviser at skride ind for at ændre deres skadelige præferentielle skatteordninger, som underminerer eksistensen af lige konkurrencevilkår i Unionen; |
| --- | --- |

iii)

der henviser til, at Unionen bør anvende modforanstaltninger over for virksomheder, der gør brug af skattely; der henviser til, at der allerede er blevet opfordret til dette i Europa-Parlamentets betænkning om den årlige skattebetænkning 2014 (7), idet Parlamentet deri »opfordrer til indføre strenge sanktioner for at forhindre, at virksomheder tilsidesætter EU's skattestandarder ved at afstå fra at yde svigagtige virksomheder, eller virksomheder beliggende i skattely eller i lande, der forvrider konkurrencen med gunstige skatteforhold, EU-støtte og adgang til statsstøtte eller offentlige indkøb; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at inddrive al form for offentlig støtte til virksomheder, hvis de er involveret i overtrædelser af EU's skattestandarder«; der henviser til, at medlemsstaterne også bør være omfattet af modforanstaltninger, såfremt de afviser at skride ind for at ændre deres skadelige præferentielle skatteordninger, som underminerer eksistensen af lige konkurrencevilkår i Unionen;

| iv) | der henviser til, at en ny bindende definition af »fast driftssted« er nødvendig for at sikre, at beskatningen finder sted der, hvor økonomiske aktiviteter finder sted, og økonomisk værdi skabes; der henviser til, at dette bør ledsages af et minimum af bindende kriterier for at fastslå, om den økonomiske aktivitet har tilstrækkelig substans til at blive beskattet i en medlemsstat, for at undgå problemet med »postkasseselskaber«, navnlig i betragtning af udfordringerne i forbindelse med den digitale økonomi; |
| --- | --- |

iv)

der henviser til, at en ny bindende definition af »fast driftssted« er nødvendig for at sikre, at beskatningen finder sted der, hvor økonomiske aktiviteter finder sted, og økonomisk værdi skabes; der henviser til, at dette bør ledsages af et minimum af bindende kriterier for at fastslå, om den økonomiske aktivitet har tilstrækkelig substans til at blive beskattet i en medlemsstat, for at undgå problemet med »postkasseselskaber«, navnlig i betragtning af udfordringerne i forbindelse med den digitale økonomi;

| v) | der henviser til, at Kommissionens igangværende undersøgelser af påståede overtrædelser af Unionens statsstøtteregler har vist, at der er en uhensigtsmæssig mangel på gennemsigtighed med hensyn til, hvordan reglerne bør anvendes; der henviser til, at Kommissionen for at afhjælpe dette bør offentliggøre retningslinjer for statsstøtte for at præcisere, hvordan den vil afgøre sager om skattemæssig statsstøtte, og dermed skabe større retssikkerhed for virksomhederne og medlemsstaterne; der henviser til, at Kommissionen inden for rammerne af moderniseringen af statsstøtteordningen bør sikre en effektiv efterfølgende kontrol af lovligheden af tildelt statsstøtte; |
| --- | --- |

v)

der henviser til, at Kommissionens igangværende undersøgelser af påståede overtrædelser af Unionens statsstøtteregler har vist, at der er en uhensigtsmæssig mangel på gennemsigtighed med hensyn til, hvordan reglerne bør anvendes; der henviser til, at Kommissionen for at afhjælpe dette bør offentliggøre retningslinjer for statsstøtte for at præcisere, hvordan den vil afgøre sager om skattemæssig statsstøtte, og dermed skabe større retssikkerhed for virksomhederne og medlemsstaterne; der henviser til, at Kommissionen inden for rammerne af moderniseringen af statsstøtteordningen bør sikre en effektiv efterfølgende kontrol af lovligheden af tildelt statsstøtte;

| vi) | der henviser til, at en af de utilsigtede virkninger af Rådets direktiv 2003/49/EF (8) er, at grænseoverskridende indkomster fra renter og royalties ikke beskattes (eller kun beskattes på et meget lavt niveau); der henviser til, at en generel regel om bekæmpelse af misbrug bør indføres i dette direktiv samt i Rådets direktiv 2005/19/EF (9) og anden relevant EU-lovgivning; |
| --- | --- |

vi)

der henviser til, at en af de utilsigtede virkninger af Rådets direktiv 2003/49/EF (8) er, at grænseoverskridende indkomster fra renter og royalties ikke beskattes (eller kun beskattes på et meget lavt niveau); der henviser til, at en generel regel om bekæmpelse af misbrug bør indføres i dette direktiv samt i Rådets direktiv 2005/19/EF (9) og anden relevant EU-lovgivning;

| vii) | der henviser til, at en EU-dækkende kildeskat eller en foranstaltning med lignende virkning vil kunne sikre, at alle overskud, der genereres inden for Unionen og skal ud af den, beskattes mindst én gang inden for Unionen, inden de overskrider Unionens grænser: |
| --- | --- |

vii)

der henviser til, at en EU-dækkende kildeskat eller en foranstaltning med lignende virkning vil kunne sikre, at alle overskud, der genereres inden for Unionen og skal ud af den, beskattes mindst én gang inden for Unionen, inden de overskrider Unionens grænser:

| viii) | der henviser til, at den nuværende EU-ramme for løsning af tvister om dobbeltbeskatning mellem medlemsstaterne ikke fungerer effektivt og vil drage fordel af klarere regler og strengere tidsfrister, som bygger på de systemer, der allerede er indført; |
| --- | --- |

viii)

der henviser til, at den nuværende EU-ramme for løsning af tvister om dobbeltbeskatning mellem medlemsstaterne ikke fungerer effektivt og vil drage fordel af klarere regler og strengere tidsfrister, som bygger på de systemer, der allerede er indført;

| ix) | der henviser til, at skatterådgivere spiller en afgørende rolle i og med, at de faciliterer aggressiv skatteplanlægning ved at hjælpe virksomheder med at indføre komplekse retlige strukturer med henblik på at udnytte uoverensstemmelser og smuthuller, der opstår som følge af forskellige skattesystemer; der henviser til, at der ikke kan foretages en grundlæggende revision af selskabsskattesystemet uden at undersøge disse rådgivningsfirmaers praksis; der henviser til, at en sådan undersøgelse skal omfatte behandling af den iboende interessekonflikt i sådanne virksomheder, som yder rådgivning til nationale regeringer om oprettelse af skattesystemer samtidig med, at de yder rådgivning til virksomheder om, hvordan de bedst optimerer deres skatteforpligtelser inden for sådanne systemer; |
| --- | --- |

ix)

der henviser til, at skatterådgivere spiller en afgørende rolle i og med, at de faciliterer aggressiv skatteplanlægning ved at hjælpe virksomheder med at indføre komplekse retlige strukturer med henblik på at udnytte uoverensstemmelser og smuthuller, der opstår som følge af forskellige skattesystemer; der henviser til, at der ikke kan foretages en grundlæggende revision af selskabsskattesystemet uden at undersøge disse rådgivningsfirmaers praksis; der henviser til, at en sådan undersøgelse skal omfatte behandling af den iboende interessekonflikt i sådanne virksomheder, som yder rådgivning til nationale regeringer om oprettelse af skattesystemer samtidig med, at de yder rådgivning til virksomheder om, hvordan de bedst optimerer deres skatteforpligtelser inden for sådanne systemer;

| AU. | der henviser til, at den generelle effektivitet i skatteopkrævningen, følelsen af skatteretfærdighed og de nationale skattemyndigheders troværdighed ikke kun undermineres af aggressiv skatteplanlægning og BEPS-aktiviteter; der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne ligeledes bør træffe resolutte tiltag for at løse problemerne med skatteunddragelse og skattesvig inden for både selskabsbeskatning og personlig beskatning samt problemerne i forbindelse med opkrævning af andre skatter end selskabsskat, navnlig moms; der henviser til, at disse andre elementer i skatteopkrævningen og skatteforvaltningen tegner sig for en væsentlig del af det nuværende skattegab; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at den generelle effektivitet i skatteopkrævningen, følelsen af skatteretfærdighed og de nationale skattemyndigheders troværdighed ikke kun undermineres af aggressiv skatteplanlægning og BEPS-aktiviteter; der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne ligeledes bør træffe resolutte tiltag for at løse problemerne med skatteunddragelse og skattesvig inden for både selskabsbeskatning og personlig beskatning samt problemerne i forbindelse med opkrævning af andre skatter end selskabsskat, navnlig moms; der henviser til, at disse andre elementer i skatteopkrævningen og skatteforvaltningen tegner sig for en væsentlig del af det nuværende skattegab;

| AV. | der henviser til, at Kommissionen derfor også bør overveje, hvordan den vil tackle disse mere generelle spørgsmål, navnlig håndhævelsen af momsregler i medlemsstaterne og af anvendelsen heraf i grænseoverskridende sager samt ineffektiviteten i opkrævning af moms (som i nogle medlemsstater udgør en betydelig kilde til nationalindkomsten), momsundgåelse og ligeledes de negative konsekvenser af nogle skatteamnestier eller uigennemsigtige ordninger for »eftergivelse af skat«; der henviser til, at sådanne nye foranstaltninger bør tage hensyn til balancen mellem omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at Kommissionen derfor også bør overveje, hvordan den vil tackle disse mere generelle spørgsmål, navnlig håndhævelsen af momsregler i medlemsstaterne og af anvendelsen heraf i grænseoverskridende sager samt ineffektiviteten i opkrævning af moms (som i nogle medlemsstater udgør en betydelig kilde til nationalindkomsten), momsundgåelse og ligeledes de negative konsekvenser af nogle skatteamnestier eller uigennemsigtige ordninger for »eftergivelse af skat«; der henviser til, at sådanne nye foranstaltninger bør tage hensyn til balancen mellem omkostninger og fordele.

| 1. | anmoder Kommissionen om inden juni 2016 at forelægge Parlamentet et eller flere lovgivningsforslag i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget til nærværende betænkning; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om inden juni 2016 at forelægge Parlamentet et eller flere lovgivningsforslag i overensstemmelse med de detaljerede henstillinger i bilaget til nærværende betænkning;

| 2. | bekræfter, at henstillingerne respekterer grundlæggende rettigheder og nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

bekræfter, at henstillingerne respekterer grundlæggende rettigheder og nærhedsprincippet;

| 3. | mener, at de finansielle følgevirkninger af det forslag, der anmodes om, bør dækkes af tilstrækkelige budgetbevillinger; |
| --- | --- |

3.

mener, at de finansielle følgevirkninger af det forslag, der anmodes om, bør dækkes af tilstrækkelige budgetbevillinger;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2)  »European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union« af dr. Benjamin Ferrett, Daniel Gravino og Silvia Merler — endnu ikke udgivet.

(3)  Vedtagne tekster af 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(4)  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5)  Såsom Fair Tax Mark: http://www.fairtaxmark.net/.

(6)  Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

(7)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//DA

(8)  Rådets direktiv 2003/49/EF af 3. juni 2003 om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (EUT L 157 af 26.6.2003, s. 49).

(9)  Rådets direktiv 2005/19/EF af 17. februar 2005 om ændring af direktiv 90/434/EØF om en fælles beskatningsordning ved fusion, spaltning, tilførsel af aktiver og ombytning af aktier vedrørende selskaber i forskellige medlemsstater (EUT L 58 af 4.3.2005, s. 19).

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

A.
     
  Gennemsigtighed

Henstilling A1. Obligatorisk offentlig landeopdelt rapportering for alle sektorer efter multinationale selskaber

Europa-Parlamentet opfordrer igen Europa-Kommissionen til at træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for i løbet af første kvartal af 2016 at indføre omfattende og landeopdelt rapportering for alle multinationale selskaber i alle sektorer.

| — | Dette forslag bør udarbejdes på grundlag af de krav, som OECD har foreslået i sit oplysningsskema for landeopdelt rapportering, der blev offentliggjort i september 2014 (tiltag 13 i OECD's/G20-landenes BEPS-projekt). |
| --- | --- |

—

Dette forslag bør udarbejdes på grundlag af de krav, som OECD har foreslået i sit oplysningsskema for landeopdelt rapportering, der blev offentliggjort i september 2014 (tiltag 13 i OECD's/G20-landenes BEPS-projekt).

| — | I forbindelse med udarbejdelsen af forslaget bør Kommissionen også tage hensyn til:






  — | Resultaterne af Kommissionens høring om den landeopdelte rapportering mellem den 17. juni og den 9. september 2015, der undersøgte forskellige muligheder for den mulige gennemførelse af den landeopdelte rapportering i Unionen. |
| --- | --- | --- |

—

I forbindelse med udarbejdelsen af forslaget bør Kommissionen også tage hensyn til:

—

Resultaterne af Kommissionens høring om den landeopdelte rapportering mellem den 17. juni og den 9. september 2015, der undersøgte forskellige muligheder for den mulige gennemførelse af den landeopdelte rapportering i Unionen.

| — | Forslagene om fuld offentlig landeopdelt rapportering, som skitseret i det reviderede direktiv om aktionærrettigheder, som vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2015 (1), og resultaterne af de igangværende trilogforhandlinger om dette direktiv. |
| --- | --- |

—

Forslagene om fuld offentlig landeopdelt rapportering, som skitseret i det reviderede direktiv om aktionærrettigheder, som vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2015 (1), og resultaterne af de igangværende trilogforhandlinger om dette direktiv.

Henstilling A2. Et nyt »fair skatteyder«-mærke for virksomheder, der gør en indsats for god skattepraksis

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til snarest muligt at fremsætte et forslag om et frivilligt europæisk »fair skatteyder«-mærke.

| — | Forslaget bør omfatte en europæisk ramme med berettigelseskriterier, i henhold til hvilken mærket kan tildeles af nationale organer. |
| --- | --- |

—

Forslaget bør omfatte en europæisk ramme med berettigelseskriterier, i henhold til hvilken mærket kan tildeles af nationale organer.

| — | Denne ramme med berettigelseskriterier bør gøre det klart, at »fair skatteyder«-mærket kun tildeles de selskaber, som er gået ud over og videre end det, der kræves af dem i henhold til EU-retten og national ret. |
| --- | --- |

—

Denne ramme med berettigelseskriterier bør gøre det klart, at »fair skatteyder«-mærket kun tildeles de selskaber, som er gået ud over og videre end det, der kræves af dem i henhold til EU-retten og national ret.

| — | Virksomheder bør motiveres af dette »fair skatteyder«-mærke til at til at gøre betaling af en fair andel af skat til en væsentlig del af deres politik for virksomhedens sociale ansvar og til at rapportere om deres holdning i beskatningsspørgsmål i deres årsberetning. |
| --- | --- |

—

Virksomheder bør motiveres af dette »fair skatteyder«-mærke til at til at gøre betaling af en fair andel af skat til en væsentlig del af deres politik for virksomhedens sociale ansvar og til at rapportere om deres holdning i beskatningsspørgsmål i deres årsberetning.

Henstilling A3. Obligatorisk meddelelse af nye skattemæssige foranstaltninger

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et forslag om en ny mekanisme, hvor medlemsstaterne er tvunget til uden forsinkelser at informere andre medlemsstater og Kommissionen, hvis de har til hensigt at indføre en ny godtgørelse, fritagelse, et incitament eller en lignende foranstaltning, der vil kunne få væsentlig indflydelse på den effektive skattesats i medlemsstaten eller på beskatningsgrundlaget i en anden medlemsstat.

| — | Disse meddelelser fra medlemsstaterne skal indeholde spilloveranalyser af væsentlige konsekvenser af de nye skattemæssige foranstaltninger for andre medlemsstater og udviklingslande for at støtte tiltag fra Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen i at identificere skadelig skattepraksis. |
| --- | --- |

—

Disse meddelelser fra medlemsstaterne skal indeholde spilloveranalyser af væsentlige konsekvenser af de nye skattemæssige foranstaltninger for andre medlemsstater og udviklingslande for at støtte tiltag fra Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen i at identificere skadelig skattepraksis.

| — | Disse nye skatteforanstaltninger bør også medtages i processen med det europæiske semester, og der bør udarbejdes anbefalinger om opfølgning. |
| --- | --- |

—

Disse nye skatteforanstaltninger bør også medtages i processen med det europæiske semester, og der bør udarbejdes anbefalinger om opfølgning.

| — | Europa-Parlamentet bør modtage regelmæssige opdateringer om sådanne meddelelser og den vurdering, som Europa-Kommissionen foretager. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet bør modtage regelmæssige opdateringer om sådanne meddelelser og den vurdering, som Europa-Kommissionen foretager.

| — | Der bør fastlægges sanktioner, som pålægges medlemsstater, der ikke overholder sådanne rapporteringskrav. |
| --- | --- |

—

Der bør fastlægges sanktioner, som pålægges medlemsstater, der ikke overholder sådanne rapporteringskrav.

| — | Kommissionen bør også overveje, om det vil være hensigtsmæssigt at forpligte skatterådgivningsfirmaer til at underrette de nationale skattemyndigheder, når de udvikler og begynder at fremme visse skatteordninger, hvis formål er at hjælpe virksomheder med at reducere deres samlede skattepligt, således som det sker i øjeblikket i nogle medlemsstater; derudover bør den overveje, hvorvidt udveksling af sådanne oplysninger medlemsstaterne imellem via Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen vil være et effektivt redskab til at opnå forbedringer på området selskabsbeskatning i Unionen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør også overveje, om det vil være hensigtsmæssigt at forpligte skatterådgivningsfirmaer til at underrette de nationale skattemyndigheder, når de udvikler og begynder at fremme visse skatteordninger, hvis formål er at hjælpe virksomheder med at reducere deres samlede skattepligt, således som det sker i øjeblikket i nogle medlemsstater; derudover bør den overveje, hvorvidt udveksling af sådanne oplysninger medlemsstaterne imellem via Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen vil være et effektivt redskab til at opnå forbedringer på området selskabsbeskatning i Unionen.

Henstilling A4. Automatisk udveksling af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål udvides til at omfatte alle afgørelser i skattespørgsmål og offentliggøres til en vis grad

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at supplere direktiv 2011/16/EU, som har elementer af automatisk udveksling af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål, ved at:

| — | udvide anvendelsesområdet for den automatiske udveksling af oplysninger til ud over grænseoverskridende afgørelser i skattespørgsmål at omfatte alle afgørelser i skattespørgsmål på området selskabsbeskatning. De oplysninger, der forelægges, skal være omfattende og i et fælles vedtaget format for at sikre, at de kan bruges effektivt af skattemyndighederne i de relevante lande |
| --- | --- |

—

udvide anvendelsesområdet for den automatiske udveksling af oplysninger til ud over grænseoverskridende afgørelser i skattespørgsmål at omfatte alle afgørelser i skattespørgsmål på området selskabsbeskatning. De oplysninger, der forelægges, skal være omfattende og i et fælles vedtaget format for at sikre, at de kan bruges effektivt af skattemyndighederne i de relevante lande

| — | øge gennemsigtigheden for afgørelser i skattespørgsmål betydeligt på EU-plan under behørig hensyntagen til fortrolige sager og forretningshemmeligheder og under hensyntagen til den nuværende bedste praksis, som anvendes i nogle medlemsstater, ved hvert år at offentliggøre en rapport indeholdende en oversigt over de vigtigste sager i Kommissionens sikre centralregister, der skal oprettes, over afgørelser i skattespørgsmål og forhåndsgodkendte prisfastsættelsesordninger |
| --- | --- |

—

øge gennemsigtigheden for afgørelser i skattespørgsmål betydeligt på EU-plan under behørig hensyntagen til fortrolige sager og forretningshemmeligheder og under hensyntagen til den nuværende bedste praksis, som anvendes i nogle medlemsstater, ved hvert år at offentliggøre en rapport indeholdende en oversigt over de vigtigste sager i Kommissionens sikre centralregister, der skal oprettes, over afgørelser i skattespørgsmål og forhåndsgodkendte prisfastsættelsesordninger

| — | oplysningerne i rapporten skal gives i en vedtaget, standardiseret form for at gøre det muligt for offentligheden at anvende dem effektivt |
| --- | --- |

—

oplysningerne i rapporten skal gives i en vedtaget, standardiseret form for at gøre det muligt for offentligheden at anvende dem effektivt

| — | sikre, at Kommissionen spiller en fuldstændig og meningsfuld rolle i den obligatoriske udveksling af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål med oprettelsen af et sikkert centralt register, der er tilgængeligt for medlemsstaterne og Kommissionen, over alle vedtagne afgørelser i skattespørgsmål i Unionen |
| --- | --- |

—

sikre, at Kommissionen spiller en fuldstændig og meningsfuld rolle i den obligatoriske udveksling af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål med oprettelsen af et sikkert centralt register, der er tilgængeligt for medlemsstaterne og Kommissionen, over alle vedtagne afgørelser i skattespørgsmål i Unionen

| — | sikre, at der anvendes passende sanktioner over for de medlemsstater, der ikke automatisk udveksler oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål, som de burde. |
| --- | --- |

—

sikre, at der anvendes passende sanktioner over for de medlemsstater, der ikke automatisk udveksler oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål, som de burde.

Henstilling A5. Gennemsigtighed i frihavne

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag for at:

| — | fastsætte en maksimal frist for, hvornår varer kan sælges i frihavne fritaget for told og punktafgifter og moms |
| --- | --- |

—

fastsætte en maksimal frist for, hvornår varer kan sælges i frihavne fritaget for told og punktafgifter og moms

| — | forpligte frihavnes myndigheder til straks at underrette de relevante medlemsstaters og tredjelandes skattemyndigheder om enhver transaktion, der udføres på frihavnes områder af personer med skattemæssigt hjemsted i deres land. |
| --- | --- |

—

forpligte frihavnes myndigheder til straks at underrette de relevante medlemsstaters og tredjelandes skattemyndigheder om enhver transaktion, der udføres på frihavnes områder af personer med skattemæssigt hjemsted i deres land.

Henstilling A6. Kommissionens skøn over selskabsbeskatningsgabet

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til:

| — | på grundlag af bedste praksis, der i øjeblikket anvendes i medlemsstaterne, at skabe en harmoniseret metode, der skal gøres offentlig, og som kan anvendes af medlemsstaterne til at anslå størrelsen af de direkte og indirekte selskabsskattegab — dvs. forskellen mellem den selskabsskat, som skal betales, og den selskabsskat, der betales — i alle medlemsstater |
| --- | --- |

—

på grundlag af bedste praksis, der i øjeblikket anvendes i medlemsstaterne, at skabe en harmoniseret metode, der skal gøres offentlig, og som kan anvendes af medlemsstaterne til at anslå størrelsen af de direkte og indirekte selskabsskattegab — dvs. forskellen mellem den selskabsskat, som skal betales, og den selskabsskat, der betales — i alle medlemsstater

| — | at samarbejde med medlemsstaterne om at sikre tilvejebringelse af alle de nødvendige oplysninger, der skal analyseres ved hjælp af denne metode med henblik på at udarbejde så nøjagtige tal som muligt |
| --- | --- |

—

at samarbejde med medlemsstaterne om at sikre tilvejebringelse af alle de nødvendige oplysninger, der skal analyseres ved hjælp af denne metode med henblik på at udarbejde så nøjagtige tal som muligt

| — | at benytte den aftalte metode og alle de nødvendige oplysninger til halvårligt at udarbejde og offentliggøre et skøn over det direkte og indirekte selskabsskattegab i hele Unionen. |
| --- | --- |

—

at benytte den aftalte metode og alle de nødvendige oplysninger til halvårligt at udarbejde og offentliggøre et skøn over det direkte og indirekte selskabsskattegab i hele Unionen.

Henstilling A7. Beskyttelse af whistleblowere

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag som følger:

| — | Beskyttelse af whistleblowere, der handler i offentlighedens interesse (og ikke også for penge eller på grund af en anden personlig dagsorden) for at afsløre fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet i forbindelse med selskabsbeskatning i alle medlemsstater i Den Europæiske Union. Sådanne whistleblowere bør beskyttes, hvis de indberetter formodede fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet til den relevante kompetente myndighed og bør også være beskyttet, hvis de, i tilfælde af vedvarende, uløste fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet i forbindelse med selskabsbeskatning, som kan påvirke den offentlige interesse, underretter offentligheden som helhed om deres bekymringer. |
| --- | --- |

—

Beskyttelse af whistleblowere, der handler i offentlighedens interesse (og ikke også for penge eller på grund af en anden personlig dagsorden) for at afsløre fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet i forbindelse med selskabsbeskatning i alle medlemsstater i Den Europæiske Union. Sådanne whistleblowere bør beskyttes, hvis de indberetter formodede fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet til den relevante kompetente myndighed og bør også være beskyttet, hvis de, i tilfælde af vedvarende, uløste fejl, forseelser, svig eller ulovlig aktivitet i forbindelse med selskabsbeskatning, som kan påvirke den offentlige interesse, underretter offentligheden som helhed om deres bekymringer.

| — | Sikring af, at retten til ytringsfrihed og information bevares i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

—

Sikring af, at retten til ytringsfrihed og information bevares i Den Europæiske Union.

| — | En sådan beskyttelse bør være i overensstemmelse med det generelle retssystem og effektiv mod uberettiget retsforfølgning, økonomiske sanktioner og diskrimination. |
| --- | --- |

—

En sådan beskyttelse bør være i overensstemmelse med det generelle retssystem og effektiv mod uberettiget retsforfølgning, økonomiske sanktioner og diskrimination.

| — | Et sådant lovgivningsmæssigt forslag bør som retsgrundlag have Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 (2) og bør tage hensyn til eventuel fremtidig EU-lovgivning på dette område. |
| --- | --- |

—

Et sådant lovgivningsmæssigt forslag bør som retsgrundlag have Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 (2) og bør tage hensyn til eventuel fremtidig EU-lovgivning på dette område.

| — | Et sådant lovgivningsmæssigt forslag kan også tage hensyn til Europarådets »Henstilling CM/Rec(2014)7 (3) om beskyttelse af whistleblowere« og navnlig definitionen af whistleblowere som en person, der på baggrund af sine arbejdsmæssige relationer indberetter eller afslører oplysninger om en trussel eller skade for offentlighedens interesse, det være sig i den offentlige eller i den private sektor. |
| --- | --- |

—

Et sådant lovgivningsmæssigt forslag kan også tage hensyn til Europarådets »Henstilling CM/Rec(2014)7 (3) om beskyttelse af whistleblowere« og navnlig definitionen af whistleblowere som en person, der på baggrund af sine arbejdsmæssige relationer indberetter eller afslører oplysninger om en trussel eller skade for offentlighedens interesse, det være sig i den offentlige eller i den private sektor.

B.
     
  Samordning

Henstilling B1. Indførelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til snarest muligt at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag om indførelse af et konsolideret fælles selskabsskattegrundlag:

Som et første skridt bør der inden juni 2016 indføres et obligatorisk fælles selskabsskattegrundlag (FSSG) i Unionen, eventuelt med en midlertidig undtagelse for små og mellemstore virksomheder, som ikke er multinationale selskaber, og selskaber uden grænseoverskridende aktivitet, så der kun er ét sæt regler for virksomheder, der opererer i forskellige medlemsstater, til beregning af deres skattepligtige fortjeneste.

Som et andet skridt bør der snarest muligt og i hvert fald senest ved udgangen af 2017 indføres et obligatorisk fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG) under behørig hensyntagen til de forskellige løsningsmodeller (f.eks. indregning af omkostningerne i forbindelse med indarbejdelse af små og mellemstore virksomheder og selskaber uden nogen grænseoverskridende aktivitet);

FKSSG’et bør være baseret på en metode med en fordelingsformel, der afspejler selskabernes virkelige økonomiske aktiviteter og ikke på uretmæssig vis begunstiger visse medlemsstater.

I perioden mellem indførelsen af et obligatorisk FSSG og et fuldt FKSSG bør der indføres et sæt foranstaltninger til at mindske overførsel af overskud (især via overførselsprispolitik), herunder mindst et EU-lovforslag mod BEPS. Disse foranstaltninger bør ikke omfatte en midlertidig ordning for grænseoverskridende udligning af underskud, medmindre Kommissionen kan garantere, at den vil være gennemsigtig og ikke vil give mulighed for misbrug af aggressiv skatteplanlægning.

Kommissionen bør overveje, i hvilket omfang det er nødvendigt at opstille et enkelt sæt af generelt accepterede regnskabsprincipper med henblik på at forberede de underliggende regnskabsdata, som skal anvendes til FKSSG-formål.

Et hvilket som helst forslag til enten FSSG eller FKSSG bør omfatte en bestemmelse om bekæmpelse af skatteundgåelse.

Henstilling B2. Styrkelse af mandatet til og forbedring af gennemsigtigheden hos Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning)

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et forslag om at optage Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen i fællesskabsmetoden, som en arbejdsgruppe fra Rådet, med deltagelse af Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet som observatører.

| — | Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen skal gøres mere gennemsigtig, mere effektiv og mere ansvarlig, bl.a. gennem:






  — | regelmæssig fremlæggelse, ajourføring og offentliggørelse af sin kontrol med, i hvilket omfang medlemsstaterne opfylder den anbefaling, som Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen udstak i sin halvårlige statusrapport til finansministrene |
| --- | --- | --- |

—

Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen skal gøres mere gennemsigtig, mere effektiv og mere ansvarlig, bl.a. gennem:

—

regelmæssig fremlæggelse, ajourføring og offentliggørelse af sin kontrol med, i hvilket omfang medlemsstaterne opfylder den anbefaling, som Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen udstak i sin halvårlige statusrapport til finansministrene

| — | regelmæssig fremlæggelse, ajourføring og offentliggørelse af en liste om skadelig skattepraksis hvert andet år |
| --- | --- |

—

regelmæssig fremlæggelse, ajourføring og offentliggørelse af en liste om skadelig skattepraksis hvert andet år

| — | regelmæssig udarbejdelse, fremlæggelse og offentliggørelse af dens mødereferater, herunder øget gennemsigtighed i processen med at udarbejde henstillinger, navnlig med angivelse af medlemsstaternes repræsentanters holdninger |
| --- | --- |

—

regelmæssig udarbejdelse, fremlæggelse og offentliggørelse af dens mødereferater, herunder øget gennemsigtighed i processen med at udarbejde henstillinger, navnlig med angivelse af medlemsstaternes repræsentanters holdninger

| — | udpegelse af en politisk formand foretaget af finansministrene |
| --- | --- |

—

udpegelse af en politisk formand foretaget af finansministrene

| — | hver medlemsstats udpegelse af en højtstående repræsentant og en vicerepræsentant for at højne organets profil |
| --- | --- |

—

hver medlemsstats udpegelse af en højtstående repræsentant og en vicerepræsentant for at højne organets profil

| — | Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen skal bl.a. have til opgave at:






  — | identificere skadelig skattepraksis i Unionen |
| --- | --- | --- |

—

Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen skal bl.a. have til opgave at:

—

identificere skadelig skattepraksis i Unionen

| — | foreslå foranstaltninger og tidsplaner til afskaffelse af skadelige skattemetoder og overvåge resultaterne af henstillinger/foreslåede foranstaltninger |
| --- | --- |

—

foreslå foranstaltninger og tidsplaner til afskaffelse af skadelige skattemetoder og overvåge resultaterne af henstillinger/foreslåede foranstaltninger

| — | gennemgå rapporterne om afsmittende virkninger af nye skattemæssige foranstaltninger i medlemsstaterne, som anført ovenfor, og en vurdering af, hvorvidt det er nødvendigt med tiltag |
| --- | --- |

—

gennemgå rapporterne om afsmittende virkninger af nye skattemæssige foranstaltninger i medlemsstaterne, som anført ovenfor, og en vurdering af, hvorvidt det er nødvendigt med tiltag

| — | foreslå andre initiativer med fokus på skatteforanstaltninger i Unionens udenrigspolitik |
| --- | --- |

—

foreslå andre initiativer med fokus på skatteforanstaltninger i Unionens udenrigspolitik

| — | forbedre håndhævelsesmekanismer mod de praksisser, som begunstiger aggressiv skatteplanlægning. |
| --- | --- |

—

forbedre håndhævelsesmekanismer mod de praksisser, som begunstiger aggressiv skatteplanlægning.

Henstilling B3. Patentboks og andre præferentielle skatteordninger: Knytning af præferentielle ordninger til det sted, hvor værdi skabes

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til fortsat at yde vejledning til medlemsstaterne om, hvordan de skal gennemføre patentbokse, i overensstemmelse med den »ændrede neksustilgang« for at sikre, at de ikke er skadelige.

| — | Denne vejledning bør gøre det klart, at præferenceordninger, f.eks. patentbokse, skal baseres på den »ændrede neksustilgang« som defineret i OECD's BEPS-tiltag 5, hvilket betyder, at der skal være en direkte sammenhæng mellem den skattemæssige fordel og de underliggende forsknings- og udviklingsaktiviteter. |
| --- | --- |

—

Denne vejledning bør gøre det klart, at præferenceordninger, f.eks. patentbokse, skal baseres på den »ændrede neksustilgang« som defineret i OECD's BEPS-tiltag 5, hvilket betyder, at der skal være en direkte sammenhæng mellem den skattemæssige fordel og de underliggende forsknings- og udviklingsaktiviteter.

| — | Omfattende patentboksordninger uden forbindelse til det geografiske område og »alderen« af knowhow bør betragtes som skadelig praksis. |
| --- | --- |

—

Omfattende patentboksordninger uden forbindelse til det geografiske område og »alderen« af knowhow bør betragtes som skadelig praksis.

| — | Hvis medlemsstaterne ikke anvender denne nye metode inden for 12 måneder på en ensartet måde, bør Kommissionen fremlægge et bindende lovgivningsforslag. |
| --- | --- |

—

Hvis medlemsstaterne ikke anvender denne nye metode inden for 12 måneder på en ensartet måde, bør Kommissionen fremlægge et bindende lovgivningsforslag.

| — | Kommissionen bør fremlægge forslag til fælles europæiske standarder for og definitioner på, hvad der kan anses for fremme af forskning og udvikling, og hvad der ikke kan, og til harmonisering af brugen af patent- og innovationsbokse, herunder fremrykning til 30. juni 2017 af afskaffelsen af den gamle ordning ved at forkorte tidsperioden for overgangsbestemmelser. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør fremlægge forslag til fælles europæiske standarder for og definitioner på, hvad der kan anses for fremme af forskning og udvikling, og hvad der ikke kan, og til harmonisering af brugen af patent- og innovationsbokse, herunder fremrykning til 30. juni 2017 af afskaffelsen af den gamle ordning ved at forkorte tidsperioden for overgangsbestemmelser.

Henstilling B4. Udenlandsk kontrollerede selskaber

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag for at:

| — | give Unionen en koordineret ramme for regler for udenlandsk kontrollerede selskaber for at sikre, at fortjeneste, som er parkeret i lande med lav eller ingen skat, beskattes effektivt og for at forhindre, at en mangfoldighed af nationale regler for udenlandsk kontrollerede selskaber inden for Unionen fordrejer det indre markeds funktion. Denne ramme bør sikre fuld anvendelse af lovgivning om udenlandsk kontrollerede selskaber ud over situationer med fuldstændig kunstige ordninger. Dette forhindrer ikke de enkelte medlemsstater i at indføre strengere regler. |
| --- | --- |

—

give Unionen en koordineret ramme for regler for udenlandsk kontrollerede selskaber for at sikre, at fortjeneste, som er parkeret i lande med lav eller ingen skat, beskattes effektivt og for at forhindre, at en mangfoldighed af nationale regler for udenlandsk kontrollerede selskaber inden for Unionen fordrejer det indre markeds funktion. Denne ramme bør sikre fuld anvendelse af lovgivning om udenlandsk kontrollerede selskaber ud over situationer med fuldstændig kunstige ordninger. Dette forhindrer ikke de enkelte medlemsstater i at indføre strengere regler.

Henstilling B5. Forbedring af medlemsstaternes koordinering af skattekontroller

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et forslag om ændring af direktiv 2011/16/EU for at:

| — | sikre mere effektive og samtidige skatterevisioner og -kontroller, hvor to eller flere nationale skattemyndigheder beslutter at udføre kontroller af en eller flere personer med fælles eller komplementære interesser |
| --- | --- |

—

sikre mere effektive og samtidige skatterevisioner og -kontroller, hvor to eller flere nationale skattemyndigheder beslutter at udføre kontroller af en eller flere personer med fælles eller komplementære interesser

| — | sikre, at et moderselskab og dets datterselskaber i Unionen revideres af de respektive skattemyndigheder i det samme tidsrum, under ledelse af de skattemyndigheder, som moderselskabet hører under, for at sikre en effektiv informationsudveksling mellem skattemyndighederne. Som en del af dette bør:






  — | skattemyndigheder regelmæssigt udveksle oplysninger om deres undersøgelser for at sikre, at koncerner ikke har fordele ved misforhold og smuthuller på grund af kombinationen af forskellige nationale skattesystemer |
| --- | --- | --- |

—

sikre, at et moderselskab og dets datterselskaber i Unionen revideres af de respektive skattemyndigheder i det samme tidsrum, under ledelse af de skattemyndigheder, som moderselskabet hører under, for at sikre en effektiv informationsudveksling mellem skattemyndighederne. Som en del af dette bør:

—

skattemyndigheder regelmæssigt udveksle oplysninger om deres undersøgelser for at sikre, at koncerner ikke har fordele ved misforhold og smuthuller på grund af kombinationen af forskellige nationale skattesystemer

| — | frister for at udveksle oplysninger om igangværende revisioner begrænses til et minimum |
| --- | --- |

—

frister for at udveksle oplysninger om igangværende revisioner begrænses til et minimum

| — | skattemyndigheder for et selskab systematisk underrette skattemyndighederne for andre enheder inden for samme koncern i forbindelse med resultaterne af en skattekontrol |
| --- | --- |

—

skattemyndigheder for et selskab systematisk underrette skattemyndighederne for andre enheder inden for samme koncern i forbindelse med resultaterne af en skattekontrol

| — | ingen afgørelse vedrørende resultatet af en skattekontrol foretaget af en skattemyndighed træffes, inden de andre berørte skattemyndigheder er blevet informeret. |
| --- | --- |

—

ingen afgørelse vedrørende resultatet af en skattekontrol foretaget af en skattemyndighed træffes, inden de andre berørte skattemyndigheder er blevet informeret.

Henstilling B6. Indførelse af et fælles europæisk skatteregistreringsnummer

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et forslag til et europæisk skatteregistreringsnummer.

| — | Forslaget baseres på udkastet til et europæisk skatteregistreringsnummer i Kommissionens handlingsplan om bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse i 2012 (tiltag 22) (4) og resultatet af den efterfølgende høring i 2013 (5). |
| --- | --- |

—

Forslaget baseres på udkastet til et europæisk skatteregistreringsnummer i Kommissionens handlingsplan om bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse i 2012 (tiltag 22) (4) og resultatet af den efterfølgende høring i 2013 (5).

C.
     
  Konvergens

Henstilling C1. En ny tilgang til internationale skatteordninger

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag, der gør det muligt for Unionen at tale med én stemme i forbindelse med internationale skatteordninger.

| — | Kommissionen bør tillægges beføjelse til at forhandle skatteaftaler med tredjelande på vegne af Unionen i stedet for den nuværende praksis, hvor der føres bilaterale forhandlinger, som fører til resultater, der er langt fra optimale, navnlig hvad angår udviklingslande. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør tillægges beføjelse til at forhandle skatteaftaler med tredjelande på vegne af Unionen i stedet for den nuværende praksis, hvor der føres bilaterale forhandlinger, som fører til resultater, der er langt fra optimale, navnlig hvad angår udviklingslande.

| — | Kommissionen er nødt til at sikre, at sådanne aftaler indeholder bestemmelser om gensidighed og forbyder negative følger for Unionens borgere og virksomheder, især SMV'er, som opstår ved ekstraterritoriel anvendelse af tredjelandes lovgivning inden for Unionen og dens medlemsstaters jurisdiktion. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er nødt til at sikre, at sådanne aftaler indeholder bestemmelser om gensidighed og forbyder negative følger for Unionens borgere og virksomheder, især SMV'er, som opstår ved ekstraterritoriel anvendelse af tredjelandes lovgivning inden for Unionen og dens medlemsstaters jurisdiktion.

| — | En fælles multilateral EU-skatteaftale bør indføres for at erstatte de mange bilaterale skatteoverenskomster, der er aftalt mellem medlemsstaterne og andre lande. |
| --- | --- |

—

En fælles multilateral EU-skatteaftale bør indføres for at erstatte de mange bilaterale skatteoverenskomster, der er aftalt mellem medlemsstaterne og andre lande.

| — | Alle nye internationale handelsaftaler, der indgås af Unionen, bør indeholde en klausul om god forvaltningspraksis på skatteområdet. |
| --- | --- |

—

Alle nye internationale handelsaftaler, der indgås af Unionen, bør indeholde en klausul om god forvaltningspraksis på skatteområdet.

| — | Alle internationale skatteordninger skal omfatte en håndhævelsesmekanisme. |
| --- | --- |

—

Alle internationale skatteordninger skal omfatte en håndhævelsesmekanisme.

Henstilling C2. Skabe en fælles og præcis definition af »skattely«

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et forslag om i samarbejde med bl.a. OECD og de Forenede Nationer at etablere præcise kriterier til at definere »skattely«.

| — | Disse kriterier bør være baseret på omfattende, gennemsigtige, robuste, objektivt verificérbare og almindeligt anerkendte indikatorer og være en videreudvikling af principperne for god forvaltningspraksis som defineret af Kommissionen i dens meddelelse af 2009 »Fremme af god politik og forvaltning på skatteområdet« (6), nemlig informationsudveksling og administrativt samarbejde, fair skattekonkurrence og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

—

Disse kriterier bør være baseret på omfattende, gennemsigtige, robuste, objektivt verificérbare og almindeligt anerkendte indikatorer og være en videreudvikling af principperne for god forvaltningspraksis som defineret af Kommissionen i dens meddelelse af 2009 »Fremme af god politik og forvaltning på skatteområdet« (6), nemlig informationsudveksling og administrativt samarbejde, fair skattekonkurrence og gennemsigtighed.

| — | Disse kriterier bør omfatte begreber såsom bankhemmelighed, registrering af ejerskab af virksomheder, truster og fonde, offentliggørelse af virksomhedsregnskaber, egnethed til udveksling af oplysninger, skatteforvaltningens effektivitet, fremme af skatteundgåelse, eksistensen af skadelige juridiske instrumenter, forhindring af hvidvaskning af penge, automatisk udveksling af oplysninger, eksistensen af bilaterale aftaler og internationale gennemsigtighedsforpligtelser og retligt samarbejde. |
| --- | --- |

—

Disse kriterier bør omfatte begreber såsom bankhemmelighed, registrering af ejerskab af virksomheder, truster og fonde, offentliggørelse af virksomhedsregnskaber, egnethed til udveksling af oplysninger, skatteforvaltningens effektivitet, fremme af skatteundgåelse, eksistensen af skadelige juridiske instrumenter, forhindring af hvidvaskning af penge, automatisk udveksling af oplysninger, eksistensen af bilaterale aftaler og internationale gennemsigtighedsforpligtelser og retligt samarbejde.

| — | På grundlag af disse kriterier bør Kommissionen fremsætte en revideret liste over skattely, som vil erstatte den foreløbige liste, der blev fremlagt i juni 2015. |
| --- | --- |

—

På grundlag af disse kriterier bør Kommissionen fremsætte en revideret liste over skattely, som vil erstatte den foreløbige liste, der blev fremlagt i juni 2015.

| — | Denne liste over skattely bør knyttes til den relevante skattelovgivning som reference for andre politikker og anden lovgivning. |
| --- | --- |

—

Denne liste over skattely bør knyttes til den relevante skattelovgivning som reference for andre politikker og anden lovgivning.

| — | Kommissionen bør revidere listen mindst hvert halve år eller efter begrundet anmodning fra en jurisdiktion på listen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør revidere listen mindst hvert halve år eller efter begrundet anmodning fra en jurisdiktion på listen.

Henstilling C3. Modforanstaltninger mod virksomheder, der gør brug af skattely

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et forslag om en række modforanstaltninger, som Unionen og medlemsstaterne bør anvende som aktionærer og finansieringspartnere i offentlige organer, banker og finansieringsprogrammer, og som finder anvendelse på selskaber, der bruger skattely med henblik på at indføre aggressive skatteplanlægningsordninger, og som derfor ikke overholder Unionens standarder for god forvaltningspraksis på skatteområdet.

| — | Disse modforanstaltninger bør omfatte:






  — | udelukkelse fra at få adgang til statsstøtte eller offentlige indkøb på EU-plan eller nationalt plan |
| --- | --- | --- |

—

Disse modforanstaltninger bør omfatte:

—

udelukkelse fra at få adgang til statsstøtte eller offentlige indkøb på EU-plan eller nationalt plan

| — | udelukkelse fra adgang til visse EU-midler |
| --- | --- |

—

udelukkelse fra adgang til visse EU-midler

| — | Dette vil kunne opnås bl.a. ved hjælp af følgende:






  — | ændring af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB’s) statut (protokol nr. 5 vedføjet traktaterne) for at sikre, at ingen midler fra EIB kan gå til endelige modtagere eller finansielle formidlere, der gør brug af skattely eller skadelige skattepraksisser (7) |
| --- | --- | --- |

—

Dette vil kunne opnås bl.a. ved hjælp af følgende:

—

ændring af Den Europæiske Investeringsbanks (EIB’s) statut (protokol nr. 5 vedføjet traktaterne) for at sikre, at ingen midler fra EIB kan gå til endelige modtagere eller finansielle formidlere, der gør brug af skattely eller skadelige skattepraksisser (7)

| — | ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (8) for at sikre, at ingen midler fra EFSI kan gå til sådanne virksomheder (9) |
| --- | --- |

—

ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (8) for at sikre, at ingen midler fra EFSI kan gå til sådanne virksomheder (9)

| — | ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (10), (EU) nr. 1306/2013 (11), (EU) nr. 1307/2013 (12) og (EU) nr. 1308/2013 (13) for at sikre, at ingen finansiering under den fælles landbrugspolitik kan gå til sådanne virksomheder |
| --- | --- |

—

ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (10), (EU) nr. 1306/2013 (11), (EU) nr. 1307/2013 (12) og (EU) nr. 1308/2013 (13) for at sikre, at ingen finansiering under den fælles landbrugspolitik kan gå til sådanne virksomheder

| — | fortsættelse af processen med modernisering af statsstøtte for at sikre, at medlemsstaterne ikke yder statsstøtte til sådanne virksomheder (14) |
| --- | --- |

—

fortsættelse af processen med modernisering af statsstøtte for at sikre, at medlemsstaterne ikke yder statsstøtte til sådanne virksomheder (14)

| — | ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (15) for at sikre, at ingen penge fra de fem europæiske struktur- og investeringsfonde (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond) kan gå til sådanne virksomheder |
| --- | --- |

—

ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (15) for at sikre, at ingen penge fra de fem europæiske struktur- og investeringsfonde (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond) kan gå til sådanne virksomheder

| — | ændring af Agreement Establishing the European Bank for Reconstruction and Development (overenskomsten om oprettelse af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling) (EBRD) for at sikre, at EBRD’s finansiering ikke kan gå til sådanne virksomheder (16) |
| --- | --- |

—

ændring af Agreement Establishing the European Bank for Reconstruction and Development (overenskomsten om oprettelse af Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling) (EBRD) for at sikre, at EBRD’s finansiering ikke kan gå til sådanne virksomheder (16)

| — | forbud mod, at Unionen indgår handelsaftaler med jurisdiktioner, der defineres af Kommissionen som »skattely« |
| --- | --- |

—

forbud mod, at Unionen indgår handelsaftaler med jurisdiktioner, der defineres af Kommissionen som »skattely«

Kommissionen undersøger, om de eksisterende handelsaftaler med lande, der er blevet erklæret for skattely, kan suspenderes eller opsiges.

Henstilling C4. Fast driftssted

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag for at:

| — | tilpasse definitionen af »fast driftssted« således, at virksomhederne ikke kunstigt kan undgå en skattepligtig tilstedeværelse i medlemsstater, hvor de har en økonomisk aktivitet. Denne definition bør også tage højde for situationer, hvor virksomheder, der beskæftiger sig med fuldstændig dematerialiserede digitale aktiviteter, betragtes som havende fast driftssted i en medlemsstat, hvis de opretholder en betydelig digital tilstedeværelse i det pågældende lands økonomi |
| --- | --- |

—

tilpasse definitionen af »fast driftssted« således, at virksomhederne ikke kunstigt kan undgå en skattepligtig tilstedeværelse i medlemsstater, hvor de har en økonomisk aktivitet. Denne definition bør også tage højde for situationer, hvor virksomheder, der beskæftiger sig med fuldstændig dematerialiserede digitale aktiviteter, betragtes som havende fast driftssted i en medlemsstat, hvis de opretholder en betydelig digital tilstedeværelse i det pågældende lands økonomi

| — | indføre en EU-definition for laveste »økonomiske substans«, som også gælder for den digitale økonomi, for at sikre, at virksomheder virkelig skaber værdi og bidrager til den medlemsstats økonomi, hvor de skattepligtigt er til stede. |
| --- | --- |

—

indføre en EU-definition for laveste »økonomiske substans«, som også gælder for den digitale økonomi, for at sikre, at virksomheder virkelig skaber værdi og bidrager til den medlemsstats økonomi, hvor de skattepligtigt er til stede.

Disse to definitioner bør udgøre en del af et konkret forbud mod såkaldte »postkasseselskaber«.

Henstilling C5. Forbedring af rammerne for interne afregningspriser i EU

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag for:

| — | baseret på Kommissionens erfaringer og på analyse af de nye principper fra OECD for afregningspriser, at udarbejde særlige EU-retningslinjer om, hvordan OECD’s principper bør anvendes, og hvordan de bør fortolkes i EU-sammenhæng, således at:






  — | den økonomiske virkelighed på det indre marked afspejles |
| --- | --- | --- |

—

baseret på Kommissionens erfaringer og på analyse af de nye principper fra OECD for afregningspriser, at udarbejde særlige EU-retningslinjer om, hvordan OECD’s principper bør anvendes, og hvordan de bør fortolkes i EU-sammenhæng, således at:

—

den økonomiske virkelighed på det indre marked afspejles

| — | der ydes sikkerhed, klarhed og fairness for medlemsstaterne og for virksomheder, der opererer i Unionen |
| --- | --- |

—

der ydes sikkerhed, klarhed og fairness for medlemsstaterne og for virksomheder, der opererer i Unionen

| — | risikoen mindskes for omgåelse af reglerne med henblik på overførsel af overskud. |
| --- | --- |

—

risikoen mindskes for omgåelse af reglerne med henblik på overførsel af overskud.

Henstilling C6. Hybrid uoverensstemmelser

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag for enten at:

| — | harmonisere de nationale definitioner på gæld, egenkapital, uigennemsigtige og gennemsigtige enheder, harmonisere fordelingen af aktiver og passiver på faste driftssteder og harmonisere allokering af omkostninger og indtægter mellem forskellige enheder inden for samme koncern, eller at |
| --- | --- |

—

harmonisere de nationale definitioner på gæld, egenkapital, uigennemsigtige og gennemsigtige enheder, harmonisere fordelingen af aktiver og passiver på faste driftssteder og harmonisere allokering af omkostninger og indtægter mellem forskellige enheder inden for samme koncern, eller at

| — | forhindre dobbelt ikkebeskatning i tilfælde af en uoverensstemmelse. |
| --- | --- |

—

forhindre dobbelt ikkebeskatning i tilfælde af en uoverensstemmelse.

Henstilling C7. Ændring af Unionens statsstøtteregler, da de vedrører beskatning

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til senest inden midten af 2017 at fremsætte et forslag om:

| — | retningslinjer for statsstøtte, der præciserer, hvordan Kommissionen vil afgøre sager om skattemæssig statsstøtte, og dermed skaber større retlig sikkerhed for virksomhederne og medlemsstaterne, idet der tages hensyn til, at sådanne retningslinjer i andre sektorer har vist sig at være yderst effektive med hensyn til at sætte en stopper for og foregribe praksis i medlemsstater, der er i konflikt med EU-bestemmelserne om statsstøtte; en virkning, der kun kan opnås gennem retningslinjer, der er yderst detaljerede, herunder indeholder numeriske tærskler |
| --- | --- |

—

retningslinjer for statsstøtte, der præciserer, hvordan Kommissionen vil afgøre sager om skattemæssig statsstøtte, og dermed skaber større retlig sikkerhed for virksomhederne og medlemsstaterne, idet der tages hensyn til, at sådanne retningslinjer i andre sektorer har vist sig at være yderst effektive med hensyn til at sætte en stopper for og foregribe praksis i medlemsstater, der er i konflikt med EU-bestemmelserne om statsstøtte; en virkning, der kun kan opnås gennem retningslinjer, der er yderst detaljerede, herunder indeholder numeriske tærskler

| — | offentligt at identificere skattepolitikker, som ikke er i overensstemmelse med statsstøttepolitikken, for at give virksomhederne og medlemsstaterne vejledning og øget retssikkerhed; til dette formål omfordeler Kommissionen ressourcer til GD Konkurrence, således at det kan agere effektivt i tilfælde af problemer med ulovlig statsstøtte (herunder selektive skattefordele). |
| --- | --- |

—

offentligt at identificere skattepolitikker, som ikke er i overensstemmelse med statsstøttepolitikken, for at give virksomhederne og medlemsstaterne vejledning og øget retssikkerhed; til dette formål omfordeler Kommissionen ressourcer til GD Konkurrence, således at det kan agere effektivt i tilfælde af problemer med ulovlig statsstøtte (herunder selektive skattefordele).

Europa-Parlamentet opfordrer også Kommissionen til på længere sigt at vurdere muligheden for at ændre de eksisterende regler med henblik på at forhindre, at beløb, der er inddrevet som følge af en overtrædelse af Unionens statsstøtteregler, returneres til den medlemsstat, der har ydet den ulovlige skatterelaterede støtte, som det er tilfældet nu. Eksempelvis kunne inddreven statsstøtte gå til Unionens budget eller medlemsstater, der lider under udhuling af deres skattegrundlag.

Henstilling C8. Ændring af Rådets direktiv 90/435/EØF

   (17)

  , 2003/49/EF og 2005/19/EF og anden relevant EU-lovgivning og indførelse af en generel regel om bekæmpelse af misbrug

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et forslag for:

| — | hurtigst muligt efter indførelsen af en generel regel om bekæmpelse af misbrug i direktiv 90/435/EØF at indføre en generel regel om bekæmpelse af misbrug i direktiv 2003/49/EF og til at fremsætte forslag til en generel regel om bekæmpelse af misbrug, der skal indføres i direktiv 2005/19/EF og anden relevant EU-lovgivning |
| --- | --- |

—

hurtigst muligt efter indførelsen af en generel regel om bekæmpelse af misbrug i direktiv 90/435/EØF at indføre en generel regel om bekæmpelse af misbrug i direktiv 2003/49/EF og til at fremsætte forslag til en generel regel om bekæmpelse af misbrug, der skal indføres i direktiv 2005/19/EF og anden relevant EU-lovgivning

| — | at medtage en sådan generel regel om bekæmpelse af misbrug i en eventuel fremtidig EU-lovgivning, som dækker skatteområdet eller har skattemæssige konsekvenser |
| --- | --- |

—

at medtage en sådan generel regel om bekæmpelse af misbrug i en eventuel fremtidig EU-lovgivning, som dækker skatteområdet eller har skattemæssige konsekvenser

| — | for så vidt angår direktiv 2003/49/EF, ud over indførelse af en generel regel om bekæmpelse af misbrug, også at fjerne kravet til medlemsstaterne om at give fordelagtig behandling af renter og royalties, såfremt der ikke er nogen effektiv beskatning andetsteds i Unionen |
| --- | --- |

—

for så vidt angår direktiv 2003/49/EF, ud over indførelse af en generel regel om bekæmpelse af misbrug, også at fjerne kravet til medlemsstaterne om at give fordelagtig behandling af renter og royalties, såfremt der ikke er nogen effektiv beskatning andetsteds i Unionen

| — | for så vidt angår direktiv 2005/19/EF, ud over indførelse af en generel regel om bekæmpelse af misbrug, også at indføre yderligere forpligtelser til gennemsigtighed og — hvis ændringerne viser sig at være utilstrækkelige til at forhindre aggressiv skatteplanlægning — at indføre en bestemmelse om en minimumsafgift som et krav for brug af »skattefordele« (såsom ingen beskatning af udbytte) eller andre foranstaltninger med tilsvarende virkning. |
| --- | --- |

—

for så vidt angår direktiv 2005/19/EF, ud over indførelse af en generel regel om bekæmpelse af misbrug, også at indføre yderligere forpligtelser til gennemsigtighed og — hvis ændringerne viser sig at være utilstrækkelige til at forhindre aggressiv skatteplanlægning — at indføre en bestemmelse om en minimumsafgift som et krav for brug af »skattefordele« (såsom ingen beskatning af udbytte) eller andre foranstaltninger med tilsvarende virkning.

Henstilling C9. Forbedring af grænseoverskridende tvistbilæggelsesordninger for beskatning

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til at fremsætte et forslag inden sommeren 2016 for:

| — | at forbedre de nuværende mekanismer til løsning af grænseoverskridende uoverensstemmelser i Unionen og ikke kun med fokus på tilfælde af dobbeltbeskatning, men også dobbelt ikkebeskatning. Målet er at skabe en koordineret EU-tilgang til tvistbilæggelse med klarere regler og strengere tidsfrister, der bygger på de systemer, der allerede er indført |
| --- | --- |

—

at forbedre de nuværende mekanismer til løsning af grænseoverskridende uoverensstemmelser i Unionen og ikke kun med fokus på tilfælde af dobbeltbeskatning, men også dobbelt ikkebeskatning. Målet er at skabe en koordineret EU-tilgang til tvistbilæggelse med klarere regler og strengere tidsfrister, der bygger på de systemer, der allerede er indført

| — | at sikre, at arbejdet i og afgørelserne fra tvistbilæggelsesmekanismen bliver gennemsigtige for at mindske eventuel usikkerhed for selskaber med hensyn til anvendelsen af skattelovgivningen. |
| --- | --- |

—

at sikre, at arbejdet i og afgørelserne fra tvistbilæggelsesmekanismen bliver gennemsigtige for at mindske eventuel usikkerhed for selskaber med hensyn til anvendelsen af skattelovgivningen.

Henstilling C10. Indførelse af en kildeskat eller en foranstaltning med tilsvarende virkning for at forhindre, at overskud forlader Unionen uden at være blevet beskattet

Europa-Parlamentet opfordrer Kommissionen til inden sommerren 2016 at fremsætte et forslag om indførelse af en kildeskat eller en foranstaltning med lignende virkning for at sikre, at alle overskud, der genereres inden for Unionen og skal ud af den, reelt beskattes inden for Unionen, inden de overskrider Unionens grænser.

D.
     
  Andre foranstaltninger

Henstilling D1. Yderligere foranstaltninger for at gøre noget ved skattegabet

Europa-Parlamentet opfordrer Europa-Kommissionen til også at fokusere på andre faktorer end aggressiv skatteplanlægning og BEPS-aktiviteter, som bidrager til det nuværende skattegab, herunder at:

| — | undersøge kilder til lav effektivitet med hensyn til skatteopkrævning, herunder momsopkrævning |
| --- | --- |

—

undersøge kilder til lav effektivitet med hensyn til skatteopkrævning, herunder momsopkrævning

| — | undersøge kilder til skattemæssige urimeligheder eller skattemyndigheder med lav troværdighed inden for andre områder end selskabsbeskatning |
| --- | --- |

—

undersøge kilder til skattemæssige urimeligheder eller skattemyndigheder med lav troværdighed inden for andre områder end selskabsbeskatning

| — | opstille principper for skatteamnesti, herunder de omstændigheder, hvorunder en sådan vil være passende, og de omstændigheder, hvorunder andre muligheder ville være at foretrække, og indføre et krav om, at medlemsstater skal underrette Kommissionen på forhånd om enhver ny skatteamnesti og det for at undgå de negative følger af disse forhold for fremtidig skatteopkrævning |
| --- | --- |

—

opstille principper for skatteamnesti, herunder de omstændigheder, hvorunder en sådan vil være passende, og de omstændigheder, hvorunder andre muligheder ville være at foretrække, og indføre et krav om, at medlemsstater skal underrette Kommissionen på forhånd om enhver ny skatteamnesti og det for at undgå de negative følger af disse forhold for fremtidig skatteopkrævning

| — | foreslå et minimumsniveau for gennemsigtighed for ordninger for »eftergivelse af skatter« og diskretionære skattelettelser, der forvaltes af nationale regeringer |
| --- | --- |

—

foreslå et minimumsniveau for gennemsigtighed for ordninger for »eftergivelse af skatter« og diskretionære skattelettelser, der forvaltes af nationale regeringer

| — | give medlemsstaterne større frihed til at medtage selskabers overholdelse af skattelovgivningen, og især systematiske tilfælde af manglende overholdelse, som en faktor i overvejelserne, når de indgår kontrakter om offentlige indkøb |
| --- | --- |

—

give medlemsstaterne større frihed til at medtage selskabers overholdelse af skattelovgivningen, og især systematiske tilfælde af manglende overholdelse, som en faktor i overvejelserne, når de indgår kontrakter om offentlige indkøb

| — | sikre, at skattemyndighederne har fuldstændig og meningsfuld adgang til centrale registre over reelt ejerskab for både selskaber og truster, og at disse registre vedligeholdes og kontrolleres korrekt. |
| --- | --- |

—

sikre, at skattemyndighederne har fuldstændig og meningsfuld adgang til centrale registre over reelt ejerskab for både selskaber og truster, og at disse registre vedligeholdes og kontrolleres korrekt.

Dette kan opnås ved, at medlemsstaterne hurtigt gennemfører det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, idet der sikres bred og forenklet adgang til oplysninger indeholdt i de centrale registre over reelle ejere, herunder for civilsamfundsorganisationer, journalister og borgere.

---

(1)  Vedtagne tekster af 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 1).

(3)  http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/Whistleblowers/protecting _whistleblowers_en.asp

(4)  COM(2012)0722.

(5)  https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp

(6)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0201:FIN:DA:PDF

(7)  http://www.eib.org/attachments/general/governance_of_the_eib_en.pdf

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1).

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52015PC0010

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådet forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådet forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608).

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671).

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0026+0+DOC+XML+V0//DA

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

(16)  http://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/basic-documents-of-the-ebrd.html

(17)  Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (EFT L 225 af 20.8.1990, s. 6).

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/92

---

P8_TA(2015)0458

Forbindelserne mellem EU og Kina

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (2015/2003(INI))

(2017/C 399/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til, at der har været diplomatiske forbindelser mellem EU og Kina siden den 6. maj 1975, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der har været diplomatiske forbindelser mellem EU og Kina siden den 6. maj 1975,

| — | der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Kina, der blev indledt i 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Kina, der blev indledt i 2003,

| — | der henviser til, at det primære retlige grundlag for forbindelserne med Kina er aftalen om handel og økonomisk samarbejde mellem EF og Kina (1), der blev undertegnet i maj 1985, og som dækker de økonomiske og handelsmæssige forbindelser og samarbejdsprogrammet mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det primære retlige grundlag for forbindelserne med Kina er aftalen om handel og økonomisk samarbejde mellem EF og Kina (1), der blev undertegnet i maj 1985, og som dækker de økonomiske og handelsmæssige forbindelser og samarbejdsprogrammet mellem EU og Kina,

| — | der henviser til den strategiske EU-Kina-samarbejdsdagsorden 2020, der blev vedtaget den 21. november 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strategiske EU-Kina-samarbejdsdagsorden 2020, der blev vedtaget den 21. november 2013,

| — | der henviser til den strukturerede politiske dialog mellem EU og Kina, der formelt blev indledt i 1994, og til den strategiske dialog på højt plan om strategiske og udenrigspolitiske spørgsmål, der blev indledt i 2010, navnlig den 5. strategiske dialog på højt plan mellem EU og Kina, der blev afholdt i Beijing den 6. maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strukturerede politiske dialog mellem EU og Kina, der formelt blev indledt i 1994, og til den strategiske dialog på højt plan om strategiske og udenrigspolitiske spørgsmål, der blev indledt i 2010, navnlig den 5. strategiske dialog på højt plan mellem EU og Kina, der blev afholdt i Beijing den 6. maj 2015,

| — | der henviser til forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale, som har været i gang siden 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale, som har været i gang siden 2007,

| — | der henviser til forhandlingerne om en bilateral investeringsaftale, der blev indledt i januar 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingerne om en bilateral investeringsaftale, der blev indledt i januar 2014,

| — | der henviser til det 17. EU-Kina-topmøde, der fandt sted i Bruxelles den 29. juni 2015, og til den fælles pressemeddelelse, der blev udsendt ved dets afslutning, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 17. EU-Kina-topmøde, der fandt sted i Bruxelles den 29. juni 2015, og til den fælles pressemeddelelse, der blev udsendt ved dets afslutning,

| — | der henviser til bemærkningerne fra Donald Tusk, formand for Det Europæiske Råd, den 29. juni 2015 ved den fælles pressekonference med Kinas premierminister, Li Keqiang efter det 17. topmøde mellem EU og Kina, hvori han gav udtryk for »EU's bekymringer vedrørende ytrings- og foreningsfriheden i Kina, bl.a. situationen for personer, der tilhører mindretal, som f.eks. tibetanere og uygurer« og »opfordrede Kina til at genoptage en meningsfuld dialog med Dalai Lamas repræsentanter«, |
| --- | --- |

—

der henviser til bemærkningerne fra Donald Tusk, formand for Det Europæiske Råd, den 29. juni 2015 ved den fælles pressekonference med Kinas premierminister, Li Keqiang efter det 17. topmøde mellem EU og Kina, hvori han gav udtryk for »EU's bekymringer vedrørende ytrings- og foreningsfriheden i Kina, bl.a. situationen for personer, der tilhører mindretal, som f.eks. tibetanere og uygurer« og »opfordrede Kina til at genoptage en meningsfuld dialog med Dalai Lamas repræsentanter«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 24. oktober 2006 med titlen »EU-Kina: tættere partnerskab, større ansvar« (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 24. oktober 2006 med titlen »EU-Kina: tættere partnerskab, større ansvar« (COM(2006)0631),

| — | der henviser til Rådets politiske retningslinjer vedrørende Østasien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets politiske retningslinjer vedrørende Østasien,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (Almindelige Anliggender og Eksterne Forbindelser) fra 11.-12. december 2006 om det strategiske partnerskab mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (Almindelige Anliggender og Eksterne Forbindelser) fra 11.-12. december 2006 om det strategiske partnerskab mellem EU og Kina,

| — | der henviser til Kommissionens strategidokument for Kina 2007-2013, det flerårige vejledende program 2011-2013, midtvejsrevisionen af strategidokumentet i 2010 og revisionen af det flerårige vejledende program 2011-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens strategidokument for Kina 2007-2013, det flerårige vejledende program 2011-2013, midtvejsrevisionen af strategidokumentet i 2010 og revisionen af det flerårige vejledende program 2011-2013,

| — | der henviser til det første politikdokument om EU, som Kina nogensinde har offentliggjort, af 13. oktober 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til det første politikdokument om EU, som Kina nogensinde har offentliggjort, af 13. oktober 2003,

| — | der henviser til den kinesiske Nationale Folkekongres' stående udvalgs vedtagelse af den nye lov om national sikkerhed af 1. juli 2015 og til offentliggørelsen af det andet udkast til en ny lov om udenlandske NGO'er den 5. maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kinesiske Nationale Folkekongres' stående udvalgs vedtagelse af den nye lov om national sikkerhed af 1. juli 2015 og til offentliggørelsen af det andet udkast til en ny lov om udenlandske NGO'er den 5. maj 2015,

| — | der henviser til hvidbogen om Kinas militære strategi af 26. maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til hvidbogen om Kinas militære strategi af 26. maj 2015,

| — | der henviser til EU-Kina-dialogen om menneskerettigheder, der blev lanceret i 1995, og til den 32. runde i Beijing den 8.- 9. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Kina-dialogen om menneskerettigheder, der blev lanceret i 1995, og til den 32. runde i Beijing den 8.- 9. december 2014,

| — | der henviser til de 60 igangværende dialoger på sektorplan, som foregår mellem Kina og EU om bl.a. miljø, regionalpolitik, beskæftigelse, sociale anliggender og civilsamfund, |
| --- | --- |

—

der henviser til de 60 igangværende dialoger på sektorplan, som foregår mellem Kina og EU om bl.a. miljø, regionalpolitik, beskæftigelse, sociale anliggender og civilsamfund,

| — | der henviser til den i februar 2012 iværksatte mellemfolkelige dialog på højt plan mellem EU og Kina, som omfatter alle fælles initiativer mellem EU og Kina på dette område, |
| --- | --- |

—

der henviser til den i februar 2012 iværksatte mellemfolkelige dialog på højt plan mellem EU og Kina, som omfatter alle fælles initiativer mellem EU og Kina på dette område,

| — | der henviser til aftalen om videnskabelig og teknologisk samarbejde mellem EF og Kina, som trådte i kraft i 2000 (2), og til aftalen om videnskabeligt og teknologisk partnerskab, undertegnet den 20. maj 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om videnskabelig og teknologisk samarbejde mellem EF og Kina, som trådte i kraft i 2000 (2), og til aftalen om videnskabeligt og teknologisk partnerskab, undertegnet den 20. maj 2009,

| — | der henviser til EU's og Kinas fælles erklæring om klimaændringer, der blev fremsat under det 17. EU-Kina-topmøde i juni 2015, og til de tilsigtede nationalt bestemte bidrag (INDC'er), som Kina har fremlagt inden for rammerne af FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) den 30. juni 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's og Kinas fælles erklæring om klimaændringer, der blev fremsat under det 17. EU-Kina-topmøde i juni 2015, og til de tilsigtede nationalt bestemte bidrag (INDC'er), som Kina har fremlagt inden for rammerne af FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) den 30. juni 2015,

| — | der henviser til den fælles erklæring om energisikkerhed, som EU og Kina fremsatte i Bruxelles den 3. maj 2012, og til den energipolitiske dialog mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om energisikkerhed, som EU og Kina fremsatte i Bruxelles den 3. maj 2012, og til den energipolitiske dialog mellem EU og Kina,

| — | der henviser til rundbordsmøderne mellem Kina og EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til rundbordsmøderne mellem Kina og EU,

| — | der henviser til, at Kinas kommunistiske partis 18. nationale kongres, der fandt sted den 8.-14. november 2012, og til de ledelsesmæssige ændringer i Politbureauets stående komité, som blev vedtaget på kongressen, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Kinas kommunistiske partis 18. nationale kongres, der fandt sted den 8.-14. november 2012, og til de ledelsesmæssige ændringer i Politbureauets stående komité, som blev vedtaget på kongressen,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966,

| — | der henviser til resultaterne fra det fjerde plenarmøde i Kinas Kommunistiske Partis 18. Centralkomité (fjerde plenum) afholdt den 20.- 23. oktober 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne fra det fjerde plenarmøde i Kinas Kommunistiske Partis 18. Centralkomité (fjerde plenum) afholdt den 20.- 23. oktober 2014,

| — | der henviser til formandens udtalelse ved det 26. ASEAN-topmøde den 27. april 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens udtalelse ved det 26. ASEAN-topmøde den 27. april 2015,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 6. maj 2015 efter dennes møde med den kinesiske premierminister Li Keqiang, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 6. maj 2015 efter dennes møde med den kinesiske premierminister Li Keqiang,

| — | der henviser til det seneste interparlamentariske møde mellem EP og Kina, der fandt sted den 26. november 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til det seneste interparlamentariske møde mellem EP og Kina, der fandt sted den 26. november 2013,

| — | der henviser til sine seneste beslutninger om Kina, navnlig beslutningerne af 23. maj 2012 om EU og Kina: Skævhed i samhandelen (3), af 2. februar 2012 om EU's eksterne politik over for BRICS-landene og andre vækstlande: målsætninger og strategier (4), af 14. marts 2013 om atomtrusler og menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea (5), af 17. april 2014 om situationen i Nordkorea (6), af 5. februar 2014 om en ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030 (7) og af 12. marts 2015 om årsrapporten fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine seneste beslutninger om Kina, navnlig beslutningerne af 23. maj 2012 om EU og Kina: Skævhed i samhandelen (3), af 2. februar 2012 om EU's eksterne politik over for BRICS-landene og andre vækstlande: målsætninger og strategier (4), af 14. marts 2013 om atomtrusler og menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea (5), af 17. april 2014 om situationen i Nordkorea (6), af 5. februar 2014 om en ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030 (7) og af 12. marts 2015 om årsrapporten fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet (8),

| — | der henviser til sine beslutninger af 7. september 2006 om forbindelserne mellem EU og Kina (9), af 5. februar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina (10), af 14. marts 2013 om forbindelserne (11) mellem EU og Kina, af 9. oktober 2013 om forhandlinger mellem EU og Kina om en bilateral investeringsaftale (12) og af 9. oktober 2013 om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 7. september 2006 om forbindelserne mellem EU og Kina (9), af 5. februar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Kina (10), af 14. marts 2013 om forbindelserne (11) mellem EU og Kina, af 9. oktober 2013 om forhandlinger mellem EU og Kina om en bilateral investeringsaftale (12) og af 9. oktober 2013 om handelsforbindelserne mellem EU og Taiwan (13),

| — | der henviser til sine beslutninger om Kina på menneskerettighedsområdet af 26. november 2009: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstraf (14), af 10. marts 2011 om situationen og kulturarven i Kashgar (den autonome region Xinjiang Uygur, Kina) (15), af 5. juli 2012 om skandalen om tvangsabort i Kina (16), af 12. december 2013 om organhøst i Kina (17) og af 13. marts 2014 om EU's prioriteter for den 25. samling i FN's Menneskerettighedsråd (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om Kina på menneskerettighedsområdet af 26. november 2009: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstraf (14), af 10. marts 2011 om situationen og kulturarven i Kashgar (den autonome region Xinjiang Uygur, Kina) (15), af 5. juli 2012 om skandalen om tvangsabort i Kina (16), af 12. december 2013 om organhøst i Kina (17) og af 13. marts 2014 om EU's prioriteter for den 25. samling i FN's Menneskerettighedsråd (18),

| — | der henviser til den våbenembargo, som EU indførte efter urolighederne på Tiananmen-pladsen i juni 1989, og som Parlamentet støttede i sin beslutning af 2. februar 2006 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til den våbenembargo, som EU indførte efter urolighederne på Tiananmen-pladsen i juni 1989, og som Parlamentet støttede i sin beslutning af 2. februar 2006 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og de principielle valg inden for FUSP (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2005 om forbindelserne mellem EU, Kina og Taiwan samt sikkerheden i Det Fjerne Østen (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2005 om forbindelserne mellem EU, Kina og Taiwan samt sikkerheden i Det Fjerne Østen (20),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tibet, navnlig af 25. november 2010 om Tibet: planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprog (21), af 27. oktober 2011 om Tibet: navnlig nonners og munkes selvafbrænding (22) og af 14. juni 2012 om menneskerettighedssituationen i Tibet (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tibet, navnlig af 25. november 2010 om Tibet: planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprog (21), af 27. oktober 2011 om Tibet: navnlig nonners og munkes selvafbrænding (22) og af 14. juni 2012 om menneskerettighedssituationen i Tibet (23),

| — | der henviser til den 9. forhandlingsrunde fra 2002 til 2010 mellem højtstående repræsentanter for den kinesiske regering og Dalai Lama; der henviser til Kinas hvidbog om Tibet med titlen »Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide« (Tibets udvikling er drevet af en uimodståelig historisk udvikling), som blev offentliggjort af det kinesiske statsråds informationskontor den 15. april 2015; der henviser til memorandummet af 2008 og til notatet om ægte autonomi fra 2009, som begge blev fremlagt af repræsentanterne for den 14. Dalai Lama, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 9. forhandlingsrunde fra 2002 til 2010 mellem højtstående repræsentanter for den kinesiske regering og Dalai Lama; der henviser til Kinas hvidbog om Tibet med titlen »Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide« (Tibets udvikling er drevet af en uimodståelig historisk udvikling), som blev offentliggjort af det kinesiske statsråds informationskontor den 15. april 2015; der henviser til memorandummet af 2008 og til notatet om ægte autonomi fra 2009, som begge blev fremlagt af repræsentanterne for den 14. Dalai Lama,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0350/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0350/2015),

| A. | der henviser til, at 2015 markerer 40-året for oprettelsen af diplomatiske forbindelser mellem EU og Kina; der henviser til, at det strategiske partnerskab mellem EU og Kina er af afgørende betydning for forbindelserne mellem EU og Folkerepublikken Kina og for at finde fælles svar på en række globale problemer og identificere fælles interesser, såsom global og regional sikkerhed, bekæmpelse af terrorisme, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, cybersikkerhed, masseødelæggelsesvåben og nuklear ikke-spredning, energisikkerhed, global finansiel regulering og markedsregulering, klimaændringer og bæredygtig udvikling samt for at skabe en ramme for at tackle bilaterale problemer mellem EU og Kina; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 2015 markerer 40-året for oprettelsen af diplomatiske forbindelser mellem EU og Kina; der henviser til, at det strategiske partnerskab mellem EU og Kina er af afgørende betydning for forbindelserne mellem EU og Folkerepublikken Kina og for at finde fælles svar på en række globale problemer og identificere fælles interesser, såsom global og regional sikkerhed, bekæmpelse af terrorisme, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, cybersikkerhed, masseødelæggelsesvåben og nuklear ikke-spredning, energisikkerhed, global finansiel regulering og markedsregulering, klimaændringer og bæredygtig udvikling samt for at skabe en ramme for at tackle bilaterale problemer mellem EU og Kina;

| B. | der henviser til, at Kina og EU indledte forhandlinger om en bilateral investeringsaftale i 2013; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kina og EU indledte forhandlinger om en bilateral investeringsaftale i 2013;

| C. | der henviser til, at Kina er en væsentlig handelspartner for EU med et enormt og voksende marked; der henviser til, at de igangværende investeringsforhandlinger udgør et af de vigtigste spørgsmål i de bilaterale økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kina er en væsentlig handelspartner for EU med et enormt og voksende marked; der henviser til, at de igangværende investeringsforhandlinger udgør et af de vigtigste spørgsmål i de bilaterale økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem EU og Kina;

| D. | der henviser til, at Kina under den nuværende ledelse af Xi Jinping, generalsekretær for Kinas kommunistiske parti, og den kinesiske præsident har iværksat en række initiativer, herunder et nyt »silkevejsprojekt«, som skal integrere Kina økonomisk med Centralasien og i sidste ende med Europa og Afrika, etableret Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank (AIIB) og indgået en strategisk vigtig energiaftale med Rusland om levering af 38 mia. kubikmeter gas årligt, opførelse af en olieledning samt andre fælles projekter vedrørende olieefterforskning og -udvinding i Kina; der henviser til, at Kina i de seneste år har ført en stadig mere aktiv investeringspolitik i EU såvel som i dets østlige naboskabsområder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kina under den nuværende ledelse af Xi Jinping, generalsekretær for Kinas kommunistiske parti, og den kinesiske præsident har iværksat en række initiativer, herunder et nyt »silkevejsprojekt«, som skal integrere Kina økonomisk med Centralasien og i sidste ende med Europa og Afrika, etableret Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank (AIIB) og indgået en strategisk vigtig energiaftale med Rusland om levering af 38 mia. kubikmeter gas årligt, opførelse af en olieledning samt andre fælles projekter vedrørende olieefterforskning og -udvinding i Kina; der henviser til, at Kina i de seneste år har ført en stadig mere aktiv investeringspolitik i EU såvel som i dets østlige naboskabsområder;

| E. | der henviser til, at præsident Xi Jinping har iværksat initiativet »den kinesiske drøm«, som blev fremlagt som et koncept og en vision, der tager sigte på at gennemføre en national foryngelse og opbygge et moderat velstående samfund på tværs af en bred vifte af økonomiske, sociale, kulturelle og politiske dimensioner, og på at gøre Kina til en fuldt udviklet nation senest i 2049; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at præsident Xi Jinping har iværksat initiativet »den kinesiske drøm«, som blev fremlagt som et koncept og en vision, der tager sigte på at gennemføre en national foryngelse og opbygge et moderat velstående samfund på tværs af en bred vifte af økonomiske, sociale, kulturelle og politiske dimensioner, og på at gøre Kina til en fuldt udviklet nation senest i 2049;

| F. | der henviser til, at Kina har oplevet en meget høj økonomisk vækst i de sidste 20 år og til, at 600 mio. kinesiske borgere er blevet hjulpet ud af fattigdom; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kina har oplevet en meget høj økonomisk vækst i de sidste 20 år og til, at 600 mio. kinesiske borgere er blevet hjulpet ud af fattigdom;

| G. | der henviser til, at det kinesiske aktiemarkeds sammenbrud i 2015 har haft en negativ indvirkning på den finansielle stabilitet på verdensplan, herunder i EU; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det kinesiske aktiemarkeds sammenbrud i 2015 har haft en negativ indvirkning på den finansielle stabilitet på verdensplan, herunder i EU;

| H. | der henviser til, at Kinas familieplanlægningspolitik har medført en hurtig aldringsproces i befolkningen siden 1980'erne, og at der nu er mere end 200 mio. borgere over 60 år; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kinas familieplanlægningspolitik har medført en hurtig aldringsproces i befolkningen siden 1980'erne, og at der nu er mere end 200 mio. borgere over 60 år;

| I. | der henviser til, at miljøforringelsen i Kina har antaget et voldsomt omfang, som kræver en stærk og stadig mere presserende og målrettet statslig indsats; der henviser til, at spørgsmålet om bæredygtig udvikling og klimaændringer for nylig blev drøftet på topmødet mellem EU og Kina og til, at der blev fremsat en fælles erklæring om klimaændringer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at miljøforringelsen i Kina har antaget et voldsomt omfang, som kræver en stærk og stadig mere presserende og målrettet statslig indsats; der henviser til, at spørgsmålet om bæredygtig udvikling og klimaændringer for nylig blev drøftet på topmødet mellem EU og Kina og til, at der blev fremsat en fælles erklæring om klimaændringer;

| J. | der henviser til, at Kina har erkendt behovet for at tackle truslen om klimaændringer og har forpligtet sig til at vedtage en protokol eller et andet retligt instrument, som vil gøre det muligt at nå en omfattende aftale om dette spørgsmål på klimakonferencen i Paris; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kina har erkendt behovet for at tackle truslen om klimaændringer og har forpligtet sig til at vedtage en protokol eller et andet retligt instrument, som vil gøre det muligt at nå en omfattende aftale om dette spørgsmål på klimakonferencen i Paris;

| K. | der henviser til, at præsident Xi's populære kampagne til bekæmpelse af korruption, som blev iværksat i 2012 med det formål at tackle forvaltningsspørgsmål ved at målrette kampagnen mod partimedlemmer, regerings- og militærpersoner samt embedsmænd i statsejede virksomheder mistænkt for korruption, har krævet det ene højt profilerede offer efter det andet og ikke blot har afsløret bestikkelse, men også, at kinesiske ledere har indsamlet store formuer, og at magtfulde kriminelle netværk har infiltreret det politiske system; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at præsident Xi's populære kampagne til bekæmpelse af korruption, som blev iværksat i 2012 med det formål at tackle forvaltningsspørgsmål ved at målrette kampagnen mod partimedlemmer, regerings- og militærpersoner samt embedsmænd i statsejede virksomheder mistænkt for korruption, har krævet det ene højt profilerede offer efter det andet og ikke blot har afsløret bestikkelse, men også, at kinesiske ledere har indsamlet store formuer, og at magtfulde kriminelle netværk har infiltreret det politiske system;

| L. | der henviser til, at udenlandske NGO'er er blomstret op og spiller en afgørende rolle for udviklingen af lokale NGO'er og åbningen af Kina efter reformen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udenlandske NGO'er er blomstret op og spiller en afgørende rolle for udviklingen af lokale NGO'er og åbningen af Kina efter reformen;

| M. | der henviser til, at Kina af nationale sikkerhedshensyn har offentliggjort tre nye lovforslag i år, som omfatter bestemmelser om cybersikkerhed og om NGO'er; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kina af nationale sikkerhedshensyn har offentliggjort tre nye lovforslag i år, som omfatter bestemmelser om cybersikkerhed og om NGO'er;

| N. | der henviser til, at Beijing, Kunming og Urumqi i 2013 og 2014 var mål for alvorlige og voldelige terrorangreb, som dræbte 72 og sårede 356; der henviser til, at Kina er ved at forberede en antiterrorlov, som understreger, at regeringen tillægger kampen mod terrorisme højeste prioritet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Beijing, Kunming og Urumqi i 2013 og 2014 var mål for alvorlige og voldelige terrorangreb, som dræbte 72 og sårede 356; der henviser til, at Kina er ved at forberede en antiterrorlov, som understreger, at regeringen tillægger kampen mod terrorisme højeste prioritet;

| O. | der henviser til, at Hongkongs lovgivende forsamling i juni 2015 nedstemte et kontroversielt forslag, som ville have givet byens vælgere mulighed for at udpege deres regeringschef gennem direkte valg, men kun ud fra en pulje af kandidater, som var forhåndsgodkendt af en Beijing-loyal valgkomité; der henviser til, at netop dette forslag gav anledning til de massive protester fra prodemokratiske aktivister (Umbrella Movement), som varede i 79 dage, fra slutningen af september til midten af december 2014; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Hongkongs lovgivende forsamling i juni 2015 nedstemte et kontroversielt forslag, som ville have givet byens vælgere mulighed for at udpege deres regeringschef gennem direkte valg, men kun ud fra en pulje af kandidater, som var forhåndsgodkendt af en Beijing-loyal valgkomité; der henviser til, at netop dette forslag gav anledning til de massive protester fra prodemokratiske aktivister (Umbrella Movement), som varede i 79 dage, fra slutningen af september til midten af december 2014;

| P. | der henviser til, at den nye kinesiske ledelse anser opgangstiden i Kina for at være en uafvendelig kendsgerning, der skyldes et skift fra at være et »lydhørt diplomati« til at være et »proaktivt diplomati«; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den nye kinesiske ledelse anser opgangstiden i Kina for at være en uafvendelig kendsgerning, der skyldes et skift fra at være et »lydhørt diplomati« til at være et »proaktivt diplomati«;

| Q. | der henviser til, at den nye hvidbog om Kinas militære strategi forudsætter, at man går bort fra den traditionelle tankegang om, at land vejer tungere end vand, og at der bør lægges mere vægt på forvaltningen af havene og på beskyttelsen af maritime rettigheder og interesser; der henviser til, at Kina nægter at anerkende FN's havretskonvention i forbindelse med stridighederne i det Syd-og Østkinesiske Hav; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den nye hvidbog om Kinas militære strategi forudsætter, at man går bort fra den traditionelle tankegang om, at land vejer tungere end vand, og at der bør lægges mere vægt på forvaltningen af havene og på beskyttelsen af maritime rettigheder og interesser; der henviser til, at Kina nægter at anerkende FN's havretskonvention i forbindelse med stridighederne i det Syd-og Østkinesiske Hav;

| R. | der henviser til, at Kina og ASEAN-landene i en hensigtserklæring fra 2002 lovede, at de ville skabe betingelserne for »en fredelig og varig løsning« for så vidt angår Det Sydkinesiske Hav; der henviser til, at spændingerne på trods heraf er fortsat med at vokse i forhold til nabolande som Taiwan, Vietnam, Filippinerne, Malaysia og Brunei; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kina og ASEAN-landene i en hensigtserklæring fra 2002 lovede, at de ville skabe betingelserne for »en fredelig og varig løsning« for så vidt angår Det Sydkinesiske Hav; der henviser til, at spændingerne på trods heraf er fortsat med at vokse i forhold til nabolande som Taiwan, Vietnam, Filippinerne, Malaysia og Brunei;

| S. | der henviser til, at Kina er Nordkoreas vigtigste politiske støtte og største investor, bistandsdonor, fødevare- og energileverandør samt handelspartner; der henviser til, at kinesiske eksperter for nylig afslørede, at Nordkorea muligvis allerede har tyve atomsprænghoveder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kina er Nordkoreas vigtigste politiske støtte og største investor, bistandsdonor, fødevare- og energileverandør samt handelspartner; der henviser til, at kinesiske eksperter for nylig afslørede, at Nordkorea muligvis allerede har tyve atomsprænghoveder;

| T. | der henviser til, at Rusland og Kina i kølvandet på krisen i Ukraine har øget deres gensidige forbindelser på en hidtil uset måde; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Rusland og Kina i kølvandet på krisen i Ukraine har øget deres gensidige forbindelser på en hidtil uset måde;

| U. | der henviser til, at Rusland og Kina den 8. maj 2015 undertegnede en bilateral aftale om »informationssikkerhed«, der definerer cybertrusler som videregivelse af oplysninger, der kan bringe staters samfundspolitiske og socioøkonomiske systemer samt åndelige, moralske og kulturelle miljøer i fare; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Rusland og Kina den 8. maj 2015 undertegnede en bilateral aftale om »informationssikkerhed«, der definerer cybertrusler som videregivelse af oplysninger, der kan bringe staters samfundspolitiske og socioøkonomiske systemer samt åndelige, moralske og kulturelle miljøer i fare;

| V. | der henviser til, at Kina siden 2005 har bevilget udvidet kredit til latinamerikanske lande til en samlet værdi af ca. 100 mia. USD; der henviser til, at Kina i øjeblikket er Brasiliens vigtigste handelspartner og den næststørste handelspartner for eksempelvis Argentina, Venezuela og Cuba; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kina siden 2005 har bevilget udvidet kredit til latinamerikanske lande til en samlet værdi af ca. 100 mia. USD; der henviser til, at Kina i øjeblikket er Brasiliens vigtigste handelspartner og den næststørste handelspartner for eksempelvis Argentina, Venezuela og Cuba;

| W. | der henviser til, at den kinesiske regering erkender betydningen og universaliteten af menneskerettighederne, men at landet mangler konkrete resultater for så vidt angår forbedringer af menneskerettighedssituationen; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den kinesiske regering erkender betydningen og universaliteten af menneskerettighederne, men at landet mangler konkrete resultater for så vidt angår forbedringer af menneskerettighedssituationen;

| X. | der henviser til, at Kina officielt og formelt har anerkendt menneskerettighedernes universalitet og i de seneste tre årtier har valgt at tilslutte sig de internationale menneskerettighedsrammer ved at undertegne en bred vifte af menneskerettighedstraktater, hvorved landet er blevet deltager i de internationale retlige og institutionelle rammer for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Kina officielt og formelt har anerkendt menneskerettighedernes universalitet og i de seneste tre årtier har valgt at tilslutte sig de internationale menneskerettighedsrammer ved at undertegne en bred vifte af menneskerettighedstraktater, hvorved landet er blevet deltager i de internationale retlige og institutionelle rammer for menneskerettigheder;

| Y. | der henviser til, at præsident Xi i begyndelsen af 2015 offentligt meddelte sin hensigt om at styrke retsstaten i hele landet ud fra overbevisningen om, at et effektivt retssystem er afgørende for en moderne økonomi og et moderne samfund i Kina; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at præsident Xi i begyndelsen af 2015 offentligt meddelte sin hensigt om at styrke retsstaten i hele landet ud fra overbevisningen om, at et effektivt retssystem er afgørende for en moderne økonomi og et moderne samfund i Kina;

| Z. | der henviser til, at Kinas kommunistiske parti anerkender fem religioner, der i sidste instans kontrolleres af partiets eget »United Front Work Department«; der henviser til, at denne liste er udtømmende, og at andre religioner og trossamfund derfor er udsat for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kinas kommunistiske parti anerkender fem religioner, der i sidste instans kontrolleres af partiets eget »United Front Work Department«; der henviser til, at denne liste er udtømmende, og at andre religioner og trossamfund derfor er udsat for forskelsbehandling;

| AA. | der henviser til, at EU og Kina har været engageret i menneskerettighedsdialoger siden 1995; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at EU og Kina har været engageret i menneskerettighedsdialoger siden 1995;

| AB. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i sit udkast til henstilling af 26. marts 2015 kritiserede, at mekanismen til bilæggelse af tvister mellem investorer og stater i forhandlingerne om en handels- og investeringsaftale med Vietnam ikke omfatter en menneskerettighedskonsekvensanalyse; der henviser til, at denne aftale danner en vigtig præcedens for forhandlingerne om den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i sit udkast til henstilling af 26. marts 2015 kritiserede, at mekanismen til bilæggelse af tvister mellem investorer og stater i forhandlingerne om en handels- og investeringsaftale med Vietnam ikke omfatter en menneskerettighedskonsekvensanalyse; der henviser til, at denne aftale danner en vigtig præcedens for forhandlingerne om den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina;

| AC. | der henviser til, at tibetanerne udtrykker deres kulturelle identitet gennem Lhakar-bevægelsen (»hvid onsdag«) ved hver onsdag kun at bære tibetansk tøj, kun at tale tibetansk og kun spise tibetansk mad; der henviser til, at flere end 140 tibetanere hidtil har brændt sig selv til døde i protest mod den kinesiske regerings politik i den autonome region Tibet; der henviser til, at den omstændighed, at Dalai Lama, Tenzin Delek Rinpoche, døde i fængsel for nylig, gav anledning til nye spændinger; der henviser til, at der føres en politik om han-kinesisk bosættelse i Tibet; der henviser til, at 2015 markerer 50-årsdagen for oprettelsen af den autonome region Tibet; der henviser til, at der ikke er sket fremskridt med hensyn til at finde en løsning på den tibetanske krise i de seneste år, eftersom den sidste fredsforhandlingsrunde fandt sted i 2010; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at tibetanerne udtrykker deres kulturelle identitet gennem Lhakar-bevægelsen (»hvid onsdag«) ved hver onsdag kun at bære tibetansk tøj, kun at tale tibetansk og kun spise tibetansk mad; der henviser til, at flere end 140 tibetanere hidtil har brændt sig selv til døde i protest mod den kinesiske regerings politik i den autonome region Tibet; der henviser til, at den omstændighed, at Dalai Lama, Tenzin Delek Rinpoche, døde i fængsel for nylig, gav anledning til nye spændinger; der henviser til, at der føres en politik om han-kinesisk bosættelse i Tibet; der henviser til, at 2015 markerer 50-årsdagen for oprettelsen af den autonome region Tibet; der henviser til, at der ikke er sket fremskridt med hensyn til at finde en løsning på den tibetanske krise i de seneste år, eftersom den sidste fredsforhandlingsrunde fandt sted i 2010;

| AD. | der henviser til, at EU holder fast ved sin »ét-Kina-politik« i forbindelserne mellem de to sider af Taiwanstrædet; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at EU holder fast ved sin »ét-Kina-politik« i forbindelserne mellem de to sider af Taiwanstrædet;

EU's og Kinas strategiske partnerskab og samarbejde

| 1. | glæder sig over 40-året for oprettelsen af de diplomatiske forbindelser mellem EU og Kina som en kilde til inspiration for at styrke det strategiske partnerskab, der er så nødvendigt i en multipolær og globaliseret verden, og for at fremskynde de igangværende forhandlinger om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale baseret på tillid, gennemsigtighed og respekt for menneskerettighederne; understreger, at begge parter på det nylige topmøde mellem EU og Kina den 29. juni 2015 bekræftede deres vilje til at uddybe dette partnerskab; fremhæver, at Kina er en central international magtfaktor og én af EU's vigtigste handelspartnere; understreger, at de to parter er forpligtet til i løbet af det næste årti at fremme det omfattende strategiske partnerskab mellem EU og Kina, som vil være til gensidig gavn for både EU og Kina; udtrykker sin støtte til den (halv)årlige strategiske dialog på højt niveau, dialogen på højt plan om økonomi og handel, den mellemfolkelige dialog på højt plan og de mere end 60 dialoger på sektorplan mellem EU og Kina om en række forskellige spørgsmål; opfordrer indtrængende til, at det sikres, at disse sektorspecifikke dialoger fører til tillidsskabende foranstaltninger og konkrete resultater; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over 40-året for oprettelsen af de diplomatiske forbindelser mellem EU og Kina som en kilde til inspiration for at styrke det strategiske partnerskab, der er så nødvendigt i en multipolær og globaliseret verden, og for at fremskynde de igangværende forhandlinger om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale baseret på tillid, gennemsigtighed og respekt for menneskerettighederne; understreger, at begge parter på det nylige topmøde mellem EU og Kina den 29. juni 2015 bekræftede deres vilje til at uddybe dette partnerskab; fremhæver, at Kina er en central international magtfaktor og én af EU's vigtigste handelspartnere; understreger, at de to parter er forpligtet til i løbet af det næste årti at fremme det omfattende strategiske partnerskab mellem EU og Kina, som vil være til gensidig gavn for både EU og Kina; udtrykker sin støtte til den (halv)årlige strategiske dialog på højt niveau, dialogen på højt plan om økonomi og handel, den mellemfolkelige dialog på højt plan og de mere end 60 dialoger på sektorplan mellem EU og Kina om en række forskellige spørgsmål; opfordrer indtrængende til, at det sikres, at disse sektorspecifikke dialoger fører til tillidsskabende foranstaltninger og konkrete resultater;

| 2. | glæder sig over resultatet af det 17. topmøde mellem EU og Kina den 29. juni 2015, som løfter de bilaterale forbindelser op på et nyt plan og sender et signal om et tættere politisk samarbejde, der går ud over rene handelsforbindelser og hen imod en koordineret strategisk tilgang til at tackle fælles globale udfordringer og trusler; bemærker, at begge parter fuldt ud anerkendte de fremskridt, der er opnået i forbindelse med gennemførelsen af den strategiske EU-Kina-samarbejdsdagsorden 2020, og at der vil blive etableret en bilateral mekanisme på embedsmandsplan til at overvåge opfølgningen herpå; glæder sig over, at begge parter på topmødet blev enige om en række prioriteringer til styrkelse af deres bilaterale samarbejde og til fremme af den globale dimension i deres strategiske partnerskab; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over resultatet af det 17. topmøde mellem EU og Kina den 29. juni 2015, som løfter de bilaterale forbindelser op på et nyt plan og sender et signal om et tættere politisk samarbejde, der går ud over rene handelsforbindelser og hen imod en koordineret strategisk tilgang til at tackle fælles globale udfordringer og trusler; bemærker, at begge parter fuldt ud anerkendte de fremskridt, der er opnået i forbindelse med gennemførelsen af den strategiske EU-Kina-samarbejdsdagsorden 2020, og at der vil blive etableret en bilateral mekanisme på embedsmandsplan til at overvåge opfølgningen herpå; glæder sig over, at begge parter på topmødet blev enige om en række prioriteringer til styrkelse af deres bilaterale samarbejde og til fremme af den globale dimension i deres strategiske partnerskab;

| 3. | understreger nødvendigheden af, at EU's medlemsstater taler med én stemme til den kinesiske regering, navnlig i lyset af Beijings nuværende diplomatiske dynamik og omlægning af den globale styringsstruktur; noterer sig afslutningen af forhandlingerne om overenskomsten for Asiatisk Infrastrukturinvesteringsbank (AIIB) og ser frem til et tæt samarbejde mellem EU og AIIB i fremtiden; beklager manglen på dybtgående debat og tæt samordning på EU-niveau for så vidt angår medlemsstaternes medlemskab af AIIB; understreger betydningen af handels- og investeringspolitikken som det mest oplagte område at udøve maksimal indflydelse på for så vidt angår de strategiske forbindelser med Kina; bemærker det nyligt udviklede samarbejde mellem Kina og de central- og østeuropæiske lande, også kendt som 16+1-gruppen, som omfatter adskillige EU-medlemsstater, men mener, at dette ikke bør dele EU eller svække dets position over for Kina, og at det også bør behandle menneskerettighedsspørgsmål; opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kommissionen til at fremlægge en årsrapport for Parlamentet om udviklingen i forbindelserne mellem EU og Kina; opfordrer til at styrke eksigibel, regelbaseret samhandel og investeringer med Kina; |
| --- | --- |

3.

understreger nødvendigheden af, at EU's medlemsstater taler med én stemme til den kinesiske regering, navnlig i lyset af Beijings nuværende diplomatiske dynamik og omlægning af den globale styringsstruktur; noterer sig afslutningen af forhandlingerne om overenskomsten for Asiatisk Infrastrukturinvesteringsbank (AIIB) og ser frem til et tæt samarbejde mellem EU og AIIB i fremtiden; beklager manglen på dybtgående debat og tæt samordning på EU-niveau for så vidt angår medlemsstaternes medlemskab af AIIB; understreger betydningen af handels- og investeringspolitikken som det mest oplagte område at udøve maksimal indflydelse på for så vidt angår de strategiske forbindelser med Kina; bemærker det nyligt udviklede samarbejde mellem Kina og de central- og østeuropæiske lande, også kendt som 16+1-gruppen, som omfatter adskillige EU-medlemsstater, men mener, at dette ikke bør dele EU eller svække dets position over for Kina, og at det også bør behandle menneskerettighedsspørgsmål; opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kommissionen til at fremlægge en årsrapport for Parlamentet om udviklingen i forbindelserne mellem EU og Kina; opfordrer til at styrke eksigibel, regelbaseret samhandel og investeringer med Kina;

| 4. | erkender, at Kina bør spille en større rolle i multilaterale finansielle institutioner, der bedre afspejler størrelsen af landets økonomi; mener, at den nyoprettede AIIB repræsenterer en lejlighed for Kina til at vise sig som en ansvarlig aktør i den multilaterale orden; tilskynder den nye institution til at gå væk fra fortidens fejltagelser med at foretrække finansiering af store infrastrukturprojekter og i stedet prioritere teknisk bistand og adgang til global viden i en god balance med de miljømæssige, sociale og udviklingsmæssige prioriteringer; |
| --- | --- |

4.

erkender, at Kina bør spille en større rolle i multilaterale finansielle institutioner, der bedre afspejler størrelsen af landets økonomi; mener, at den nyoprettede AIIB repræsenterer en lejlighed for Kina til at vise sig som en ansvarlig aktør i den multilaterale orden; tilskynder den nye institution til at gå væk fra fortidens fejltagelser med at foretrække finansiering af store infrastrukturprojekter og i stedet prioritere teknisk bistand og adgang til global viden i en god balance med de miljømæssige, sociale og udviklingsmæssige prioriteringer;

| 5. | mener, at det er af afgørende betydning, at det europæiske bidrag for så vidt angår deltagelsen i AIIB bør omfatte: gennemsigtige procedurer for vurdering af lån, klare normer for god regeringsførelse, social ansvarlighed og miljø samt en interesse i at sikre, at gældsbyrden for låntagerlandene forbliver kontrollabel; |
| --- | --- |

5.

mener, at det er af afgørende betydning, at det europæiske bidrag for så vidt angår deltagelsen i AIIB bør omfatte: gennemsigtige procedurer for vurdering af lån, klare normer for god regeringsførelse, social ansvarlighed og miljø samt en interesse i at sikre, at gældsbyrden for låntagerlandene forbliver kontrollabel;

| 6. | glæder sig over, at flere medlemsstater deltager i AIIB; beklager dog, at der mangler en dybtgående debat, tæt samordning og en koordineret indsats og tilgang på EU-plan som reaktion på de initiativer, som den kinesiske regering har iværksat med henblik på at opbygge nye multilaterale institutioner; opfordrer EU's institutioner og medlemsstaterne til at opfatte dette som en kraftig påmindelse om at undgå en lignende mangel på samordning i fremtiden; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at flere medlemsstater deltager i AIIB; beklager dog, at der mangler en dybtgående debat, tæt samordning og en koordineret indsats og tilgang på EU-plan som reaktion på de initiativer, som den kinesiske regering har iværksat med henblik på at opbygge nye multilaterale institutioner; opfordrer EU's institutioner og medlemsstaterne til at opfatte dette som en kraftig påmindelse om at undgå en lignende mangel på samordning i fremtiden;

| 7. | glæder sig over den politiske aftale om at forbedre de strategiske infrastrukturforbindelser mellem EU og Kina; glæder sig derfor over beslutningen om at oprette en ny forbindelsesplatform med henblik på at skabe et gunstigt miljø for bæredygtige og interoperable grænseoverskridende netværk for infrastrukturprojekter i lande og regioner mellem EU og Kina; roser især, at EU er parat til at påbegynde dette projekt på europæisk plan; opfordrer indtrængende begge parter til at udnytte de muligheder, som den tætte sammenkobling af parterne giver, herunder til at indgå i et samarbejde om infrastrukturinvesteringer i landene langs »Den nye Silkevej« og »Den maritime Silkevej«; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over den politiske aftale om at forbedre de strategiske infrastrukturforbindelser mellem EU og Kina; glæder sig derfor over beslutningen om at oprette en ny forbindelsesplatform med henblik på at skabe et gunstigt miljø for bæredygtige og interoperable grænseoverskridende netværk for infrastrukturprojekter i lande og regioner mellem EU og Kina; roser især, at EU er parat til at påbegynde dette projekt på europæisk plan; opfordrer indtrængende begge parter til at udnytte de muligheder, som den tætte sammenkobling af parterne giver, herunder til at indgå i et samarbejde om infrastrukturinvesteringer i landene langs »Den nye Silkevej« og »Den maritime Silkevej«;

| 8. | fremhæver den kraftige vækst i den kinesiske økonomi i de seneste tyve år og understreger, at EU's medlemsstater i højere grad bør udnytte de muligheder, som denne økonomiske udvikling tilbyder; bemærker de kinesiske interesser i strategiske infrastrukturinvesteringer i Europa og understreger nødvendigheden af at samarbejde med Kina og andre lande i regionen i denne henseende om projekter som f.eks. Kinas politik for »Ét bælte, én vej« (China's »One Belt, One Road« Policy) og EU's Juncker-investeringsplan, herunder jernbaneforbindelser, havne og lufthavne; opfordrer indtrængende næstformanden/den højtstående repræsentant og Kommissionen til at overveje virkningerne af Kinas globale investeringspolitik såvel som af landets investeringsaktiviteter i EU og de østlige nabolande; understreger i overensstemmelse med tidligere vedtagne holdninger i Parlamentet og i fuld respekt for INTA's beføjelser betydningen af den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina, som i øjeblikket er under forhandling; opfordrer til at der medtages et fuldgyldigt kapitel om bæredygtig udvikling i den del af investeringsaftalen, som indeholder bestemmelser om bindende forpligtelser med hensyn til ILO's centrale arbejdsstandarder og multilaterale miljøaftaler; fremhæver den stigende tendens til, at europæiske virksomheder klager over, at de har været ofre for vilkårlig regulering og forskelsbehandling; understreger betydningen af et vellykket resultat af de igangværende forhandlinger om en investeringsaftale med henblik på at fremme investeringer og gennemføre investeringsbeskyttelse, markedsadgang, herunder offentlige indkøb, samt fair behandling af virksomheder i både Europa og i Kina; opfordrer til at der vedtages yderligere foranstaltninger og foretages en mere aktiv opfølgning med henblik på at sikre mere afbalancerede handelsforbindelser efter fjernelsen af handels- og investeringshindringerne for de europæiske virksomheder; opfordrer Kina og EU til at styrke samarbejdet yderligere med henblik på at forbedre SMV'ers adgang til begge markeder; understreger EU's og Kinas tilsagn om en åben global økonomi og et retfærdigt, gennemsigtigt og regelbaseret handels- og investeringsklima, som skal sikre lige konkurrencevilkår og imødegå protektionisme; |
| --- | --- |

8.

fremhæver den kraftige vækst i den kinesiske økonomi i de seneste tyve år og understreger, at EU's medlemsstater i højere grad bør udnytte de muligheder, som denne økonomiske udvikling tilbyder; bemærker de kinesiske interesser i strategiske infrastrukturinvesteringer i Europa og understreger nødvendigheden af at samarbejde med Kina og andre lande i regionen i denne henseende om projekter som f.eks. Kinas politik for »Ét bælte, én vej« (China's »One Belt, One Road« Policy) og EU's Juncker-investeringsplan, herunder jernbaneforbindelser, havne og lufthavne; opfordrer indtrængende næstformanden/den højtstående repræsentant og Kommissionen til at overveje virkningerne af Kinas globale investeringspolitik såvel som af landets investeringsaktiviteter i EU og de østlige nabolande; understreger i overensstemmelse med tidligere vedtagne holdninger i Parlamentet og i fuld respekt for INTA's beføjelser betydningen af den bilaterale investeringsaftale mellem EU og Kina, som i øjeblikket er under forhandling; opfordrer til at der medtages et fuldgyldigt kapitel om bæredygtig udvikling i den del af investeringsaftalen, som indeholder bestemmelser om bindende forpligtelser med hensyn til ILO's centrale arbejdsstandarder og multilaterale miljøaftaler; fremhæver den stigende tendens til, at europæiske virksomheder klager over, at de har været ofre for vilkårlig regulering og forskelsbehandling; understreger betydningen af et vellykket resultat af de igangværende forhandlinger om en investeringsaftale med henblik på at fremme investeringer og gennemføre investeringsbeskyttelse, markedsadgang, herunder offentlige indkøb, samt fair behandling af virksomheder i både Europa og i Kina; opfordrer til at der vedtages yderligere foranstaltninger og foretages en mere aktiv opfølgning med henblik på at sikre mere afbalancerede handelsforbindelser efter fjernelsen af handels- og investeringshindringerne for de europæiske virksomheder; opfordrer Kina og EU til at styrke samarbejdet yderligere med henblik på at forbedre SMV'ers adgang til begge markeder; understreger EU's og Kinas tilsagn om en åben global økonomi og et retfærdigt, gennemsigtigt og regelbaseret handels- og investeringsklima, som skal sikre lige konkurrencevilkår og imødegå protektionisme;

| 9. | bemærker i denne forbindelse iværksættelsen af »Ét bælte, én vej«-initiativet, som tilsigter at opføre store energi- og kommunikationsforbindelser i hele Central-, Vest- og Sydasien og så langt som til Europa; mener, at man bør stræbe efter at gennemføre dette initiativ på en multilateral måde i betragtning af dets geostrategiske betydning; mener, at det er af allerstørste betydning, at der udvikles synergier og projekter i fuld åbenhed og under inddragelse af alle berørte parter; |
| --- | --- |

9.

bemærker i denne forbindelse iværksættelsen af »Ét bælte, én vej«-initiativet, som tilsigter at opføre store energi- og kommunikationsforbindelser i hele Central-, Vest- og Sydasien og så langt som til Europa; mener, at man bør stræbe efter at gennemføre dette initiativ på en multilateral måde i betragtning af dets geostrategiske betydning; mener, at det er af allerstørste betydning, at der udvikles synergier og projekter i fuld åbenhed og under inddragelse af alle berørte parter;

| 10. | opfordrer til, at samordningen mellem EU og Kina fremmes på områder af strategisk stor betydning, såsom inden for G20, sikkerhed og forsvar, terrorbekæmpelse, ulovlig indvandring, grænseoverskridende kriminalitet, ikke-spredning af atomvåben, global og regional sikkerhed, internetsikkerhed, masseødelæggelsesvåben, energisikkerhed, global finansiel og kommerciel governance og regulering, klimaændringer, urbanisering, udviklings- og bistandsprogrammer samt bæredygtig udvikling; understreger betydningen af at samarbejde på området for regional udvikling og af dialog og udveksling for så vidt angår Europa 2020-strategien og Kinas kommende trettende femårsplan; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at samordningen mellem EU og Kina fremmes på områder af strategisk stor betydning, såsom inden for G20, sikkerhed og forsvar, terrorbekæmpelse, ulovlig indvandring, grænseoverskridende kriminalitet, ikke-spredning af atomvåben, global og regional sikkerhed, internetsikkerhed, masseødelæggelsesvåben, energisikkerhed, global finansiel og kommerciel governance og regulering, klimaændringer, urbanisering, udviklings- og bistandsprogrammer samt bæredygtig udvikling; understreger betydningen af at samarbejde på området for regional udvikling og af dialog og udveksling for så vidt angår Europa 2020-strategien og Kinas kommende trettende femårsplan;

| 11. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at menneskerettighederne står højt på dagsordenen for forbindelserne og dialogen med Kina; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at menneskerettighederne står højt på dagsordenen for forbindelserne og dialogen med Kina;

| 12. | opfordrer til, at forpligtelsen til at uddybe dialogen mellem EU og Kina om menneskerettighedspørgsmål, som blev indgået i marts 2014 under præsident Xi's besøg i Bruxelles, følges op af konkrete forbedringer af situationen på stedet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at forpligtelsen til at uddybe dialogen mellem EU og Kina om menneskerettighedspørgsmål, som blev indgået i marts 2014 under præsident Xi's besøg i Bruxelles, følges op af konkrete forbedringer af situationen på stedet;

| 13. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til gennem en konstruktiv dialog at involvere Kina yderligere med henblik på at fremme Kinas overgang til at være en retsstat og respekten for menneskerettighederne og støtte dets integration i verdensøkonomien; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til gennem en konstruktiv dialog at involvere Kina yderligere med henblik på at fremme Kinas overgang til at være en retsstat og respekten for menneskerettighederne og støtte dets integration i verdensøkonomien;

| 14. | glæder sig over udvidelsen af urbaniseringspartnerskabet mellem EU og Kina; opfordrer til yderligere samarbejde inden for byplanlægning og -design, offentlige tjenester, grønne bygninger og intelligent transport; tilskynder til lancering af nye fælles programmer, der involverer europæiske og kinesiske byer og virksomheder; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over udvidelsen af urbaniseringspartnerskabet mellem EU og Kina; opfordrer til yderligere samarbejde inden for byplanlægning og -design, offentlige tjenester, grønne bygninger og intelligent transport; tilskynder til lancering af nye fælles programmer, der involverer europæiske og kinesiske byer og virksomheder;

| 15. | glæder sig over den fælles erklæring fra det tredje møde i den mellemfolkelige dialog på højt plan mellem EU og Kina, der blev afholdt den 15. september 2015; understreger betydningen af mellemfolkelig udveksling og af at lette denne udveksling for de europæiske og kinesiske borgere; støtter det fokus, som den mellemfolkelige dialog på højt plan har på fælles projekter, udveksling af bedste praksis og på fremme af mellemfolkelig udveksling; understreger, at især udvekslingen af eksperter og studerende bør fremmes; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over den fælles erklæring fra det tredje møde i den mellemfolkelige dialog på højt plan mellem EU og Kina, der blev afholdt den 15. september 2015; understreger betydningen af mellemfolkelig udveksling og af at lette denne udveksling for de europæiske og kinesiske borgere; støtter det fokus, som den mellemfolkelige dialog på højt plan har på fælles projekter, udveksling af bedste praksis og på fremme af mellemfolkelig udveksling; understreger, at især udvekslingen af eksperter og studerende bør fremmes;

| 16. | er bekymret over dumpingpraksisser og den manglende gennemsigtighed med hensyn til den kinesiske regerings politikker og subsidier gennem skattegodtgørelser, jordtilskud, billige lån, subsidierede råvarer og andre foranstaltninger; |
| --- | --- |

16.

er bekymret over dumpingpraksisser og den manglende gennemsigtighed med hensyn til den kinesiske regerings politikker og subsidier gennem skattegodtgørelser, jordtilskud, billige lån, subsidierede råvarer og andre foranstaltninger;

| 17. | er bekymret over de hindringer, som europæiske virksomheder oplever på det kinesiske marked, såsom f.eks. tvungen teknologioverførsel, ringe håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og diskriminerende behandling; understreger vigtigheden af, at der gennemføres markedsreformer i Kina, samt af, at der anvendes markedsøkonomiske principper, og diskrimination og uberettigede begrænsninger afskaffes; |
| --- | --- |

17.

er bekymret over de hindringer, som europæiske virksomheder oplever på det kinesiske marked, såsom f.eks. tvungen teknologioverførsel, ringe håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og diskriminerende behandling; understreger vigtigheden af, at der gennemføres markedsreformer i Kina, samt af, at der anvendes markedsøkonomiske principper, og diskrimination og uberettigede begrænsninger afskaffes;

| 18. | erkender de muligheder, der udspringer af de kinesiske investeringer i Europa inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI); understreger, at fonden — selv om den er åben for investeringer fra en række aktører — ikke desto mindre bør forblive under EU's kontrol; |
| --- | --- |

18.

erkender de muligheder, der udspringer af de kinesiske investeringer i Europa inden for rammerne af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI); understreger, at fonden — selv om den er åben for investeringer fra en række aktører — ikke desto mindre bør forblive under EU's kontrol;

| 19. | erkender den udfordring, der ligger i at bringe Kinas økonomi ind på en virkelig bæredygtig kurs inden for rammerne af den »nye norm« (»New Normal«); mener, at en mere fremtrædende deltagelse fra Kinas side i internationale økonomiske organisationer som IMF ville kunne bidrage positivt til en mere bæredygtig og afbalanceret kinesisk og global økonomi samt til reformen af disse organisationer; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at fremlægge pålidelige statistikker og forbedre gennemsigtigheden med hensyn til økonomiens tilstand; |
| --- | --- |

19.

erkender den udfordring, der ligger i at bringe Kinas økonomi ind på en virkelig bæredygtig kurs inden for rammerne af den »nye norm« (»New Normal«); mener, at en mere fremtrædende deltagelse fra Kinas side i internationale økonomiske organisationer som IMF ville kunne bidrage positivt til en mere bæredygtig og afbalanceret kinesisk og global økonomi samt til reformen af disse organisationer; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at fremlægge pålidelige statistikker og forbedre gennemsigtigheden med hensyn til økonomiens tilstand;

| 20. | konstaterer med bekymring, at værdien af kinesiske aktieindekser i de seneste måneder er faldet med en tredjedel, og at hundredvis af handeler er blevet suspenderet som følge af det enorme fald i aktiepriserne; udtrykker sin bekymring med hensyn til den finansielle krise, der nu rammer Kina — og især landets aktiemarkeder — og anerkender, at dette udgør en trussel mod den globale økonomi i betragtning af landets fremtrædende rolle inden for den globale handel og det globale finansielle system; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at tackle den udfordring, der ligger i at overgå fra den nuværende økonomiske model til en bæredygtig økonomi; bemærker, at de kraftige fald på de kinesiske børser har konfronteret regeringen med de finansielle markeders iboende volatilitet; |
| --- | --- |

20.

konstaterer med bekymring, at værdien af kinesiske aktieindekser i de seneste måneder er faldet med en tredjedel, og at hundredvis af handeler er blevet suspenderet som følge af det enorme fald i aktiepriserne; udtrykker sin bekymring med hensyn til den finansielle krise, der nu rammer Kina — og især landets aktiemarkeder — og anerkender, at dette udgør en trussel mod den globale økonomi i betragtning af landets fremtrædende rolle inden for den globale handel og det globale finansielle system; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at tackle den udfordring, der ligger i at overgå fra den nuværende økonomiske model til en bæredygtig økonomi; bemærker, at de kraftige fald på de kinesiske børser har konfronteret regeringen med de finansielle markeders iboende volatilitet;

| 21. | glæder sig over, at mange kinesiske borgere i løbet af de seneste årtier er blevet løftet ud af ekstrem fattigdom takket være den betydelige økonomiske vækst og en gradvis åbning af den kinesiske økonomi; udtrykker imidlertid sin bekymring over, at disse økonomiske forbedringer ofte medfører miljømæssige problemer og stor ulighed; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over, at mange kinesiske borgere i løbet af de seneste årtier er blevet løftet ud af ekstrem fattigdom takket være den betydelige økonomiske vækst og en gradvis åbning af den kinesiske økonomi; udtrykker imidlertid sin bekymring over, at disse økonomiske forbedringer ofte medfører miljømæssige problemer og stor ulighed;

| 22. | glæder sig over, at begge parter i den seneste fælles redegørelse fra EU og Kina om klimaændringer, der blev vedtaget på topmødet den 29. juni 2015, gav udtryk for deres forpligtelse til at arbejde sammen om at nå frem til en ambitiøs og juridisk bindende aftale på klimakonferencen i Paris i 2015; opfordrer indtrængende alle parter til at bygge videre på det momentum, der er skabt med redegørelserne om klimaændringer fra henholdsvis EU-Kina og USA-Kina; understreger, at det er nødvendigt at samarbejde på energiområdet med henblik på at tackle de mange udfordringer i forbindelse med energisikkerhed og den globale energiarkitektur i fællesskab; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over, at begge parter i den seneste fælles redegørelse fra EU og Kina om klimaændringer, der blev vedtaget på topmødet den 29. juni 2015, gav udtryk for deres forpligtelse til at arbejde sammen om at nå frem til en ambitiøs og juridisk bindende aftale på klimakonferencen i Paris i 2015; opfordrer indtrængende alle parter til at bygge videre på det momentum, der er skabt med redegørelserne om klimaændringer fra henholdsvis EU-Kina og USA-Kina; understreger, at det er nødvendigt at samarbejde på energiområdet med henblik på at tackle de mange udfordringer i forbindelse med energisikkerhed og den globale energiarkitektur i fællesskab;

Landets interne situation

| 23. | bemærker, at den kinesiske regering under præsident Xi's ledelse udviser en voksende gennemslagskraft både internt og eksternt; påpeger, at landets menneskerettighedsaktivister, advokater, journalister, bloggere, akademikere og andre repræsentanter for civilsamfundet nu ser deres frihed begrænset på en måde, der ikke er set i årevis; understreger, at Kinas resultater på menneskerettighedsområdet stadig giver anledning til alvorlig bekymring; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at den kinesiske regering under præsident Xi's ledelse udviser en voksende gennemslagskraft både internt og eksternt; påpeger, at landets menneskerettighedsaktivister, advokater, journalister, bloggere, akademikere og andre repræsentanter for civilsamfundet nu ser deres frihed begrænset på en måde, der ikke er set i årevis; understreger, at Kinas resultater på menneskerettighedsområdet stadig giver anledning til alvorlig bekymring;

| 24. | udtrykker sin dybe bekymring over den umiddelbart forestående vedtagelse af udkastet til den nye lov om udenlandske NGO'er, eftersom den vil indebære en yderligere indskrænkning af det kinesiske civilsamfunds råderum og en alvorlig begrænsning af forenings- og ytringsfriheden i landet, herunder ved at nægte »oversøiske NGO'er«, som ikke er registreret i det kinesiske ministerium for offentlig sikkerhed og provinsernes offentlige sikkerhedstjenester, at yde finansiering til enhver kinesisk person eller organisation og forbyde kinesiske grupper at gennemføre »aktiviteter« på vegne af eller efter tilladelse fra ikkeregistrerede udenlandske NGO'er, herunder dem, der har base i Hongkong og Macao; opfordrer de kinesiske myndigheder til at ændre denne lov væsentligt for at bringe den i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

24.

udtrykker sin dybe bekymring over den umiddelbart forestående vedtagelse af udkastet til den nye lov om udenlandske NGO'er, eftersom den vil indebære en yderligere indskrænkning af det kinesiske civilsamfunds råderum og en alvorlig begrænsning af forenings- og ytringsfriheden i landet, herunder ved at nægte »oversøiske NGO'er«, som ikke er registreret i det kinesiske ministerium for offentlig sikkerhed og provinsernes offentlige sikkerhedstjenester, at yde finansiering til enhver kinesisk person eller organisation og forbyde kinesiske grupper at gennemføre »aktiviteter« på vegne af eller efter tilladelse fra ikkeregistrerede udenlandske NGO'er, herunder dem, der har base i Hongkong og Macao; opfordrer de kinesiske myndigheder til at ændre denne lov væsentligt for at bringe den i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder;

| 25. | udtrykker sin bekymring over det nye udkast til en lov om cybersikkerhed, som kan styrke og institutionalisere censurerings- og overvågningspraksisserne og tvinge de europæiske virksomheder til at indarbejde obligatoriske bagdøre i deres IT-infrastruktur; bemærker kinesiske reformadvokater og civilrettighedsforkæmperes frygt for, at denne lov vil begrænse ytringsfriheden yderligere, og at selvcensuren vil vokse; understreger cybersikkerhedslovens og NGO-lovens alvorlige negative konsekvenser for europæiske virksomheders og kinesiske institutioners aktiviteter og opfordrer derfor Det Europæiske Råd, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at fortsætte med at fremsætte indvendinger imod disse yderst kontroversielle foranstaltninger over for de kinesiske myndigheder; er bekymret over Kinas brede definition af »national sikkerhed« og »større trusler« i den nye lov om national sikkerhed, som betragter »skadelige kulturelle påvirkninger« som en trussel; konkluderer, at denne lov formulerer Kinas nationale sikkerhedsinteresser i så brede og vage vendinger med henblik på at give de kinesiske myndigheder en praktisk talt ubegrænset beføjelse til at slå ned på aktioner, personer eller publikationer, som de ikke bryder sig om; |
| --- | --- |

25.

udtrykker sin bekymring over det nye udkast til en lov om cybersikkerhed, som kan styrke og institutionalisere censurerings- og overvågningspraksisserne og tvinge de europæiske virksomheder til at indarbejde obligatoriske bagdøre i deres IT-infrastruktur; bemærker kinesiske reformadvokater og civilrettighedsforkæmperes frygt for, at denne lov vil begrænse ytringsfriheden yderligere, og at selvcensuren vil vokse; understreger cybersikkerhedslovens og NGO-lovens alvorlige negative konsekvenser for europæiske virksomheders og kinesiske institutioners aktiviteter og opfordrer derfor Det Europæiske Råd, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at fortsætte med at fremsætte indvendinger imod disse yderst kontroversielle foranstaltninger over for de kinesiske myndigheder; er bekymret over Kinas brede definition af »national sikkerhed« og »større trusler« i den nye lov om national sikkerhed, som betragter »skadelige kulturelle påvirkninger« som en trussel; konkluderer, at denne lov formulerer Kinas nationale sikkerhedsinteresser i så brede og vage vendinger med henblik på at give de kinesiske myndigheder en praktisk talt ubegrænset beføjelse til at slå ned på aktioner, personer eller publikationer, som de ikke bryder sig om;

| 26. | udtrykker bekymring over, at den korruptionsbekæmpelseskampagne, som den kinesiske ledelse har iværksat, er kendetegnet ved manglende gennemsigtighed og i de fleste tilfælde ikke følger retsstatsprincippet, men at den samtidig er udtryk for en prisværdig indsats for at fremme borgernes tillid til den offentlige forvaltning og service; bemærker, at kampagnen i visse tilfælde misbruges i forbindelse med interne kampe og til at fremme Kinas kommunistiske partis rolle og beføjelser; beklager imidlertid, at denne kampagne er blevet gennemført på måder, som yderligere undergraver retsstatsprincippet, med anklagede tjenestemænd, som angiveligt skulle være blevet tilbageholdt i et ulovligt tilbageholdelsessystem, frataget grundlæggende retlig beskyttelse og ofte tvunget til at tilstå; |
| --- | --- |

26.

udtrykker bekymring over, at den korruptionsbekæmpelseskampagne, som den kinesiske ledelse har iværksat, er kendetegnet ved manglende gennemsigtighed og i de fleste tilfælde ikke følger retsstatsprincippet, men at den samtidig er udtryk for en prisværdig indsats for at fremme borgernes tillid til den offentlige forvaltning og service; bemærker, at kampagnen i visse tilfælde misbruges i forbindelse med interne kampe og til at fremme Kinas kommunistiske partis rolle og beføjelser; beklager imidlertid, at denne kampagne er blevet gennemført på måder, som yderligere undergraver retsstatsprincippet, med anklagede tjenestemænd, som angiveligt skulle være blevet tilbageholdt i et ulovligt tilbageholdelsessystem, frataget grundlæggende retlig beskyttelse og ofte tvunget til at tilstå;

| 27. | udtrykker sin medfølelse med familierne og vennerne til de mere end 173 ofre for den ødelæggende eksplosion i havnebyen Tianjin den 12. august 2015, som fordrev tusindvis af indbyggere; bemærker det øgede antal af fredelige massemiljøprotester i forskellige dele af landet; påpeger den ulovlige opbevaring af mange tusinde ton stærkt giftige kemikalier inden for den ulovlige afstand på mindre end 600 meter fra boligområder; anser den langsommelige og hemmelighedsfulde offentlige informationspolitik vedrørende Tianjin-katastrofen for at være yderst kontraproduktiv, navnlig i kombination med censuren af de sociale mediers beretninger om denne enorme tragedie; understreger betydningen af at gennemføre alle industrielle sikkerhedsstandarder i overensstemmelse med kinesisk og international lovgivning og opfordrer den kinesiske regering til at øge de sikkerheds- og miljømæssige standarder for skadelig produktion og til i første omgang at bringe dem i overensstemmelse med Kinas egen lovgivning; |
| --- | --- |

27.

udtrykker sin medfølelse med familierne og vennerne til de mere end 173 ofre for den ødelæggende eksplosion i havnebyen Tianjin den 12. august 2015, som fordrev tusindvis af indbyggere; bemærker det øgede antal af fredelige massemiljøprotester i forskellige dele af landet; påpeger den ulovlige opbevaring af mange tusinde ton stærkt giftige kemikalier inden for den ulovlige afstand på mindre end 600 meter fra boligområder; anser den langsommelige og hemmelighedsfulde offentlige informationspolitik vedrørende Tianjin-katastrofen for at være yderst kontraproduktiv, navnlig i kombination med censuren af de sociale mediers beretninger om denne enorme tragedie; understreger betydningen af at gennemføre alle industrielle sikkerhedsstandarder i overensstemmelse med kinesisk og international lovgivning og opfordrer den kinesiske regering til at øge de sikkerheds- og miljømæssige standarder for skadelig produktion og til i første omgang at bringe dem i overensstemmelse med Kinas egen lovgivning;

| 28. | bemærker, at eksplosionerne den 12. august 2015 og den 31. august 2015 i Tianjin i Dongying gør det til en presserende opgave for Kina at behandle spørgsmålet om industriel sikkerhed, navnlig i forbindelse med korruption og straffrihed; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at eksplosionerne den 12. august 2015 og den 31. august 2015 i Tianjin i Dongying gør det til en presserende opgave for Kina at behandle spørgsmålet om industriel sikkerhed, navnlig i forbindelse med korruption og straffrihed;

| 29. | understreger det presserende behov for at vedtage miljøbeskyttelsesforanstaltninger, i betragtning af at kun otte ud af de 74 største byer i 2014 opfyldte den nationale standard for luftforureningskoncentration på PM 2,5, og den omstændighed, at 190 millioner mennesker i Kina hvert år bliver syge på grund af forurenet vand; advarer om, at den dobbeltsidede vandkrise (massiv forurening kombineret med øget vandforbrug) kan forårsage stor politisk og social ustabilitet; minder om, at omkostningerne ved Kinas miljøødelæggelse også mærkes i nabolandene; fremhæver omkostningerne ved miljøødelæggelse og håber, at den kommende femårsplan vil prioritere miljøet; understreger også, at en mangel på miljøbeskyttelse ikke blot resulterer i manglende forebyggelse af miljøskader, men også er en kilde til illoyal konkurrence; glæder sig over, at EU og Kina har aftalt at øge samarbejdet med henblik på at håndtere de vigtigste miljømæssige udfordringer, såsom luft-, vand- og jordforurening; glæder sig over, at de lokale kadrer i henhold til den nye miljølov er ansvarlige for miljøskader, som har fundet sted under deres embedsperiode, også med tilbagevirkende kraft, og over, at et tilsagn om at engagere sig i miljøbeskyttelse vil blive vægtet højere i forbindelse med processen med at fremme disse lokale kadrer; opfordrer indtrængende såvel nationale som lokale myndigheder til på en konstruktiv og aktiv måde at inddrage miljøorganisationer og græsrodsbevægelser i overvågningen, gennemførelsen og håndhævelsen af Kinas miljøpolitikker og initiativer; påpeger, at der på topmødet mellem EU og Kina i juni 2015 også blev vedtaget miljøpolitiske og klimamæssige foranstaltninger, ifølge hvilke Kina skal overholde CO2-emissionsgrænserne med henblik på topmødet i Paris i december 2015 og i overensstemmelse med målene for den strategiske dagsorden for 2020, der blev vedtaget i Beijing i 2013; |
| --- | --- |

29.

understreger det presserende behov for at vedtage miljøbeskyttelsesforanstaltninger, i betragtning af at kun otte ud af de 74 største byer i 2014 opfyldte den nationale standard for luftforureningskoncentration på PM 2,5, og den omstændighed, at 190 millioner mennesker i Kina hvert år bliver syge på grund af forurenet vand; advarer om, at den dobbeltsidede vandkrise (massiv forurening kombineret med øget vandforbrug) kan forårsage stor politisk og social ustabilitet; minder om, at omkostningerne ved Kinas miljøødelæggelse også mærkes i nabolandene; fremhæver omkostningerne ved miljøødelæggelse og håber, at den kommende femårsplan vil prioritere miljøet; understreger også, at en mangel på miljøbeskyttelse ikke blot resulterer i manglende forebyggelse af miljøskader, men også er en kilde til illoyal konkurrence; glæder sig over, at EU og Kina har aftalt at øge samarbejdet med henblik på at håndtere de vigtigste miljømæssige udfordringer, såsom luft-, vand- og jordforurening; glæder sig over, at de lokale kadrer i henhold til den nye miljølov er ansvarlige for miljøskader, som har fundet sted under deres embedsperiode, også med tilbagevirkende kraft, og over, at et tilsagn om at engagere sig i miljøbeskyttelse vil blive vægtet højere i forbindelse med processen med at fremme disse lokale kadrer; opfordrer indtrængende såvel nationale som lokale myndigheder til på en konstruktiv og aktiv måde at inddrage miljøorganisationer og græsrodsbevægelser i overvågningen, gennemførelsen og håndhævelsen af Kinas miljøpolitikker og initiativer; påpeger, at der på topmødet mellem EU og Kina i juni 2015 også blev vedtaget miljøpolitiske og klimamæssige foranstaltninger, ifølge hvilke Kina skal overholde CO2-emissionsgrænserne med henblik på topmødet i Paris i december 2015 og i overensstemmelse med målene for den strategiske dagsorden for 2020, der blev vedtaget i Beijing i 2013;

| 30. | glæder sig over det øgede samarbejde mellem EU og Kina og over udvekslingen af erfaringer på området for forbrugerrettigheder og forbrugerbeskyttelse samt over styrkelsen af den kinesiske regerings modforanstaltninger i denne henseende, jf. de strengere regler om detailhandleres ansvar i medfør af den faglige adfærdskodeks, herunder i forbindelse med tilbageleverings- og reparationsforpligtelser, potentielle tilfælde af svig, vildledende og svigagtig markedsføring, forudbetaling samt beskyttelse af forbrugernes personlige data, navnlig i betragtning af Kinas hurtigt voksende internetbaserede handelssektor; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over det øgede samarbejde mellem EU og Kina og over udvekslingen af erfaringer på området for forbrugerrettigheder og forbrugerbeskyttelse samt over styrkelsen af den kinesiske regerings modforanstaltninger i denne henseende, jf. de strengere regler om detailhandleres ansvar i medfør af den faglige adfærdskodeks, herunder i forbindelse med tilbageleverings- og reparationsforpligtelser, potentielle tilfælde af svig, vildledende og svigagtig markedsføring, forudbetaling samt beskyttelse af forbrugernes personlige data, navnlig i betragtning af Kinas hurtigt voksende internetbaserede handelssektor;

| 31. | bemærker, at Kinas tilgang til terrorbekæmpelsespolitikken i de seneste år har udviklet sig hastigt fra at være et reaktivt »forsvar mod terror« til at være en proaktiv »krig mod terror« sideløbende med en permanent »krisestyringspolitik«, hvilket har resulteret i iværksættelse af foranstaltninger i de berørte regioner og i samfundet i et hidtil uset omfang; er bekymret over udkastet til lov om terrorbekæmpelse, som kan føre til yderligere krænkelser af ytrings-, forsamlings-, forenings- og religionsfriheden, navnlig i Tibet og Xinjiang, som er mindretalsområder; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at Kinas tilgang til terrorbekæmpelsespolitikken i de seneste år har udviklet sig hastigt fra at være et reaktivt »forsvar mod terror« til at være en proaktiv »krig mod terror« sideløbende med en permanent »krisestyringspolitik«, hvilket har resulteret i iværksættelse af foranstaltninger i de berørte regioner og i samfundet i et hidtil uset omfang; er bekymret over udkastet til lov om terrorbekæmpelse, som kan føre til yderligere krænkelser af ytrings-, forsamlings-, forenings- og religionsfriheden, navnlig i Tibet og Xinjiang, som er mindretalsområder;

| 32. | giver udtryk for sin solidaritet med Kinas befolkning i dens bestræbelser på at bekæmpe terrorisme og ekstremisme; udtrykker imidlertid bekymring over, at definitionen af begrebet »terrorist«, som er indeholdt i Kinas udkast til lov om terrorbekæmpelse, kan skabe spillerum for afstraffelse af næsten enhver fredelig tilkendegivelse af den tibetanske kultur, religion og identitet, der måtte adskille sig fra den statslige kultur, religion og identitet, hvis ikke definitionen revideres væsentligt; |
| --- | --- |

32.

giver udtryk for sin solidaritet med Kinas befolkning i dens bestræbelser på at bekæmpe terrorisme og ekstremisme; udtrykker imidlertid bekymring over, at definitionen af begrebet »terrorist«, som er indeholdt i Kinas udkast til lov om terrorbekæmpelse, kan skabe spillerum for afstraffelse af næsten enhver fredelig tilkendegivelse af den tibetanske kultur, religion og identitet, der måtte adskille sig fra den statslige kultur, religion og identitet, hvis ikke definitionen revideres væsentligt;

| 33. | opfordrer Kina til at øge internetfriheden og til at respektere alle landes cybersikkerhed; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kina til at øge internetfriheden og til at respektere alle landes cybersikkerhed;

| 34. | er bekymret over, at Xinjiang er fanget i en ond cirkel, eftersom der på den ene side findes voldelige separatist- og ekstremistgrupper blandt de tyrkisktalende muslimske uygurer, som imidlertid ikke repræsenterer store flertal, og at Beijing på den anden side — med henblik på at opnå stabilitet — i stigende grad reagerer på social uro med undertrykkelse ved bl.a. at øge sikkerhedsapparatets tilstedeværelse i regionen, hvilket gør mange uygurer fjendtlige over for Beijing og giver næring til den uygurske befolknings antipati over for hankinesere; beklager den marginalisering af uygur-folkets kultur i Xinjiang, som bl.a. forbyder tjenestemænd at besøge moskéer og visse steder at overholde ramadanen; opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre deres yderste for at iværksætte en reel dialog med det uygurske samfund og til at beskytte den uygurske befolknings kulturelle identitet; bemærker med bekymring de rejserestriktioner, navnlig i Tibet og Xinjiang, som kan pålægges EU-borgere, især når der er tale om diplomater og journalister; bemærker, at der ikke findes sådanne restriktioner for kinesiske borgere (herunder for diplomater og journalister) i nogen af EU's medlemsstater; opfordrer derfor indtrængende til, at der tages skridt til at håndhæve princippet om gensidighed; |
| --- | --- |

34.

er bekymret over, at Xinjiang er fanget i en ond cirkel, eftersom der på den ene side findes voldelige separatist- og ekstremistgrupper blandt de tyrkisktalende muslimske uygurer, som imidlertid ikke repræsenterer store flertal, og at Beijing på den anden side — med henblik på at opnå stabilitet — i stigende grad reagerer på social uro med undertrykkelse ved bl.a. at øge sikkerhedsapparatets tilstedeværelse i regionen, hvilket gør mange uygurer fjendtlige over for Beijing og giver næring til den uygurske befolknings antipati over for hankinesere; beklager den marginalisering af uygur-folkets kultur i Xinjiang, som bl.a. forbyder tjenestemænd at besøge moskéer og visse steder at overholde ramadanen; opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre deres yderste for at iværksætte en reel dialog med det uygurske samfund og til at beskytte den uygurske befolknings kulturelle identitet; bemærker med bekymring de rejserestriktioner, navnlig i Tibet og Xinjiang, som kan pålægges EU-borgere, især når der er tale om diplomater og journalister; bemærker, at der ikke findes sådanne restriktioner for kinesiske borgere (herunder for diplomater og journalister) i nogen af EU's medlemsstater; opfordrer derfor indtrængende til, at der tages skridt til at håndhæve princippet om gensidighed;

| 35. | udtrykker sin medfølelse og solidaritet med befolkningen i Hongkong til støtte for demokratiske reformer; fremhæver, at Hongkongs selvstændighed er sikret i forfatningen (Basic Law); mener, at indførelsen af fuldt udbyggede almindelige direkte valg i Det Særlige Administrative Område Hongkong er fuldt ud foreneligt med princippet om »ét land — to systemer«; beklager, at det ikke var muligt at færdiggøre reformen af valgloven med henblik på udnævnelse af Hongkongs statsoverhoved; udtrykker håb om, at der kan indledes en ny reformproces i nær fremtid med henblik på at give befolkningen i Hongkong ret til direkte valg i 2017, som muliggør et reelt valg blandt forskellige kandidater; glæder sig over den fælles rapport af 24. april 2015 fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet: »Det Særlige Administrative Område Hongkong: Årsrapport 2014« og støtter EU's tilsagn om at styrke demokrati, herunder retsstatsprincippet, et uafhængigt retsvæsen, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, gennemsigtighed samt informations- og ytringsfrihed i Hongkong; |
| --- | --- |

35.

udtrykker sin medfølelse og solidaritet med befolkningen i Hongkong til støtte for demokratiske reformer; fremhæver, at Hongkongs selvstændighed er sikret i forfatningen (Basic Law); mener, at indførelsen af fuldt udbyggede almindelige direkte valg i Det Særlige Administrative Område Hongkong er fuldt ud foreneligt med princippet om »ét land — to systemer«; beklager, at det ikke var muligt at færdiggøre reformen af valgloven med henblik på udnævnelse af Hongkongs statsoverhoved; udtrykker håb om, at der kan indledes en ny reformproces i nær fremtid med henblik på at give befolkningen i Hongkong ret til direkte valg i 2017, som muliggør et reelt valg blandt forskellige kandidater; glæder sig over den fælles rapport af 24. april 2015 fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet: »Det Særlige Administrative Område Hongkong: Årsrapport 2014« og støtter EU's tilsagn om at styrke demokrati, herunder retsstatsprincippet, et uafhængigt retsvæsen, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, gennemsigtighed samt informations- og ytringsfrihed i Hongkong;

| 36. | støtter kraftigt princippet om »ét land — to systemer« som et grundlag for gode relationer mellem de to særlige administrative områder Hongkong og Macao og det kinesiske fastland; |
| --- | --- |

36.

støtter kraftigt princippet om »ét land — to systemer« som et grundlag for gode relationer mellem de to særlige administrative områder Hongkong og Macao og det kinesiske fastland;

| 37. | udtrykker sin bekymring over den nylige politiske og civile uro i Hongkong og opfordrer Kina til over for Hongkongs befolkning at overholde sin forpligtelse til at sikre beskyttelse af deres rettigheder og frihedsrettigheder i medfør af den kinesisk-britiske fælleserklæring fra 1984; |
| --- | --- |

37.

udtrykker sin bekymring over den nylige politiske og civile uro i Hongkong og opfordrer Kina til over for Hongkongs befolkning at overholde sin forpligtelse til at sikre beskyttelse af deres rettigheder og frihedsrettigheder i medfør af den kinesisk-britiske fælleserklæring fra 1984;

Situationen udadtil

| 38. | bemærker, at præsident Xi Jinpings »kinesiske drøm« om national foryngelse siden dennes lancering lægger op til, at Kina skal spille en stærkere og mere proaktiv rolle i verden; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at undersøge muligheden for sammen med USA at udvikle en fælles tilgang til Kina på ethvert område, hvor dette ville kunne bidrage til at fremme EU's interesser; understreger, at Kinas vedvarende fremkomst som en global magtfaktor kræver en hurtig og stadig revurdering af EU's strategiske prioriteringer i forbindelserne med Kina; understreger nødvendigheden af, at en verdensmagt som Kina i en global og uafhængig kontekst og på en mere aktiv og konstruktiv måde bidrager til at imødegå globale udfordringer og regionale konflikter og skabe en multilateral verdensorden, som respekterer folkeretten, de universelle værdier og fred; mener, at Kina i stigende grad bør indtage sin plads blandt verdens førende lande og handle i overensstemmelse med de regler, der gælder for alle; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at præsident Xi Jinpings »kinesiske drøm« om national foryngelse siden dennes lancering lægger op til, at Kina skal spille en stærkere og mere proaktiv rolle i verden; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at undersøge muligheden for sammen med USA at udvikle en fælles tilgang til Kina på ethvert område, hvor dette ville kunne bidrage til at fremme EU's interesser; understreger, at Kinas vedvarende fremkomst som en global magtfaktor kræver en hurtig og stadig revurdering af EU's strategiske prioriteringer i forbindelserne med Kina; understreger nødvendigheden af, at en verdensmagt som Kina i en global og uafhængig kontekst og på en mere aktiv og konstruktiv måde bidrager til at imødegå globale udfordringer og regionale konflikter og skabe en multilateral verdensorden, som respekterer folkeretten, de universelle værdier og fred; mener, at Kina i stigende grad bør indtage sin plads blandt verdens førende lande og handle i overensstemmelse med de regler, der gælder for alle;

| 39. | bemærker den prioritet, som præsident Xi tillægger forholdet til USA i betragtning af hans forslag om at indlede en »ny type stormagtsforbindelse« mellem Kina, USA og andre regionale aktører; er tilhænger af en mere konstruktiv tilgang til en ny verdensorden, som Kina bør bidrage til at konstruere og integrere, og som skal bygge på de universelle værdier menneskerettigheder, demokrati og menneskers sikkerhed; opfordrer EU til at være mere aktiv i Asien og til at samarbejde med Kina, USA og andre regionale aktører om at skabe større stabilitet i regionen; |
| --- | --- |

39.

bemærker den prioritet, som præsident Xi tillægger forholdet til USA i betragtning af hans forslag om at indlede en »ny type stormagtsforbindelse« mellem Kina, USA og andre regionale aktører; er tilhænger af en mere konstruktiv tilgang til en ny verdensorden, som Kina bør bidrage til at konstruere og integrere, og som skal bygge på de universelle værdier menneskerettigheder, demokrati og menneskers sikkerhed; opfordrer EU til at være mere aktiv i Asien og til at samarbejde med Kina, USA og andre regionale aktører om at skabe større stabilitet i regionen;

| 40. | understreger, at den nylige hvidbog om Kinas militære strategi anfører Beijings intentioner om at udbygge den kinesiske flåde og udvide omfanget af dens aktiviteter ved at skifte fra et »kystforsvar« til et »forsvar på åbent hav«; beklager den ensidige etablering af en luftforsvarsidentifikationszone og det deraf følgende krav om luftkontrol på japansk og sydkoreansk territorium; opfordrer til at indtage en afbalanceret holdning med henblik på at undgå bekymringer fra Kinas naboers side og for at undgå, at der skabes flere spændinger i Stillehavet og Det Indiske Ocean, samt for at sikre Europas afgørende interesse for så vidt angår fri sejlads på havene; |
| --- | --- |

40.

understreger, at den nylige hvidbog om Kinas militære strategi anfører Beijings intentioner om at udbygge den kinesiske flåde og udvide omfanget af dens aktiviteter ved at skifte fra et »kystforsvar« til et »forsvar på åbent hav«; beklager den ensidige etablering af en luftforsvarsidentifikationszone og det deraf følgende krav om luftkontrol på japansk og sydkoreansk territorium; opfordrer til at indtage en afbalanceret holdning med henblik på at undgå bekymringer fra Kinas naboers side og for at undgå, at der skabes flere spændinger i Stillehavet og Det Indiske Ocean, samt for at sikre Europas afgørende interesse for så vidt angår fri sejlads på havene;

| 41. | finder det beklageligt, at flere parter i strid med hensigtserklæringen fra 2002 gør krav på Spratly-øerne, og er især bekymret over det massive omfang af Kinas nuværende bestræbelser, som omfatter opbygning af militære faciliteter, havne og mindst ét landingsfelt; advarer specifikt mod den overhængende fare for en øget tilstedeværelse af og sammenstød mellem rivaliserende flådefartøjer og flypatruljer i området og mod den eventuelle etablering af en luftforsvarsidentifikationszone (IDAZ) i luftrummet over Det Sydkinesiske Hav; |
| --- | --- |

41.

finder det beklageligt, at flere parter i strid med hensigtserklæringen fra 2002 gør krav på Spratly-øerne, og er især bekymret over det massive omfang af Kinas nuværende bestræbelser, som omfatter opbygning af militære faciliteter, havne og mindst ét landingsfelt; advarer specifikt mod den overhængende fare for en øget tilstedeværelse af og sammenstød mellem rivaliserende flådefartøjer og flypatruljer i området og mod den eventuelle etablering af en luftforsvarsidentifikationszone (IDAZ) i luftrummet over Det Sydkinesiske Hav;

| 42. | er fortsat foruroliget over de voksende spændinger mellem parter i Det Sydkinesiske Hav og opfordrer derfor alle involverede parter til at undgå ensidige provokerende handlinger i Det Sydkinesiske Hav og understreger betydningen af fredelig tvistbilæggelse baseret på folkeretten og ved hjælp af upartisk international mægling, såsom FN's havretskonvention (UNCLOS); finder det beklageligt, at Kina nægter at anerkende både UNCLOS' og Voldgiftsdomstolens jurisdiktion; opfordrer indtrængende Kina til at tage sit standpunkt op til fornyet overvejelse og opfordrer alle parter, herunder Kina, til at respektere UNCLOS' sluttelige beslutning; mener, at en fredelig løsning af spændingerne i Det Syd- og Østkinesiske Hav muligvis kan opnås gennem forhandlinger om og fælles gennemførelse af adfærdskodekser for en fredelig udnyttelse af de pågældende havområder, herunder etablering af sikre handelsruter og fiskerikvoter eller fordeling af områder til efterforskning efter ressourcer; støtter den indtrængende opfordring til en hurtig vedtagelse af en adfærdskodeks for Det Sydkinesiske Hav, som blev fremsat på det 26. ASEAN-topmøde; glæder sig over den aftale, der for nylig blev indgået mellem Kina og ASEAN, om at fremskynde høringer vedrørende en adfærdskodeks for tvisterne i Det Sydkinesiske Hav; noterer sig Taiwans fredsinitiativ for Det Sydkinesiske Hav, der tilsigter at opnå konsensus om en adfærdskodeks og etablering af en mekanisme, der giver alle parter mulighed for at samarbejde om i fællesskab at udnytte de naturlige og marine ressourcer i regionen; støtter alle foranstaltninger, der bidrager til at gøre Det Sydkinesiske Hav til et fredens og samarbejdets hav (Sea of Peace and Cooperation); |
| --- | --- |

42.

er fortsat foruroliget over de voksende spændinger mellem parter i Det Sydkinesiske Hav og opfordrer derfor alle involverede parter til at undgå ensidige provokerende handlinger i Det Sydkinesiske Hav og understreger betydningen af fredelig tvistbilæggelse baseret på folkeretten og ved hjælp af upartisk international mægling, såsom FN's havretskonvention (UNCLOS); finder det beklageligt, at Kina nægter at anerkende både UNCLOS' og Voldgiftsdomstolens jurisdiktion; opfordrer indtrængende Kina til at tage sit standpunkt op til fornyet overvejelse og opfordrer alle parter, herunder Kina, til at respektere UNCLOS' sluttelige beslutning; mener, at en fredelig løsning af spændingerne i Det Syd- og Østkinesiske Hav muligvis kan opnås gennem forhandlinger om og fælles gennemførelse af adfærdskodekser for en fredelig udnyttelse af de pågældende havområder, herunder etablering af sikre handelsruter og fiskerikvoter eller fordeling af områder til efterforskning efter ressourcer; støtter den indtrængende opfordring til en hurtig vedtagelse af en adfærdskodeks for Det Sydkinesiske Hav, som blev fremsat på det 26. ASEAN-topmøde; glæder sig over den aftale, der for nylig blev indgået mellem Kina og ASEAN, om at fremskynde høringer vedrørende en adfærdskodeks for tvisterne i Det Sydkinesiske Hav; noterer sig Taiwans fredsinitiativ for Det Sydkinesiske Hav, der tilsigter at opnå konsensus om en adfærdskodeks og etablering af en mekanisme, der giver alle parter mulighed for at samarbejde om i fællesskab at udnytte de naturlige og marine ressourcer i regionen; støtter alle foranstaltninger, der bidrager til at gøre Det Sydkinesiske Hav til et fredens og samarbejdets hav (Sea of Peace and Cooperation);

| 43. | opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastsat i den europæiske strategi for sikkerhed til søs, at identificere truslerne mod freden og sikkerheden i området såvel som på globalt plan, i tilfælde af at der skulle opstå væbnede konflikter i Det Øst- og Sydkinesiske Hav, hvilke risici, dette ville indebære for friheden og sikkerheden til søs i regionen samt for de specifikt europæiske interesser; mener, at EU, i betragtning af at andre aktører (især Australien) allerede er meget aktive i Stillehavet på det politiske plan, bør sætte sin lid til bilateralt og multilateralt samarbejde med henblik på at yde et effektivt bidrag til sikkerheden i regionen; |
| --- | --- |

43.

opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastsat i den europæiske strategi for sikkerhed til søs, at identificere truslerne mod freden og sikkerheden i området såvel som på globalt plan, i tilfælde af at der skulle opstå væbnede konflikter i Det Øst- og Sydkinesiske Hav, hvilke risici, dette ville indebære for friheden og sikkerheden til søs i regionen samt for de specifikt europæiske interesser; mener, at EU, i betragtning af at andre aktører (især Australien) allerede er meget aktive i Stillehavet på det politiske plan, bør sætte sin lid til bilateralt og multilateralt samarbejde med henblik på at yde et effektivt bidrag til sikkerheden i regionen;

| 44. | opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at udnytte alle sine indflydelsesmuligheder for at sikre stabilitet på Den Koreanske Halvø og tilskynde Nordkorea til at genoptage forhandlingerne om en troværdig atomafrustning og til at tage konkrete skridt til atomafrustning; minder om, at Kina fortsat er Nordkoreas vigtigste allierede og opfordrer derfor den kinesiske regering og det internationale samfund til at spille en konstruktiv rolle med hensyn til hurtigt at imødegå den alvorlige menneskerettighedssituation i Nordkorea, herunder til at tage hånd om de tusindvis af flygtninge fra Nordkorea, som passerer grænsen til Kina på flugt fra forfærdelige forhold i deres hjemland; opfordrer indtrængende den kinesiske regering til i overensstemmelse med sine forpligtelser som deltagerstat i FN's flygtningekonvention ikke at nægte disse flygtninge deres ret til at søge asyl og til ikke at tvangshjemsende dem til Nordkorea, men derimod beskytte deres grundlæggende menneskerettigheder; opfordrer EU til at lægge diplomatisk pres på den kinesiske regering i denne henseende i overensstemmelse med dets globale ikkespredningmål; |
| --- | --- |

44.

opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at udnytte alle sine indflydelsesmuligheder for at sikre stabilitet på Den Koreanske Halvø og tilskynde Nordkorea til at genoptage forhandlingerne om en troværdig atomafrustning og til at tage konkrete skridt til atomafrustning; minder om, at Kina fortsat er Nordkoreas vigtigste allierede og opfordrer derfor den kinesiske regering og det internationale samfund til at spille en konstruktiv rolle med hensyn til hurtigt at imødegå den alvorlige menneskerettighedssituation i Nordkorea, herunder til at tage hånd om de tusindvis af flygtninge fra Nordkorea, som passerer grænsen til Kina på flugt fra forfærdelige forhold i deres hjemland; opfordrer indtrængende den kinesiske regering til i overensstemmelse med sine forpligtelser som deltagerstat i FN's flygtningekonvention ikke at nægte disse flygtninge deres ret til at søge asyl og til ikke at tvangshjemsende dem til Nordkorea, men derimod beskytte deres grundlæggende menneskerettigheder; opfordrer EU til at lægge diplomatisk pres på den kinesiske regering i denne henseende i overensstemmelse med dets globale ikkespredningmål;

| 45. | opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at udøve indflydelse på Pakistan med henblik på at overtale landet til at undgå brændstofustabilitet i regionen; |
| --- | --- |

45.

opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at udøve indflydelse på Pakistan med henblik på at overtale landet til at undgå brændstofustabilitet i regionen;

| 46. | glæder sig over samarbejdet mellem EU og Kina om sikkerhed og forsvar, herunder operationerne til bekæmpelse af piratvirksomhed i Adenbugten, og opfordrer til, at der gennemføres yderligere kombinerede tiltag med henblik på at tackle globale sikkerheds- og forsvarsspørgsmål, såsom terrorisme; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over samarbejdet mellem EU og Kina om sikkerhed og forsvar, herunder operationerne til bekæmpelse af piratvirksomhed i Adenbugten, og opfordrer til, at der gennemføres yderligere kombinerede tiltag med henblik på at tackle globale sikkerheds- og forsvarsspørgsmål, såsom terrorisme;

| 47. | henleder Beijings opmærksomhed på den uomgængelige rolle, som USA og EU spiller for så vidt angår Kinas moderniseringsmål; minder endvidere Beijing om de internationale forpligtelser og ansvar med hensyn til at bidrage til at skabe fred og global sikkerhed, som påhviler Kina som et permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd; beklager i denne forbindelse, at Kina i partnerskab med Rusland konstant har blokeret for en FN-indsats i Syrien, hvor Bashar al Assad nu i mere end fire år har ført en dødbringende krig mod den syriske befolkning; |
| --- | --- |

47.

henleder Beijings opmærksomhed på den uomgængelige rolle, som USA og EU spiller for så vidt angår Kinas moderniseringsmål; minder endvidere Beijing om de internationale forpligtelser og ansvar med hensyn til at bidrage til at skabe fred og global sikkerhed, som påhviler Kina som et permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd; beklager i denne forbindelse, at Kina i partnerskab med Rusland konstant har blokeret for en FN-indsats i Syrien, hvor Bashar al Assad nu i mere end fire år har ført en dødbringende krig mod den syriske befolkning;

| 48. | understreger vigtigheden af gensidig tillid og samarbejde mellem Kina og EU og andre centrale internationale aktører med henblik på at tackle globale sikkerhedsspørgsmål; håber, at Kina vil tilbyde sin støtte til EU- og USA-ledede initiativer, der sigter mod at sætte en stopper for de overtrædelser af folkeretten, der forårsager konflikten i det østlige Ukraine, og genoprette Ukraines territoriale integritet og suverænitet efter Ruslands aggression; |
| --- | --- |

48.

understreger vigtigheden af gensidig tillid og samarbejde mellem Kina og EU og andre centrale internationale aktører med henblik på at tackle globale sikkerhedsspørgsmål; håber, at Kina vil tilbyde sin støtte til EU- og USA-ledede initiativer, der sigter mod at sætte en stopper for de overtrædelser af folkeretten, der forårsager konflikten i det østlige Ukraine, og genoprette Ukraines territoriale integritet og suverænitet efter Ruslands aggression;

Menneskerettighedssituationen

| 49. | bemærker, at der er et stærkt modsætningsforhold mellem det officielle kinesiske ønske om at anerkende menneskerettighedernes universalitet og den forværrede menneskerettighedssituation; bemærker, at den seneste forværring af menneskerettighedssituationen og frihedsrettighederne i Kina begyndte i 2013 og har intensiveret en allerede eksisterende undertrykkelse af befolkningen og begrænset spillerummet for ytringsfrihed og fredelig støtte til civilsamfundet yderligere; er dybt bekymret over anholdelsen af, retssagen mod og domfældelsen af en lang række menneskerettighedsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og regeringskritikere og over den omstændighed, at mere end 100 menneskerettighedsadvokater og -aktivister er blevet tilbageholdt og afhørt af det kinesiske politi; opfordrer de kinesiske myndigheder til at løslade alle, der er tilbageholdt, og til at sikre, at de kan udøve deres erhverv uden hindringer; |
| --- | --- |

49.

bemærker, at der er et stærkt modsætningsforhold mellem det officielle kinesiske ønske om at anerkende menneskerettighedernes universalitet og den forværrede menneskerettighedssituation; bemærker, at den seneste forværring af menneskerettighedssituationen og frihedsrettighederne i Kina begyndte i 2013 og har intensiveret en allerede eksisterende undertrykkelse af befolkningen og begrænset spillerummet for ytringsfrihed og fredelig støtte til civilsamfundet yderligere; er dybt bekymret over anholdelsen af, retssagen mod og domfældelsen af en lang række menneskerettighedsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og regeringskritikere og over den omstændighed, at mere end 100 menneskerettighedsadvokater og -aktivister er blevet tilbageholdt og afhørt af det kinesiske politi; opfordrer de kinesiske myndigheder til at løslade alle, der er tilbageholdt, og til at sikre, at de kan udøve deres erhverv uden hindringer;

| 50. | mener, at stærke og vedvarende forbindelser mellem EU og Kina skal udgøre et effektivt grundlag for en moden, meningsfyldt og åben dialog om menneskerettigheder baseret på gensidig respekt; mener endvidere, at 40-året for forbindelserne mellem EU og Kina i 2015 rummer en reel mulighed for at gøre fremskridt på dette område; |
| --- | --- |

50.

mener, at stærke og vedvarende forbindelser mellem EU og Kina skal udgøre et effektivt grundlag for en moden, meningsfyldt og åben dialog om menneskerettigheder baseret på gensidig respekt; mener endvidere, at 40-året for forbindelserne mellem EU og Kina i 2015 rummer en reel mulighed for at gøre fremskridt på dette område;

| 51. | opfordrer indtrængende EU til i enhver dialog og på ethvert plan fortsat at presse på for en forbedring af menneskerettighedssituationen i Kina og til at inkludere menneskerettighedsklausuler i enhver bilateral traktat, som indgås med Kina; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende EU til i enhver dialog og på ethvert plan fortsat at presse på for en forbedring af menneskerettighedssituationen i Kina og til at inkludere menneskerettighedsklausuler i enhver bilateral traktat, som indgås med Kina;

| 52. | glæder sig over den 33. dialog mellem EU og Kina om menneskerettigheder den 8.- 9. december 2014; bemærker, at dialogen som følge af pres fra andre internationale partnere har bidraget til visse konkrete handlinger; understreger, at EU ved flere lejligheder har gjort det klart, at det med dialogen ønskede at opnå mere håndgribelige forbedringer i menneskerettighedssituationen på stedet; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over den 33. dialog mellem EU og Kina om menneskerettigheder den 8.- 9. december 2014; bemærker, at dialogen som følge af pres fra andre internationale partnere har bidraget til visse konkrete handlinger; understreger, at EU ved flere lejligheder har gjort det klart, at det med dialogen ønskede at opnå mere håndgribelige forbedringer i menneskerettighedssituationen på stedet;

| 53. | minder om, at de universelle menneskerettigheder altid har været det centrale spørgsmål i menneskerettighedsdialogerne mellem EU og Kina; bemærker med bekymring, at universalprincippet ifølge den officielle kinesiske opfattelse anfægtes under henvisning til kulturelle forskelle, og at dette er blevet en vigtig kilde til begrebsmæssige forskelle, som fører til manglende forståelse og mistillid i forbindelserne mellem EU og Kina og til en begrænsning af fremskridt i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina; opfordrer derfor de kinesiske ledere til at genoverveje deres tilgang til dette spørgsmål og til at respektere menneskerettighedernes universalitet i overensstemmelse med verdenserklæringen om menneskerettigheder; opfordrer indtrængende til, at EU-institutionerne arbejder sammen med de kinesiske myndigheder i deres dialoger med henblik på at fremme respekten for universaliteten; |
| --- | --- |

53.

minder om, at de universelle menneskerettigheder altid har været det centrale spørgsmål i menneskerettighedsdialogerne mellem EU og Kina; bemærker med bekymring, at universalprincippet ifølge den officielle kinesiske opfattelse anfægtes under henvisning til kulturelle forskelle, og at dette er blevet en vigtig kilde til begrebsmæssige forskelle, som fører til manglende forståelse og mistillid i forbindelserne mellem EU og Kina og til en begrænsning af fremskridt i menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina; opfordrer derfor de kinesiske ledere til at genoverveje deres tilgang til dette spørgsmål og til at respektere menneskerettighedernes universalitet i overensstemmelse med verdenserklæringen om menneskerettigheder; opfordrer indtrængende til, at EU-institutionerne arbejder sammen med de kinesiske myndigheder i deres dialoger med henblik på at fremme respekten for universaliteten;

| 54. | er fortsat meget bekymret over, at Kina i dag er verdens største bøddel og fortsat i hemmelighed idømmer tusindvis af mennesker dødsstraf hvert år uden hensyntagen til internationale minimumsstandarder for anvendelsen af dødsstraf; understreger endnu engang, at afskaffelse af dødsstraf bidrager til at fremme den menneskelige værdighed og til at videreudvikle menneskerettighederne; |
| --- | --- |

54.

er fortsat meget bekymret over, at Kina i dag er verdens største bøddel og fortsat i hemmelighed idømmer tusindvis af mennesker dødsstraf hvert år uden hensyntagen til internationale minimumsstandarder for anvendelsen af dødsstraf; understreger endnu engang, at afskaffelse af dødsstraf bidrager til at fremme den menneskelige værdighed og til at videreudvikle menneskerettighederne;

| 55. | er fortsat bekymret over de vedvarende alvorlige begrænsninger af ytrings-, forenings-, forsamlings- og religionsfriheden og af de aktiviteter, som udføres af menneskerettighedsorganisationer; |
| --- | --- |

55.

er fortsat bekymret over de vedvarende alvorlige begrænsninger af ytrings-, forenings-, forsamlings- og religionsfriheden og af de aktiviteter, som udføres af menneskerettighedsorganisationer;

| 56. | beklager den ofte diskriminerende behandling, som religiøse og etniske mindretal i Kina er udsat for; |
| --- | --- |

56.

beklager den ofte diskriminerende behandling, som religiøse og etniske mindretal i Kina er udsat for;

| 57. | kritiserer det forhold, at regeringen — selv om religionsfrihed ikke er en forfatningssikret rettighed i Kina — i praksis begrænser religiøs praksis til officielt godkendte og anerkendte religiøse organisationer; støtter de kinesiske kirkers modstand mod regeringens fornyede strategi om at inddæmme kristendommen og skabe en kinesisk kristen teologi; fordømmer navnlig den igangværende antikristne kampagne i provinsen Zhejiang, hvorunder snesevis af kirker er blevet revet ned og mere end 400 kors fjernet i 2014; deler kirkernes bekymring hvad angår andre provinser, hvor der er en stærk kristen tilstedeværelse; fordømmer desuden de kampagner imod buddhisme, der gennemføres ved at anvende tilgangen med »patriotisk uddannelse«, herunder foranstaltningerne til statsforvaltning af tibetanske buddhistiske klostre; fordømmer de »juridiske uddannelsesprogrammer« for buddhistiske munke og nonner; kan hverken forstå eller acceptere forbuddet mod billeder af Dalai Lama i Kina; er bekymret over, at Kinas straffelovgivning misbruges til at forfølge tibetanere og buddhister, hvis religiøse aktiviteter sidestilles med »separatisme«, og ser sin bekymring bekræftet i, at munke og nonner nu tegner sig for ca. 44 % af de politiske fanger i Tibet; beklager, at miljøet for at praktisere buddhisme i Tibet er blevet væsentligt forværret efter de tibetanske demonstrationer i marts 2008, og at den kinesiske regering har vedtaget en mere gennemgribende tilgang til »patriotisk uddannelse«, herunder foranstaltninger til at detailstyre de tibetanske buddhistiske munkeanliggender, f.eks. gennem ikke-valgte forvaltningskomitéer, der er installeret i hvert kloster, »juridiske uddannelsesprogrammer« for munke og nonner, som tilsigter at sikre, at disse »ikke deltager i aktiviteter, der opsplitter fædrelandet og forstyrrer den sociale orden«, samt et forbud mod billeder af Dalai Lama; |
| --- | --- |

57.

kritiserer det forhold, at regeringen — selv om religionsfrihed ikke er en forfatningssikret rettighed i Kina — i praksis begrænser religiøs praksis til officielt godkendte og anerkendte religiøse organisationer; støtter de kinesiske kirkers modstand mod regeringens fornyede strategi om at inddæmme kristendommen og skabe en kinesisk kristen teologi; fordømmer navnlig den igangværende antikristne kampagne i provinsen Zhejiang, hvorunder snesevis af kirker er blevet revet ned og mere end 400 kors fjernet i 2014; deler kirkernes bekymring hvad angår andre provinser, hvor der er en stærk kristen tilstedeværelse; fordømmer desuden de kampagner imod buddhisme, der gennemføres ved at anvende tilgangen med »patriotisk uddannelse«, herunder foranstaltningerne til statsforvaltning af tibetanske buddhistiske klostre; fordømmer de »juridiske uddannelsesprogrammer« for buddhistiske munke og nonner; kan hverken forstå eller acceptere forbuddet mod billeder af Dalai Lama i Kina; er bekymret over, at Kinas straffelovgivning misbruges til at forfølge tibetanere og buddhister, hvis religiøse aktiviteter sidestilles med »separatisme«, og ser sin bekymring bekræftet i, at munke og nonner nu tegner sig for ca. 44 % af de politiske fanger i Tibet; beklager, at miljøet for at praktisere buddhisme i Tibet er blevet væsentligt forværret efter de tibetanske demonstrationer i marts 2008, og at den kinesiske regering har vedtaget en mere gennemgribende tilgang til »patriotisk uddannelse«, herunder foranstaltninger til at detailstyre de tibetanske buddhistiske munkeanliggender, f.eks. gennem ikke-valgte forvaltningskomitéer, der er installeret i hvert kloster, »juridiske uddannelsesprogrammer« for munke og nonner, som tilsigter at sikre, at disse »ikke deltager i aktiviteter, der opsplitter fædrelandet og forstyrrer den sociale orden«, samt et forbud mod billeder af Dalai Lama;

| 58. | bemærker, at præsident Xi har fremført visse tilsagn om at der skal ske omfattende fremskridt med hensyn til at lede landet i overensstemmelse med den gældende lovgivning samt med hensyn til bekæmpelse af korruption; er imidlertid dybt bekymret over den nylige arrestation af over 200 advokater, hovedsageligt advokater, der beskæftiger sig med menneskerettighedssager, hvoraf mange anklages for »at forstyrre den offentlige orden« og for at forsøge på at undergrave partiet, samt at myndighederne har hævdet, at sådanne drastiske foranstaltninger reelt tjener til at forsvare det kinesiske retssystem; understreger, at disse foranstaltninger strider imod myndighedernes påstand om at ville fremme retsstatsprincippet, og at de undergraver enhver indsats for at gennemføre politiske reformer; |
| --- | --- |

58.

bemærker, at præsident Xi har fremført visse tilsagn om at der skal ske omfattende fremskridt med hensyn til at lede landet i overensstemmelse med den gældende lovgivning samt med hensyn til bekæmpelse af korruption; er imidlertid dybt bekymret over den nylige arrestation af over 200 advokater, hovedsageligt advokater, der beskæftiger sig med menneskerettighedssager, hvoraf mange anklages for »at forstyrre den offentlige orden« og for at forsøge på at undergrave partiet, samt at myndighederne har hævdet, at sådanne drastiske foranstaltninger reelt tjener til at forsvare det kinesiske retssystem; understreger, at disse foranstaltninger strider imod myndighedernes påstand om at ville fremme retsstatsprincippet, og at de undergraver enhver indsats for at gennemføre politiske reformer;

| 59. | minder om, at socioøkonomiske rettigheder ifølge den officielle kinesiske opfattelse fortsat prioriteres højere end individuelle borgerlige og politiske rettigheder, mens disse rettigheder ifølge europæisk opfattelse er grundlæggende og lige vigtige, og at økonomisk udvikling og menneskerettigheder går hånd i hånd, hvilket er et udtryk for, at menneskerettighederne i Europa og Kina opfattes forskelligt fra officiel side; understreger endvidere, at den omfattende beskyttelse af menneskerettighederne er afgørende for den fortsatte økonomiske vækst i Kina, og opfordrer derfor indtrængende de kinesiske myndigheder til at sikre respekten for både socioøkonomiske og borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

59.

minder om, at socioøkonomiske rettigheder ifølge den officielle kinesiske opfattelse fortsat prioriteres højere end individuelle borgerlige og politiske rettigheder, mens disse rettigheder ifølge europæisk opfattelse er grundlæggende og lige vigtige, og at økonomisk udvikling og menneskerettigheder går hånd i hånd, hvilket er et udtryk for, at menneskerettighederne i Europa og Kina opfattes forskelligt fra officiel side; understreger endvidere, at den omfattende beskyttelse af menneskerettighederne er afgørende for den fortsatte økonomiske vækst i Kina, og opfordrer derfor indtrængende de kinesiske myndigheder til at sikre respekten for både socioøkonomiske og borgerlige og politiske rettigheder;

| 60. | kritiserer Kinas meget restriktive mediemiljø og strengt kontrollerede digitale domæne, hvor udenlandsk, herunder europæisk, webindhold blokeres, og hvor indenlandsk indhold, der anses for at være en politisk trussel, rutinemæssigt slettes og censureres; protesterer kraftigt imod det store antal kinesiske borgere, som er fængslet for overtrædelser, der involverer ytringsfrihed, navnlig på internettet; |
| --- | --- |

60.

kritiserer Kinas meget restriktive mediemiljø og strengt kontrollerede digitale domæne, hvor udenlandsk, herunder europæisk, webindhold blokeres, og hvor indenlandsk indhold, der anses for at være en politisk trussel, rutinemæssigt slettes og censureres; protesterer kraftigt imod det store antal kinesiske borgere, som er fængslet for overtrædelser, der involverer ytringsfrihed, navnlig på internettet;

| 61. | er dybt bekymret over, at den kinesiske regering fortsætter sin hårde politiske linje over for det tibetanske folk, navnlig ved at forkaste Dalai Lamas såkaldte »Middle Way Approach«, som hverken går ud på at kræve uafhængighed eller separation, men derimod ægte autonomi for Tibet inden for Folkerepublikken Kinas rammer; opfordrer den kinesiske regering til atter at indgå i en dialog med tibetanske repræsentanter; protesterer mod CPC's marginalisering af den tibetanske kultur og opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at respektere det tibetanske folks ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og religionsfrihed; beklager forværringen af den humanitære situation i Tibet, som har ført til en stigning i antallet af selvafbrændinger; bemærker med bekymring, at der for nylig er vedtaget kriminaliseringsforanstaltninger for så vidt angår selvafbrænding, der tager sigte på at straffe dem, der angiveligt er associeret med selvafbrændere; beklager tvangsbosættelsen af over 2 mio. tibetanske nomader og hyrder i de såkaldte »nye socialistiske landsbyer«, som har fundet sted siden 2006, eftersom de er afskåret fra lægebehandling, uddannelse og velfærd; er ligeledes bekymret over den vedvarende overførsel af hankinesere til Tibet; udtrykker sin bekymring over sagerne om tortur, forsvindinger og vilkårlige tilbageholdelser samt nægtelsen af adgang til lægebehandling for fanger, herunder for munken Tenzin Delek Rinpoche og ti andre fremtrædende tibetanske fanger; kræver, at der foretages en detaljeret undersøgelse af alle dødsfald i fængsler; er dybt bekymret over forringelsen af Tibets miljø; understreger, at det tibetanske plateau opvarmes hurtigt, og at dette kan føre til, at Tibets gletsjere smelter, hvoraf mange forsyner de største floder i Asien med vand; |
| --- | --- |

61.

er dybt bekymret over, at den kinesiske regering fortsætter sin hårde politiske linje over for det tibetanske folk, navnlig ved at forkaste Dalai Lamas såkaldte »Middle Way Approach«, som hverken går ud på at kræve uafhængighed eller separation, men derimod ægte autonomi for Tibet inden for Folkerepublikken Kinas rammer; opfordrer den kinesiske regering til atter at indgå i en dialog med tibetanske repræsentanter; protesterer mod CPC's marginalisering af den tibetanske kultur og opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at respektere det tibetanske folks ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og religionsfrihed; beklager forværringen af den humanitære situation i Tibet, som har ført til en stigning i antallet af selvafbrændinger; bemærker med bekymring, at der for nylig er vedtaget kriminaliseringsforanstaltninger for så vidt angår selvafbrænding, der tager sigte på at straffe dem, der angiveligt er associeret med selvafbrændere; beklager tvangsbosættelsen af over 2 mio. tibetanske nomader og hyrder i de såkaldte »nye socialistiske landsbyer«, som har fundet sted siden 2006, eftersom de er afskåret fra lægebehandling, uddannelse og velfærd; er ligeledes bekymret over den vedvarende overførsel af hankinesere til Tibet; udtrykker sin bekymring over sagerne om tortur, forsvindinger og vilkårlige tilbageholdelser samt nægtelsen af adgang til lægebehandling for fanger, herunder for munken Tenzin Delek Rinpoche og ti andre fremtrædende tibetanske fanger; kræver, at der foretages en detaljeret undersøgelse af alle dødsfald i fængsler; er dybt bekymret over forringelsen af Tibets miljø; understreger, at det tibetanske plateau opvarmes hurtigt, og at dette kan føre til, at Tibets gletsjere smelter, hvoraf mange forsyner de største floder i Asien med vand;

| 62. | opfordrer indtrængende de europæiske virksomheder, der investerer i Kina, til at overholde internationale arbejdsstandarder og til at forpligte sig til at gå videre end de kinesiske arbejdstagerrettigheder, såfremt disse ikke lever op til de internationalt anerkendte standarder; |
| --- | --- |

62.

opfordrer indtrængende de europæiske virksomheder, der investerer i Kina, til at overholde internationale arbejdsstandarder og til at forpligte sig til at gå videre end de kinesiske arbejdstagerrettigheder, såfremt disse ikke lever op til de internationalt anerkendte standarder;

Forbindelserne hen over Taiwanstrædet

| 63. | mener, at både Kina og Taiwan er vigtige økonomiske partnere i Asien og Stillehavsområdet; glæder sig over enhver markant forbedring af forbindelserne hen over Taiwanstrædet; støtter forhandlingerne om en bilateral investeringsaftale mellem EU og Taiwan, da Taiwan på regionalt plan er den bedste port og det bedste springbræt til Kina for EU's virksomheder, og eftersom talrige lande, herunder Folkerepublikken Kina har indgået sådanne (de facto) aftaler med Taiwan; |
| --- | --- |

63.

mener, at både Kina og Taiwan er vigtige økonomiske partnere i Asien og Stillehavsområdet; glæder sig over enhver markant forbedring af forbindelserne hen over Taiwanstrædet; støtter forhandlingerne om en bilateral investeringsaftale mellem EU og Taiwan, da Taiwan på regionalt plan er den bedste port og det bedste springbræt til Kina for EU's virksomheder, og eftersom talrige lande, herunder Folkerepublikken Kina har indgået sådanne (de facto) aftaler med Taiwan;

| 64. | noterer sig, at den kinesiske regering ikke har gjort indsigelse imod Taiwans deltagelse i visse FN-organisationer (såsom WHO, ICAO); udtrykker sin bekymring over den kinesiske regerings fornyede bekræftelse af Kinas antiløsrivelseslov fra 2005, der gør det muligt at anvende militære midler i tilfælde af, at Taiwan fremsætter en uafhængighedserklæring; beklager, at der stadig er 1 500 langtrækkende missiler, der er rettet mod Taiwan fra det sydlige Kina; er af den opfattelse, at en gradvis demilitarisering af regionen vil fremme tilnærmelsen mellem parterne yderligere; understreger, at alle tvister hen over Taiwanstrædet bør løses med fredelige midler på grundlag af folkeretten; understreger, at mødet mellem højtstående embedsmænd fra de to sider af Taiwanstrædet om øen Kinmen den 23. maj 2015 var et opmuntrende skridt; bemærker, at dette møde var det tredje formelle møde mellem kinesiske og taiwanske chefer for anliggender vedrørende Taiwanstrædet; støtter initiativer, der udvikler forbindelserne hen over Taiwanstrædet på en fredelig måde; |
| --- | --- |

64.

noterer sig, at den kinesiske regering ikke har gjort indsigelse imod Taiwans deltagelse i visse FN-organisationer (såsom WHO, ICAO); udtrykker sin bekymring over den kinesiske regerings fornyede bekræftelse af Kinas antiløsrivelseslov fra 2005, der gør det muligt at anvende militære midler i tilfælde af, at Taiwan fremsætter en uafhængighedserklæring; beklager, at der stadig er 1 500 langtrækkende missiler, der er rettet mod Taiwan fra det sydlige Kina; er af den opfattelse, at en gradvis demilitarisering af regionen vil fremme tilnærmelsen mellem parterne yderligere; understreger, at alle tvister hen over Taiwanstrædet bør løses med fredelige midler på grundlag af folkeretten; understreger, at mødet mellem højtstående embedsmænd fra de to sider af Taiwanstrædet om øen Kinmen den 23. maj 2015 var et opmuntrende skridt; bemærker, at dette møde var det tredje formelle møde mellem kinesiske og taiwanske chefer for anliggender vedrørende Taiwanstrædet; støtter initiativer, der udvikler forbindelserne hen over Taiwanstrædet på en fredelig måde;

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen, medlemsstaternes, tiltrædelseslandenes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter samt regeringen i Folkerepublikken Kina, den kinesiske Nationale Folkekongres samt Taiwans regering og lovgivende forsamling, Yuan. |
| --- | --- |

65.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen, medlemsstaternes, tiltrædelseslandenes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter samt regeringen i Folkerepublikken Kina, den kinesiske Nationale Folkekongres samt Taiwans regering og lovgivende forsamling, Yuan.

---

(1)  EFT L 250 af 19.9.1985, s. 2.

(2)  EFT L 6 af 11.1.2000, s. 40.

(3)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 33.

(4)  EUT C 239 E af 20.8.2013, s. 1.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0096.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0462.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0094.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0075.

(9)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 219.

(10)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 132.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0097.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0411.

(13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0412.

(14)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 80.

(15)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 185.

(16)  EUT C 349 E af 29.11.2013, s. 98.

(17)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0603.

(18)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0252.

(19)  EUT C 288 E af 25.11.2006, s. 59.

(20)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 471.

(21)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 118.

(22)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 121.

(23)  Vedtagne tekster, EUT C 332 E af 15.11.2013, s. 185.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/106

---

P8_TA(2015)0459

Forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forberedelse til det humanitære verdenstopmøde: udfordringer og muligheder for humanitær bistand (2015/2051(INI))

(2017/C 399/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til resolution 46/182 fra FN's Generalforsamling af 19. december 1991 om styrkelse af koordineringen af humanitær katastrofebistand (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 46/182 fra FN's Generalforsamling af 19. december 1991 om styrkelse af koordineringen af humanitær katastrofebistand (1),

| — | der henviser til forandringsdagsordenen fra de humanitære FN-organisationers Fælles Stående Komité (IASC) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til forandringsdagsordenen fra de humanitære FN-organisationers Fælles Stående Komité (IASC) (2),

| — | der henviser til principperne for partnerskab (som Global Humanitarian Platform har tilsluttet sig) af 12. juli 2007 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til principperne for partnerskab (som Global Humanitarian Platform har tilsluttet sig) af 12. juli 2007 (3),

| — | der henviser til resolution 64/290 fra FN's Generalforsamling af 9. juli 2010 om retten til uddannelse i nødsituationer (4) og de relevante retningslinjer, herunder dem fra UNICEF og UNESCO, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 64/290 fra FN's Generalforsamling af 9. juli 2010 om retten til uddannelse i nødsituationer (4) og de relevante retningslinjer, herunder dem fra UNICEF og UNESCO,

| — | der henviser til retningslinjerne fra IASC om integrering af foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold i humanitære indsatser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne fra IASC om integrering af foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold i humanitære indsatser (5),

| — | der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, som blev vedtaget på FN's tredje verdenskonference om reduktion af katastroferisici, der blev afholdt fra den 14. til den 18. marts 2015 i Sendai, Japan (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, som blev vedtaget på FN's tredje verdenskonference om reduktion af katastroferisici, der blev afholdt fra den 14. til den 18. marts 2015 i Sendai, Japan (6),

| — | der henviser til resolution 69/313 fra FN's Generalforsamling af 27. juli 2015 om indførelse af Addis Abeba-handlingsplanen fra den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 69/313 fra FN's Generalforsamling af 27. juli 2015 om indførelse af Addis Abeba-handlingsplanen fra den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering (7),

| — | der henviser til drøftelserne i forbindelse med forberedelsen af den 32. internationale konference for Røde Kors og Røde Halvmåne den 8.-10. december 2015 i Genève, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne i forbindelse med forberedelsen af den 32. internationale konference for Røde Kors og Røde Halvmåne den 8.-10. december 2015 i Genève,

| — | der henviser til »Global Humanitarian Assistance Report 2015« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Global Humanitarian Assistance Report 2015« (8),

| — | der henviser til »Global Humanitarian Overview« fra juni 2015 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Global Humanitarian Overview« fra juni 2015 (9),

| — | der henviser til principperne for god humanitær donoradfærd (GHD) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til principperne for god humanitær donoradfærd (GHD) (10),

| — | der henviser til FN's højniveaupanel om finansiering af humanitær bistand, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's højniveaupanel om finansiering af humanitær bistand,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand (11),

| — | der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2007 (i det følgende benævnt »den europæiske konsensus«) — en fælles erklæring undertegnet af Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne (12) og handlingsplanen dertil, som skal fornys, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand fra 2007 (i det følgende benævnt »den europæiske konsensus«) — en fælles erklæring undertegnet af Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne (12) og handlingsplanen dertil, som skal fornys,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 375/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af det frivillige europæiske korps for humanitær bistand (initiativet »EU-bistandsfrivillige«) (13) og til den årlige rapport om gennemførelsen af initiativet EU-bistandsfrivillige i 2014 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 375/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af det frivillige europæiske korps for humanitær bistand (initiativet »EU-bistandsfrivillige«) (13) og til den årlige rapport om gennemførelsen af initiativet EU-bistandsfrivillige i 2014 (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU af 17. december 2013 om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU af 17. december 2013 om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme (15),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Gender in Humanitarian Aid: Different Needs, Adapted Assistance« (SWD(2013)0290) (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »Gender in Humanitarian Aid: Different Needs, Adapted Assistance« (SWD(2013)0290) (16),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet »Årsrapport om Den Europæiske Unions politik for humanitær bistand og civilbeskyttelse og gennemførelsen heraf i 2014« (COM(2015)0406) (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet »Årsrapport om Den Europæiske Unions politik for humanitær bistand og civilbeskyttelse og gennemførelsen heraf i 2014« (COM(2015)0406) (17),

| — | der henviser til den årlige aktivitetsrapport for 2014 fra Kommissionens GD for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO) (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til den årlige aktivitetsrapport for 2014 fra Kommissionens GD for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO) (18),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. juni 2015 om fælles principper for kontantbaseret bistand til flere formål som reaktion på de humanitære behov (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. juni 2015 om fælles principper for kontantbaseret bistand til flere formål som reaktion på de humanitære behov (19),

| — | der henviser til FN-konventionen om barnets rettigheder af 20. november 1989 (UNRC), og den valgfri protokol dertil vedrørende inddragelse af børn i væbnede konflikter af 25. maj 2000; der henviser til EU’s retningslinjer om børn og væbnede konflikter (opdateret i 2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om barnets rettigheder af 20. november 1989 (UNRC), og den valgfri protokol dertil vedrørende inddragelse af børn i væbnede konflikter af 25. maj 2000; der henviser til EU’s retningslinjer om børn og væbnede konflikter (opdateret i 2008),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om et nyt globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015 (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om et nyt globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015 (20),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 28. maj 2013 om EU's strategi til styrkelse af resiliens (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 28. maj 2013 om EU's strategi til styrkelse af resiliens (21),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2014 om Hyogohandlingsplanen for perioden efter 2015: risikostyring med henblik på modstandsdygtighed (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2014 om Hyogohandlingsplanen for perioden efter 2015: risikostyring med henblik på modstandsdygtighed (22),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. december 2014 om en forandringsdagsorden for perioden efter 2015 (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. december 2014 om en forandringsdagsorden for perioden efter 2015 (23),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 9. september 2015»Håndtering af flygtningekrisen i Europa: EU-Udenrigstjenestens rolle« (JOIN(2015)0040) (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 9. september 2015»Håndtering af flygtningekrisen i Europa: EU-Udenrigstjenestens rolle« (JOIN(2015)0040) (24),

| — | der henviser til de regionale, tematiske og globale høringer som forberedelse til det globale humanitære topmøde (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til de regionale, tematiske og globale høringer som forberedelse til det globale humanitære topmøde (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2014 om EU og den globale udviklingsramme for perioden efter 2015 (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om situationen i Yemen (28), til sin beslutning af 11. juni 2015 om situationen i Nepal efter jordskælvene (29), til sin beslutning af 30. april 2015 om situationen i Yarmoukflygtningelejren i Syrien (30), til sin beslutning af 12. marts 2015 om Sydsudan, herunder de seneste børnebortførelser (31), til sin beslutning af 12. februar 2015 om den humanitære krise i Irak og Syrien, særlig i forbindelse med IS (32) og til sin beslutning af 15. januar 2015 om situationen i Libyen (33), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om situationen i Yemen (28), til sin beslutning af 11. juni 2015 om situationen i Nepal efter jordskælvene (29), til sin beslutning af 30. april 2015 om situationen i Yarmoukflygtningelejren i Syrien (30), til sin beslutning af 12. marts 2015 om Sydsudan, herunder de seneste børnebortførelser (31), til sin beslutning af 12. februar 2015 om den humanitære krise i Irak og Syrien, særlig i forbindelse med IS (32) og til sin beslutning af 15. januar 2015 om situationen i Libyen (33),

| — | der henviser til sine beslutninger af 10. september 2015 om migration og flygtninge i Europa (34), og af 29. april 2015 om de seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitikker (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 10. september 2015 om migration og flygtninge i Europa (34), og af 29. april 2015 om de seneste tragedier i Middelhavet og EU's migrations- og asylpolitikker (35),

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori det på ny bekræftes, at EU skal »sikre sammenhæng mellem sine politikker og aktiviteter, samtidig med at der tages højde for alle Unionens mål«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori det på ny bekræftes, at EU skal »sikre sammenhæng mellem sine politikker og aktiviteter, samtidig med at der tages højde for alle Unionens mål«,

| — | der henviser til artikel 208 i TEUF, hvori det fastsættes, at »Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i TEUF, hvori det fastsættes, at »Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene«,

| — | der henviser til artikel 214 i TEUF om Unionens aktiviteter på området humanitær bistand, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 214 i TEUF om Unionens aktiviteter på området humanitær bistand,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. september 2015»Frem mod det humanitære verdenstopmøde: Et globalt partnerskab, der kan sikre en principbaseret og effektiv humanitær indsats« (COM(2015)0419) (36) og det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2015)0166) (37), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. september 2015»Frem mod det humanitære verdenstopmøde: Et globalt partnerskab, der kan sikre en principbaseret og effektiv humanitær indsats« (COM(2015)0419) (36) og det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2015)0166) (37),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og til udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og til udtalelser fra Udenrigsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0332/2015),

| A. | der henviser til, at vi i en meget skrøbelig verden står over for en stigning i mangfoldigheden, hyppigheden og intensiteten af natur- og sultkatastrofer og en hidtil uset optrapning af konflikternes antal og kompleksitet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vi i en meget skrøbelig verden står over for en stigning i mangfoldigheden, hyppigheden og intensiteten af natur- og sultkatastrofer og en hidtil uset optrapning af konflikternes antal og kompleksitet;

| B. | der henviser til, at voksende udfordringer, såsom urbanisering, hurtig befolkningstilvækst, demografiske ændringer, hyppigere og større naturkatastrofer, miljøforringelse, ørkendannelse, klimaændringer, mange langvarige og samtidige konflikter med regionale konsekvenser og ressourceknaphed i tilslutning til følgerne af fattigdom, ulighed, migration, fordrivelse og sårbarhed, har medført en dramatisk stigning i behovet for humanitær bistand i hele verden; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at voksende udfordringer, såsom urbanisering, hurtig befolkningstilvækst, demografiske ændringer, hyppigere og større naturkatastrofer, miljøforringelse, ørkendannelse, klimaændringer, mange langvarige og samtidige konflikter med regionale konsekvenser og ressourceknaphed i tilslutning til følgerne af fattigdom, ulighed, migration, fordrivelse og sårbarhed, har medført en dramatisk stigning i behovet for humanitær bistand i hele verden;

| C. | der henviser til, at antallet af mennesker i nød er mere end fordoblet siden 2004 til over 100 mio. i 2015; der henviser til, at 250 mio. mennesker er berørt af humanitære kriser; der henviser til, at antallet af tvangsfordrevne mennesker har nået sit højdepunkt siden Anden Verdenskrig med næsten 60 mio., herunder næsten 40 mio., som er fordrevne i deres hjemlande; der henviser til, at over halvdelen af verdens flygtninge er børn; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at antallet af mennesker i nød er mere end fordoblet siden 2004 til over 100 mio. i 2015; der henviser til, at 250 mio. mennesker er berørt af humanitære kriser; der henviser til, at antallet af tvangsfordrevne mennesker har nået sit højdepunkt siden Anden Verdenskrig med næsten 60 mio., herunder næsten 40 mio., som er fordrevne i deres hjemlande; der henviser til, at over halvdelen af verdens flygtninge er børn;

| D. | der henviser til, at en milliard mennesker risikerer at blive fordrevet på grund af klimaændringer i 2050, og at mere end 40 % af verdens befolkning lever i områder med alvorlig vandmangel; der henviser til, at de økonomiske tab som følge af naturkatastrofer sandsynligvis vil stige drastisk i forhold til de nuværende årlige tab på 300 mia. USD; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en milliard mennesker risikerer at blive fordrevet på grund af klimaændringer i 2050, og at mere end 40 % af verdens befolkning lever i områder med alvorlig vandmangel; der henviser til, at de økonomiske tab som følge af naturkatastrofer sandsynligvis vil stige drastisk i forhold til de nuværende årlige tab på 300 mia. USD;

| E. | der henviser til, at de voksende behov og udfordringer, fraværet af vedvarende tilsagn og de stigende udgifter til humanitær bistand i løbet af de seneste otte år har bidraget til, at det nuværende humanitære system har nået sin kapacitetsmæssige grænse og har tvunget en række organisationer til midlertidigt at suspendere fødevarebistand, midlertidig indkvartering og andre livreddende humanitære operationer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de voksende behov og udfordringer, fraværet af vedvarende tilsagn og de stigende udgifter til humanitær bistand i løbet af de seneste otte år har bidraget til, at det nuværende humanitære system har nået sin kapacitetsmæssige grænse og har tvunget en række organisationer til midlertidigt at suspendere fødevarebistand, midlertidig indkvartering og andre livreddende humanitære operationer;

| F. | der henviser til, at humanitære nødhjælpsorganisationers hospitaler ofte er genstand for angreb med masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at der stadigt oftere er trusler mod og angreb på humanitære hjælpearbejdere; der henviser til, at de humanitære hjælpearbejderes og de tilskadekomnes sikkerhed meget ofte er truet; der henviser til, at disse angreb udgør en krænkelse af den humanitære folkeret og en alvorlig fare for den humanitære bistands fremtid; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at humanitære nødhjælpsorganisationers hospitaler ofte er genstand for angreb med masseødelæggelsesvåben; der henviser til, at der stadigt oftere er trusler mod og angreb på humanitære hjælpearbejdere; der henviser til, at de humanitære hjælpearbejderes og de tilskadekomnes sikkerhed meget ofte er truet; der henviser til, at disse angreb udgør en krænkelse af den humanitære folkeret og en alvorlig fare for den humanitære bistands fremtid;

| G. | der henviser til, at de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed og de grundlæggende regler inden for den humanitære folkeret og menneskerettighederne som fastlagt i Genèvekonventionerne og tillægsprotokollerne hertil bør udgøre en central del af alle humanitære aktioner; der henviser til, at beskyttelsen af fordrevne personer bør garanteres ubetinget; der henviser til, at bistandsuafhængighed, dvs. bistand, der er uafhængig af politiske, økonomiske eller sikkerhedsmæssige betragtninger eller nogen anden form for forskelsbehandling, bør prioriteres; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de humanitære principper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed og de grundlæggende regler inden for den humanitære folkeret og menneskerettighederne som fastlagt i Genèvekonventionerne og tillægsprotokollerne hertil bør udgøre en central del af alle humanitære aktioner; der henviser til, at beskyttelsen af fordrevne personer bør garanteres ubetinget; der henviser til, at bistandsuafhængighed, dvs. bistand, der er uafhængig af politiske, økonomiske eller sikkerhedsmæssige betragtninger eller nogen anden form for forskelsbehandling, bør prioriteres;

| H. | der henviser til, at alle parter i en konflikt, herunder statslige og ikkestatslige væbnede parter, skal give humanitære aktører den fornødne adgang til at tage sig af udsatte, konfliktramte civilbefolkninger; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at alle parter i en konflikt, herunder statslige og ikkestatslige væbnede parter, skal give humanitære aktører den fornødne adgang til at tage sig af udsatte, konfliktramte civilbefolkninger;

| I. | der henviser til, at kvinder og børn ikke blot er særligt sårbare og uforholdsmæssigt udsatte i katastroferamte områder, både under og efter den umiddelbare nødsituation, de risikerer også udnyttelse, marginalisering, infektioner og seksuel og kønsbaseret vold brugt som våben; der henviser til, at kvinder og børn udsættes for øgede risici som følge af fordrivelse og sammenbrud inden for de normale beskyttelses- og støttestrukturer; der henviser til, at ifølge den humanitære folkeret skal al nødvendige lægebehandling ydes uden forskelsbehandling til piger og kvinder voldtaget i krig; der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationen har angivet usikker abort som en af de tre førende årsager til dødeligheden blandt mødre; der henviser til, at mødres sundhed, rådgivning af kvinder, der er ofre for voldtægt, og uddannelse og skolegang til fordrevne børn udgør store udfordringer i flygtningelejrene; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kvinder og børn ikke blot er særligt sårbare og uforholdsmæssigt udsatte i katastroferamte områder, både under og efter den umiddelbare nødsituation, de risikerer også udnyttelse, marginalisering, infektioner og seksuel og kønsbaseret vold brugt som våben; der henviser til, at kvinder og børn udsættes for øgede risici som følge af fordrivelse og sammenbrud inden for de normale beskyttelses- og støttestrukturer; der henviser til, at ifølge den humanitære folkeret skal al nødvendige lægebehandling ydes uden forskelsbehandling til piger og kvinder voldtaget i krig; der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationen har angivet usikker abort som en af de tre førende årsager til dødeligheden blandt mødre; der henviser til, at mødres sundhed, rådgivning af kvinder, der er ofre for voldtægt, og uddannelse og skolegang til fordrevne børn udgør store udfordringer i flygtningelejrene;

| J. | der henviser til, at den samlede appel om humanitær bistand for 2015 er nået op på et rekordhøjt niveau i FN's historie, tæt på 19 mia. EUR; der henviser til, at der på trods af rekordhøje bidrag fra donorer, blev kun en fjerdedel af den samlede appel finansieret, og at EU har kæmpet for at yde finansiering til globale humanitære appeller og ECHO-operationer; der henviser til, at dette forstærker behovet for globalt koordineret, rettidig, forudsigelig og fleksibel finansiering, som er skræddersyet til forskellige sammenhænge og opretholdes ved hjælp af et nyt offentlig-privat partnerskab for innovativt beredskab og ved hjælp af leveringsmetoderne; der henviser til, at EU har tilstræbt at yde finansiering til globale humanitære appeller og ECHO-operationer; der henviser til, at den fornyede bekræftelse af støttemålet på 0,7 % og rettidig indfrielse af tilsagn er af endnu større betydning i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den samlede appel om humanitær bistand for 2015 er nået op på et rekordhøjt niveau i FN's historie, tæt på 19 mia. EUR; der henviser til, at der på trods af rekordhøje bidrag fra donorer, blev kun en fjerdedel af den samlede appel finansieret, og at EU har kæmpet for at yde finansiering til globale humanitære appeller og ECHO-operationer; der henviser til, at dette forstærker behovet for globalt koordineret, rettidig, forudsigelig og fleksibel finansiering, som er skræddersyet til forskellige sammenhænge og opretholdes ved hjælp af et nyt offentlig-privat partnerskab for innovativt beredskab og ved hjælp af leveringsmetoderne; der henviser til, at EU har tilstræbt at yde finansiering til globale humanitære appeller og ECHO-operationer; der henviser til, at den fornyede bekræftelse af støttemålet på 0,7 % og rettidig indfrielse af tilsagn er af endnu større betydning i denne sammenhæng;

| K. | der henviser til, at de fleste humanitære kriser har menneskerelaterede årsager; der henviser til, at 80 % af EU's internationale humanitære bistand er koncentreret om menneskeskabte kriser, som i bund og grund kræver politiske og ikke bare humanitære løsninger; der henviser til, at fattigdom og sårbarhed over for kriser reelt er forbundne, hvilket understreger nødvendigheden af, at man tager fat på krisernes underliggende årsager, opbygger modstandsdygtighed, styrker kapaciteten til tilpasning til naturkatastrofer og klimaændringer samt opfylder de berørte menneskers langsigtede behov; der henviser til, at konsekvenserne af humanitære kriser, såsom med migration og flygtninge, vil blive endnu større, hvis ikke de underliggende årsager tackles, og der sikres en bedre sammenkobling mellem humanitær bistand og udviklingsbistand; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de fleste humanitære kriser har menneskerelaterede årsager; der henviser til, at 80 % af EU's internationale humanitære bistand er koncentreret om menneskeskabte kriser, som i bund og grund kræver politiske og ikke bare humanitære løsninger; der henviser til, at fattigdom og sårbarhed over for kriser reelt er forbundne, hvilket understreger nødvendigheden af, at man tager fat på krisernes underliggende årsager, opbygger modstandsdygtighed, styrker kapaciteten til tilpasning til naturkatastrofer og klimaændringer samt opfylder de berørte menneskers langsigtede behov; der henviser til, at konsekvenserne af humanitære kriser, såsom med migration og flygtninge, vil blive endnu større, hvis ikke de underliggende årsager tackles, og der sikres en bedre sammenkobling mellem humanitær bistand og udviklingsbistand;

| L. | der henviser til, at humanitær bistand og udvikling er indbyrdes forbundne, navnlig i relation til behovet for at styrke modstandsdygtigheden over for katastrofer ved at begrænse de forskellige risici og beskytte mod chok som et afgørende middel til at mindske behovet for humanitær bistand og forhindre mangelfuld uddannelse, sundhed, hygiejne og ernæring såvel som mangelfuld dækning af det basale behov for husly; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at humanitær bistand og udvikling er indbyrdes forbundne, navnlig i relation til behovet for at styrke modstandsdygtigheden over for katastrofer ved at begrænse de forskellige risici og beskytte mod chok som et afgørende middel til at mindske behovet for humanitær bistand og forhindre mangelfuld uddannelse, sundhed, hygiejne og ernæring såvel som mangelfuld dækning af det basale behov for husly;

| M. | der henviser til, at international, lokal og regional koordination, informationsudveksling og fælles programmering, dataindsamling og evalueringer vil bidrage til at forbedre beslutningstagningen, effektiviteten og ansvarliggørelsen i forbindelse med leveringen af bistand; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at international, lokal og regional koordination, informationsudveksling og fælles programmering, dataindsamling og evalueringer vil bidrage til at forbedre beslutningstagningen, effektiviteten og ansvarliggørelsen i forbindelse med leveringen af bistand;

| N. | der henviser til, at der er behov for at udvikle større tillid og yderligere samarbejde mellem aktører i den private sektor, ngo’er, lokale myndigheder, internationale organisationer og regeringer; der henviser til, at virksomheders ressourcer, ekspertise, forsyningskæder, forsknings- og udviklingskapacitet og logistik kan tjene til at sikre mere effektive beredskabs- og nødhjælpsaktioner; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er behov for at udvikle større tillid og yderligere samarbejde mellem aktører i den private sektor, ngo’er, lokale myndigheder, internationale organisationer og regeringer; der henviser til, at virksomheders ressourcer, ekspertise, forsyningskæder, forsknings- og udviklingskapacitet og logistik kan tjene til at sikre mere effektive beredskabs- og nødhjælpsaktioner;

| O. | der henviser til, at EU's humanitære bistand på 909 mio. EUR i 2015 udgør mindre end 1 % af EU’s samlede budget; der henviser til, at en bedre sammenkoblingen af nødhjælp og langsigtet bistand er et middel til at mindske den nuværende forskel mellem de ekstraordinære behov for humanitær nødhjælp og de midler, der er til rådighed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU's humanitære bistand på 909 mio. EUR i 2015 udgør mindre end 1 % af EU’s samlede budget; der henviser til, at en bedre sammenkoblingen af nødhjælp og langsigtet bistand er et middel til at mindske den nuværende forskel mellem de ekstraordinære behov for humanitær nødhjælp og de midler, der er til rådighed;

| P. | der henviser til, at ngo’er og internationale organisationer som Røde Kors og FN’s organer i øjeblikket er de vigtigste aktører i forbindelse med gennemførelsen af humanitær bistand og yder livreddende bistand og beskyttelse til ca. 120 millioner mennesker om året; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ngo’er og internationale organisationer som Røde Kors og FN’s organer i øjeblikket er de vigtigste aktører i forbindelse med gennemførelsen af humanitær bistand og yder livreddende bistand og beskyttelse til ca. 120 millioner mennesker om året;

| Q. | der henviser til, at forebyggelse, national respons og national kapacitet er afgørende, for at behovene kan opfyldes bedst muligt, og for at mindske behovet for international støtte; der henviser til, at i 2015 gik kun 2 % af den samlede internationale humanitære bistand direkte til de lokale og nationale ngo’er i de berørte stater, selv om deres reaktivitet, viden om behovene og mulighed for at nå ud til de berørte mennesker normalt er bedre end andre aktørers; der henviser til, at der er et stigende behov for at sikre ansvarlighed over for kriseramte mennesker og samfund; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at forebyggelse, national respons og national kapacitet er afgørende, for at behovene kan opfyldes bedst muligt, og for at mindske behovet for international støtte; der henviser til, at i 2015 gik kun 2 % af den samlede internationale humanitære bistand direkte til de lokale og nationale ngo’er i de berørte stater, selv om deres reaktivitet, viden om behovene og mulighed for at nå ud til de berørte mennesker normalt er bedre end andre aktørers; der henviser til, at der er et stigende behov for at sikre ansvarlighed over for kriseramte mennesker og samfund;

| R. | der henviser til, at humanitær bistand fortsat bør baseres på de humanitære aktørers vurdering af behovene; der henviser til, at bidragyderne bør afholde sig fra at anvende bistand som et krisestyringsredskab; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at humanitær bistand fortsat bør baseres på de humanitære aktørers vurdering af behovene; der henviser til, at bidragyderne bør afholde sig fra at anvende bistand som et krisestyringsredskab;

| S. | der henviser til, at den humanitære indsats og de redskaber, der anvendes, bør tilpasses de behov, der er påvist gennem en fælles vurdering, og bør afhænge af de forskellige kontekster; der henviser til, at det er vigtigt, at alle bestræbelser sættes ind på at sikre, at respekten for menneskerettighederne og for de specifikke behov hos kvinder, børn, ældre, handicappede, minoriteter og indfødte befolkninger og andre udsatte grupper integreres i den humanitære indsats; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den humanitære indsats og de redskaber, der anvendes, bør tilpasses de behov, der er påvist gennem en fælles vurdering, og bør afhænge af de forskellige kontekster; der henviser til, at det er vigtigt, at alle bestræbelser sættes ind på at sikre, at respekten for menneskerettighederne og for de specifikke behov hos kvinder, børn, ældre, handicappede, minoriteter og indfødte befolkninger og andre udsatte grupper integreres i den humanitære indsats;

| T. | der henviser til, at de globale aktører opfordres til at integrere den humanitære indsats i deres mekanismer til overvågning og rapportering om menneskerettighederne; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at de globale aktører opfordres til at integrere den humanitære indsats i deres mekanismer til overvågning og rapportering om menneskerettighederne;

| U. | der henviser til, at det første humanitære verdenstopmøde, som skal holdes i Istanbul den 23.-24. maj 2016, bør resultere i en omformning af den humanitære struktur, så den bliver mere inkluderende, effektiv, gennemsigtig og reelt global, således at den kan reagere på forventede stigninger i de humanitære behov, der er knyttet til nuværende og fremtidige udfordringer, såsom fødevaresikkerhed, befolkningstilvækst, klimaforandringer, skrøbelighed, nødhjælpsarbejdernes sikkerhed, tvangsfordrivelser og socioøkonomisk udvikling; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det første humanitære verdenstopmøde, som skal holdes i Istanbul den 23.-24. maj 2016, bør resultere i en omformning af den humanitære struktur, så den bliver mere inkluderende, effektiv, gennemsigtig og reelt global, således at den kan reagere på forventede stigninger i de humanitære behov, der er knyttet til nuværende og fremtidige udfordringer, såsom fødevaresikkerhed, befolkningstilvækst, klimaforandringer, skrøbelighed, nødhjælpsarbejdernes sikkerhed, tvangsfordrivelser og socioøkonomisk udvikling;

| V. | der henviser til, at det første humanitære verdenstopmøde vil finde sted efter en række mellemstatslige forhandlinger — om nedbringelse af katastroferisici, udviklingsfinansiering, udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015, dagsordenen om bæredygtig udvikling og klimaforandringer — som vil få afgørende indflydelse på udviklings- og nødhjælpsmiljøet i de næste mange år, og derfor vil give en unik, afgørende og konkret mulighed for sikre overensstemmelse mellem mål, principper og aktiviteter og internationale drøftelser om de mest udsatte menneskers behov og opbyggelse af deres modstandsdygtighed på en mere sammenhængende måde; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det første humanitære verdenstopmøde vil finde sted efter en række mellemstatslige forhandlinger — om nedbringelse af katastroferisici, udviklingsfinansiering, udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015, dagsordenen om bæredygtig udvikling og klimaforandringer — som vil få afgørende indflydelse på udviklings- og nødhjælpsmiljøet i de næste mange år, og derfor vil give en unik, afgørende og konkret mulighed for sikre overensstemmelse mellem mål, principper og aktiviteter og internationale drøftelser om de mest udsatte menneskers behov og opbyggelse af deres modstandsdygtighed på en mere sammenhængende måde;

| W. | der henviser til, at EU som den førende donor har ansvaret for og den nødvendige indflydelse til at påtage sig en ledende rolle i bestræbelserne på at finde bedre og mere innovative måder, hvorpå man kan opfylde behovene for de millioner af mennesker, der er berørt af konflikter og katastrofer, og tilvejebringe langsigtede løsninger for dem; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at EU som den førende donor har ansvaret for og den nødvendige indflydelse til at påtage sig en ledende rolle i bestræbelserne på at finde bedre og mere innovative måder, hvorpå man kan opfylde behovene for de millioner af mennesker, der er berørt af konflikter og katastrofer, og tilvejebringe langsigtede løsninger for dem;

| X. | der henviser til, at de seneste stigende, globalt akutte fejlernæringsrater og de regionale og internationale afsmittende virkninger af politisk ustabilitet i lande, der er klassificeret på niveau 3, har bragt nye påmindelser om behovet for, at det humanitære verdenstopmøde fremskynder omstillingen af det humanitære system og yder bedre hjælp til mennesker i nød; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de seneste stigende, globalt akutte fejlernæringsrater og de regionale og internationale afsmittende virkninger af politisk ustabilitet i lande, der er klassificeret på niveau 3, har bragt nye påmindelser om behovet for, at det humanitære verdenstopmøde fremskynder omstillingen af det humanitære system og yder bedre hjælp til mennesker i nød;

Fra globale høringer til global handling

| 1. | bifalder FN's generalsekretærs beslutning om at indkalde til det første humanitære verdenstopmøde for et stort antal interessenter og Tyrkiets vilje til at være vært for dette møde; opfordrer EU's medlemsstater til at støtte det humanitære verdenstopmøde og nå til konkrete konklusioner i Rådet med specifikke tilsagn og prioriterede indsatsområder og samtidig tilstræbe operationel effektivitet, fælles kvalitetsstandarder, bedre koordinering og partnerskaber med nye donorer baseret på upartisk bistand såvel som på en fælles forståelse og anvendelse af de humanitære principper om humanitet, neutralitet, upartiskhed, uafhængighed og respekt for forpligtelserne i medfør af den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

1.

bifalder FN's generalsekretærs beslutning om at indkalde til det første humanitære verdenstopmøde for et stort antal interessenter og Tyrkiets vilje til at være vært for dette møde; opfordrer EU's medlemsstater til at støtte det humanitære verdenstopmøde og nå til konkrete konklusioner i Rådet med specifikke tilsagn og prioriterede indsatsområder og samtidig tilstræbe operationel effektivitet, fælles kvalitetsstandarder, bedre koordinering og partnerskaber med nye donorer baseret på upartisk bistand såvel som på en fælles forståelse og anvendelse af de humanitære principper om humanitet, neutralitet, upartiskhed, uafhængighed og respekt for forpligtelserne i medfør af den humanitære folkeret;

| 2. | glæder sig over, at FN har taget initiativ til at indsamle efterretninger fra hele verden for at registrere naturkatastrofer og konflikter og klarlægge, hvordan man redde flere mennesker og beskytte flere mennesker mod virkningerne af sådanne kriser; bifalder desuden afholdelsen af otte regionale høringer, der også omfattede tematiske møder og en global høring — med repræsentanter fra myndigheder, civilsamfund, ngo’er, netværk af frivillige, virksomheder og netværk af religiøse organisationer — såvel som initiativet med onlinehøringer og oprettelse af et højtniveaupanel om finansiering af humanitær bistand, med EU som medformand; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at FN har taget initiativ til at indsamle efterretninger fra hele verden for at registrere naturkatastrofer og konflikter og klarlægge, hvordan man redde flere mennesker og beskytte flere mennesker mod virkningerne af sådanne kriser; bifalder desuden afholdelsen af otte regionale høringer, der også omfattede tematiske møder og en global høring — med repræsentanter fra myndigheder, civilsamfund, ngo’er, netværk af frivillige, virksomheder og netværk af religiøse organisationer — såvel som initiativet med onlinehøringer og oprettelse af et højtniveaupanel om finansiering af humanitær bistand, med EU som medformand;

| 3. | understreger, at de aktuelle store humanitære udfordringer kræver et mere inklusivt, forskelligartet og virkeligt globalt humanitært system, som bør styrkes på det humanitære verdenstopmøde, og som samtidig anerkender diversiteten i det aktuelle humanitære beredskabssystem og den komplementære rolle, som alle aktører spiller; opfordrer EU til at fremme en global konsensus om humanitær aktion, der bekræfter principperne for humanitær bistand og forpligtelserne og rettighederne i henhold til den humanitære folkeret og samtidig sikrer menneskecentrerede og menneskerettighedsbaserede beskyttelsesreaktioner og holder regeringerne ansvarlige for deres rolle og ansvar i forbindelse med beskyttelse af befolkningen; gør opmærksom på de negative virkninger af en politisering af den humanitære bistand og minder om, at et forsvar af og fortsat tilslutning til de grundlæggende humanitære principper er afgørende for at sikre et humanitært rum i områder med konflikter og naturkatastrofer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at de aktuelle store humanitære udfordringer kræver et mere inklusivt, forskelligartet og virkeligt globalt humanitært system, som bør styrkes på det humanitære verdenstopmøde, og som samtidig anerkender diversiteten i det aktuelle humanitære beredskabssystem og den komplementære rolle, som alle aktører spiller; opfordrer EU til at fremme en global konsensus om humanitær aktion, der bekræfter principperne for humanitær bistand og forpligtelserne og rettighederne i henhold til den humanitære folkeret og samtidig sikrer menneskecentrerede og menneskerettighedsbaserede beskyttelsesreaktioner og holder regeringerne ansvarlige for deres rolle og ansvar i forbindelse med beskyttelse af befolkningen; gør opmærksom på de negative virkninger af en politisering af den humanitære bistand og minder om, at et forsvar af og fortsat tilslutning til de grundlæggende humanitære principper er afgørende for at sikre et humanitært rum i områder med konflikter og naturkatastrofer;

| 4. | understreger, at hvis det skal give mening, bør verdenstopmødets slutdokument omfatte en femårig køreplan for udviklingen og operationaliseringen af de konkrete politiske tilsagn, herunder en mellemstatslig overvågnings- og ansvarlighedsramme, en vurdering af hjælpeorganisationernes praksis og en konsekvensanalyse, som omfatter relevante interessenters deltagelse; |
| --- | --- |

4.

understreger, at hvis det skal give mening, bør verdenstopmødets slutdokument omfatte en femårig køreplan for udviklingen og operationaliseringen af de konkrete politiske tilsagn, herunder en mellemstatslig overvågnings- og ansvarlighedsramme, en vurdering af hjælpeorganisationernes praksis og en konsekvensanalyse, som omfatter relevante interessenters deltagelse;

| 5. | opfordrer det humanitære verdenstopmøde til at sikre sammenhæng mellem udviklingsdagsordenen for tiden efter 2015, Sendairammen for katastrofeforebyggelse og De Forenede Nationers konference om klimaændringer (COP 21) i 2015 for at sikre større kohærens på tværs af politikområder og institutioner, hvad angår opbygning af modstandsdygtighed over for katastrofer, og til at kræve, at udviklingsaktørerne spiller en mere aktiv rolle med hensyn til opbygning af modstandskraft; opfordrer donorlandene til i forhold til deres egne nationale politikker at opstille fælles mål, prioriteter og indikatorer, der forbinder disse rammer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer det humanitære verdenstopmøde til at sikre sammenhæng mellem udviklingsdagsordenen for tiden efter 2015, Sendairammen for katastrofeforebyggelse og De Forenede Nationers konference om klimaændringer (COP 21) i 2015 for at sikre større kohærens på tværs af politikområder og institutioner, hvad angår opbygning af modstandsdygtighed over for katastrofer, og til at kræve, at udviklingsaktørerne spiller en mere aktiv rolle med hensyn til opbygning af modstandskraft; opfordrer donorlandene til i forhold til deres egne nationale politikker at opstille fælles mål, prioriteter og indikatorer, der forbinder disse rammer;

| 6. | opfordrer EU og dets medlemsstater til som de største donorer og centrale operationelle aktører at gå foran med et godt eksempel; understreger, at alle EU’s humanitære aktioner bør bygge på principperne om solidaritet, ansvar og ansvarlighed og bør have til formål at sikre, at sårbare personer beskyttes både fysisk og psykisk; opfordrer til en samlet, omfattende og langsigtet løsning for de folkemasser, der flygter fra konfliktramte regioner; bemærker, at Europas rolle og troværdighed på den globale humanitære scene også er på spil i forbindelse med reaktionen i EU på den aktuelle krise; |
| --- | --- |

6.

opfordrer EU og dets medlemsstater til som de største donorer og centrale operationelle aktører at gå foran med et godt eksempel; understreger, at alle EU’s humanitære aktioner bør bygge på principperne om solidaritet, ansvar og ansvarlighed og bør have til formål at sikre, at sårbare personer beskyttes både fysisk og psykisk; opfordrer til en samlet, omfattende og langsigtet løsning for de folkemasser, der flygter fra konfliktramte regioner; bemærker, at Europas rolle og troværdighed på den globale humanitære scene også er på spil i forbindelse med reaktionen i EU på den aktuelle krise;

| 7. | henstiller, at det humanitære verdenstopmøde forpligter sig til en systematisk, resultatbaseret og participatorisk tilgang ved at fastsætte specifikke indikatorer og en arbejdsmetode, der kan styrkes og deles af donorer og gennemførende organer, således at de berørte personer kan deltage i hele cyklussen i forbindelse med den humanitære indsats; opfordrer det humanitære verdenstopmøde til at arbejde hen imod en institutionalisering, bedre overvågning og evaluering af FN’s ramme for ansvarlighed over for de berørte befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

7.

henstiller, at det humanitære verdenstopmøde forpligter sig til en systematisk, resultatbaseret og participatorisk tilgang ved at fastsætte specifikke indikatorer og en arbejdsmetode, der kan styrkes og deles af donorer og gennemførende organer, således at de berørte personer kan deltage i hele cyklussen i forbindelse med den humanitære indsats; opfordrer det humanitære verdenstopmøde til at arbejde hen imod en institutionalisering, bedre overvågning og evaluering af FN’s ramme for ansvarlighed over for de berørte befolkningsgrupper;

| 8. | understreger, at alle aktører i forbindelse med det humanitære verdenstopmøde kan reflektere over det afgørende behov for en FN-reform i retning af en inklusiv, gennemsigtig og effektiv koordinering med en mere inklusiv og operativ IASC, med bedre samarbejde med partnere for at forbedre komplementariteten og med fuld gennemførelse af forandringsdagsordenen og styrkelse af de multilaterale humanitære strukturer for alle kriser ved at etablere et pålideligt system af behovsvurderinger, der tjener som grundlag for fælles appeller (sikring af omfattende finansiel sporing), en ordning med sammenligning af omkostninger mellem instanser og en mekanisme til kontrol og evaluering; |
| --- | --- |

8.

understreger, at alle aktører i forbindelse med det humanitære verdenstopmøde kan reflektere over det afgørende behov for en FN-reform i retning af en inklusiv, gennemsigtig og effektiv koordinering med en mere inklusiv og operativ IASC, med bedre samarbejde med partnere for at forbedre komplementariteten og med fuld gennemførelse af forandringsdagsordenen og styrkelse af de multilaterale humanitære strukturer for alle kriser ved at etablere et pålideligt system af behovsvurderinger, der tjener som grundlag for fælles appeller (sikring af omfattende finansiel sporing), en ordning med sammenligning af omkostninger mellem instanser og en mekanisme til kontrol og evaluering;

| 9. | fastholder, at uden omfattende og betydelige midler vil et sådant globalt tiltag ikke lykkes; understreger, at behandling af nye og vedvarende katastrofer og sårbarheder forudsætter, at man undgår parallelle systemer og sikrer et bredere finansieringsgrundlag, langsigtede forudsigelige investeringer og overholdelse af den nye dagsorden for bæredygtig udvikling, især gennem fremme af fælles risiko- og behovsvurdering, planlægning og finansiering blandt aktører inden for humanitær udvikling og klimaændringer; understreger, at en øget komplementaritet mellem humanitær bistand og udviklingsbistand er nødvendig for at sikre større effektivitet og mindske det humanitære finansieringsgab, og bør gå hånd i hånd med øget udviklingsbistand og humanitær bistand; minder i denne forbindelse om det mangeårige internationale tilsagn om at nå målet på 0,7 % af BNP; |
| --- | --- |

9.

fastholder, at uden omfattende og betydelige midler vil et sådant globalt tiltag ikke lykkes; understreger, at behandling af nye og vedvarende katastrofer og sårbarheder forudsætter, at man undgår parallelle systemer og sikrer et bredere finansieringsgrundlag, langsigtede forudsigelige investeringer og overholdelse af den nye dagsorden for bæredygtig udvikling, især gennem fremme af fælles risiko- og behovsvurdering, planlægning og finansiering blandt aktører inden for humanitær udvikling og klimaændringer; understreger, at en øget komplementaritet mellem humanitær bistand og udviklingsbistand er nødvendig for at sikre større effektivitet og mindske det humanitære finansieringsgab, og bør gå hånd i hånd med øget udviklingsbistand og humanitær bistand; minder i denne forbindelse om det mangeårige internationale tilsagn om at nå målet på 0,7 % af BNP;

| 10. | opfordrer indtrængende EU — som verdens største donor af humanitær bistand — til at udvise lederskab ved det humanitære verdenstopmøde ved at opfordre til mere fleksible metoder til levering af humanitær bistand samt til proaktive og sammenhængende foranstaltninger og effektive redskaber til kriseforebyggelse; opfordrer indtrængende EU og andre donorer til fortsat at leve op til deres finansielle forpligtelser og udvikle metoder til at nedbringe den tid, det tager at omsætte de finansielle forpligtelser til handling på stedet; påpeger desuden betydningen af rapportering om menneskerettighedssituationen som en mekanisme til tidlig varsling af kriser og tilskynder det humanitære verdenstopmøde til at tage hensyn hertil i forbindelse med overgangen fra en kultur baseret på efterfølgende indsats til en kultur baseret på forebyggelse; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende EU — som verdens største donor af humanitær bistand — til at udvise lederskab ved det humanitære verdenstopmøde ved at opfordre til mere fleksible metoder til levering af humanitær bistand samt til proaktive og sammenhængende foranstaltninger og effektive redskaber til kriseforebyggelse; opfordrer indtrængende EU og andre donorer til fortsat at leve op til deres finansielle forpligtelser og udvikle metoder til at nedbringe den tid, det tager at omsætte de finansielle forpligtelser til handling på stedet; påpeger desuden betydningen af rapportering om menneskerettighedssituationen som en mekanisme til tidlig varsling af kriser og tilskynder det humanitære verdenstopmøde til at tage hensyn hertil i forbindelse med overgangen fra en kultur baseret på efterfølgende indsats til en kultur baseret på forebyggelse;

Opfyldelse af konfliktramte menneskers behov

| 11. | opfordrer EU til at sætte beskyttelse i centrum for humanitære behovsbaserede indsatser ved at udvikle en efterlevelsesordning og integrere den overalt i programmeringen; understreger, at det er nødvendigt at institutionalisere den rolle, som beskyttelsesmedarbejdere (protection officers) skal spille, og at udvikle strategiske og integrerede tilgange med tilstrækkelige midler til beskyttelsesaktiviteter også i katastrofesituationernes første faser; opfordrer indtrængende EU til i højere grad at forpligte sig til en menneskerettighedsbaseret tilgang i den humanitære indsats for at sikre respekt for den menneskelige værdighed og behov og rettigheder i særligt sårbare grupper, især kvinder, unge, migranter, hiv-smittede, LGBTI-personer og personer med handicap; |
| --- | --- |

11.

opfordrer EU til at sætte beskyttelse i centrum for humanitære behovsbaserede indsatser ved at udvikle en efterlevelsesordning og integrere den overalt i programmeringen; understreger, at det er nødvendigt at institutionalisere den rolle, som beskyttelsesmedarbejdere (protection officers) skal spille, og at udvikle strategiske og integrerede tilgange med tilstrækkelige midler til beskyttelsesaktiviteter også i katastrofesituationernes første faser; opfordrer indtrængende EU til i højere grad at forpligte sig til en menneskerettighedsbaseret tilgang i den humanitære indsats for at sikre respekt for den menneskelige værdighed og behov og rettigheder i særligt sårbare grupper, især kvinder, unge, migranter, hiv-smittede, LGBTI-personer og personer med handicap;

| 12. | opfordrer EU til på verdenstopmødet at fremme en omfattende aftale om praktiske metoder til at øge respekten for og overholdelsen af humanitær folkeret, international menneskerettighedslovgivning og flygtningelovgivning, f.eks. gennem formidling af oplysninger om humanitær folkeret til regionale og nationale forvaltninger, sikkerhedsstyrker, lokale myndigheder og lokale ledere, og til at støtte Den Internationale Straffedomstols rolle for at forhindre straffriheden for krænkelser af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU til på verdenstopmødet at fremme en omfattende aftale om praktiske metoder til at øge respekten for og overholdelsen af humanitær folkeret, international menneskerettighedslovgivning og flygtningelovgivning, f.eks. gennem formidling af oplysninger om humanitær folkeret til regionale og nationale forvaltninger, sikkerhedsstyrker, lokale myndigheder og lokale ledere, og til at støtte Den Internationale Straffedomstols rolle for at forhindre straffriheden for krænkelser af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning;

| 13. | understreger behovet for at udvide flygtningekonventionen og Kampalakonventionen for at beskytte og bistå fordrevne mennesker over hele verden, samt personer, der er berørt af klimaændringerne, og også for at beskytte dem mod forskellige former for vold, såsom menneskehandel, kønsbaseret vold, og bymæssig og økonomisk vold, da de kan have en velbegrundet frygt for forfølgelse eller risikere at lide alvorlig skade; understreger, at migranter skal tilbydes samme beskyttelse af deres rettigheder som alle andre grupper i krisetider; opfordrer til at være specielt opmærksom på særligt sårbare grupper, f.eks. indvandrere, statsløse og flygtninge, der ofte overses i den humanitære debat; henstiller, at der udvikles en ny generation af menneskerettighedsbeskyttelsesredskaber, der kan bidrage til at beskytte disse personer; |
| --- | --- |

13.

understreger behovet for at udvide flygtningekonventionen og Kampalakonventionen for at beskytte og bistå fordrevne mennesker over hele verden, samt personer, der er berørt af klimaændringerne, og også for at beskytte dem mod forskellige former for vold, såsom menneskehandel, kønsbaseret vold, og bymæssig og økonomisk vold, da de kan have en velbegrundet frygt for forfølgelse eller risikere at lide alvorlig skade; understreger, at migranter skal tilbydes samme beskyttelse af deres rettigheder som alle andre grupper i krisetider; opfordrer til at være specielt opmærksom på særligt sårbare grupper, f.eks. indvandrere, statsløse og flygtninge, der ofte overses i den humanitære debat; henstiller, at der udvikles en ny generation af menneskerettighedsbeskyttelsesredskaber, der kan bidrage til at beskytte disse personer;

| 14. | understreger behovet for en grundlæggende ændring af den støtte, der tilbydes flygtningene og værtslandene og -samfundene; støtter den sammenfattende rapport med henblik på den globale høring, hvori verdenstopmødet opfordres til at behandle en omfattende aftale om modtagelse af flygtninge, som anerkender værtslandenes bidrag, imødeser mere langsigtede, forudsigelige og bæredygtige finansielle pakkeløsninger, der tager sigte på at hjælpe dem, gøre flygtningene selvforsørgende ved at give dem indkomstmuligheder og skabe mere retfærdige vilkår for deres genhusning i tredjelande; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for en grundlæggende ændring af den støtte, der tilbydes flygtningene og værtslandene og -samfundene; støtter den sammenfattende rapport med henblik på den globale høring, hvori verdenstopmødet opfordres til at behandle en omfattende aftale om modtagelse af flygtninge, som anerkender værtslandenes bidrag, imødeser mere langsigtede, forudsigelige og bæredygtige finansielle pakkeløsninger, der tager sigte på at hjælpe dem, gøre flygtningene selvforsørgende ved at give dem indkomstmuligheder og skabe mere retfærdige vilkår for deres genhusning i tredjelande;

| 15. | opfordrer EU og EU's medlemsstater til at arbejde hen imod en fælles global forståelse og operationalisering af de humanitære principper under forberedelsen af verdenstopmødet og til i fællesskab at udvikle en bred, participatorisk adfærdskodeks for nuværende og nye donorer med henblik på at udveksle bedste praksis, lette adgangen til mennesker i nød og styrke de eksisterende forpligtelser vedrørende god donorpraksis, som i GHD-principperne; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU og EU's medlemsstater til at arbejde hen imod en fælles global forståelse og operationalisering af de humanitære principper under forberedelsen af verdenstopmødet og til i fællesskab at udvikle en bred, participatorisk adfærdskodeks for nuværende og nye donorer med henblik på at udveksle bedste praksis, lette adgangen til mennesker i nød og styrke de eksisterende forpligtelser vedrørende god donorpraksis, som i GHD-principperne;

| 16. | opfordrer EU til at fremme indføjelsen af gennemsigtighed og ansvarlighed som retningsgivende principper i verdenstopmødets erklæring ved at anvende særlige markører og opsplittede data (f.eks. efter køn og alder med specifikke variabler for børn) som grundlag for programudformningen og evalueringen, og ved at fremme et internationalt initiativ om en gennemsigtighedsstandard for humanitær bistand med henblik på at sikre en global ansvarlighedsresultatramme til måling af fremskridt; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU til at fremme indføjelsen af gennemsigtighed og ansvarlighed som retningsgivende principper i verdenstopmødets erklæring ved at anvende særlige markører og opsplittede data (f.eks. efter køn og alder med specifikke variabler for børn) som grundlag for programudformningen og evalueringen, og ved at fremme et internationalt initiativ om en gennemsigtighedsstandard for humanitær bistand med henblik på at sikre en global ansvarlighedsresultatramme til måling af fremskridt;

| 17. | understreger, at det er nødvendigt at sørge for ernæring, vand, husly, sanitet og lægebehandling, eftersom disse er grundlæggende rettigheder for ethvert menneske; er yderst bekymret over risikoen for epidemier som følge af frygtelige sanitære forhold og begrænset adgang til sikkert drikkevand og over den manglende adgang til livsvigtige lægemidler under humanitære kriser; opfordrer EU til at påtage sig en ledende rolle med hensyn til at sikre en passende levering af livsvigtige lægemidler og rent drikkevand i forbindelse med humanitære kriser; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det er nødvendigt at sørge for ernæring, vand, husly, sanitet og lægebehandling, eftersom disse er grundlæggende rettigheder for ethvert menneske; er yderst bekymret over risikoen for epidemier som følge af frygtelige sanitære forhold og begrænset adgang til sikkert drikkevand og over den manglende adgang til livsvigtige lægemidler under humanitære kriser; opfordrer EU til at påtage sig en ledende rolle med hensyn til at sikre en passende levering af livsvigtige lægemidler og rent drikkevand i forbindelse med humanitære kriser;

| 18. | opfordrer EU og alle internationale aktører til at forbedre teknikkerne til levering af humanitær bistand i flygtningelejre, navnlig ved at levere mobile laboratorier til bekæmpelse af smitsomme sygdomme, epidemier, forbedring af metoderne til fordeling af nødhjælp — under hensyntagen til de mest udsatte grupper — og forbedring af hygiejne og sanitære infrastrukturer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer EU og alle internationale aktører til at forbedre teknikkerne til levering af humanitær bistand i flygtningelejre, navnlig ved at levere mobile laboratorier til bekæmpelse af smitsomme sygdomme, epidemier, forbedring af metoderne til fordeling af nødhjælp — under hensyntagen til de mest udsatte grupper — og forbedring af hygiejne og sanitære infrastrukturer;

| 19. | understreger behovet for at medtage beskyttelse af børn som en integreret del af de humanitære tiltag og således forebygge og reagere på misbrug, vanrøgt og udnyttelse af børn samt vold mod børn; understreger, at eftersom børn er de væsentligste drivkræfter til forandring, er det vigtigt at skabe børnevenlige områder som led i den humanitære indsats; |
| --- | --- |

19.

understreger behovet for at medtage beskyttelse af børn som en integreret del af de humanitære tiltag og således forebygge og reagere på misbrug, vanrøgt og udnyttelse af børn samt vold mod børn; understreger, at eftersom børn er de væsentligste drivkræfter til forandring, er det vigtigt at skabe børnevenlige områder som led i den humanitære indsats;

| 20. | fremhæver den centrale rolle, som kvinder spiller i konflikt- og postkonfliktsituationer, eftersom de udgør det første beredskab i kriser, hvor de holder sammen på deres familier og lokalsamfund; opfordrer donorerne og regeringerne til at integrere kønsligestillingsaspektet i planlægningen af det humanitære arbejde og til at støtte en styrkelse af kvinders og pigers status; |
| --- | --- |

20.

fremhæver den centrale rolle, som kvinder spiller i konflikt- og postkonfliktsituationer, eftersom de udgør det første beredskab i kriser, hvor de holder sammen på deres familier og lokalsamfund; opfordrer donorerne og regeringerne til at integrere kønsligestillingsaspektet i planlægningen af det humanitære arbejde og til at støtte en styrkelse af kvinders og pigers status;

| 21. | opfordrer indtrængende til, at leveringen af humanitær bistand følger den internationale humanitære folkeret, og at EU’s humanitære bistand ikke gøres til genstand for restriktioner, der pålægges af andre partnerdonorer; udtrykker sin bekymring over og fordømmer den fortsatte anvendelse af voldtægt og andre former for seksuel og kønsbaseret vold mod piger og kvinder som krigsvåben i humanitære nødsituationer; understreger, at denne vold, samt dens fysiske og psykologiske konsekvenser, bør gøres til genstand for drøftelser; henstiller, at man samlet forpligter sig til at sikre, at kvinder og piger er i sikkerhed fra hver enkelt katastrofes eller krises start ved i forbindelse med humanitære kriser at adressere risikoen for seksuel og kønsbaseret vold, ved at skabe større opmærksomhed, ved at sikre retsforfølgelse af gerningsmændene og ved at sikre, at kvinder og piger har adgang til alle ydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, herunder sikker abort, snarere end at gentage en reelt umenneskelig behandling, i overensstemmelse med den humanitære folkeret og som foreskrevet i Genèvekonventionerne og tillægsprotokollerne hertil; |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende til, at leveringen af humanitær bistand følger den internationale humanitære folkeret, og at EU’s humanitære bistand ikke gøres til genstand for restriktioner, der pålægges af andre partnerdonorer; udtrykker sin bekymring over og fordømmer den fortsatte anvendelse af voldtægt og andre former for seksuel og kønsbaseret vold mod piger og kvinder som krigsvåben i humanitære nødsituationer; understreger, at denne vold, samt dens fysiske og psykologiske konsekvenser, bør gøres til genstand for drøftelser; henstiller, at man samlet forpligter sig til at sikre, at kvinder og piger er i sikkerhed fra hver enkelt katastrofes eller krises start ved i forbindelse med humanitære kriser at adressere risikoen for seksuel og kønsbaseret vold, ved at skabe større opmærksomhed, ved at sikre retsforfølgelse af gerningsmændene og ved at sikre, at kvinder og piger har adgang til alle ydelser vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed, herunder sikker abort, snarere end at gentage en reelt umenneskelig behandling, i overensstemmelse med den humanitære folkeret og som foreskrevet i Genèvekonventionerne og tillægsprotokollerne hertil;

| 22. | mener, at alt personale, der er involveret i ydelsen af humanitær bistand, herunder politifolk og militære styrker, bør modtage passende kønssensitiv undervisning, og at der bør indføres en streng adfærdskodeks, der kan forhindre disse aktører i at misbruge deres position, og som kan sikre ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

22.

mener, at alt personale, der er involveret i ydelsen af humanitær bistand, herunder politifolk og militære styrker, bør modtage passende kønssensitiv undervisning, og at der bør indføres en streng adfærdskodeks, der kan forhindre disse aktører i at misbruge deres position, og som kan sikre ligestilling mellem kønnene;

| 23. | opfordrer de humanitære aktører til at integrere strategier til forebyggelse og afbødning af kønsbaseret vold i alle deres sektorspecifikke indsatser og samtidig fremme identificering af nye EU-finansieringsinstrumenter og til med henblik herpå at tage bestik af de reviderede retningslinjer for integrering af foranstaltninger mod kønsbaseret vold i den humanitære indsats, som er udarbejdet af Global Protection Cluster; mener også, at humanitære aktører (herunder EU) bør høre piger og drenge (især unge piger) i alle faser af katastrofeberedskab og katastrofeindsatser; |
| --- | --- |

23.

opfordrer de humanitære aktører til at integrere strategier til forebyggelse og afbødning af kønsbaseret vold i alle deres sektorspecifikke indsatser og samtidig fremme identificering af nye EU-finansieringsinstrumenter og til med henblik herpå at tage bestik af de reviderede retningslinjer for integrering af foranstaltninger mod kønsbaseret vold i den humanitære indsats, som er udarbejdet af Global Protection Cluster; mener også, at humanitære aktører (herunder EU) bør høre piger og drenge (især unge piger) i alle faser af katastrofeberedskab og katastrofeindsatser;

| 24. | opfordrer de respektive humanitære organisationer til at styrke deres koordinering med henblik på at identificere og beskytte ofre og potentielle ofre for seksuel udnyttelse og misbrug; |
| --- | --- |

24.

opfordrer de respektive humanitære organisationer til at styrke deres koordinering med henblik på at identificere og beskytte ofre og potentielle ofre for seksuel udnyttelse og misbrug;

| 25. | anerkender værdien af EU's samlede strategi i forbindelse med samordningen af og sammenhængen i EU's brede vifte af udenrigspolitiske instrumenter til investering i holdbare politiske løsninger; henleder opmærksomheden på de særlige forhold, der kendetegner humanitær bistand, og understreger, at det er absolut nødvendigt at adskille den humanitære indsats fra udenrigspolitiske, sikkerhedsmæssige og terrorbekæmpelsesrelaterede betragtninger gennem indførelse af beskyttelsesmekanismer; beklager dybt alle former for misbrug eller manglende respekt for principperne for humanitær indsats, da et sådant misbrug i betydelig grad undergraver bistandsformidlingen og sikkerheden for det humanitære personale; understreger, at foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme hverken bør underminere eller vanskeliggøre den humanitære indsats, og opfordrer verdenstopmødet til at behandle dette spørgsmål på passende vis; |
| --- | --- |

25.

anerkender værdien af EU's samlede strategi i forbindelse med samordningen af og sammenhængen i EU's brede vifte af udenrigspolitiske instrumenter til investering i holdbare politiske løsninger; henleder opmærksomheden på de særlige forhold, der kendetegner humanitær bistand, og understreger, at det er absolut nødvendigt at adskille den humanitære indsats fra udenrigspolitiske, sikkerhedsmæssige og terrorbekæmpelsesrelaterede betragtninger gennem indførelse af beskyttelsesmekanismer; beklager dybt alle former for misbrug eller manglende respekt for principperne for humanitær indsats, da et sådant misbrug i betydelig grad undergraver bistandsformidlingen og sikkerheden for det humanitære personale; understreger, at foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme hverken bør underminere eller vanskeliggøre den humanitære indsats, og opfordrer verdenstopmødet til at behandle dette spørgsmål på passende vis;

Effektivitet i det humanitære arbejde

| 26. | fordømmer den konsekvente modarbejdelse af forsøg på at levere humanitær bistand og enhver handling, der krænker principperne om beskyttelse mod »undladelse af at yde hjælp eller bistand« og princippet om »non-refoulement«, som alle aktører, uanset om de er medlemmer af EU eller ej, skal overholde i forhold til fordrevne befolkningsgrupper; opfordrer regeringerne til at leve op til deres primære ansvar for at beskytte og hjælpe civilbefolkningen og indføre retlige og politiske rammer der kan lette den humanitære adgang og leveringen af bistand i overensstemmelse med den humanitære folkeret; foreslår, at disse rammer indeholder humanitære skattefritagelser, nedskæringer i transaktionsomkostningerne ved pengeoverførsler og forenklede toldprocedurer; opfordrer donorerne, værtslandenes regeringer og de aktører, der varetager gennemførelsen, til at respektere ydelsen af humanitær bistand og støtte gennem alle mulige kanaler, og til at leve op til deres ansvar for at sikre, at professionel, rettidig, koordineret og passende bistand af høj kvalitet når ud til alle befolkningsgrupper i nød, også i fjerntliggende områder; |
| --- | --- |

26.

fordømmer den konsekvente modarbejdelse af forsøg på at levere humanitær bistand og enhver handling, der krænker principperne om beskyttelse mod »undladelse af at yde hjælp eller bistand« og princippet om »non-refoulement«, som alle aktører, uanset om de er medlemmer af EU eller ej, skal overholde i forhold til fordrevne befolkningsgrupper; opfordrer regeringerne til at leve op til deres primære ansvar for at beskytte og hjælpe civilbefolkningen og indføre retlige og politiske rammer der kan lette den humanitære adgang og leveringen af bistand i overensstemmelse med den humanitære folkeret; foreslår, at disse rammer indeholder humanitære skattefritagelser, nedskæringer i transaktionsomkostningerne ved pengeoverførsler og forenklede toldprocedurer; opfordrer donorerne, værtslandenes regeringer og de aktører, der varetager gennemførelsen, til at respektere ydelsen af humanitær bistand og støtte gennem alle mulige kanaler, og til at leve op til deres ansvar for at sikre, at professionel, rettidig, koordineret og passende bistand af høj kvalitet når ud til alle befolkningsgrupper i nød, også i fjerntliggende områder;

| 27. | er, for så vidt angår bestræbelserne på at sikre en bedre beskyttelse af de humanitære aktører, dybt bekymret over de gentagne angreb på både humanitære hjælpearbejdere og infrastrukturer, herunder hospitaler; understreger, at det er nødvendigt at gøre en større indsats for at forbedre deres sikkerhed, tryghed og fri bevægelighed i overensstemmelse med folkeretten; tilslutter sig, at man systematisk indføjer specifikke klausuler om øget ansvar for beskyttelse af humanitære hjælpearbejdere i lovgivningen og donorernes handlingsplaner for alle lande, såvel som systematisk overvågning og rapportering af angreb mod alle nødhjælpsarbejdere; |
| --- | --- |

27.

er, for så vidt angår bestræbelserne på at sikre en bedre beskyttelse af de humanitære aktører, dybt bekymret over de gentagne angreb på både humanitære hjælpearbejdere og infrastrukturer, herunder hospitaler; understreger, at det er nødvendigt at gøre en større indsats for at forbedre deres sikkerhed, tryghed og fri bevægelighed i overensstemmelse med folkeretten; tilslutter sig, at man systematisk indføjer specifikke klausuler om øget ansvar for beskyttelse af humanitære hjælpearbejdere i lovgivningen og donorernes handlingsplaner for alle lande, såvel som systematisk overvågning og rapportering af angreb mod alle nødhjælpsarbejdere;

| 28. | støtter Kommissionens anbefalinger om en omfattende oversigt over effektivitet; |
| --- | --- |

28.

støtter Kommissionens anbefalinger om en omfattende oversigt over effektivitet;

| 29. | understreger behovet for en fortsat dialog om komplementære roller og mandater for de forskellige humanitære aktører; mener, at der bør være en klar sondring mellem civile humanitære aktører og militære aktører; mener, at den civile humanitære indsats bør prioriteres; opfordrer verdenstopmødet til at udforske nye rammer for bedre koordinering af aktørerne som et centralt element i bestræbelserne på at sikre en mere effektiv og passende humanitær indsats; understreger behovet for en bedre analyse af den lokale operationelle kapacitet og for en bedre fælles vurdering af behov og ansvarlighed i den humanitære indsats; |
| --- | --- |

29.

understreger behovet for en fortsat dialog om komplementære roller og mandater for de forskellige humanitære aktører; mener, at der bør være en klar sondring mellem civile humanitære aktører og militære aktører; mener, at den civile humanitære indsats bør prioriteres; opfordrer verdenstopmødet til at udforske nye rammer for bedre koordinering af aktørerne som et centralt element i bestræbelserne på at sikre en mere effektiv og passende humanitær indsats; understreger behovet for en bedre analyse af den lokale operationelle kapacitet og for en bedre fælles vurdering af behov og ansvarlighed i den humanitære indsats;

| 30. | henstiller, at man seriøst tilstræber effektivt at sikre retten til uddannelse under langvarige humanitære kriser ved at stille de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed, eftersom manglende uddannelse udgør en trussel mod børnenes fremtid og ethvert samfunds videre udvikling; fremhæver betydningen af løbende uddannelse med hensyn til at beskytte og fremme fælles og universelle værdier som menneskelig værdighed, lighed, demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

30.

henstiller, at man seriøst tilstræber effektivt at sikre retten til uddannelse under langvarige humanitære kriser ved at stille de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed, eftersom manglende uddannelse udgør en trussel mod børnenes fremtid og ethvert samfunds videre udvikling; fremhæver betydningen af løbende uddannelse med hensyn til at beskytte og fremme fælles og universelle værdier som menneskelig værdighed, lighed, demokrati og menneskerettigheder;

| 31. | glæder sig i lyset af det alarmerende antal børn, som nægtes uddannelse, og det enorme potentiale, uddannelse udgør i forhold til at øge befolkningens modstandskraft, over Kommissionens tilsagn om at øge finansieringen af uddannelse af børn i humanitære nødsituationer; opfordrer Rådet til at godkende Kommissionens forslag om at afsætte 4 % af EU's budget til humanitær bistand til dette formål; mener, at denne forhøjelse ikke bør resultere i, at der lægges mindre vægt på andre primære behov; |
| --- | --- |

31.

glæder sig i lyset af det alarmerende antal børn, som nægtes uddannelse, og det enorme potentiale, uddannelse udgør i forhold til at øge befolkningens modstandskraft, over Kommissionens tilsagn om at øge finansieringen af uddannelse af børn i humanitære nødsituationer; opfordrer Rådet til at godkende Kommissionens forslag om at afsætte 4 % af EU's budget til humanitær bistand til dette formål; mener, at denne forhøjelse ikke bør resultere i, at der lægges mindre vægt på andre primære behov;

| 32. | udtrykker sin bekymring over den uddannelse og skolegang, der tilbydes børn i flygtningelejre, og opfordrer EU og alle internationale aktører til at øge kapaciteten til at sikre skoleundervisning i flygtningelejrene; |
| --- | --- |

32.

udtrykker sin bekymring over den uddannelse og skolegang, der tilbydes børn i flygtningelejre, og opfordrer EU og alle internationale aktører til at øge kapaciteten til at sikre skoleundervisning i flygtningelejrene;

| 33. | anerkender, at forudsigelighed, operationel fleksibilitet og flerårige bidrag er centrale forudsætninger for at kunne yde effektiv bistand; opfordrer EU og dets medlemsstater til at bekræfte principperne for god humanitær donoradfærd i erklæringen fra det humanitære verdenstopmøde; |
| --- | --- |

33.

anerkender, at forudsigelighed, operationel fleksibilitet og flerårige bidrag er centrale forudsætninger for at kunne yde effektiv bistand; opfordrer EU og dets medlemsstater til at bekræfte principperne for god humanitær donoradfærd i erklæringen fra det humanitære verdenstopmøde;

| 34. | understreger, at der er behov for global handling for at tackle finansieringsunderskuddet; opfordrer til, at der oprettes en global fond for humanitær bistand, som fremmer deltagelse og inddragelse af donorer uden for DAC og samler alle eksisterende internationale finansieringsmekanismer, nationale ressourcer og sammenlagte midler (FN's katastrofeberedskabsmidler, midlerne fra FN's Humanitære Fond (CERF), trustfonde etc.), og at denne suppleres med frivillige finansielle betalinger fra stater, den private sektor og regionale organisationer; foreslår, at betalinger kan anvendes til at udfylde hullerne i tilsagnene om humanitær bistand til niveau 3-kriser, støtte beredskabet, sikre sociale beskyttelsespakker til langtidsflygtninge eller håndtere uforudsete katastrofesituationer, såsom ebola; |
| --- | --- |

34.

understreger, at der er behov for global handling for at tackle finansieringsunderskuddet; opfordrer til, at der oprettes en global fond for humanitær bistand, som fremmer deltagelse og inddragelse af donorer uden for DAC og samler alle eksisterende internationale finansieringsmekanismer, nationale ressourcer og sammenlagte midler (FN's katastrofeberedskabsmidler, midlerne fra FN's Humanitære Fond (CERF), trustfonde etc.), og at denne suppleres med frivillige finansielle betalinger fra stater, den private sektor og regionale organisationer; foreslår, at betalinger kan anvendes til at udfylde hullerne i tilsagnene om humanitær bistand til niveau 3-kriser, støtte beredskabet, sikre sociale beskyttelsespakker til langtidsflygtninge eller håndtere uforudsete katastrofesituationer, såsom ebola;

| 35. | understreger behovet for, at de internationale finansielle institutioner engagerer sig fuldt ud og omlægger deres fokus i forhold til bløde lån, hovedsagelig ved at omdefinere deres kriterier for berettigelse til finansiering på lempelige betingelser, for at muliggøre en mere fleksibel institutionel reaktion på usikre situationer og bedre afspejle de nationale kapaciteter til at mobilisere indenlandske ressourcer; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for, at de internationale finansielle institutioner engagerer sig fuldt ud og omlægger deres fokus i forhold til bløde lån, hovedsagelig ved at omdefinere deres kriterier for berettigelse til finansiering på lempelige betingelser, for at muliggøre en mere fleksibel institutionel reaktion på usikre situationer og bedre afspejle de nationale kapaciteter til at mobilisere indenlandske ressourcer;

| 36. | opfordrer indtrængende regeringer, donorer og formidlere til at forenkle de administrative krav til deres samarbejdspartnere i forbindelse med gennemførelsen ved at strømline procedurerne og kortlægge bedste praksis inden for administration, kontraktindgåelse og rapportering og samtidig sikre ansvarlighed, og til at støtte initiativer, der har til formål at levere løbende hjælp ved at styrke de lokale aktørers kapacitet og overvågningen heraf og styrke de nationale koordineringsstrukturer; |
| --- | --- |

36.

opfordrer indtrængende regeringer, donorer og formidlere til at forenkle de administrative krav til deres samarbejdspartnere i forbindelse med gennemførelsen ved at strømline procedurerne og kortlægge bedste praksis inden for administration, kontraktindgåelse og rapportering og samtidig sikre ansvarlighed, og til at støtte initiativer, der har til formål at levere løbende hjælp ved at styrke de lokale aktørers kapacitet og overvågningen heraf og styrke de nationale koordineringsstrukturer;

| 37. | understreger, at de lokale ngo’er bør have adgang til direkte finansiering for at bevare og på en bedre måde sikre de berørte befolkningers liv og værdighed; opfordrer indtrængende medlemsstater og donorer til at gennemføre en betydelig forhøjelse af den direkte finansiering til lokale humanitære aktører, der har kapacitet, ekspertise og evne til at agere på stedet, og samtidig sikre ansvarlighed; |
| --- | --- |

37.

understreger, at de lokale ngo’er bør have adgang til direkte finansiering for at bevare og på en bedre måde sikre de berørte befolkningers liv og værdighed; opfordrer indtrængende medlemsstater og donorer til at gennemføre en betydelig forhøjelse af den direkte finansiering til lokale humanitære aktører, der har kapacitet, ekspertise og evne til at agere på stedet, og samtidig sikre ansvarlighed;

| 38. | opfordrer verdenstopmødet til at etablere en ny aftale om tiltag i forhold til skrøbelige stater og langvarige kriser med bæredygtige programmer, gennemførelsesplaner og forudsigelig udviklingsfinansiering; understreger, at Addis Abeba-handlingsplanen understreger behovet for investeringer i sociale beskyttelsessystemer og sikkerhedsnet således at indsatsen i skrøbelige sammenhænge kan udvides hurtigere og mere effektivt; |
| --- | --- |

38.

opfordrer verdenstopmødet til at etablere en ny aftale om tiltag i forhold til skrøbelige stater og langvarige kriser med bæredygtige programmer, gennemførelsesplaner og forudsigelig udviklingsfinansiering; understreger, at Addis Abeba-handlingsplanen understreger behovet for investeringer i sociale beskyttelsessystemer og sikkerhedsnet således at indsatsen i skrøbelige sammenhænge kan udvides hurtigere og mere effektivt;

Reduktion af sårbarhed og styring af risici

| 39. | understreger behovet for at tilpasse den humanitære reaktion til lokale, regionale og nationale krav, og for at aktivere og engagere konstant berørte befolkningsgrupper, herunder kvinder i alle aldre, børn, handicappede, minoriteter og oprindelige folk, idet man anerkender deres rolle som formidlere af forandring ved at sikre, når det er muligt, feedback fra og forudgående høring af disse populationer i programmeringen og gennemførelsen af humanitære aktioner; |
| --- | --- |

39.

understreger behovet for at tilpasse den humanitære reaktion til lokale, regionale og nationale krav, og for at aktivere og engagere konstant berørte befolkningsgrupper, herunder kvinder i alle aldre, børn, handicappede, minoriteter og oprindelige folk, idet man anerkender deres rolle som formidlere af forandring ved at sikre, når det er muligt, feedback fra og forudgående høring af disse populationer i programmeringen og gennemførelsen af humanitære aktioner;

| 40. | understreger, at en sådan indsats bør bygge på eksisterende lokale eller nationale initiativer og partnerskaber snarere end nye parallelle tiltag; insisterer på, at det er vigtigt at styrke den lokale og regionale kapacitet til at levere humanitær bistand og om muligt at sørge for inkluderende processer, hvor de lokale myndigheder, civilsamfundet, den private sektor og de berørte befolkningsgrupper inddrages i planlægningsprocessen; |
| --- | --- |

40.

understreger, at en sådan indsats bør bygge på eksisterende lokale eller nationale initiativer og partnerskaber snarere end nye parallelle tiltag; insisterer på, at det er vigtigt at styrke den lokale og regionale kapacitet til at levere humanitær bistand og om muligt at sørge for inkluderende processer, hvor de lokale myndigheder, civilsamfundet, den private sektor og de berørte befolkningsgrupper inddrages i planlægningsprocessen;

| 41. | understreger behovet for en ny global model for komplementaritet som grundlag for samarbejdet mellem humanitære og udviklingsmæssige aktører — der giver dem mulighed for gradvist at opbygge mere modstandsdygtige og selvstændige samfund — i første række med fælles analyser og programmering; understreger, at en sådan model bør omfatte, for det første indfasningsstrategier for udviklingsaktører, som giver dem mulighed for at bygge broer på området, for det andet en krisemodifikatorer i udviklingsprogrammer og for det tredje, exitstrategier for humanitære foranstaltninger, der giver mulighed for en mere fleksibel tilgang og desuden bør omfatte en ansvarlig og fleksibel flerårig finansiel mekanisme i tilfælde af langvarige kriser; understreger betydningen af at samarbejde med lokale ngo’er og civilsamfundets ledere om etablering af permanente strukturer i konfliktfølsomme områder; |
| --- | --- |

41.

understreger behovet for en ny global model for komplementaritet som grundlag for samarbejdet mellem humanitære og udviklingsmæssige aktører — der giver dem mulighed for gradvist at opbygge mere modstandsdygtige og selvstændige samfund — i første række med fælles analyser og programmering; understreger, at en sådan model bør omfatte, for det første indfasningsstrategier for udviklingsaktører, som giver dem mulighed for at bygge broer på området, for det andet en krisemodifikatorer i udviklingsprogrammer og for det tredje, exitstrategier for humanitære foranstaltninger, der giver mulighed for en mere fleksibel tilgang og desuden bør omfatte en ansvarlig og fleksibel flerårig finansiel mekanisme i tilfælde af langvarige kriser; understreger betydningen af at samarbejde med lokale ngo’er og civilsamfundets ledere om etablering af permanente strukturer i konfliktfølsomme områder;

| 42. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et initiativ, der sammenkobler humanitær bistand, udviklingssamarbejde og modstandsdygtighed på en mere systematisk måde, således at EU kan reagere mere fleksibelt og effektivt på de stigende behov, og til at fremme overvejelser om en bedre forbindelse til verdenstopmødet; opfordrer EU til i forbindelse med midtvejsrevisionen af den nuværende flerårige finansielle ramme at forbedre den humanitære/udviklingsmæssige sammenkobling yderligere; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til at forelægge et initiativ, der sammenkobler humanitær bistand, udviklingssamarbejde og modstandsdygtighed på en mere systematisk måde, således at EU kan reagere mere fleksibelt og effektivt på de stigende behov, og til at fremme overvejelser om en bedre forbindelse til verdenstopmødet; opfordrer EU til i forbindelse med midtvejsrevisionen af den nuværende flerårige finansielle ramme at forbedre den humanitære/udviklingsmæssige sammenkobling yderligere;

| 43. | understreger betydningen af at nedbringe katastroferisici og bedre modstandsdygtigheden på fire prioriterede områder: 1) forståelse af katastroferisici, 2) styrkelse af risikostyringen med henblik på forvaltning af katastroferisici, 3) investering i nedbringelse af katastroferisici og fremme af modstandsdygtighed, beredskabsplaner og tidlig varsling og 4) styrkelse af katastrofeberedskabet med henblik på en effektiv indsats og »build back better« ved genopretning, rehabilitering og genopbygning; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af at nedbringe katastroferisici og bedre modstandsdygtigheden på fire prioriterede områder: 1) forståelse af katastroferisici, 2) styrkelse af risikostyringen med henblik på forvaltning af katastroferisici, 3) investering i nedbringelse af katastroferisici og fremme af modstandsdygtighed, beredskabsplaner og tidlig varsling og 4) styrkelse af katastrofeberedskabet med henblik på en effektiv indsats og »build back better« ved genopretning, rehabilitering og genopbygning;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne og andre donorer til at styrke og udvikle nationale retlige rammer for humanitær indsats og nedbringelse af katastroferisici og katastroferisikostyring, baseret på retsakter, regler og principper om international katastrofeindsats; understreger, at katastrofeberedskab, risikobegrænsning og modstandsdygtighed systematisk bør indarbejdes i de beredskabsplaner, der skal leveres af lokale, regionale og nationale myndigheder, industrien og civilsamfundet, og samtidig bør støttes med tilstrækkelig finansiering og øget innovation med hensyn til prognoser og risikostyringsmodeller; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne og andre donorer til at styrke og udvikle nationale retlige rammer for humanitær indsats og nedbringelse af katastroferisici og katastroferisikostyring, baseret på retsakter, regler og principper om international katastrofeindsats; understreger, at katastrofeberedskab, risikobegrænsning og modstandsdygtighed systematisk bør indarbejdes i de beredskabsplaner, der skal leveres af lokale, regionale og nationale myndigheder, industrien og civilsamfundet, og samtidig bør støttes med tilstrækkelig finansiering og øget innovation med hensyn til prognoser og risikostyringsmodeller;

| 45. | opfordrer verdenstopmødet til at lægge stor vægt på spørgsmålet om klimaændringer og humanitær indsats; mener, at dette bør omfatte planlægning og opbygning af modstandsdygtighed over for konsekvenserne af klimaændringer, herunder klimaforanlediget fordrivelse og migration, i alle relevante politikker på regionalt og globalt plan; opfordrer EU og EU's medlemsstater til i denne henseende fortsat at træffe modige politiske afgørelser til bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

45.

opfordrer verdenstopmødet til at lægge stor vægt på spørgsmålet om klimaændringer og humanitær indsats; mener, at dette bør omfatte planlægning og opbygning af modstandsdygtighed over for konsekvenserne af klimaændringer, herunder klimaforanlediget fordrivelse og migration, i alle relevante politikker på regionalt og globalt plan; opfordrer EU og EU's medlemsstater til i denne henseende fortsat at træffe modige politiske afgørelser til bekæmpelse af klimaændringer;

Omstilling ved hjælp af innovation

| 46. | understreger, at innovationen bør trække på flere kilder til viden, navnlig de berørte personer, civilsamfundet og lokalsamfundene i forreste indsatslinje; understreger betydningen af humanitære mindstestandarder til fremme af grundlæggende offentlige tjenester såsom uddannelse, ernæring, sundhed, husly, vand og sanitet i forbindelse med alle former for humanitær indsats; mener, at offentligt-private og tværsektorielle partnerskaber — hvor både den offentlige og den private sektor er fælles om værdier og prioriteter, der tilpasser forretningsmæssige mål til EU’s udviklingsmål og overholder internationale standarder om udviklingseffektivitet — kan være et middel til at supplere den offentlige reaktion på voksende humanitære behov; bemærker, at kontantbaseret bistand, når den ydes korrekt i overensstemmelse med principperne for bistandseffektivitet, er et effektivt eksempel på innovation inden for humanitær bistand; |
| --- | --- |

46.

understreger, at innovationen bør trække på flere kilder til viden, navnlig de berørte personer, civilsamfundet og lokalsamfundene i forreste indsatslinje; understreger betydningen af humanitære mindstestandarder til fremme af grundlæggende offentlige tjenester såsom uddannelse, ernæring, sundhed, husly, vand og sanitet i forbindelse med alle former for humanitær indsats; mener, at offentligt-private og tværsektorielle partnerskaber — hvor både den offentlige og den private sektor er fælles om værdier og prioriteter, der tilpasser forretningsmæssige mål til EU’s udviklingsmål og overholder internationale standarder om udviklingseffektivitet — kan være et middel til at supplere den offentlige reaktion på voksende humanitære behov; bemærker, at kontantbaseret bistand, når den ydes korrekt i overensstemmelse med principperne for bistandseffektivitet, er et effektivt eksempel på innovation inden for humanitær bistand;

| 47. | glæder sig over Rådets konklusioner om fælles principper for multifunktionel, kontantbaseret bistand som reaktion på humanitære behov; erkender, at selv om kun en lille del af den humanitær bistand i øjeblikket er kontantbaseret, har anvendelse af kontantbaseret bistand har et betydeligt potentiale som en innovativ, værdig, sikker, kønsopmærksom, fleksibel og omkostningseffektiv metode til at dække de mest sårbare gruppers basale behov; opfordrer EU og EU's medlemsstater til at fremme de fælles principper og anvendelsen af ubetinget kontantbaseret bistand på grundlag af kontekst- og beredskabsanalyser og samtidig støtte en overvågningsmekanisme i tiden op til verdenstopmødet; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over Rådets konklusioner om fælles principper for multifunktionel, kontantbaseret bistand som reaktion på humanitære behov; erkender, at selv om kun en lille del af den humanitær bistand i øjeblikket er kontantbaseret, har anvendelse af kontantbaseret bistand har et betydeligt potentiale som en innovativ, værdig, sikker, kønsopmærksom, fleksibel og omkostningseffektiv metode til at dække de mest sårbare gruppers basale behov; opfordrer EU og EU's medlemsstater til at fremme de fælles principper og anvendelsen af ubetinget kontantbaseret bistand på grundlag af kontekst- og beredskabsanalyser og samtidig støtte en overvågningsmekanisme i tiden op til verdenstopmødet;

| 48. | opfordrer EU til at fremme og støtte en global humanitær innovationsalliance med det formål i overensstemmelse med de humanitære principper og FN’s principper at udvikle fælles globale etiske tilgange til innovation og teknologi inden for udvikling og således sikre, at alle investeringer i humanitær innovation er udformet med henblik på at opnå bedre resultater for de berørte befolkninger; opfordrer til, at der etableres fonde til humanitær innovation på regionalt og nationalt plan; |
| --- | --- |

48.

opfordrer EU til at fremme og støtte en global humanitær innovationsalliance med det formål i overensstemmelse med de humanitære principper og FN’s principper at udvikle fælles globale etiske tilgange til innovation og teknologi inden for udvikling og således sikre, at alle investeringer i humanitær innovation er udformet med henblik på at opnå bedre resultater for de berørte befolkninger; opfordrer til, at der etableres fonde til humanitær innovation på regionalt og nationalt plan;

| 49. | erkender, at innovation kan spille en vigtig rolle med hensyn til at reagere på nye udfordringer eller forbedre eksisterende programmer ved at integrere ny udvikling inden for andre sektorer og udarbejde, opskalere og udvikle modeller, der muliggør gennembrud i forhold til humanitære udfordringer; |
| --- | --- |

49.

erkender, at innovation kan spille en vigtig rolle med hensyn til at reagere på nye udfordringer eller forbedre eksisterende programmer ved at integrere ny udvikling inden for andre sektorer og udarbejde, opskalere og udvikle modeller, der muliggør gennembrud i forhold til humanitære udfordringer;

| 50. | understreger den rolle, som nye teknologier og innovative digitale redskaber spiller inden for organisering og levering af humanitær bistand, især med hensyn til levering af bistand og sporing, overvågning, informationsudveksling, donorkoordinering og fremme af forbindelserne mellem hjælpeorganisationer og lokale regeringer, navnlig i fjerntliggende områder og katastrofeområder; understreger, at Afrika, og navnlig Afrika syd for Sahara, i øjeblikket gennemgår en mobil digital revolution med en kraftig stigning i antallet af mobilabonnementer (og brugen af mobilt internet), hvilket gør sådanne apparater og tjenesteydelser afgørende for etablering af systemer til tidlig varsling og hurtig information om sundhedsspørgsmål, farlige områder og bistandskontakter; |
| --- | --- |

50.

understreger den rolle, som nye teknologier og innovative digitale redskaber spiller inden for organisering og levering af humanitær bistand, især med hensyn til levering af bistand og sporing, overvågning, informationsudveksling, donorkoordinering og fremme af forbindelserne mellem hjælpeorganisationer og lokale regeringer, navnlig i fjerntliggende områder og katastrofeområder; understreger, at Afrika, og navnlig Afrika syd for Sahara, i øjeblikket gennemgår en mobil digital revolution med en kraftig stigning i antallet af mobilabonnementer (og brugen af mobilt internet), hvilket gør sådanne apparater og tjenesteydelser afgørende for etablering af systemer til tidlig varsling og hurtig information om sundhedsspørgsmål, farlige områder og bistandskontakter;

| 51. | henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne under overholdelse af de humanitære principper og etiske standarder inddrager virksomheder, især SMV’er, ved at udvikle en vejviser for erhvervsvirksomheders indsats og fremmer lokale og regionale partnerskabsplatforme med henblik på at sikre en struktureret, koordineret og vedvarende inddragelse af virksomheder i nødsituationer; tilskynder medlemsstaterne til at integrere virksomheder i deres respektive nationale beredskabsplaner og ansvarlighedsmekanismer på en bedre måde; |
| --- | --- |

51.

henstiller, at Kommissionen og medlemsstaterne under overholdelse af de humanitære principper og etiske standarder inddrager virksomheder, især SMV’er, ved at udvikle en vejviser for erhvervsvirksomheders indsats og fremmer lokale og regionale partnerskabsplatforme med henblik på at sikre en struktureret, koordineret og vedvarende inddragelse af virksomheder i nødsituationer; tilskynder medlemsstaterne til at integrere virksomheder i deres respektive nationale beredskabsplaner og ansvarlighedsmekanismer på en bedre måde;

| 52. | opfordrer EU til at udforske og fremme partnerskaber med virksomheder og med forsikrings- og teknologivirksomheder, bl.a. med henblik på at udvikle værktøjer til beredskab og indsats i nødsituationer; understreger behovet for at støtte og videreudvikle den globale kortlægning, som FN’s Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender har foretaget af de tilgængelige private aktiver og kapaciteter for at fremme teknisk samarbejde om katastrofeberedskab; |
| --- | --- |

52.

opfordrer EU til at udforske og fremme partnerskaber med virksomheder og med forsikrings- og teknologivirksomheder, bl.a. med henblik på at udvikle værktøjer til beredskab og indsats i nødsituationer; understreger behovet for at støtte og videreudvikle den globale kortlægning, som FN’s Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender har foretaget af de tilgængelige private aktiver og kapaciteter for at fremme teknisk samarbejde om katastrofeberedskab;

| 53. | opfordrer EU og EU's humanitære partnere til i forbindelse med verdenstopmødet at opfordre til en bedre inddragelse af unge i det humanitære beredskab og genopbygningsprocessen og til fremme af ordninger for frivillige; |
| --- | --- |

53.

opfordrer EU og EU's humanitære partnere til i forbindelse med verdenstopmødet at opfordre til en bedre inddragelse af unge i det humanitære beredskab og genopbygningsprocessen og til fremme af ordninger for frivillige;

| 54. | understreger den vigtige rolle, som Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand kan spille for at gennemføre de beslutninger, der træffes på det kommende humanitære verdenstopmøde og i forbindelse med en revideret europæisk konsensus om humanitær bistand; understreger, at frivilliges erfaring sammen med andre humanitære aktivisters, kan spille en afgørende rolle ved fastlæggelsen af bedste praksis og gennemførelsesredskaber; |
| --- | --- |

54.

understreger den vigtige rolle, som Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand kan spille for at gennemføre de beslutninger, der træffes på det kommende humanitære verdenstopmøde og i forbindelse med en revideret europæisk konsensus om humanitær bistand; understreger, at frivilliges erfaring sammen med andre humanitære aktivisters, kan spille en afgørende rolle ved fastlæggelsen af bedste praksis og gennemførelsesredskaber;

| 55. | opfordrer EU og EU's medlemsstater til på verdenstopmødet at fremhæve betydningen af at forsvare den humanitære indsats, eftersom det kan være en effektiv måde at styrke beskyttelse og innovation; |
| --- | --- |

55.

opfordrer EU og EU's medlemsstater til på verdenstopmødet at fremhæve betydningen af at forsvare den humanitære indsats, eftersom det kan være en effektiv måde at styrke beskyttelse og innovation;

| 56. | understreger, at forpligtelser indgået i Istanbul skal gennemføres på EU-plan og i medlemsstaterne; opfordrer derfor EU og medlemsstaterne til sammen med andre humanitære aktører at udforme en dagsorden for den praktiske anvendelse af resultaterne efter topmødet i Istanbul; understreger behovet for at sikre en forudsigelig og rettidig finansiering af humanitær bistand over EU’s budget ved at sikre, at EU’s humanitære forpligtelsesbevillinger systematisk bliver finansieret fuldt ud gennem et tilsvarende beløb i betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

56.

understreger, at forpligtelser indgået i Istanbul skal gennemføres på EU-plan og i medlemsstaterne; opfordrer derfor EU og medlemsstaterne til sammen med andre humanitære aktører at udforme en dagsorden for den praktiske anvendelse af resultaterne efter topmødet i Istanbul; understreger behovet for at sikre en forudsigelig og rettidig finansiering af humanitær bistand over EU’s budget ved at sikre, at EU’s humanitære forpligtelsesbevillinger systematisk bliver finansieret fuldt ud gennem et tilsvarende beløb i betalingsbevillinger;

| 57. | opfordrer til en sammenhængende og solid ny handlingsplan for den europæiske konsensus om humanitær bistand, som sikrer en upartisk og effektiv humanitær reaktion, der er tilpasset de lokale forhold, og samtidig er alders- og kønsbestemt og gennemføres uden forskelsbehandling og i forhold til de berørtes behov; |
| --- | --- |

57.

opfordrer til en sammenhængende og solid ny handlingsplan for den europæiske konsensus om humanitær bistand, som sikrer en upartisk og effektiv humanitær reaktion, der er tilpasset de lokale forhold, og samtidig er alders- og kønsbestemt og gennemføres uden forskelsbehandling og i forhold til de berørtes behov;

o

o o

| 58. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

58.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til FN's generalsekretær.

---

(1)  http://www.un.org/documents/ga/res/46/a46r182.htm

(2)  https://interagencystandingcommittee.org/iasc-transformative-agenda

(3)  https://docs.unocha.org/sites/dms/ROWCA/Coordination/Principles_of_Partnership_GHP_July2007.pdf

(4)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/290

(5)  https://interagencystandingcommittee.org/files/guidelines-integrating-gender-based-violence-interventions-humanitarian-action

(6)  http://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/313

(8)  http://www.globalhumanitarianassistance.org/wp-content/uploads/2015/06/GHA-Report-2015_-Interactive_Online.pdf

(9)  https://www.humanitarianresponse.info/en/system/files/documents/files/gho-status_report-final-web.pdf

(10)  http://www.ghdinitiative.org/ghd/gns/principles-good-practice-of-ghd/principles-good-practice-ghd.html

(11)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=URISERV:ah0009

(13)  EUT L 122 af 24.4.2014, s. 1.

(14)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/DA/1-2015-335-DA-F1-1.PDF

(15)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 924.

(16)  http://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/Gender_SWD_2013.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/DA/1-2015-406-DA-F1-1.PDF

(18)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/echo_aar_2014.pdf

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9420-2015-INIT/da/pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/da/pdf

(21)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137319.pdf

(22)  http://www.preventionweb.net/files/37783_eccommunicationsdgs.pdf

(23)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/146311.pdf

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=JOIN:2015:0040:FIN:DA:PDF

(25)  https://www.worldhumanitariansummit.org/

(26)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0196.

(27)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0059.

(28)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0270.

(29)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0231.

(30)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0187.

(31)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0072.

(32)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0040.

(33)  Vedtagne tekster P8_TA(2015)0010.

(34)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0317.

(35)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0176.

(36)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=comnat:COM_2015_0419_FIN

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1441187290883&uri=SWD:2015:166:FIN

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/118

---

P8_TA(2015)0460

Udvikling af en bæredygtig europæisk industri for uædle metaller

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om udvikling af en bæredygtig europæisk industri for uædle metaller (2014/2211(INI))

(2017/C 399/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 147, 173, 174, 192 og 345, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 147, 173, 174, 192 og 345,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet (3), om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet (3), om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (6), navnlig artikel 1 og tilhørende betragtninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (6), navnlig artikel 1 og tilhørende betragtninger,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (7) og til dets forskellige gennemførelsesbestemmelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (7) og til dets forskellige gennemførelsesbestemmelser,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. februar 2015 med titlen »Energiunionspakken« (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. februar 2015 med titlen »Energiunionspakken« (COM(2015)0080),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2012 med titlen »En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning« (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2012 med titlen »En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning« (COM(2012)0582),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. maj 2014 om en europæisk energisikkerhedsstrategi (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. maj 2014 om en europæisk energisikkerhedsstrategi (COM(2014)0330),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. juni 2013 med titlen »Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig stålindustri i Europa« (COM(2013)0407) og til den tilknyttede statusrapport fra gruppen på højt plan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. juni 2013 med titlen »Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig stålindustri i Europa« (COM(2013)0407) og til den tilknyttede statusrapport fra gruppen på højt plan,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011 med titlen »Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011 med titlen »Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011»Flagskibsinitiativet Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien« (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011»Flagskibsinitiativet Et ressourceeffektivt Europa under Europa 2020-strategien« (COM(2011)0021),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 med titlen »Genindustrialisering af Europa med henblik på at fremme konkurrenceevne og bæredygtighed« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 med titlen »Genindustrialisering af Europa med henblik på at fremme konkurrenceevne og bæredygtighed« (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2014 om stålsektoren i EU: beskyttelse af arbejdstagere og industrier (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2014 om stålsektoren i EU: beskyttelse af arbejdstagere og industrier (10),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om 2030-rammen for klima- og energipolitikken fra mødet den 23. og 24. oktober 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om 2030-rammen for klima- og energipolitikken fra mødet den 23. og 24. oktober 2014,

| — | der henviser til rapporten af 10. juni 2013, bestilt af Kommissionen fra Det Europæiske Center for Politiske Studier, med titlen »Assessment of cumulative cost impact for the steel industry«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 10. juni 2013, bestilt af Kommissionen fra Det Europæiske Center for Politiske Studier, med titlen »Assessment of cumulative cost impact for the steel industry«,

| — | der henviser til rapporten af 31. oktober 2013, bestilt af Kommissionen fra Det Europæiske Center for Politiske Studier, med titlen »Assessment of cumulative cost impact for the aluminium industry«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 31. oktober 2013, bestilt af Kommissionen fra Det Europæiske Center for Politiske Studier, med titlen »Assessment of cumulative cost impact for the aluminium industry«,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om udnyttelse af beskæftigelsespotentialet i grøn vækst (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om udnyttelse af beskæftigelsespotentialet i grøn vækst (SWD(2012)0092),

| — | der henviser til WTO-overenskomsten, også kaldet »GATT 1994«, navnlig til dens artikel XX, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO-overenskomsten, også kaldet »GATT 1994«, navnlig til dens artikel XX,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0309/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A8-0309/2015),

| A. | der henviser til, at uædle metaller består af:






  — | almindelige og specielle stålarter, rustfrit stål, højstyrkestål og superlegeringer |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at uædle metaller består af:

—

almindelige og specielle stålarter, rustfrit stål, højstyrkestål og superlegeringer

| — | ikkejernholdige metaller, hvis referencepris fastsættes på futuresmarkedet på London Metal Exchange (LME), nemlig aluminium, kobber, tin, nikkel, bly og zink |
| --- | --- |

—

ikkejernholdige metaller, hvis referencepris fastsættes på futuresmarkedet på London Metal Exchange (LME), nemlig aluminium, kobber, tin, nikkel, bly og zink

| — | legeringer såsom kobolt, molybdæn, magnesium og titan |
| --- | --- |

—

legeringer såsom kobolt, molybdæn, magnesium og titan

| — | sjældne jordarter, |
| --- | --- |

—

sjældne jordarter,

der alle stammer fra det primære fremstillingstrin, der kombinerer minedrift med pyro- eller hydrometallurgiske forarbejdningsprocesser, mens den sekundære produktionskilde stammer fra en genvindings- og genanvendelsesproces;

| B. | der henviser til, at den europæiske stålsektor har spillet en historisk betydningsfuld rolle i den europæiske integrationsproces og udgør grundlaget for skabelsen af europæisk industriel merværdi og for europæiske værdikæder; der henviser til, at sektoren for uædle metaller spiller en central rolle i udviklingen af den samlede økonomi, både i teknologisk henseende og i overvindelsen af forsyningsflaskehalse; der henviser til, at stålsektoren med lukningen af stålproduktionskapacitet på over 40 millioner ton siden 2008 og tabet af over 60 000 direkte arbejdspladser og over 100 000 indirekte arbejdspladser gennemgår den alvorligste krise i sin historie i fredstid, hvilket gør den industrielle produktionssektor mere afhængig af import fra tredjelande og fører til tab af industriel know-how med direkte indvirkning på millioner af arbejdspladser; der henviser til, at den globale overkapacitet skønnes at ligge på mellem 300 og 400 mio. tons, navnlig i Kina; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den europæiske stålsektor har spillet en historisk betydningsfuld rolle i den europæiske integrationsproces og udgør grundlaget for skabelsen af europæisk industriel merværdi og for europæiske værdikæder; der henviser til, at sektoren for uædle metaller spiller en central rolle i udviklingen af den samlede økonomi, både i teknologisk henseende og i overvindelsen af forsyningsflaskehalse; der henviser til, at stålsektoren med lukningen af stålproduktionskapacitet på over 40 millioner ton siden 2008 og tabet af over 60 000 direkte arbejdspladser og over 100 000 indirekte arbejdspladser gennemgår den alvorligste krise i sin historie i fredstid, hvilket gør den industrielle produktionssektor mere afhængig af import fra tredjelande og fører til tab af industriel know-how med direkte indvirkning på millioner af arbejdspladser; der henviser til, at den globale overkapacitet skønnes at ligge på mellem 300 og 400 mio. tons, navnlig i Kina;

| C. | der henviser til, at industrien for uædle metaller er konfronteret med et skarpt fald i efterspørgslen såvel som voldsom global konkurrence, navnlig fra lande uden de samme høje standarder og stringente regler som i Europa; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at industrien for uædle metaller er konfronteret med et skarpt fald i efterspørgslen såvel som voldsom global konkurrence, navnlig fra lande uden de samme høje standarder og stringente regler som i Europa;

| D. | der henviser til, at energipriserne i Europa er højere end i en række andre økonomier, navnlig på grund af utilstrækkelig energimarkedsintegration, voksende afgifter, opkrævninger og netomkostninger, og i betydelig grad begrænser metalindustriens konkurrenceevne på det globale marked; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at energipriserne i Europa er højere end i en række andre økonomier, navnlig på grund af utilstrækkelig energimarkedsintegration, voksende afgifter, opkrævninger og netomkostninger, og i betydelig grad begrænser metalindustriens konkurrenceevne på det globale marked;

| E. | der henviser til, at den europæiske industri for uædle metaller står over for en alvorlig udsivning af investeringer til tredjelande, primært drevet frem af relativt høje energipriser og kulstofomkostninger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den europæiske industri for uædle metaller står over for en alvorlig udsivning af investeringer til tredjelande, primært drevet frem af relativt høje energipriser og kulstofomkostninger;

| F. | der henviser til, at lukningerne af den ene efter den anden europæiske virksomhed, der producerer metaller som aluminium, kobber og magnesium fremstillet ved elektrolyse, er tegn på en stærk afindustrialisering i Europa, når det gælder denne sektor, som ikke skyldes et fald i den europæiske efterspørgsel, men primært stigningen og den øgede ustabilitet i el-priserne i indtil flere medlemsstater samt dumping fra tredjelandes side; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at lukningerne af den ene efter den anden europæiske virksomhed, der producerer metaller som aluminium, kobber og magnesium fremstillet ved elektrolyse, er tegn på en stærk afindustrialisering i Europa, når det gælder denne sektor, som ikke skyldes et fald i den europæiske efterspørgsel, men primært stigningen og den øgede ustabilitet i el-priserne i indtil flere medlemsstater samt dumping fra tredjelandes side;

| G. | der henviser til, at metallegeringer såsom stål, aluminium, zink, titan og kobber (herunder galvaniserede plader), der i denne beslutning omtales som uædle metaller, er væsentlige for fremstillingen af elektronisk udstyr, maskineri, apparater og motorkøretøjer samt i byggeri; der henviser til, at EU's industri for uædle metaller bør anses for et strategisk aktiv for den europæiske konkurrenceevne, navnlig for andre industrisektorer såvel som for udvikling af eksisterende og ny infrastruktur; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at metallegeringer såsom stål, aluminium, zink, titan og kobber (herunder galvaniserede plader), der i denne beslutning omtales som uædle metaller, er væsentlige for fremstillingen af elektronisk udstyr, maskineri, apparater og motorkøretøjer samt i byggeri; der henviser til, at EU's industri for uædle metaller bør anses for et strategisk aktiv for den europæiske konkurrenceevne, navnlig for andre industrisektorer såvel som for udvikling af eksisterende og ny infrastruktur;

| H. | der henviser til, at spørgsmålet om konkurrenceevne og risikoen for kulstoflækage bør være en prioritet, og at ethvert protektionistisk tiltag skal undgås; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at spørgsmålet om konkurrenceevne og risikoen for kulstoflækage bør være en prioritet, og at ethvert protektionistisk tiltag skal undgås;

| I. | der henviser til, at EU's emissionshandelssystem (ETS) siden 2009 har oplevet et stigende overskud i kvoter og international kredit i forhold til emissioner, hvilket i betydelig grad har svækket CO2-prissignalet; der henviser til, at der er sandsynlighed for en konkurrencekrise, når emissionstilladelserne under EU's ETS i fremtiden bliver dyrere; der henviser til, at medmindre der gøres tilsvarende bestræbelser på internationalt eller nationalt plan, navnlig gennem indførelsen af et kulstofmarked i stil med EU's, vil en række industrisektorer og -anlæg i EU miste deres internationale konkurrenceevne, hvilket kan føre til kulstoflækage i et vist omfang; der henviser til, at der fortsat eksisterer et betydeligt potentiale for energibesparelser inden for industrien for uædle metaller, der ville kunne udnyttes effektivt gennem private investeringer og støtteordninger til fremme af fabriksmodernisering; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's emissionshandelssystem (ETS) siden 2009 har oplevet et stigende overskud i kvoter og international kredit i forhold til emissioner, hvilket i betydelig grad har svækket CO2-prissignalet; der henviser til, at der er sandsynlighed for en konkurrencekrise, når emissionstilladelserne under EU's ETS i fremtiden bliver dyrere; der henviser til, at medmindre der gøres tilsvarende bestræbelser på internationalt eller nationalt plan, navnlig gennem indførelsen af et kulstofmarked i stil med EU's, vil en række industrisektorer og -anlæg i EU miste deres internationale konkurrenceevne, hvilket kan føre til kulstoflækage i et vist omfang; der henviser til, at der fortsat eksisterer et betydeligt potentiale for energibesparelser inden for industrien for uædle metaller, der ville kunne udnyttes effektivt gennem private investeringer og støtteordninger til fremme af fabriksmodernisering;

| J. | der henviser til, at den europæiske industri for uædle metaller står over for et kapløb mod tiden for at genvinde sin globale konkurrenceevne og kapacitet til at investere i Europa og dermed imødegå de sociale og miljømæssige udfordringer, som den skal overvinde, samtidig med at den bevarer sin status som global reference, når det gælder socialt og miljømæssigt ansvar i forbindelse med dens udvindinger; der henviser til, at verdensomspændende overkapacitet og urimelige tilskud og dumping fra tredjelandes side har lagt yderligere pres på det europæiske marked for uædle metaller; der henviser til, at produktionsinnovation har en positiv virkning på beskæftigelsesvæksten i alle faser af industriernes forretningskredsløb; der henviser til, at en række store stålproducenter imidlertid har forfulgt strategier, hvor de fokuserer på kortsigtede økonomiske afkast på bekostning af innovation, investering i forskning og udvikling, beskæftigelse og fornyelse af færdigheder; der henviser til, at den bedste garanti for gode økonomiske resultater er at inddrage arbejdstagerne i fastlæggelse af innovation og strategi; der henviser til, at rimelig handel med stålprodukter tilsvarende kun kan fungere i overensstemmelse med grundlæggende arbejdstagerrettigheder og miljøstandarder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den europæiske industri for uædle metaller står over for et kapløb mod tiden for at genvinde sin globale konkurrenceevne og kapacitet til at investere i Europa og dermed imødegå de sociale og miljømæssige udfordringer, som den skal overvinde, samtidig med at den bevarer sin status som global reference, når det gælder socialt og miljømæssigt ansvar i forbindelse med dens udvindinger; der henviser til, at verdensomspændende overkapacitet og urimelige tilskud og dumping fra tredjelandes side har lagt yderligere pres på det europæiske marked for uædle metaller; der henviser til, at produktionsinnovation har en positiv virkning på beskæftigelsesvæksten i alle faser af industriernes forretningskredsløb; der henviser til, at en række store stålproducenter imidlertid har forfulgt strategier, hvor de fokuserer på kortsigtede økonomiske afkast på bekostning af innovation, investering i forskning og udvikling, beskæftigelse og fornyelse af færdigheder; der henviser til, at den bedste garanti for gode økonomiske resultater er at inddrage arbejdstagerne i fastlæggelse af innovation og strategi; der henviser til, at rimelig handel med stålprodukter tilsvarende kun kan fungere i overensstemmelse med grundlæggende arbejdstagerrettigheder og miljøstandarder;

| K. | der henviser til, at udnyttelsen af sekundære metaller (udvundet ved en genvindings- og genanvendelsesproces) er absolut nødvendig i en industrialiseret og ressourceeffektiv økonomi, og at den bør udvikles inden for rammerne af en konkurrencedygtig og bæredygtig cirkulær økonomi, men at den på ingen måde vil være fuldt tilstrækkelig, hverken hvad angår kvalitet eller kvantitet, til at opfylde de europæiske økonomiers behov for uædle metaller; der henviser til, at EU's skrothandelsbalance er i positiv, og at der bør gøres flere bestræbelser på at skabe incitamenter til at fremme genanvendelse af skrot i EU; der henviser til, at industrien for uædle metaller, dens råvarer og leverandører af sekundære materialer bør behandles på en altomfattende og integreret måde; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udnyttelsen af sekundære metaller (udvundet ved en genvindings- og genanvendelsesproces) er absolut nødvendig i en industrialiseret og ressourceeffektiv økonomi, og at den bør udvikles inden for rammerne af en konkurrencedygtig og bæredygtig cirkulær økonomi, men at den på ingen måde vil være fuldt tilstrækkelig, hverken hvad angår kvalitet eller kvantitet, til at opfylde de europæiske økonomiers behov for uædle metaller; der henviser til, at EU's skrothandelsbalance er i positiv, og at der bør gøres flere bestræbelser på at skabe incitamenter til at fremme genanvendelse af skrot i EU; der henviser til, at industrien for uædle metaller, dens råvarer og leverandører af sekundære materialer bør behandles på en altomfattende og integreret måde;

| L. | der henviser til, at dette især gælder for energiomstillingen, eftersom uædle metaller såsom sjældne jordarter er kernen i de nye teknologier, der er nødvendige for gennemførelsen heraf; der henviser til, at Europa stadig er meget afhængig af import af metaller, der er nødvendige for produktion af udstyr til fremstilling af vedvarende energi, som åbner reelle muligheder for sektoren, navnlig for at overvinde eventuelle forsyningsproblemer; der henviser til, at investeringer i vedvarende energi og energieffektivitet er en vigtig drivkraft for investeringer i industriprodukter, herunder kobber, aluminium og stål; mener, at ambitiøse EU-politikker for vedvarende energi og energibesparelser kan styrke den fremtidige efterspørgsel efter uædle metaller i Europa og navnlig give mulighed for at producere nye produkter med høj værditilvækst; der henviser til, at der er mangel på virksomhedsansvar på miljøområdet, og til, at visse industrianlæg på det groveste overtræder EU-lovgivningen, og at visse nedlagte anlæg udgør en fare for menneskers sundhed og miljøet; der henviser til, at miljøstandarder og principperne for cirkulær økonomi bør udgøre grundlaget for udvikling og innovationsinvesteringer i den europæiske industrisektor for uædle metaller; der henviser til, at Kommissionen i sin energikøreplan 2050 mener, at dekarbonisering af energisektoren og scenariet med en stor andel af vedvarende energikilder er billigere end en fortsættelse af de nuværende politikker, og at priserne på energi fra atombrændstoffer og fossile brændstoffer med tiden vil fortsætte med at stige, mens prisen på vedvarende energi vil falde; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at dette især gælder for energiomstillingen, eftersom uædle metaller såsom sjældne jordarter er kernen i de nye teknologier, der er nødvendige for gennemførelsen heraf; der henviser til, at Europa stadig er meget afhængig af import af metaller, der er nødvendige for produktion af udstyr til fremstilling af vedvarende energi, som åbner reelle muligheder for sektoren, navnlig for at overvinde eventuelle forsyningsproblemer; der henviser til, at investeringer i vedvarende energi og energieffektivitet er en vigtig drivkraft for investeringer i industriprodukter, herunder kobber, aluminium og stål; mener, at ambitiøse EU-politikker for vedvarende energi og energibesparelser kan styrke den fremtidige efterspørgsel efter uædle metaller i Europa og navnlig give mulighed for at producere nye produkter med høj værditilvækst; der henviser til, at der er mangel på virksomhedsansvar på miljøområdet, og til, at visse industrianlæg på det groveste overtræder EU-lovgivningen, og at visse nedlagte anlæg udgør en fare for menneskers sundhed og miljøet; der henviser til, at miljøstandarder og principperne for cirkulær økonomi bør udgøre grundlaget for udvikling og innovationsinvesteringer i den europæiske industrisektor for uædle metaller; der henviser til, at Kommissionen i sin energikøreplan 2050 mener, at dekarbonisering af energisektoren og scenariet med en stor andel af vedvarende energikilder er billigere end en fortsættelse af de nuværende politikker, og at priserne på energi fra atombrændstoffer og fossile brændstoffer med tiden vil fortsætte med at stige, mens prisen på vedvarende energi vil falde;

| M. | der henviser til, at udtalelsen fra Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi om henstillingerne til Kommissionen om forhandlingerne om Det Transatlantiske Handels- og Investeringspartnerskab (2014/2228(INI)) understregede vigtigheden af et kapitel om energi, og samtidig understregede ulempen for EU's energiintensive industrier samt behovet for at værne om disses konkurrenceevne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at udtalelsen fra Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi om henstillingerne til Kommissionen om forhandlingerne om Det Transatlantiske Handels- og Investeringspartnerskab (2014/2228(INI)) understregede vigtigheden af et kapitel om energi, og samtidig understregede ulempen for EU's energiintensive industrier samt behovet for at værne om disses konkurrenceevne;

| N. | der henviser til, at kun en ambitiøs innovationspolitik, der baner vejen for udviklingen af kvalitetssikre, energieffektive og innovative produkter (såsom ekstremt stærke, men bøjelige ståltyper) og nye fremstillingsprocesser vil sætte EU i stand til at klare sig i den stadig voldsommere globale konkurrence; der henviser til, at 65 % af industriens udgifter til forskning og udvikling kommer fra fremstillingsindustrien, og der henviser til, at en styrkelse af vores industrigrundlag derfor er essentiel for at fastholde ekspertise og know-how i EU; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kun en ambitiøs innovationspolitik, der baner vejen for udviklingen af kvalitetssikre, energieffektive og innovative produkter (såsom ekstremt stærke, men bøjelige ståltyper) og nye fremstillingsprocesser vil sætte EU i stand til at klare sig i den stadig voldsommere globale konkurrence; der henviser til, at 65 % af industriens udgifter til forskning og udvikling kommer fra fremstillingsindustrien, og der henviser til, at en styrkelse af vores industrigrundlag derfor er essentiel for at fastholde ekspertise og know-how i EU;

| O. | der henviser til, at EU's industri for uædle metaller er ved at tabe sin konkurrenceevne, til dels på grund af de høje reguleringsmæssige og administrative byrder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU's industri for uædle metaller er ved at tabe sin konkurrenceevne, til dels på grund af de høje reguleringsmæssige og administrative byrder;

| P. | der henviser til, at formålet med energiunionspakken er at skabe et sikkert, bæredygtigt, konkurrencedygtigt og økonomisk overkommeligt energimarked med henblik på at forbedre den europæiske økonomis globale konkurrenceevne, reducere og harmonisere energipriserne i EU og blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at formålet med energiunionspakken er at skabe et sikkert, bæredygtigt, konkurrencedygtigt og økonomisk overkommeligt energimarked med henblik på at forbedre den europæiske økonomis globale konkurrenceevne, reducere og harmonisere energipriserne i EU og blandt medlemsstaterne;

| Q. | der henviser til, at anerkendelsen af markedsøkonomisk status til statsstyrede eller andre ikkemarkedsøkonomier uden henvisning til deres reelle funktion vil undergrave defensive handelsinstrumenter og have en alvorlig indvirkning på den europæiske industri for uædle metaller hvad angår konkurrenceevne og beskæftigelse, idet konsekvenserne af den priskrig, som verdens største stålproducent fører, og af dens notoriske overkapacitet forværres; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at anerkendelsen af markedsøkonomisk status til statsstyrede eller andre ikkemarkedsøkonomier uden henvisning til deres reelle funktion vil undergrave defensive handelsinstrumenter og have en alvorlig indvirkning på den europæiske industri for uædle metaller hvad angår konkurrenceevne og beskæftigelse, idet konsekvenserne af den priskrig, som verdens største stålproducent fører, og af dens notoriske overkapacitet forværres;

| R. | der henviser til, at forskning, udvikling og innovation i denne sektor er af central betydning for den europæiske industri; der henviser til, at nedlukning af industrianlæg ofte fører til uopretteligt tab af teknologi og know-how samt tab af arbejdsstyrkens færdigheder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at forskning, udvikling og innovation i denne sektor er af central betydning for den europæiske industri; der henviser til, at nedlukning af industrianlæg ofte fører til uopretteligt tab af teknologi og know-how samt tab af arbejdsstyrkens færdigheder;

Uædle metallers betydning for den europæiske industri

| 1. | fremhæver, at industrien for uædle metaller har betydning for en række efterfølgende industrier, inklusive bilindustrien, luftfartsindustrien, energiproduktion, bygge- og anlægsbranchen samt emballering; |
| --- | --- |

1.

fremhæver, at industrien for uædle metaller har betydning for en række efterfølgende industrier, inklusive bilindustrien, luftfartsindustrien, energiproduktion, bygge- og anlægsbranchen samt emballering;

| 2. | finder, at Europa, som i forvejen er dybt afhængigt af råvarer, ikke kan tillade sig også at blive afhængig af uædle metaller, da dette ville få yderst skadelig indvirkning på de ovennævnte industrier i de efterfølgende led; |
| --- | --- |

2.

finder, at Europa, som i forvejen er dybt afhængigt af råvarer, ikke kan tillade sig også at blive afhængig af uædle metaller, da dette ville få yderst skadelig indvirkning på de ovennævnte industrier i de efterfølgende led;

| 3. | gør opmærksom på, at EU, inden for stålindustrien, har kapacitetsmangel for så vidt angår fladstål på grund af omfattende lukninger inden for det seneste år og en stigning i efterspørgslen; |
| --- | --- |

3.

gør opmærksom på, at EU, inden for stålindustrien, har kapacitetsmangel for så vidt angår fladstål på grund af omfattende lukninger inden for det seneste år og en stigning i efterspørgslen;

| 4. | understreger, at efterspørgslen på ikkejernholdige metaller såsom aluminium og kobber er konstant stigende på trods af krisen; |
| --- | --- |

4.

understreger, at efterspørgslen på ikkejernholdige metaller såsom aluminium og kobber er konstant stigende på trods af krisen;

Nødvendigheden af at bekæmpe klimaændringer og høje energipriser

| 5. | fremhæver, at en omstrukturering af det nuværende ETS-system er et af de mest presserende anliggender i bestræbelserne på at sikre konkurrenceevnen for industrien for uædle metaller; bemærker, at Kommissionen har fremsat forslag, der skal udmunde i en reform af ETS-emissionshandelssystemet med henblik på den fjerde periode 2021-2030, og opfordrer i denne forbindelse medlovgiverne til at sikre, at reformen omfatter spørgsmålet om kulstoflækage og fremmer effektivitet og optimal ydelse, som denne reform er beregnet til at sikre, og samtidig til at overveje at supplere ETS med andre innovative instrumenter og strategier med henblik på at udvirke en konkret reduktion af udledningen; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med gennemgangen af ETS at belønne dem, der opnår de bedste resultater inden for energiintensiv industri, set ud fra et fødevareproduktionssynspunkt, og samtidig opnår lavere udledning; |
| --- | --- |

5.

fremhæver, at en omstrukturering af det nuværende ETS-system er et af de mest presserende anliggender i bestræbelserne på at sikre konkurrenceevnen for industrien for uædle metaller; bemærker, at Kommissionen har fremsat forslag, der skal udmunde i en reform af ETS-emissionshandelssystemet med henblik på den fjerde periode 2021-2030, og opfordrer i denne forbindelse medlovgiverne til at sikre, at reformen omfatter spørgsmålet om kulstoflækage og fremmer effektivitet og optimal ydelse, som denne reform er beregnet til at sikre, og samtidig til at overveje at supplere ETS med andre innovative instrumenter og strategier med henblik på at udvirke en konkret reduktion af udledningen; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med gennemgangen af ETS at belønne dem, der opnår de bedste resultater inden for energiintensiv industri, set ud fra et fødevareproduktionssynspunkt, og samtidig opnår lavere udledning;

| 6. | tager etableringen af en markedsstabilitetsreserve i 2019 til efterretning og overvejer Kommissionens forslag til strukturreformen af ETS efter 2019, som vil blive genstand for en specifik og særskilt behandling i Parlamentet; |
| --- | --- |

6.

tager etableringen af en markedsstabilitetsreserve i 2019 til efterretning og overvejer Kommissionens forslag til strukturreformen af ETS efter 2019, som vil blive genstand for en specifik og særskilt behandling i Parlamentet;

| 7. | opfordrer til, at energiintensive industrier fortsætter deres indsats for at sikre bedst mulig genanvendelse og nedbringelse af CO2-emissioner med henblik på at sikre industriens fremtidige konkurrenceevne og opfylde EU's fastsatte bindende reduktionsmål; understreger i denne forbindelse, at industriens konkurrenceevne, ressourceeffektivitet og nedbringelse af emissioner vil blive komplementære målsætninger, for hvis EU i fremtiden opnår en produktion med lave CO2-emissioner, og industrien bevarer sine markedsandele på de europæiske og globale markeder, vil det bidrage effektivt til en global nedbringelse af drivhusgasser af industriel oprindelse; tilføjer, at det samme vil gælde den importerede produktion, som opfylder tilsvarende energieffektivitets- og emissionsstandarder som dem, der gælder for varer fremstillet inden for EU; understreger, at foretagender i tredjelande, som indgår i værdikæden, også skal optræde i overensstemmelse med EU's klima- og energimål og tage hensyn til fremskridt inden for navnlig energieffektivitet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at energiintensive industrier fortsætter deres indsats for at sikre bedst mulig genanvendelse og nedbringelse af CO2-emissioner med henblik på at sikre industriens fremtidige konkurrenceevne og opfylde EU's fastsatte bindende reduktionsmål; understreger i denne forbindelse, at industriens konkurrenceevne, ressourceeffektivitet og nedbringelse af emissioner vil blive komplementære målsætninger, for hvis EU i fremtiden opnår en produktion med lave CO2-emissioner, og industrien bevarer sine markedsandele på de europæiske og globale markeder, vil det bidrage effektivt til en global nedbringelse af drivhusgasser af industriel oprindelse; tilføjer, at det samme vil gælde den importerede produktion, som opfylder tilsvarende energieffektivitets- og emissionsstandarder som dem, der gælder for varer fremstillet inden for EU; understreger, at foretagender i tredjelande, som indgår i værdikæden, også skal optræde i overensstemmelse med EU's klima- og energimål og tage hensyn til fremskridt inden for navnlig energieffektivitet;

Kulstofgrænsetilpasningsforanstaltninger: en midlertidig og fleksibel foranstaltning af international dimension på linje med WTO

| 8. | understreger kraftigt, at Den Europæiske Union har søgt at forhandle med tredjelande siden oprettelsen af den internationale forhandlingskomité, der forberedte Riokonventionen i 1992, om indgåelse af en international aftale med henblik på beskyttelse mod klimaændringer, hvilket hidtil har været uden succes til trods for, at spørgsmålet er af stadig mere presserende art, som det er fremhævet af en praktisk talt enstemmig videnskabelig konsensus; opfordrer til, at EU fortsat viser lederskab, og fremhæver den vitale nødvendighed af, at der på Paris-konferencen indgås en globalt bindende aftale med fuld tilslutning fra alle parter, der reelt kan afværge farlige klimaændringer; understreger, at disse forhandlinger skal føre til en juridisk bindende aftale med mål, der omfatter hele økonomien, for alle parter, i samklang med det aftalte mål om at begrænse den globale opvarmning til under 2 oC; understreger, at en omfattende international aftale vil skabe lige konkurrencevilkår for industrien og reducere risikoen for kulstoflækage fra EU; |
| --- | --- |

8.

understreger kraftigt, at Den Europæiske Union har søgt at forhandle med tredjelande siden oprettelsen af den internationale forhandlingskomité, der forberedte Riokonventionen i 1992, om indgåelse af en international aftale med henblik på beskyttelse mod klimaændringer, hvilket hidtil har været uden succes til trods for, at spørgsmålet er af stadig mere presserende art, som det er fremhævet af en praktisk talt enstemmig videnskabelig konsensus; opfordrer til, at EU fortsat viser lederskab, og fremhæver den vitale nødvendighed af, at der på Paris-konferencen indgås en globalt bindende aftale med fuld tilslutning fra alle parter, der reelt kan afværge farlige klimaændringer; understreger, at disse forhandlinger skal føre til en juridisk bindende aftale med mål, der omfatter hele økonomien, for alle parter, i samklang med det aftalte mål om at begrænse den globale opvarmning til under 2 oC; understreger, at en omfattende international aftale vil skabe lige konkurrencevilkår for industrien og reducere risikoen for kulstoflækage fra EU;

| 9. | fremhæver, at internationale klimaforanstaltninger er det bedste middel til at forhindre kulstoflækage; påpeger, at en ambitiøs international aftale om bekæmpelse af klimaændringer, der skaber lige vilkår for alle lande, som er parate til at samarbejde på multilateralt niveau og skabe en sammenhængende global miljøordning for at nedbringe CO2-emissionerne, ville være den bedste måde at håndtere de globale emissioner på; understreger, at en sådan aftale ville sikre fair konkurrencevilkår for alle producenter af uædle metaller og ville gøre overvejelser om grænsetilpasningsforanstaltninger overflødige, forudsat at gennemførelsen heraf blev underlagt effektiv overvågning og eventuelle krævede tilpasninger; påpeger, at en sådan international aftale nødvendigvis må kræve, at de største udlederlande indgår troværdige forpligtelser; minder i denne forbindelse også om nødvendigheden af at overholde sociale og miljømæssige standarder, for at der kan skabes lige vilkår; |
| --- | --- |

9.

fremhæver, at internationale klimaforanstaltninger er det bedste middel til at forhindre kulstoflækage; påpeger, at en ambitiøs international aftale om bekæmpelse af klimaændringer, der skaber lige vilkår for alle lande, som er parate til at samarbejde på multilateralt niveau og skabe en sammenhængende global miljøordning for at nedbringe CO2-emissionerne, ville være den bedste måde at håndtere de globale emissioner på; understreger, at en sådan aftale ville sikre fair konkurrencevilkår for alle producenter af uædle metaller og ville gøre overvejelser om grænsetilpasningsforanstaltninger overflødige, forudsat at gennemførelsen heraf blev underlagt effektiv overvågning og eventuelle krævede tilpasninger; påpeger, at en sådan international aftale nødvendigvis må kræve, at de største udlederlande indgår troværdige forpligtelser; minder i denne forbindelse også om nødvendigheden af at overholde sociale og miljømæssige standarder, for at der kan skabes lige vilkår;

| 10. | påpeger, at CO2-grænsetilpasningsmekanismen under hensyntagen til såvel import som eksport indarbejder en emissionsreduktionsmodel i den europæiske lovgivning, der også omfatter en forbrugsbaseret territorial tilgang, og at en sådan »bottom up«-tilgang har den fordel, at den kan fungere som en generel universalløsning med respekt for hver enkelt stats suveræne vurdering af ambitionsniveauet for dens klimapolitik, underlagt en omhyggelig konsekvensanalyse; opfordrer Kommissionen til at sikre, at fremtidige handelsaftaler indeholder bestemmelser, der i markant grad forbedrer eksportmulighederne og markedsadgangen for europæiske produkter fremstillet af uædle metaller; gentager, at Kommissionen bør inkludere et forbud mod skævvridende praksis vedrørende råstoffer (dobbelte prissystemer, eksportrestriktioner) i regionale, bilaterale og multilaterale frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at CO2-grænsetilpasningsmekanismen under hensyntagen til såvel import som eksport indarbejder en emissionsreduktionsmodel i den europæiske lovgivning, der også omfatter en forbrugsbaseret territorial tilgang, og at en sådan »bottom up«-tilgang har den fordel, at den kan fungere som en generel universalløsning med respekt for hver enkelt stats suveræne vurdering af ambitionsniveauet for dens klimapolitik, underlagt en omhyggelig konsekvensanalyse; opfordrer Kommissionen til at sikre, at fremtidige handelsaftaler indeholder bestemmelser, der i markant grad forbedrer eksportmulighederne og markedsadgangen for europæiske produkter fremstillet af uædle metaller; gentager, at Kommissionen bør inkludere et forbud mod skævvridende praksis vedrørende råstoffer (dobbelte prissystemer, eksportrestriktioner) i regionale, bilaterale og multilaterale frihandelsaftaler;

| 11. | understreger, at enhver foranstaltning, som påvirker handelen skal respektere internationale handelsaftaler; bekræfter, at klimapolitikkens mål om bevarelse af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, ligesom bevarelse af udtømmelige naturressourcer, hvis den anvendes på en ikkediskriminerende måde og ikke som en forklædt begrænsning, er i overensstemmelse med undtagelserne i GATT-aftalens artikel XX; præciserer, at klimaændringer på grund af deres globale natur bør være genstand for juridiske overvejelser; mener, at en kulstoffattig atmosfære (ren luft) allerede nu betragtes som en naturressource, der risikerer at blive udtømt, og derfor bør betragtes som et offentligt gode; præciserer endvidere, at gengældelsesforanstaltninger ikke ville kunne gennemføres som følge af CO2-grænsetilpasningsforanstaltningerne (BCA’er) uden at overtræde de internationale handelsregler og uden risiko for domfældelse; gentager, at formålet på ingen måde er at beskytte de europæiske industrier, men at sætte dem på lige fod med deres udenlandske konkurrenter; |
| --- | --- |

11.

understreger, at enhver foranstaltning, som påvirker handelen skal respektere internationale handelsaftaler; bekræfter, at klimapolitikkens mål om bevarelse af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, ligesom bevarelse af udtømmelige naturressourcer, hvis den anvendes på en ikkediskriminerende måde og ikke som en forklædt begrænsning, er i overensstemmelse med undtagelserne i GATT-aftalens artikel XX; præciserer, at klimaændringer på grund af deres globale natur bør være genstand for juridiske overvejelser; mener, at en kulstoffattig atmosfære (ren luft) allerede nu betragtes som en naturressource, der risikerer at blive udtømt, og derfor bør betragtes som et offentligt gode; præciserer endvidere, at gengældelsesforanstaltninger ikke ville kunne gennemføres som følge af CO2-grænsetilpasningsforanstaltningerne (BCA’er) uden at overtræde de internationale handelsregler og uden risiko for domfældelse; gentager, at formålet på ingen måde er at beskytte de europæiske industrier, men at sætte dem på lige fod med deres udenlandske konkurrenter;

| 12. | påpeger, at det ville være ønskeligt at fastsætte en delvis omfordeling af indtægterne fra auktionerne til miljøbeskyttelsesinitiativer og foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, såsom Den Grønne Klimafond, der blev oprettet med Cancúnaftalerne, og andre internationale klimafinansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at det ville være ønskeligt at fastsætte en delvis omfordeling af indtægterne fra auktionerne til miljøbeskyttelsesinitiativer og foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, såsom Den Grønne Klimafond, der blev oprettet med Cancúnaftalerne, og andre internationale klimafinansieringsinstrumenter;

| 13. | bemærker, at aftalte standarder for beregning af produkters kulstofindhold og livscyklusemissioner øger gennemsigtigheden og kan fremme bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, herunder i metalindustrien; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at aftalte standarder for beregning af produkters kulstofindhold og livscyklusemissioner øger gennemsigtigheden og kan fremme bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, herunder i metalindustrien;

Erstatning for indirekte emissioner

| 14. | beklager, at den statsstøttebaserede kompensationsordning for indirekte omkostninger er blevet en ny kilde til illoyal konkurrence på EU’s indre marked mellem producenter inden for elintensive sektorer, hvoraf nogle får finansiel støtte fra myndighederne i deres lande; opfordrer indtrængende til, at kompensationen harmoniseres og, hvis det er berettiget, ydes på EU-plan for at sikre lige vilkår i den globale konkurrence og blandt europæiske producenter samt sikre effektiv beskyttelse mod kulstoflækage; bemærker, at dette især gælder for de seks ikkejernholdige metaller, der handles til priser, der afgøres af udbud og efterspørgsel på globalt plan og hovedsagelig fastsættes på London Stock Exchange; forstår derfor, at producenter af uædle metaller må acceptere de priser, de kan få, og at de ikke er i stand til at sende de stigende udgifter videre til deres kunder; når frem til den konklusion, at det er af afgørende betydning at bevare kompensationerne for indirekte emissioner; henviser til aftalen om oprettelse og drift af en markedsstabilitetsreserve, hvori der står, at »i forbindelse med opfyldelsen af målsætningen om lige konkurrencevilkår bør der ved revisionen også overvejes harmoniserede foranstaltninger til at kompensere for de indirekte omkostninger på EU-plan« (11); henviser i den forbindelse til Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (12) samt til artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer Kommissionen til at vurdere virkningen af forskellige energistøtteordninger på detailpriserne på energi, som indirekte påvirker energiintensive industriers konkurrenceevne i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

14.

beklager, at den statsstøttebaserede kompensationsordning for indirekte omkostninger er blevet en ny kilde til illoyal konkurrence på EU’s indre marked mellem producenter inden for elintensive sektorer, hvoraf nogle får finansiel støtte fra myndighederne i deres lande; opfordrer indtrængende til, at kompensationen harmoniseres og, hvis det er berettiget, ydes på EU-plan for at sikre lige vilkår i den globale konkurrence og blandt europæiske producenter samt sikre effektiv beskyttelse mod kulstoflækage; bemærker, at dette især gælder for de seks ikkejernholdige metaller, der handles til priser, der afgøres af udbud og efterspørgsel på globalt plan og hovedsagelig fastsættes på London Stock Exchange; forstår derfor, at producenter af uædle metaller må acceptere de priser, de kan få, og at de ikke er i stand til at sende de stigende udgifter videre til deres kunder; når frem til den konklusion, at det er af afgørende betydning at bevare kompensationerne for indirekte emissioner; henviser til aftalen om oprettelse og drift af en markedsstabilitetsreserve, hvori der står, at »i forbindelse med opfyldelsen af målsætningen om lige konkurrencevilkår bør der ved revisionen også overvejes harmoniserede foranstaltninger til at kompensere for de indirekte omkostninger på EU-plan« (11); henviser i den forbindelse til Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (12) samt til artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer Kommissionen til at vurdere virkningen af forskellige energistøtteordninger på detailpriserne på energi, som indirekte påvirker energiintensive industriers konkurrenceevne i de enkelte medlemsstater;

| 15. | mener, at differentieret CO2-påvirkning af elprisen som følge af energimikset hos hver enkelt leverandør er en legitim konkurrencefaktor, der bl.a. afhænger af hver enkelt stats valg; glæder sig over Kommissionens forslag om en europæisk energiunion; mener, at et velfungerende indre marked, som leverer sikker og bæredygtig energi og sikrer fyldestgørende sammenkoblinger af medlemsstater vil medvirke til at sænke energipriserne for den europæiske industri og forbrugerne; mener, at ETS er en EU-harmoniseret foranstaltning til at reducere emissioner fra industrien, og at dens virkninger derfor bør håndteres ved hjælp af et harmoniseret system; |
| --- | --- |

15.

mener, at differentieret CO2-påvirkning af elprisen som følge af energimikset hos hver enkelt leverandør er en legitim konkurrencefaktor, der bl.a. afhænger af hver enkelt stats valg; glæder sig over Kommissionens forslag om en europæisk energiunion; mener, at et velfungerende indre marked, som leverer sikker og bæredygtig energi og sikrer fyldestgørende sammenkoblinger af medlemsstater vil medvirke til at sænke energipriserne for den europæiske industri og forbrugerne; mener, at ETS er en EU-harmoniseret foranstaltning til at reducere emissioner fra industrien, og at dens virkninger derfor bør håndteres ved hjælp af et harmoniseret system;

Støtte til at investere i produktionen af metal med lavt kulstofindhold

| 16. | opfordrer indtrængende til, at gratis kvoter til de mest effektive fabrikker inden for kulstoflækagesektorerne tildeles i overensstemmelse med programmer om investeringer i nyt udstyr, forskning og udvikling (herunder CO2-opsamling, -lagring og -anvendelse) samt uddannelse af arbejdstagerne hurtigst muligt og under alle omstændigheder med begyndelse i 2018 og under den fjerde fase, der omfatter perioden 2021-2030, med henblik på at opfylde høje standarder for klima- og miljøbeskyttelse og arbejdstagerrettigheder; understreger det absolutte behov for investeringer i forskning og udvikling for at sætte Europa i stand til at forblive et ekspertisecenter for fremstilling af uædle metaller; minder om, at industrier, som investerer, har størst succes med at overleve kriser; opfordrer til, at ETS-auktionsindtægter anvendes til at finansiere klimatiltag i EU og i udviklingslande, inklusive til investeringer i vedvarende energi og energieffektiviseringsprojekter inden for industrien; støtter planerne under 2030-rammen for klima- og energipolitikken om at oprette en facilitet (NER 400) til kulstofopsamling og -lagring, innovative vedvarende energikilder og lavemissionsinnovation i industrisektorer, som fastsat i Det Europæiske Råds konklusioner af 23. oktober 2014; foreslår, at pilot- og demonstrationsprojekter, der vedrører kulstofopsamling, -anvendelse og -lagring bør indgå i programmerne for finansiering af kulstoffattige teknologier, som Kommissionen fremmer i tråd med NER 300 og det fremtidige NER 400, idet den finansielle risiko deles mellem finansieringsyderen og operatøren; minder om betydningen af offentlige investeringer og, i EU-sammenhæng, af Horisont 2020-midler for forbedringen af miljø- og energieffektivitet inden for industrien for uædle metaller, herunder opnåelse af lavere kulstofudledning i tråd med Europa 2020-målene; anser oplæring af arbejdstagere i anvendelse af kulstoffattige teknologier og praksis inden for industrien som en strategisk investering, der i fuldt omfang bør indarbejdes i de programmer, som Kommissionen fremmer med henblik på at finansiere overgangen til en kulstoffattig økonomi; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende til, at gratis kvoter til de mest effektive fabrikker inden for kulstoflækagesektorerne tildeles i overensstemmelse med programmer om investeringer i nyt udstyr, forskning og udvikling (herunder CO2-opsamling, -lagring og -anvendelse) samt uddannelse af arbejdstagerne hurtigst muligt og under alle omstændigheder med begyndelse i 2018 og under den fjerde fase, der omfatter perioden 2021-2030, med henblik på at opfylde høje standarder for klima- og miljøbeskyttelse og arbejdstagerrettigheder; understreger det absolutte behov for investeringer i forskning og udvikling for at sætte Europa i stand til at forblive et ekspertisecenter for fremstilling af uædle metaller; minder om, at industrier, som investerer, har størst succes med at overleve kriser; opfordrer til, at ETS-auktionsindtægter anvendes til at finansiere klimatiltag i EU og i udviklingslande, inklusive til investeringer i vedvarende energi og energieffektiviseringsprojekter inden for industrien; støtter planerne under 2030-rammen for klima- og energipolitikken om at oprette en facilitet (NER 400) til kulstofopsamling og -lagring, innovative vedvarende energikilder og lavemissionsinnovation i industrisektorer, som fastsat i Det Europæiske Råds konklusioner af 23. oktober 2014; foreslår, at pilot- og demonstrationsprojekter, der vedrører kulstofopsamling, -anvendelse og -lagring bør indgå i programmerne for finansiering af kulstoffattige teknologier, som Kommissionen fremmer i tråd med NER 300 og det fremtidige NER 400, idet den finansielle risiko deles mellem finansieringsyderen og operatøren; minder om betydningen af offentlige investeringer og, i EU-sammenhæng, af Horisont 2020-midler for forbedringen af miljø- og energieffektivitet inden for industrien for uædle metaller, herunder opnåelse af lavere kulstofudledning i tråd med Europa 2020-målene; anser oplæring af arbejdstagere i anvendelse af kulstoffattige teknologier og praksis inden for industrien som en strategisk investering, der i fuldt omfang bør indarbejdes i de programmer, som Kommissionen fremmer med henblik på at finansiere overgangen til en kulstoffattig økonomi;

Regnskaber og finansiel gennemsigtighed

| 17. | foreslår, at CO2-kvoterne offentliggøres i forbindelse med virksomhedernes årsregnskaber, og at Den Europæiske Union fremmer genoptagelsen af arbejdet med en internationalt anerkendt regnskabsstandard på dette område; |
| --- | --- |

17.

foreslår, at CO2-kvoterne offentliggøres i forbindelse med virksomhedernes årsregnskaber, og at Den Europæiske Union fremmer genoptagelsen af arbejdet med en internationalt anerkendt regnskabsstandard på dette område;

| 18. | understreger betydningen af gennemsigtighed i medlemsstaternes anvendelse af tildelingsindtægter; henviser i denne forbindelse til, at medlemsstaterne er forpligtet til at underrette Kommissionen om anvendelse af ETS-indtægter; understreger, at øget gennemsigtighed vil hjælpe borgerne til at se, hvordan ETS-indtægter anvendes af de nationale myndigheder; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af gennemsigtighed i medlemsstaternes anvendelse af tildelingsindtægter; henviser i denne forbindelse til, at medlemsstaterne er forpligtet til at underrette Kommissionen om anvendelse af ETS-indtægter; understreger, at øget gennemsigtighed vil hjælpe borgerne til at se, hvordan ETS-indtægter anvendes af de nationale myndigheder;

| 19. | fremhæver, at fabrikker og selskaber skal overholde alle retlige krav om socialt ansvar og indberetning med henblik på at sikre lige og virkningsfuld implementering af miljøforordninger og sikre, at kompetente myndigheder og interessehavere, herunder arbejdstagerrepræsentanter og repræsentanter for civilsamfundet og lokalsamfundene har adgang til alle relevante oplysninger; understreger retten til adgang til information i miljøspørgsmål som fastsat i Århuskonventionen og implementeret i EU- og national lovgivning, inklusive direktiv 2003/87/EF; foreslår, at ethvert klassificeret anlæg, der er omfattet af emissionshandelssystemet, hvert år forelægger fuldstændige oplysninger, herunder om bekæmpelse af klimaændringer og overholdelse af EU-direktiver om miljø, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og at disse oplysninger skal være tilgængelige for repræsentanter for arbejdstagerne og for civilsamfundet fra lokalsamfund i nærheden af anlægget; |
| --- | --- |

19.

fremhæver, at fabrikker og selskaber skal overholde alle retlige krav om socialt ansvar og indberetning med henblik på at sikre lige og virkningsfuld implementering af miljøforordninger og sikre, at kompetente myndigheder og interessehavere, herunder arbejdstagerrepræsentanter og repræsentanter for civilsamfundet og lokalsamfundene har adgang til alle relevante oplysninger; understreger retten til adgang til information i miljøspørgsmål som fastsat i Århuskonventionen og implementeret i EU- og national lovgivning, inklusive direktiv 2003/87/EF; foreslår, at ethvert klassificeret anlæg, der er omfattet af emissionshandelssystemet, hvert år forelægger fuldstændige oplysninger, herunder om bekæmpelse af klimaændringer og overholdelse af EU-direktiver om miljø, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og at disse oplysninger skal være tilgængelige for repræsentanter for arbejdstagerne og for civilsamfundet fra lokalsamfund i nærheden af anlægget;

Spørgsmålet om elforsyningskontrakter

| 20. | fremhæver betydningen for den europæiske metalindustrisektors konkurrenceevne af muligheden for at indgå langsigtede aftaler på visse betingelser, som skal afklares af Kommissionen, og som skal være forenelige med et investeringsafkast, der ikke må være kortere end femten år i forbindelse med kapitalintensive industrier; minder om, at fabriksejere har brug for, at deres investeringer sikres gennem forudsigelige priser og klare, juridiske rammer; fremhæver, at der bør gives præference til langsigtet stabilitet ved elektricitetsforsyningsaftaler og ikke til årlige el-auktioner; udtrykker bekymring over markedsbestemmelser, der i nogle medlemsstater tillader en strukturel kløft mellem priser og produktionsomkostninger; opfordrer Kommissionen til at bekæmpe uventede fortjenester inden for private oligopoler på energimarkedet; |
| --- | --- |

20.

fremhæver betydningen for den europæiske metalindustrisektors konkurrenceevne af muligheden for at indgå langsigtede aftaler på visse betingelser, som skal afklares af Kommissionen, og som skal være forenelige med et investeringsafkast, der ikke må være kortere end femten år i forbindelse med kapitalintensive industrier; minder om, at fabriksejere har brug for, at deres investeringer sikres gennem forudsigelige priser og klare, juridiske rammer; fremhæver, at der bør gives præference til langsigtet stabilitet ved elektricitetsforsyningsaftaler og ikke til årlige el-auktioner; udtrykker bekymring over markedsbestemmelser, der i nogle medlemsstater tillader en strukturel kløft mellem priser og produktionsomkostninger; opfordrer Kommissionen til at bekæmpe uventede fortjenester inden for private oligopoler på energimarkedet;

| 21. | udtrykker bekymring over markedsbestemmelser, der tillader en strukturel kløft mellem priser og produktionsomkostninger; |
| --- | --- |

21.

udtrykker bekymring over markedsbestemmelser, der tillader en strukturel kløft mellem priser og produktionsomkostninger;

Overførsel af færdigheder

| 22. | opfordrer til, at der organiseres overførsel af færdigheder mellem generationer af arbejdstagere på alle fabrikker med utilfredsstillende alderspyramider for alle højtuddannede produktionsstillinger; slår til lyd for fremme af unge ansattes færdigheder i virksomheder gennem en struktureret lærlingepolitik til udvikling af ansattes kollektive færdigheder; fremhæver betydningen af, at arbejdstagerne inden for sektoren for uædle metaller besidder færdigheder og kvalifikationer; opfordrer til aktive beskæftigelses- og industripolitikker til at sikre, at denne viden udvikles og anerkendes som et vigtigt aktiv for den europæiske metalindustri; anmoder om, at opretholdelsen af industriel knowhow og en veluddannet arbejdsstyrke tages i betragtning ved vurderingen af holdbarheden af en given fabriks produktion; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til, at der organiseres overførsel af færdigheder mellem generationer af arbejdstagere på alle fabrikker med utilfredsstillende alderspyramider for alle højtuddannede produktionsstillinger; slår til lyd for fremme af unge ansattes færdigheder i virksomheder gennem en struktureret lærlingepolitik til udvikling af ansattes kollektive færdigheder; fremhæver betydningen af, at arbejdstagerne inden for sektoren for uædle metaller besidder færdigheder og kvalifikationer; opfordrer til aktive beskæftigelses- og industripolitikker til at sikre, at denne viden udvikles og anerkendes som et vigtigt aktiv for den europæiske metalindustri; anmoder om, at opretholdelsen af industriel knowhow og en veluddannet arbejdsstyrke tages i betragtning ved vurderingen af holdbarheden af en given fabriks produktion;

Råvareforsyning

| 23. | opfordrer til EU-diplomatiske skridt vedrørende råvarer til metalproduktion baseret på strategiske partnerskaber for at dele merværdi mellem europæiske lande og lande, der producerer råvarer, på en sådan måde at det fremmer udvikling af kvalificeret arbejdskraft langs hele værdikæden; anmoder Kommissionen om at oprette et instrument til indgående analyse af stålmarkedet, som kan tilvejebringe præcis information om balancen mellem udbud og efterspørgsel på det europæiske og globale stålmarked og på globalt plan, idet man skelner mellem strukturelle og cykliske udviklingskomponenter på disse markeder; mener, at overvågning af markederne for primære og sekundære uædle metaller kan give værdifulde input til korrigerende og proaktive foranstaltninger, som er uundgåelige som følge af disse stålindustriers cykliske karakter; glæder sig over rapporten fra det europæiske netværk for kompetencer inden for sjældne jordarter (ERECON) (13); opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde i ERECON-regi med udvikling af en diversificeret og bæredygtig forsyningskæde for sjældne jordarter til Europa og navnlig implementere politikhenstillingerne og yde støtte til erstatningsløsninger og øget genanvendelse; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til EU-diplomatiske skridt vedrørende råvarer til metalproduktion baseret på strategiske partnerskaber for at dele merværdi mellem europæiske lande og lande, der producerer råvarer, på en sådan måde at det fremmer udvikling af kvalificeret arbejdskraft langs hele værdikæden; anmoder Kommissionen om at oprette et instrument til indgående analyse af stålmarkedet, som kan tilvejebringe præcis information om balancen mellem udbud og efterspørgsel på det europæiske og globale stålmarked og på globalt plan, idet man skelner mellem strukturelle og cykliske udviklingskomponenter på disse markeder; mener, at overvågning af markederne for primære og sekundære uædle metaller kan give værdifulde input til korrigerende og proaktive foranstaltninger, som er uundgåelige som følge af disse stålindustriers cykliske karakter; glæder sig over rapporten fra det europæiske netværk for kompetencer inden for sjældne jordarter (ERECON) (13); opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde i ERECON-regi med udvikling af en diversificeret og bæredygtig forsyningskæde for sjældne jordarter til Europa og navnlig implementere politikhenstillingerne og yde støtte til erstatningsløsninger og øget genanvendelse;

Europæisk handelsbeskyttelse af uædle metaller: forebyggelse snarere end en alt for sen genopretning

| 24. | opfordrer indtrængende Rådet til at færdiggøre revisionen af de to forordninger om defensive handelsinstrumenter med henblik på at rationalisere, forstærke og fremskynde disse instrumenter og sikre, at de ikke svækkes; foreslår en indledende undersøgelsesfase på højst én måned for i første omgang at undersøge klager vedrørende dumping og subsidier, hvorefter der på grundlag af de første resultater kan træffes forebyggende beskyttelsesforanstaltninger, som vil blive efterfulgt af en tilbundsgående undersøgelse; beklager, at lovforslaget om modernisering af defensive handelsinstrumenter ligger stille i Rådet, selv om Parlamentet har udtrykt kraftig støtte til mere robuste foranstaltninger over for illoyal import fra tredjelande; opfordrer Rådet til at gå hurtigt videre med moderniseringen af de defensive handelsinstrumenter med det formål at sikre, at der omsider kan foretages behørige modtræk til illoyale handelspraksisser, og det europæiske marked kan beskyttes mod dumping, således at der kan sikres lige vilkår og fuld gavn af de muligheder, som energiovergangen giver; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende Rådet til at færdiggøre revisionen af de to forordninger om defensive handelsinstrumenter med henblik på at rationalisere, forstærke og fremskynde disse instrumenter og sikre, at de ikke svækkes; foreslår en indledende undersøgelsesfase på højst én måned for i første omgang at undersøge klager vedrørende dumping og subsidier, hvorefter der på grundlag af de første resultater kan træffes forebyggende beskyttelsesforanstaltninger, som vil blive efterfulgt af en tilbundsgående undersøgelse; beklager, at lovforslaget om modernisering af defensive handelsinstrumenter ligger stille i Rådet, selv om Parlamentet har udtrykt kraftig støtte til mere robuste foranstaltninger over for illoyal import fra tredjelande; opfordrer Rådet til at gå hurtigt videre med moderniseringen af de defensive handelsinstrumenter med det formål at sikre, at der omsider kan foretages behørige modtræk til illoyale handelspraksisser, og det europæiske marked kan beskyttes mod dumping, således at der kan sikres lige vilkår og fuld gavn af de muligheder, som energiovergangen giver;

| 25. | vedtager målet om at gøre hurtige fremskridt vedrørende genanvendelse af sjældne jordarter og vigtige metaller, der anvendes i Unionen; |
| --- | --- |

25.

vedtager målet om at gøre hurtige fremskridt vedrørende genanvendelse af sjældne jordarter og vigtige metaller, der anvendes i Unionen;

| 26. | understreger, at alle uædle metaller, herunder rustfrit stål og aluminium, er udsat for global konkurrence; anser det for vigtigt, at Kommissionen i sine undersøgelser og sammenligninger anvender verdensmarkedet som referencemarked og ikke begrænser sine undersøgelser udelukkende til det indre marked ved definitionen på relevante geografiske markeder; opfordrer til, at der foretages en konsekvensanalyse af produktionskapaciteten, der bl.a. skal omhandle fabrikker og arbejdspladser, inden Kommissionens GD Konkurrence træffer beslutning, og opfordrer til, at konklusionen herpå indarbejdes i den endelige publikation, som udsendes til interessehaverne; opfordrer til en revision af konkurrencepolitikken og statsstøttereglerne med henblik på at befordre offentlig intervention, der sigter mod at fastholde social og regional samhørighed, forbedre arbejdstager- og miljøstandarder og mod at håndtere forhold vedrørende offentlig sundhed; |
| --- | --- |

26.

understreger, at alle uædle metaller, herunder rustfrit stål og aluminium, er udsat for global konkurrence; anser det for vigtigt, at Kommissionen i sine undersøgelser og sammenligninger anvender verdensmarkedet som referencemarked og ikke begrænser sine undersøgelser udelukkende til det indre marked ved definitionen på relevante geografiske markeder; opfordrer til, at der foretages en konsekvensanalyse af produktionskapaciteten, der bl.a. skal omhandle fabrikker og arbejdspladser, inden Kommissionens GD Konkurrence træffer beslutning, og opfordrer til, at konklusionen herpå indarbejdes i den endelige publikation, som udsendes til interessehaverne; opfordrer til en revision af konkurrencepolitikken og statsstøttereglerne med henblik på at befordre offentlig intervention, der sigter mod at fastholde social og regional samhørighed, forbedre arbejdstager- og miljøstandarder og mod at håndtere forhold vedrørende offentlig sundhed;

| 27. | erklærer, at det støtter nedsættelsen af lokale informations- og samrådsudvalg med henblik på risikoforebyggelse på industriområdet bestående af samtlige berørte parter med kontrol- og alarmbeføjelser; understreger arbejdstagerrepræsentanternes anerkendte ekspertise for så vidt angår en virksomheds strategiske valg og beslutningstagning; |
| --- | --- |

27.

erklærer, at det støtter nedsættelsen af lokale informations- og samrådsudvalg med henblik på risikoforebyggelse på industriområdet bestående af samtlige berørte parter med kontrol- og alarmbeføjelser; understreger arbejdstagerrepræsentanternes anerkendte ekspertise for så vidt angår en virksomheds strategiske valg og beslutningstagning;

Uædle metallers rolle i den cirkulære økonomi

| 28. | fremhæver i denne forbindelse den positive indvirkning af sekundære metaller, der i betydelig grad kan bidrage til at reducere energi- og råmaterialetilførslen; opfordrer derfor Kommissionen til at befordre skabelse og funktionelle rammer for markeder for sekundære metaller; opfordrer til at etablere en cirkulær økonomi på hver fabrik til fremstilling af uædle metaller med henblik på at knytte udnyttelsen af biprodukter og genanvendte metaller sammen med målet om at højne fabrikkernes konkurrenceevne; opfordrer til, at det gøres obligatorisk at etablere en cirkulær økonomi på hver fabrik til fremstilling af uædle metaller med henblik på at knytte udnyttelsen af biprodukter og genanvendte metaller sammen med målet om at højne fabrikkernes konkurrenceevne; vedtager målet om at gøre hurtige fremskridt vedrørende genanvendelse af sjældne jordarter og vigtige metaller, der anvendes i Unionen; opfordrer til udvikling af solide forbindelser mellem sektoren for genanvendelse af uædle metaller og andre industrier med det formål at styrke dette industrigrundlags størrelse og modstandskraft, navnlig i regioner berørt af afindustrialisering; fremhæver i denne forbindelse det store potentiale for produkt- og materialeudskiftning og for forøgelse af anvendelsen af skrotmetal i bl.a. stål- og aluminiumsfremstilling; fremhæver, at de fleste uædle metaller kan genanvendes mange gange, hvilket kræver en brøkdel af den energimængde, der blev anvendt i den primære produktion; er bekymret over det store energitab i Europa, som er forårsaget at lovlig og ulovlig eksport af aluminium og kobber til lande som Kina og Indien, der i øvrigt selv har indført forbud mod aluminiumseksport; mener, at miljøstandarder og principperne for cirkulær økonomi bør udgøre grundlaget for udvikling og innovationsinvesteringer i den europæiske industrisektor for uædle metaller; opfordrer Kommissionen til at udvikle økonomiske incitamenter til genanvendelse af metaller, inklusive aktuelt urentable råvarer af kritisk betydning såsom sjældne jordarter, til at undersøge, hvordan markederne for genanvendte materialer kan understøttes af bl.a. grønne certifikater for genanvendte materialer, krav til miljøvenlig udformning og skattemæssige incitamenter, og til at sikre, at samhørighedspolitikken og budgettet for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) også udnyttes til at fremme ressourceeffektivitet og genanvendelse; mener, at affaldslovgivningen bør forbedres for at sikre et fungerende skrotmetalmarked i EU, f.eks. gennem revision af direktivet om udrangerede køretøjer og anden lovgivning om affald; foreslår foranstaltninger til at opstille indsamlingsmål, styrke producenternes ansvar og udvide anvendelsesområdet for lovgivningen om udrangerede køretøjer til også at omfatte f.eks. lastbiler, busser og motorcykler; understreger behovet for kvalificerede og veluddannede personer til at håndtere overgangen til mere bæredygtige fremstillingsprocesser og varer, og opfordrer til en europæisk oplærings- og uddannelsesstrategi, der skal bistå selskaber, forskningsinstitutioner og arbejdsmarkedets parter med i fællesskab at afsøge, hvilke evner der er brug for til miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

28.

fremhæver i denne forbindelse den positive indvirkning af sekundære metaller, der i betydelig grad kan bidrage til at reducere energi- og råmaterialetilførslen; opfordrer derfor Kommissionen til at befordre skabelse og funktionelle rammer for markeder for sekundære metaller; opfordrer til at etablere en cirkulær økonomi på hver fabrik til fremstilling af uædle metaller med henblik på at knytte udnyttelsen af biprodukter og genanvendte metaller sammen med målet om at højne fabrikkernes konkurrenceevne; opfordrer til, at det gøres obligatorisk at etablere en cirkulær økonomi på hver fabrik til fremstilling af uædle metaller med henblik på at knytte udnyttelsen af biprodukter og genanvendte metaller sammen med målet om at højne fabrikkernes konkurrenceevne; vedtager målet om at gøre hurtige fremskridt vedrørende genanvendelse af sjældne jordarter og vigtige metaller, der anvendes i Unionen; opfordrer til udvikling af solide forbindelser mellem sektoren for genanvendelse af uædle metaller og andre industrier med det formål at styrke dette industrigrundlags størrelse og modstandskraft, navnlig i regioner berørt af afindustrialisering; fremhæver i denne forbindelse det store potentiale for produkt- og materialeudskiftning og for forøgelse af anvendelsen af skrotmetal i bl.a. stål- og aluminiumsfremstilling; fremhæver, at de fleste uædle metaller kan genanvendes mange gange, hvilket kræver en brøkdel af den energimængde, der blev anvendt i den primære produktion; er bekymret over det store energitab i Europa, som er forårsaget at lovlig og ulovlig eksport af aluminium og kobber til lande som Kina og Indien, der i øvrigt selv har indført forbud mod aluminiumseksport; mener, at miljøstandarder og principperne for cirkulær økonomi bør udgøre grundlaget for udvikling og innovationsinvesteringer i den europæiske industrisektor for uædle metaller; opfordrer Kommissionen til at udvikle økonomiske incitamenter til genanvendelse af metaller, inklusive aktuelt urentable råvarer af kritisk betydning såsom sjældne jordarter, til at undersøge, hvordan markederne for genanvendte materialer kan understøttes af bl.a. grønne certifikater for genanvendte materialer, krav til miljøvenlig udformning og skattemæssige incitamenter, og til at sikre, at samhørighedspolitikken og budgettet for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) også udnyttes til at fremme ressourceeffektivitet og genanvendelse; mener, at affaldslovgivningen bør forbedres for at sikre et fungerende skrotmetalmarked i EU, f.eks. gennem revision af direktivet om udrangerede køretøjer og anden lovgivning om affald; foreslår foranstaltninger til at opstille indsamlingsmål, styrke producenternes ansvar og udvide anvendelsesområdet for lovgivningen om udrangerede køretøjer til også at omfatte f.eks. lastbiler, busser og motorcykler; understreger behovet for kvalificerede og veluddannede personer til at håndtere overgangen til mere bæredygtige fremstillingsprocesser og varer, og opfordrer til en europæisk oplærings- og uddannelsesstrategi, der skal bistå selskaber, forskningsinstitutioner og arbejdsmarkedets parter med i fællesskab at afsøge, hvilke evner der er brug for til miljømæssig bæredygtighed;

o

o o

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

29.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

(3)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.

(4)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

(5)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

(6)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

(7)  EFT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0032.

(9)  EUT C 251 E af 31.8.2013, s. 75.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0104.

(11)  Se betragtning 9 i afgørelse (EU) 2015/1814 (EUT L 264 af 9.10.2015, s. 1).

(12)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1.

(13)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/erecon/index_en.htm

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/127 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/127

---

P8_TA(2015)0461

Situationen i Ungarn: opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2015

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om situationen i Ungarn (2015/2935(RSP))

(2017/C 399/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til præamblen til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig anden betragtning og fjerde til syvende betragtning, |
| --- | --- |

—

der henviser til præamblen til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig anden betragtning og fjerde til syvende betragtning,

| — | der navnlig henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, andet afsnit, og artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union samt til de artikler i TEU og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der vedrører overholdelse, fremme og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i EU, |
| --- | --- |

—

der navnlig henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, andet afsnit, og artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union samt til de artikler i TEU og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der vedrører overholdelse, fremme og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i EU,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000, der blev proklameret den 12. december 2007 i Strasbourg og trådte i kraft sammen med Lissabontraktaten i december 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000, der blev proklameret den 12. december 2007 i Strasbourg og trådte i kraft sammen med Lissabontraktaten i december 2009,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til sine beslutninger af 10. juni 2015 om situationen i Ungarn (1), af 3. juli 2013 om situationen for grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn (2), af 16. februar 2012 om den seneste politiske udvikling i Ungarn (3) og af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 10. juni 2015 om situationen i Ungarn (1), af 3. juli 2013 om situationen for grundlæggende rettigheder: standarder og praksis i Ungarn (2), af 16. februar 2012 om den seneste politiske udvikling i Ungarn (3) og af 10. marts 2011 om medieloven i Ungarn (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 om en ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 om en ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet (COM(2014)0158),

| — | der henviser til Rådets første årlige dialog om retsstatsprincippet, der blev holdt den 17. november 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets første årlige dialog om retsstatsprincippet, der blev holdt den 17. november 2015,

| — | der henviser til erklæringen af 27. november 2015 fra Europarådets menneskerettighedskommissær efter hans besøg i Ungarn, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 27. november 2015 fra Europarådets menneskerettighedskommissær efter hans besøg i Ungarn,

| — | der henviser til lov CXL af 2015 om masseindvandring, som er vedtaget af det ungarske parlament, |
| --- | --- |

—

der henviser til lov CXL af 2015 om masseindvandring, som er vedtaget af det ungarske parlament,

| — | der henviser til lov CXLII af 2015 om en effektiv beskyttelse af Ungarns grænser og om masseindvandring, som er vedtaget af det ungarske parlament, |
| --- | --- |

—

der henviser til lov CXLII af 2015 om en effektiv beskyttelse af Ungarns grænser og om masseindvandring, som er vedtaget af det ungarske parlament,

| — | der henviser til beslutning 36/2015 fra det ungarske parlament om et budskab til lederne af Den Europæiske Union, vedtaget den 22. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning 36/2015 fra det ungarske parlament om et budskab til lederne af Den Europæiske Union, vedtaget den 22. september 2015,

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om situationen i Ungarn: opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2015 (O-000140/2015 — B8-1110/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om situationen i Ungarn: opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2015 (O-000140/2015 — B8-1110/2015),

| — | der henviser til Kommissionens svar af 5. november 2015 som opfølgning på Parlamentets beslutning af 10. juni 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens svar af 5. november 2015 som opfølgning på Parlamentets beslutning af 10. juni 2015,

| — | der henviser til Kommissionens erklæring på plenarmødet i Parlamentet den 2. december 2015 om situationen i Ungarn, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens erklæring på plenarmødet i Parlamentet den 2. december 2015 om situationen i Ungarn,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og til, at disse værdier er universelle og fælles for medlemsstaterne (artikel 2 i TEU); der henviser til, at en klar fare for en grov overtrædelse af de værdier, der er nævnt i artikel 2 i TEU, begået af en medlemsstat, vil udløse den procedure, der er fastsat i artikel 7 i TEU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og til, at disse værdier er universelle og fælles for medlemsstaterne (artikel 2 i TEU); der henviser til, at en klar fare for en grov overtrædelse af de værdier, der er nævnt i artikel 2 i TEU, begået af en medlemsstat, vil udløse den procedure, der er fastsat i artikel 7 i TEU;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder udgør en del af EU's primære ret og forbyder enhver forskelsbehandling på grund af bl.a. køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder og seksuel orientering; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder udgør en del af EU's primære ret og forbyder enhver forskelsbehandling på grund af bl.a. køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder og seksuel orientering;

| C. | der henviser til, at den måde, hvorpå retsstatsprincippet gennemføres på nationalt plan, spiller en afgørende rolle for at sikre tilliden til medlemsstaternes retssystemer og administrative systemer; der henviser til, at EU's berettigede kompromisløshed, når det drejer sig om værdierne respekt for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, er afgørende for at sikre Unionens troværdighed, både internt og på den internationale scene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den måde, hvorpå retsstatsprincippet gennemføres på nationalt plan, spiller en afgørende rolle for at sikre tilliden til medlemsstaternes retssystemer og administrative systemer; der henviser til, at EU's berettigede kompromisløshed, når det drejer sig om værdierne respekt for demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder, er afgørende for at sikre Unionens troværdighed, både internt og på den internationale scene;

| D. | der henviser til, at retten til asyl er garanteret under behørig efterlevelse af reglerne i Genève-konventionen af 28. juli 1951 og protokollen hertil af 31. januar 1967 om flygtninges retsstilling og i overensstemmelse med TEU og TEUF; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at retten til asyl er garanteret under behørig efterlevelse af reglerne i Genève-konventionen af 28. juli 1951 og protokollen hertil af 31. januar 1967 om flygtninges retsstilling og i overensstemmelse med TEU og TEUF;

| E. | der henviser til, at forsvarlige offentlige udgifter og beskyttelse af EU’s finansielle interesser bør være centrale elementer i EU’s politik for at øge borgernes tillid ved at sikre, at deres penge bruges korrekt, produktivt og effektivt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forsvarlige offentlige udgifter og beskyttelse af EU’s finansielle interesser bør være centrale elementer i EU’s politik for at øge borgernes tillid ved at sikre, at deres penge bruges korrekt, produktivt og effektivt;

| F. | der henviser til, at den seneste tids udvikling såvel som de initiativer, der er taget, og de foranstaltninger, der er truffet i Ungarn i de senere år, har medført en alvorlig systemisk forværring af situationen med hensyn til retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, bl.a. ytringsfrihed, herunder akademisk frihed, migranters, asylansøgeres og flygtninges menneskerettigheder, forsamlings- og foreningsfrihed, restriktioner og forhindringer i forhold til civilsamfundsorganisationer, retten til ligebehandling, rettigheder for personer, der tilhører mindretal, herunder romaer, jøder og LGBTI-personer, sociale rettigheder, landets forfatningsmæssige system, domstolenes og andre institutioners uafhængighed samt mange foruroligende påstande om korruption og interessekonflikter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den seneste tids udvikling såvel som de initiativer, der er taget, og de foranstaltninger, der er truffet i Ungarn i de senere år, har medført en alvorlig systemisk forværring af situationen med hensyn til retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, bl.a. ytringsfrihed, herunder akademisk frihed, migranters, asylansøgeres og flygtninges menneskerettigheder, forsamlings- og foreningsfrihed, restriktioner og forhindringer i forhold til civilsamfundsorganisationer, retten til ligebehandling, rettigheder for personer, der tilhører mindretal, herunder romaer, jøder og LGBTI-personer, sociale rettigheder, landets forfatningsmæssige system, domstolenes og andre institutioners uafhængighed samt mange foruroligende påstande om korruption og interessekonflikter;

| G. | der henviser til, at det ungarske parlament i juli og september 2015 vedtog en række ændringsforslag, der navnlig vedrørte asylloven, straffeloven, strafferetsplejeloven, loven om grænserne, loven om politiet og loven om det nationale forsvar; der henviser til, at Kommissionens foreløbige vurdering har afsløret en række væsentlige problemer og spørgsmål vedrørende foreneligheden med gældende EU-ret vedrørende asyl og grænser samt chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Kommissionen den 6. oktober 2015 sendte en administrativ skrivelse til den ungarske regering; der henviser til, at den ungarske regering besvarede denne skrivelse; der henviser til, at Kommissionen den 10. december 2015 iværksatte en traktatbrudsprocedure over for Ungarn; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det ungarske parlament i juli og september 2015 vedtog en række ændringsforslag, der navnlig vedrørte asylloven, straffeloven, strafferetsplejeloven, loven om grænserne, loven om politiet og loven om det nationale forsvar; der henviser til, at Kommissionens foreløbige vurdering har afsløret en række væsentlige problemer og spørgsmål vedrørende foreneligheden med gældende EU-ret vedrørende asyl og grænser samt chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Kommissionen den 6. oktober 2015 sendte en administrativ skrivelse til den ungarske regering; der henviser til, at den ungarske regering besvarede denne skrivelse; der henviser til, at Kommissionen den 10. december 2015 iværksatte en traktatbrudsprocedure over for Ungarn;

| H. | der henviser til, at Kommissionen ikke har reageret på Parlamentets opfordring om at iværksætte en dybtgående overvågningsproces vedrørende situationen med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Ungarn; der henviser til, at Kommissionen i den erklæring, den afgav på plenarmødet i Europa-Parlamentet den 2. december 2015, anførte, at den var parat til at tage alle til rådighed stående midler, herunder traktatbrudsprocedurer, i brug for at sikre, at Ungarn — og enhver anden medlemsstat — overholder sine forpligtelser i henhold til EU-retten og respekterer Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at det er Kommissionens opfattelse, at betingelserne for at aktivere rammen for styrkelse af retsstatsprincippet over for Ungarn endnu ikke i den nuværende fase er opfyldt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen ikke har reageret på Parlamentets opfordring om at iværksætte en dybtgående overvågningsproces vedrørende situationen med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Ungarn; der henviser til, at Kommissionen i den erklæring, den afgav på plenarmødet i Europa-Parlamentet den 2. december 2015, anførte, at den var parat til at tage alle til rådighed stående midler, herunder traktatbrudsprocedurer, i brug for at sikre, at Ungarn — og enhver anden medlemsstat — overholder sine forpligtelser i henhold til EU-retten og respekterer Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at det er Kommissionens opfattelse, at betingelserne for at aktivere rammen for styrkelse af retsstatsprincippet over for Ungarn endnu ikke i den nuværende fase er opfyldt;

| 1. | gentager sit standpunkt fra sin beslutning af 10. juni 2015 om situationen i Ungarn; |
| --- | --- |

1.

gentager sit standpunkt fra sin beslutning af 10. juni 2015 om situationen i Ungarn;

| 2. | giver udtryk for alvorlige betænkeligheder med hensyn til den række af forhastede lovgivningsforanstaltninger, der er truffet i løbet af de seneste måneder, og som har gjort adgangen til international beskyttelse ekstremt vanskelig og med urette har kriminaliseret flygtninge, migranter og asylansøgere; understreger sine betænkeligheder hvad angår overholdelsen af princippet om non-refoulement, det voksende antal tilbageholdelser, også af mindreårige, og anvendelsen af en fremmedhadsk retorik, som sætter migranter i forbindelse med sociale problemer eller sikkerhedsrisici, særlig i regeringsstyrede oplysningskampagner og nationale høringer, hvilket gør integration problematisk; opfordrer indtrængende den ungarske regering til at vende tilbage til normale procedurer og ophæve kriseforanstaltningerne; |
| --- | --- |

2.

giver udtryk for alvorlige betænkeligheder med hensyn til den række af forhastede lovgivningsforanstaltninger, der er truffet i løbet af de seneste måneder, og som har gjort adgangen til international beskyttelse ekstremt vanskelig og med urette har kriminaliseret flygtninge, migranter og asylansøgere; understreger sine betænkeligheder hvad angår overholdelsen af princippet om non-refoulement, det voksende antal tilbageholdelser, også af mindreårige, og anvendelsen af en fremmedhadsk retorik, som sætter migranter i forbindelse med sociale problemer eller sikkerhedsrisici, særlig i regeringsstyrede oplysningskampagner og nationale høringer, hvilket gør integration problematisk; opfordrer indtrængende den ungarske regering til at vende tilbage til normale procedurer og ophæve kriseforanstaltningerne;

| 3. | mener, at samtlige medlemsstater skal overholde EU-retten fuldt ud i lovgivning og administrativ praksis, og at al lovgivning skal afspejle og stemme overens med grundlæggende europæiske værdier, dvs. de demokratiske principper, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

3.

mener, at samtlige medlemsstater skal overholde EU-retten fuldt ud i lovgivning og administrativ praksis, og at al lovgivning skal afspejle og stemme overens med grundlæggende europæiske værdier, dvs. de demokratiske principper, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder;

| 4. | understreger, at Parlamentet gentagne gange har opfordret Rådet til at reagere på de foruroligende udviklingstendenser i Ungarn; opfordrer indtrængende Rådet for Den Europæiske Union og Det Europæiske Råd til snarest muligt at drøfte og vedtage konklusioner om situationen i Ungarn; mener, at Rådet og Kommissionen ved ikke at tage stilling til eller på fyldestgørende vis reagere på Parlamentets betænkeligheder, som et flertal af medlemmerne gentagne gange har givet udtryk for, undergraver princippet om et loyalt indbyrdes samarbejde mellem institutionerne, som er fastsat i artikel 13, stk. 2, i TEU; |
| --- | --- |

4.

understreger, at Parlamentet gentagne gange har opfordret Rådet til at reagere på de foruroligende udviklingstendenser i Ungarn; opfordrer indtrængende Rådet for Den Europæiske Union og Det Europæiske Råd til snarest muligt at drøfte og vedtage konklusioner om situationen i Ungarn; mener, at Rådet og Kommissionen ved ikke at tage stilling til eller på fyldestgørende vis reagere på Parlamentets betænkeligheder, som et flertal af medlemmerne gentagne gange har givet udtryk for, undergraver princippet om et loyalt indbyrdes samarbejde mellem institutionerne, som er fastsat i artikel 13, stk. 2, i TEU;

| 5. | mener, at Ungarn udgør en prøve for EU, hvor sidstnævnte kan bevise sin evne og vilje til at reagere på trusler og tilsidesættelse af dets egne grundlæggende værdier fra en medlemsstats side; konstaterer med beklagelse, at der findes tilsvarende udviklingstendenser i visse andre medlemsstater, og mener, at EU's passive holdning kan have medvirket til at fremkalde disse tendenser, der har foruroligende lighedspunkter med situationen i Ungarn hvad angår en underminering af retsstatsprincippet; mener, at dette skaber alvorlig bekymring vedrørende Unionens evne til at sikre kontinuerlig respekt for de politiske Københavnskriterier, når først en medlemsstat har tiltrådt Unionen; |
| --- | --- |

5.

mener, at Ungarn udgør en prøve for EU, hvor sidstnævnte kan bevise sin evne og vilje til at reagere på trusler og tilsidesættelse af dets egne grundlæggende værdier fra en medlemsstats side; konstaterer med beklagelse, at der findes tilsvarende udviklingstendenser i visse andre medlemsstater, og mener, at EU's passive holdning kan have medvirket til at fremkalde disse tendenser, der har foruroligende lighedspunkter med situationen i Ungarn hvad angår en underminering af retsstatsprincippet; mener, at dette skaber alvorlig bekymring vedrørende Unionens evne til at sikre kontinuerlig respekt for de politiske Københavnskriterier, når først en medlemsstat har tiltrådt Unionen;

| 6. | minder om Kommissionens rolle som traktaternes vogter med hensyn til at sikre, at national lovgivning er i overensstemmelse med demokratiet, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; fremhæver betydningen af, at enhver evaluering eller analyse, som Kommissionen og Europa-Parlamentet foretager af situationen i individuelle medlemsstater, er afbalanceret og baseret på kendsgerninger; anmoder den ungarske regering og Kommissionen om at arbejde tæt og samarbejdsorienteret sammen om alle spørgsmål, som efter deres mening kan kræve yderligere evalueringer eller analyser; noterer sig med tilfredshed, at der er påbegyndt en traktatbrudsprocedure med hensyn til gældende EU-ret vedrørende asyl; |
| --- | --- |

6.

minder om Kommissionens rolle som traktaternes vogter med hensyn til at sikre, at national lovgivning er i overensstemmelse med demokratiet, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder; fremhæver betydningen af, at enhver evaluering eller analyse, som Kommissionen og Europa-Parlamentet foretager af situationen i individuelle medlemsstater, er afbalanceret og baseret på kendsgerninger; anmoder den ungarske regering og Kommissionen om at arbejde tæt og samarbejdsorienteret sammen om alle spørgsmål, som efter deres mening kan kræve yderligere evalueringer eller analyser; noterer sig med tilfredshed, at der er påbegyndt en traktatbrudsprocedure med hensyn til gældende EU-ret vedrørende asyl;

| 7. | beklager, at Kommissionen i sin nuværende tilgang primært fokuserer på marginale, tekniske aspekter af loven, men ignorerer tendenserne, mønstrene og den samlede indvirkning af disse foranstaltninger på retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; mener, at navnlig traktatbrudsprocedurerne i de fleste tilfælde ikke har ført til reelle forandringer og heller ikke har løst op for situationen i et bredere perspektiv; |
| --- | --- |

7.

beklager, at Kommissionen i sin nuværende tilgang primært fokuserer på marginale, tekniske aspekter af loven, men ignorerer tendenserne, mønstrene og den samlede indvirkning af disse foranstaltninger på retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder; mener, at navnlig traktatbrudsprocedurerne i de fleste tilfælde ikke har ført til reelle forandringer og heller ikke har løst op for situationen i et bredere perspektiv;

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at aktivere første fase i EU-rammen for styrkelse af retsstatsprincippet og derved indlede en øjeblikkelig og dybtgående overvågningsproces vedrørende situationen med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Ungarn, herunder de samlede virkninger af en række foranstaltninger, og vurdere den spirende systemiske trussel i denne medlemsstat, som vil kunne udvikle sig til en klar fare for en grov overtrædelse, jf. artikel 7 i TEU; |
| --- | --- |

8.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at aktivere første fase i EU-rammen for styrkelse af retsstatsprincippet og derved indlede en øjeblikkelig og dybtgående overvågningsproces vedrørende situationen med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Ungarn, herunder de samlede virkninger af en række foranstaltninger, og vurdere den spirende systemiske trussel i denne medlemsstat, som vil kunne udvikle sig til en klar fare for en grov overtrædelse, jf. artikel 7 i TEU;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at gå videre med alle undersøgelser og anvende alle eksisterende lovgivningsmæssige redskaber fuldt ud for at sikre en gennemsigtig og korrekt anvendelse af EU-midler i Ungarn på grundlag af EU-retten; noterer sig Kommissionens beslutning af 14. juli 2015 om at suspendere flere kontrakter i otte EU-finansieringsprogrammer som følge af anvendelsen af et overdrevent restriktivt udvælgelseskriterium i de offentlige udbudsprocedurer i Ungarn; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at gå videre med alle undersøgelser og anvende alle eksisterende lovgivningsmæssige redskaber fuldt ud for at sikre en gennemsigtig og korrekt anvendelse af EU-midler i Ungarn på grundlag af EU-retten; noterer sig Kommissionens beslutning af 14. juli 2015 om at suspendere flere kontrakter i otte EU-finansieringsprogrammer som følge af anvendelsen af et overdrevent restriktivt udvælgelseskriterium i de offentlige udbudsprocedurer i Ungarn;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Ungarns præsident, regering og parlament, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Europarådet samt Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, Ungarns præsident, regering og parlament, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Europarådet samt Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0227.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0315.

(3)  EUT C 249 E af 30.8.2013, s. 27.

(4)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 154.

---

Torsdag den 17. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/130

---

P8_TA(2015)0463

Mulig dødsstraf til Ibrahim Halawa

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om Ibrahim Halawa, der risikerer dødsstraf (2015/3016(RSP))

(2017/C 399/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Egypten, især beslutningen af 15. januar 2015 (1) om situationen i Egypten og af 8. oktober 2015 om dødsstraffen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Egypten, især beslutningen af 15. januar 2015 (1) om situationen i Egypten og af 8. oktober 2015 om dødsstraffen (2),

| — | der henviser til EU-Udenrigsrådets konklusioner fra august 2013 og februar 2014 om Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Udenrigsrådets konklusioner fra august 2013 og februar 2014 om Egypten,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten fra 2001, der trådte i kraft i 2004, suppleret med handlingsplanen EU-Egypten fra 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten fra 2001, der trådte i kraft i 2004, suppleret med handlingsplanen EU-Egypten fra 2007,

| — | der henviser til ENP-landestatusrapporten 2014 for Egypten af 25. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til ENP-landestatusrapporten 2014 for Egypten af 25. marts 2015,

| — | der henviser til de seneste erklæringer om Egypten fra EU-Udenrigstjenesten, herunder erklæring af 16. juni 2015 om domstolsafgørelser i Egypten og af 4. februar 2015 om domfældelsen af aktivister i Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til de seneste erklæringer om Egypten fra EU-Udenrigstjenesten, herunder erklæring af 16. juni 2015 om domstolsafgørelser i Egypten og af 4. februar 2015 om domfældelsen af aktivister i Egypten,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 10. oktober 2015 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, på EU's vegne og Europarådets generalsekretær, Thorbjørn Jagland, i anledning af den europæiske dag og verdensdagen mod dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 10. oktober 2015 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, på EU's vegne og Europarådets generalsekretær, Thorbjørn Jagland, i anledning af den europæiske dag og verdensdagen mod dødsstraf,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om dødsstraf og retningslinjerne for en EU-politik over for tredjelande om tortur og anden grusom, inhuman og nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om dødsstraf og retningslinjerne for en EU-politik over for tredjelande om tortur og anden grusom, inhuman og nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, FN’s konvention om barnets rettigheder og FN’s konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som Egypten har tiltrådt; der henviser til resolutionerne fra FN's Generalforsamling, navnlig resolutionen af 18. december 2014 om et moratorium for brugen af dødsstraf (69/186), |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, FN’s konvention om barnets rettigheder og FN’s konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, som Egypten har tiltrådt; der henviser til resolutionerne fra FN's Generalforsamling, navnlig resolutionen af 18. december 2014 om et moratorium for brugen af dødsstraf (69/186),

| — | der henviser til Den Arabiske Republik Egyptens forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Arabiske Republik Egyptens forfatning,

| — | der henviser til den egyptiske lov nr. 107 af 24. november 2013 om retten til afholdelse af offentlige forsamlinger, optog og fredelige demonstrationer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den egyptiske lov nr. 107 af 24. november 2013 om retten til afholdelse af offentlige forsamlinger, optog og fredelige demonstrationer,

| — | der henviser til det præsidentdekret fra november 2014 (lov 140), som gør det muligt for udenlandske statsborgere, der er anklaget for straffelovovertrædelser, at blive sendt tilbage til deres hjemland, |
| --- | --- |

—

der henviser til det præsidentdekret fra november 2014 (lov 140), som gør det muligt for udenlandske statsborgere, der er anklaget for straffelovovertrædelser, at blive sendt tilbage til deres hjemland,

| — | der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions principper og retningslinjer for retten til en retfærdig rettergang og juridisk bistand i Afrika, der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions principper og retningslinjer for retten til en retfærdig rettergang og juridisk bistand i Afrika, der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den irske statsborger Ibrahim Halawa har været frihedsberøvet i over to år under anklage for, i forbindelse med en familieferie i Kairo, at have deltaget i ulovlige demonstrationer den 16. og 17. august 2013, hvorunder demonstranter angiveligt forårsagede dødsfald og hærværk; der henviser til, at 97 mennesker omkom under disse demonstrationer, mest som følge af overdreven magtanvendelse fra sikkerhedsstyrkernes side; der henviser til, at Ibrahim Halawa ved sin anholdelse var 17 år gammel — og således stadig mindreårig i henhold til egyptisk og international lovgivning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den irske statsborger Ibrahim Halawa har været frihedsberøvet i over to år under anklage for, i forbindelse med en familieferie i Kairo, at have deltaget i ulovlige demonstrationer den 16. og 17. august 2013, hvorunder demonstranter angiveligt forårsagede dødsfald og hærværk; der henviser til, at 97 mennesker omkom under disse demonstrationer, mest som følge af overdreven magtanvendelse fra sikkerhedsstyrkernes side; der henviser til, at Ibrahim Halawa ved sin anholdelse var 17 år gammel — og således stadig mindreårig i henhold til egyptisk og international lovgivning;

| B. | der henviser til, at Ibrahim blev arresteret sammen med sine tre søstre efter at have søgt tilflugt i Al-Fateh-moskéen, da der udbrød vold under en demonstration; der henviser til, at hans tre søstre efterfølgende blev løsladt af myndighederne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Ibrahim blev arresteret sammen med sine tre søstre efter at have søgt tilflugt i Al-Fateh-moskéen, da der udbrød vold under en demonstration; der henviser til, at hans tre søstre efterfølgende blev løsladt af myndighederne;

| C. | der henviser til, at anklagemyndigheden ikke har fremlagt bevis for, at Ibrahim Halawa var involveret i en eneste voldshandling under demonstrationerne; der henviser til, at anklagemyndigheden udelukkende har baseret sig på vidneudsagn og rapporter fra politifolk og på efterretningstjenesternes efterforskning; der henviser til, at den egyptiske domstol gentagne gange har udsat og afbrudt hans retssag, senest den 15. december 2015; der henviser til, at han først blev tiltalt et år efter sin anholdelse; der henviser til, at Ibrahim Halawa sammen med 493 personer, hvoraf de fleste er voksne, afventer en masseretssag, som forventes at finde sted den 19. december 2015 uden minimumsgarantier for en fri og retfærdig rettergang, og at han risikerer dødsstraf, hvis han domfældes; der henviser til, at Egypten i maj 2015 henrettede 6 personer, hvoraf en var af samme alder, som Ibrahim Halawa er nu; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at anklagemyndigheden ikke har fremlagt bevis for, at Ibrahim Halawa var involveret i en eneste voldshandling under demonstrationerne; der henviser til, at anklagemyndigheden udelukkende har baseret sig på vidneudsagn og rapporter fra politifolk og på efterretningstjenesternes efterforskning; der henviser til, at den egyptiske domstol gentagne gange har udsat og afbrudt hans retssag, senest den 15. december 2015; der henviser til, at han først blev tiltalt et år efter sin anholdelse; der henviser til, at Ibrahim Halawa sammen med 493 personer, hvoraf de fleste er voksne, afventer en masseretssag, som forventes at finde sted den 19. december 2015 uden minimumsgarantier for en fri og retfærdig rettergang, og at han risikerer dødsstraf, hvis han domfældes; der henviser til, at Egypten i maj 2015 henrettede 6 personer, hvoraf en var af samme alder, som Ibrahim Halawa er nu;

| D. | der henviser til, at et stort antal dødsdomme er blevet afsagt ved de masseretssager, som siden 2013 har været ført mod påståede medlemmer af Det Muslimske Broderskab og påståede tilhængere af den afsatte præsident Morsi; der henviser til, at disse retssager er i strid med Egyptens folkeretlige forpligtelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at et stort antal dødsdomme er blevet afsagt ved de masseretssager, som siden 2013 har været ført mod påståede medlemmer af Det Muslimske Broderskab og påståede tilhængere af den afsatte præsident Morsi; der henviser til, at disse retssager er i strid med Egyptens folkeretlige forpligtelser;

| E. | der henviser til, at enhver person ifølge artikel 10 i Verdenserklæringen om Menneskerettigheder under fuld ligeberettigelse har krav på en retfærdig og offentlig behandling ved en uafhængig og upartisk domstol, når der skal træffes en afgørelse med hensyn til vedkommendes rettigheder og forpligtelser og med hensyn til en hvilken som helst strafferetslig anklage mod den pågældende; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at enhver person ifølge artikel 10 i Verdenserklæringen om Menneskerettigheder under fuld ligeberettigelse har krav på en retfærdig og offentlig behandling ved en uafhængig og upartisk domstol, når der skal træffes en afgørelse med hensyn til vedkommendes rettigheder og forpligtelser og med hensyn til en hvilken som helst strafferetslig anklage mod den pågældende;

| F. | der henviser til, at Ibrahim Halawa er blevet frihedsberøvet, fordi han fredeligt har udøvet sin ret til ytrings- og forsamlingsfrihed, og at han af Amnesty International betragtes som samvittighedsfange; der henviser til, at ytrings- og forsamlingsfrihed er uundværlige søjler i et demokratisk og pluralistisk samfund; der henviser til, at borgerne i henhold til artikel 73 i den egyptiske forfatning har ret til at organisere offentlige møder, optog, demonstrationer og enhver form for fredelig protest; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Ibrahim Halawa er blevet frihedsberøvet, fordi han fredeligt har udøvet sin ret til ytrings- og forsamlingsfrihed, og at han af Amnesty International betragtes som samvittighedsfange; der henviser til, at ytrings- og forsamlingsfrihed er uundværlige søjler i et demokratisk og pluralistisk samfund; der henviser til, at borgerne i henhold til artikel 73 i den egyptiske forfatning har ret til at organisere offentlige møder, optog, demonstrationer og enhver form for fredelig protest;

| G. | der henviser til forlydender om, at der siden den militære magtovertagelse i juni 2013 er foretaget et stort antal frihedsberøvelser af demonstranter og samvittighedsfanger i Egypten; der henviser til, at forenings-, forsamlings- og ytringsfriheden siden juli 2013 har givet og fortsat giver anledning til særlig bekymring; |
| --- | --- |

G.

der henviser til forlydender om, at der siden den militære magtovertagelse i juni 2013 er foretaget et stort antal frihedsberøvelser af demonstranter og samvittighedsfanger i Egypten; der henviser til, at forenings-, forsamlings- og ytringsfriheden siden juli 2013 har givet og fortsat giver anledning til særlig bekymring;

| H. | der henviser til, at Ibrahim Halawa lever under særdeles barske fængselsforhold, herunder angiveligt tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling i forbindelse med hans anholdelse og frihedsberøvelse, og at han nægtes lægehjælp og advokatbistand; der henviser til, at Ibrahim Halawa ifølge sin familie og retlige repræsentanter har været i sultestrejke i protest mod sin fortsatte frihedsberøvelse lige siden den 21. oktober 2015, hvilket udgør en alvorlig trussel mod hans sundhedstilstand; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Ibrahim Halawa lever under særdeles barske fængselsforhold, herunder angiveligt tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling i forbindelse med hans anholdelse og frihedsberøvelse, og at han nægtes lægehjælp og advokatbistand; der henviser til, at Ibrahim Halawa ifølge sin familie og retlige repræsentanter har været i sultestrejke i protest mod sin fortsatte frihedsberøvelse lige siden den 21. oktober 2015, hvilket udgør en alvorlig trussel mod hans sundhedstilstand;

| I. | der henviser til, at den egyptiske anklagemyndighed for Kairo Nord samt domstolen har undladt at anerkende, at Ibrahim Halawa var mindreårig ved sin anholdelse, hvilket er i strid med de forpligtelser, som påhviler de egyptiske myndigheder i henhold til konventionen om barnets rettigheder, som Egypten er part i; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den egyptiske anklagemyndighed for Kairo Nord samt domstolen har undladt at anerkende, at Ibrahim Halawa var mindreårig ved sin anholdelse, hvilket er i strid med de forpligtelser, som påhviler de egyptiske myndigheder i henhold til konventionen om barnets rettigheder, som Egypten er part i;

| J. | der understreger, at enhver dom, der indebærer dødsstraf for personer, som var under 18 år på tidspunktet for lovovertrædelsen, samt fuldbyrdelse heraf, er uforenelig med Egyptens internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

J.

der understreger, at enhver dom, der indebærer dødsstraf for personer, som var under 18 år på tidspunktet for lovovertrædelsen, samt fuldbyrdelse heraf, er uforenelig med Egyptens internationale forpligtelser;

| K. | der henviser til, at Irlands udenrigs- og handelsminister, Charles Flanagan, har udtrykt skuffelse over de gentagne udsættelser af Ibrahim Halawas retssag i Egypten; der henviser til, at irske ambassaderepræsentanter har deltaget i alle retsmøder indtil nu og endvidere har aflagt 48 officielle besøg hos Ibrahim Halawa, hvilket understreger den betydning, som den irske regering tillægger sagen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Irlands udenrigs- og handelsminister, Charles Flanagan, har udtrykt skuffelse over de gentagne udsættelser af Ibrahim Halawas retssag i Egypten; der henviser til, at irske ambassaderepræsentanter har deltaget i alle retsmøder indtil nu og endvidere har aflagt 48 officielle besøg hos Ibrahim Halawa, hvilket understreger den betydning, som den irske regering tillægger sagen;

| L. | der henviser til, at Egypten tidligere har frigivet udenlandske statsborgere i henhold til et præsidentdekret fra november 2014, der gør det muligt for udlændinge, som er tiltalt for en strafbar handling, at blive udvist til deres hjemland; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Egypten tidligere har frigivet udenlandske statsborgere i henhold til et præsidentdekret fra november 2014, der gør det muligt for udlændinge, som er tiltalt for en strafbar handling, at blive udvist til deres hjemland;

| M. | der henviser til, at Egypten har undladt at gennemføre de foreløbige foranstaltninger, som Den Afrikanske Kommission for Menneske- og Folkerettigheder anmodede om i marts 2015, med henblik på at garantere for integriteten af Ibrahim Halawa og de andre mindreårige i sagen ved at løslade dem omgående mod kaution; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Egypten har undladt at gennemføre de foreløbige foranstaltninger, som Den Afrikanske Kommission for Menneske- og Folkerettigheder anmodede om i marts 2015, med henblik på at garantere for integriteten af Ibrahim Halawa og de andre mindreårige i sagen ved at løslade dem omgående mod kaution;

| N. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater bestræber sig for at udvikle tættere forbindelser med Egypten og dets folk som en vigtig nabo og partner på en lang række områder; der henviser til, at Egypten med sine over 80 millioner indbyggere er det folkerigeste arabiske land og spiller en central rolle i det sydlige Middelhavsområde; der henviser til, at det står over for alvorlig sikkerhedsproblemer på grund af indvirkningerne fra situationen i nabolandene; der henviser til, at den økonomiske og samfundsmæssige udvikling i Egypten har væsentlige konsekvenser for hele regionen og uden for denne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater bestræber sig for at udvikle tættere forbindelser med Egypten og dets folk som en vigtig nabo og partner på en lang række områder; der henviser til, at Egypten med sine over 80 millioner indbyggere er det folkerigeste arabiske land og spiller en central rolle i det sydlige Middelhavsområde; der henviser til, at det står over for alvorlig sikkerhedsproblemer på grund af indvirkningerne fra situationen i nabolandene; der henviser til, at den økonomiske og samfundsmæssige udvikling i Egypten har væsentlige konsekvenser for hele regionen og uden for denne;

| 1. | udtrykker sine dybe betænkeligheder ved de uacceptable krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder i forbindelse med den vilkårlige frihedsberøvelse af den irske statsborger Ibrahim Halawa og opfordrer de egyptiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at overgive ham i de irske myndigheders varetægt i overensstemmelse med det præsidentdekret, der blev udstedt i november 2014 i henhold til den egyptiske lov nr. 140; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sine dybe betænkeligheder ved de uacceptable krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder i forbindelse med den vilkårlige frihedsberøvelse af den irske statsborger Ibrahim Halawa og opfordrer de egyptiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at overgive ham i de irske myndigheders varetægt i overensstemmelse med det præsidentdekret, der blev udstedt i november 2014 i henhold til den egyptiske lov nr. 140;

| 2. | udtrykker sin dybeste bekymring over Ibrahim Halawas forværrede tilstand som følge af hans sultestrejke og de angiveligt ringe forhold, han lever under i fængslet; opfordrer de egyptiske myndigheder til at gøre en særlig indsats for at sikre, at Ibrahim Halawas sundhed og trivsel opretholdes, så længe han fortsat er fængslet; kræver, at alle rapporter om tortur og mishandling af Ibrahim Halawa underkastes en grundig og uafhængig undersøgelse; |
| --- | --- |

2.

udtrykker sin dybeste bekymring over Ibrahim Halawas forværrede tilstand som følge af hans sultestrejke og de angiveligt ringe forhold, han lever under i fængslet; opfordrer de egyptiske myndigheder til at gøre en særlig indsats for at sikre, at Ibrahim Halawas sundhed og trivsel opretholdes, så længe han fortsat er fængslet; kræver, at alle rapporter om tortur og mishandling af Ibrahim Halawa underkastes en grundig og uafhængig undersøgelse;

| 3. | opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre overholdelsen af artikel 10 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, ifølge hvilken alle personer, der frihedsberøves, skal behandles humant og med respekt for menneskets naturlige værdighed; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre overholdelsen af artikel 10 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, ifølge hvilken alle personer, der frihedsberøves, skal behandles humant og med respekt for menneskets naturlige værdighed;

| 4. | minder de egyptiske myndigheder om, at Egypten er bundet af indiskutable internationale forpligtelser i henhold til konventionen om barnets rettigheder, eftersom de finder anvendelse på Ibrahim Halawa; kræver, at de egyptiske myndigheder kategorisk udelukker, at Ibrahim Halawa kan idømmes dødsstraf, eftersom han var mindreårig på tidspunktet for sin arrestation; |
| --- | --- |

4.

minder de egyptiske myndigheder om, at Egypten er bundet af indiskutable internationale forpligtelser i henhold til konventionen om barnets rettigheder, eftersom de finder anvendelse på Ibrahim Halawa; kræver, at de egyptiske myndigheder kategorisk udelukker, at Ibrahim Halawa kan idømmes dødsstraf, eftersom han var mindreårig på tidspunktet for sin arrestation;

| 5. | fastholder, at EU fuldt og helt afviser anvendelsen af dødsstraf under nogen omstændigheder, og opfordrer til et fuldstændigt moratorium for idømmelse af dødsstraf i Egypten; opfordrer Egypten til at ratificere den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der sigter mod afskaffelse af dødsstraf; |
| --- | --- |

5.

fastholder, at EU fuldt og helt afviser anvendelsen af dødsstraf under nogen omstændigheder, og opfordrer til et fuldstændigt moratorium for idømmelse af dødsstraf i Egypten; opfordrer Egypten til at ratificere den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der sigter mod afskaffelse af dødsstraf;

| 6. | finder det yderst foruroligende, at de egyptiske myndigheder har undladt at sikre retten til en retfærdig rettergang for Ibrahim Halawa og hans 493 medtiltalte, navnlig den manglende mulighed for at vurdere eller anfægte deres vedvarende frihedsberøvelse og anklagerne mod dem, den gentagne nægtelse af at give dem adgang til advokater samt den urimeligt lange varetægtsfængsling, der er i strid med Egyptens nationale og internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

6.

finder det yderst foruroligende, at de egyptiske myndigheder har undladt at sikre retten til en retfærdig rettergang for Ibrahim Halawa og hans 493 medtiltalte, navnlig den manglende mulighed for at vurdere eller anfægte deres vedvarende frihedsberøvelse og anklagerne mod dem, den gentagne nægtelse af at give dem adgang til advokater samt den urimeligt lange varetægtsfængsling, der er i strid med Egyptens nationale og internationale forpligtelser;

| 7. | er overbevist om, at det vil blive meget svært for Ibrahim Halawas advokater at fremføre et individuelt forsvar for ham i tilfælde af, at hans sag bliver behandlet som en del af en masseretssag mod alle de personer, der blev anholdt i forbindelse med demonstrationerne i august 2013; |
| --- | --- |

7.

er overbevist om, at det vil blive meget svært for Ibrahim Halawas advokater at fremføre et individuelt forsvar for ham i tilfælde af, at hans sag bliver behandlet som en del af en masseretssag mod alle de personer, der blev anholdt i forbindelse med demonstrationerne i august 2013;

| 8. | fordømmer på det stærkeste anvendelsen af en masseretssag som led i den retslige proces og opfordrer de egyptiske myndigheder til at overholde folkeretten og sikre de højeste internationale standarder for så vidt angår retten til en retfærdig rettergang; opfordrer de egyptiske myndigheder til at løslade dem, der er frihedsberøvet for på fredelig vis at have udøvet deres ret til ytrings-, forsamlings- og foreningsfrihed, som er nedfældet i den egyptiske forfatning og andre internationale konventioner, som Egypten er part i; udtrykker dyb bekymring over den alvorlige forringelse af forholdene for medierne; fordømmer retssagerne mod og domfældelserne af egyptiske og udenlandske journalister in absentia; |
| --- | --- |

8.

fordømmer på det stærkeste anvendelsen af en masseretssag som led i den retslige proces og opfordrer de egyptiske myndigheder til at overholde folkeretten og sikre de højeste internationale standarder for så vidt angår retten til en retfærdig rettergang; opfordrer de egyptiske myndigheder til at løslade dem, der er frihedsberøvet for på fredelig vis at have udøvet deres ret til ytrings-, forsamlings- og foreningsfrihed, som er nedfældet i den egyptiske forfatning og andre internationale konventioner, som Egypten er part i; udtrykker dyb bekymring over den alvorlige forringelse af forholdene for medierne; fordømmer retssagerne mod og domfældelserne af egyptiske og udenlandske journalister in absentia;

| 9. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten, via EU’s delegation i Kairo, samt medlemsstaterne, navnlig Irland, til at overvåge alle retsmøder i sagen mod Ibrahim Halawa og hans medtiltalte; forventer, at EU-Udenrigstjenesten tager denne sag op på højeste plan i sin dialog med Egypten og rapporterer regelmæssigt tilbage til Parlamentet om overvågningen af retssagen; opfordrer de irske myndigheder og EU's delegation til fortsat at yde Ibrahim Halawa og hans slægtninge fuld juridisk, konsulær og anden støtte og til regelmæssigt at besøge ham i fængslet; opfordrer de egyptiske myndigheder til, i lyset af at Ibrahim Halawa er europæisk statsborger, fortsat at give den irske regering konsulær adgang; |
| --- | --- |

9.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten, via EU’s delegation i Kairo, samt medlemsstaterne, navnlig Irland, til at overvåge alle retsmøder i sagen mod Ibrahim Halawa og hans medtiltalte; forventer, at EU-Udenrigstjenesten tager denne sag op på højeste plan i sin dialog med Egypten og rapporterer regelmæssigt tilbage til Parlamentet om overvågningen af retssagen; opfordrer de irske myndigheder og EU's delegation til fortsat at yde Ibrahim Halawa og hans slægtninge fuld juridisk, konsulær og anden støtte og til regelmæssigt at besøge ham i fængslet; opfordrer de egyptiske myndigheder til, i lyset af at Ibrahim Halawa er europæisk statsborger, fortsat at give den irske regering konsulær adgang;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN’s højkommissær for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Den Arabiske Republik Egyptens præsident og hans midlertidige regering. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN’s højkommissær for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Den Arabiske Republik Egyptens præsident og hans midlertidige regering.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0012.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0348.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/134 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/134

---

P8_TA(2015)0464

Situationen i Maldiverne

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om situationen i Maldiverne (2015/3017(RSP))

(2017/C 399/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Maldiverne, særlig beslutningerne af 16. september 2004 (1) og af 30. april 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Maldiverne, særlig beslutningerne af 16. september 2004 (1) og af 30. april 2015 (2),

| — | der henviser til den endelige rapport af 22. marts 2014 fra EU's valgobservationsmission til parlamentsvalget i Republikken Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport af 22. marts 2014 fra EU's valgobservationsmission til parlamentsvalget i Republikken Maldiverne,

| — | der henviser til den fælles lokale erklæring af 30. september 2014 om trusler mod civilsamfundet og menneskerettighederne i Maldiverne, som blev udstedt af EU-delegationen efter aftale med EU-medlemsstaternes ambassader samt Norges og Schweiz' ambassader i Colombo, som er akkrediteret til Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles lokale erklæring af 30. september 2014 om trusler mod civilsamfundet og menneskerettighederne i Maldiverne, som blev udstedt af EU-delegationen efter aftale med EU-medlemsstaternes ambassader samt Norges og Schweiz' ambassader i Colombo, som er akkrediteret til Maldiverne,

| — | der henviser til erklæringen af 12. marts 2015 fra formanden for Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydasien om arrestationen af Maldivernes tidligere præsident Mohamed Nasheed samt til skrivelse af 10. april 2015 fra formanden for Parlamentets Udenrigsudvalg til udenrigsministeren for Republikken Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 12. marts 2015 fra formanden for Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydasien om arrestationen af Maldivernes tidligere præsident Mohamed Nasheed samt til skrivelse af 10. april 2015 fra formanden for Parlamentets Udenrigsudvalg til udenrigsministeren for Republikken Maldiverne,

| — | der henviser til erklæringen af 14. marts 2015 fra talspersonen for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik vedrørende dommen over tidligere præsident Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 14. marts 2015 fra talspersonen for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik vedrørende dommen over tidligere præsident Mohamed Nasheed,

| — | der henviser til den erklæring, der den 5. november 2015 blev afgivet af talspersonen for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den maldiviske præsidents erklæring om undtagelsestilstand i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 5. november 2015 blev afgivet af talspersonen for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den maldiviske præsidents erklæring om undtagelsestilstand i Maldiverne,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt,

| — | der henviser til den erklæring, der den 18. marts 2015 blev afgivet af FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra’ad Al-Hussein, om retssagen mod tidligere præsident Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 18. marts 2015 blev afgivet af FN's højkommissær for menneskerettigheder, Zeid Ra’ad Al-Hussein, om retssagen mod tidligere præsident Mohamed Nasheed,

| — | der henviser til udtalelsen fra FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse nr. 33/2015 (Maldiverne) af 4. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse nr. 33/2015 (Maldiverne) af 4. september 2015,

| — | der henviser til dokumentation af 6. maj 2015 om Menneskerettighedsrådets seneste universelle regelmæssige gennemgang af Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentation af 6. maj 2015 om Menneskerettighedsrådets seneste universelle regelmæssige gennemgang af Maldiverne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at afviklingen af præsidentvalget i 2013, hvor Abdulla Yameen Abdul Gayoom kom til magten, var præget af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at afviklingen af præsidentvalget i 2013, hvor Abdulla Yameen Abdul Gayoom kom til magten, var præget af uregelmæssigheder;

| B. | der henviser til, at Mohamed Nasheed — den første demokratisk valgte præsident i Maldiverne — den 13. marts 2015 blev idømt 13 års fængsel på grundlag af politisk motiverede anklager, og til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse fordømte dette; der henviser til, at retssagen var præget af uregelmæssigheder; der henviser til, at andre tidligere embedsmænd, herunder tidligere vicepræsident Ahmed Adeeb og tidligere forsvarsministre Mohamed Nazim og Tholhath Ibrahim, også er blevet arresteret og fængslet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Mohamed Nasheed — den første demokratisk valgte præsident i Maldiverne — den 13. marts 2015 blev idømt 13 års fængsel på grundlag af politisk motiverede anklager, og til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse fordømte dette; der henviser til, at retssagen var præget af uregelmæssigheder; der henviser til, at andre tidligere embedsmænd, herunder tidligere vicepræsident Ahmed Adeeb og tidligere forsvarsministre Mohamed Nazim og Tholhath Ibrahim, også er blevet arresteret og fængslet;

| C. | der henviser til, at der er blevet udtrykt bekymring over det yderst politisk motiverede maldiviske retsvæsen, som i årenes løb har misbrugt dets beføjelser og handlet til fordel for det regerende parti og imod oppositionspolitikere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er blevet udtrykt bekymring over det yderst politisk motiverede maldiviske retsvæsen, som i årenes løb har misbrugt dets beføjelser og handlet til fordel for det regerende parti og imod oppositionspolitikere;

| D. | der henviser til, at Maldivernes regering den 4. november 2015 erklærede undtagelsestilstand, og at denne blev tilbagekaldt efter seks dage, hvilket synes at være sket som et middel til at imødegå regeringsfjendtlige masseprotester, og der henviser til, at regeringen i vid udstrækning blev fordømt for at suspendere borgernes grundlæggende rettigheder og for at give militæret og politiet beføjelse til at foretage vilkårlige efterforskninger og anholdelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Maldivernes regering den 4. november 2015 erklærede undtagelsestilstand, og at denne blev tilbagekaldt efter seks dage, hvilket synes at være sket som et middel til at imødegå regeringsfjendtlige masseprotester, og der henviser til, at regeringen i vid udstrækning blev fordømt for at suspendere borgernes grundlæggende rettigheder og for at give militæret og politiet beføjelse til at foretage vilkårlige efterforskninger og anholdelser;

| E. | der henviser til, at politiet i Maldiverne den 27. og 28. november 2015 spredte demonstranter med tåregas og peberspray og arresterede mere end en halv snes demonstranter, som krævede den tidligere præsident og andre fængslede politiske ledere løsladt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at politiet i Maldiverne den 27. og 28. november 2015 spredte demonstranter med tåregas og peberspray og arresterede mere end en halv snes demonstranter, som krævede den tidligere præsident og andre fængslede politiske ledere løsladt;

| F. | der henviser til, at Mahfooz Saeed — menneskerettighedsadvokat og medlem af tidligere præsident Mohamed Nasheeds juridiske hold — blev angrebet den 4. september 2015; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Mahfooz Saeed — menneskerettighedsadvokat og medlem af tidligere præsident Mohamed Nasheeds juridiske hold — blev angrebet den 4. september 2015;

| G. | der henviser til, at et i 1953 vedtaget moratorium for dødsstraf i Maldiverne (herunder udskudte domme over mindreårige) blev omstødt i april 2014; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et i 1953 vedtaget moratorium for dødsstraf i Maldiverne (herunder udskudte domme over mindreårige) blev omstødt i april 2014;

| H. | der henviser til, at parlamentet har vedtaget lovgivning, der gør det til en landsforræderisk handling at opfordre til indførelse af begrænsende foranstaltninger og andre associerede sanktioner over for Maldivernes regering og dens medlemmer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at parlamentet har vedtaget lovgivning, der gør det til en landsforræderisk handling at opfordre til indførelse af begrænsende foranstaltninger og andre associerede sanktioner over for Maldivernes regering og dens medlemmer;

| I. | der henviser til, at Den Interparlamentariske Unions udvalg om parlamentsmedlemmers menneskerettigheder har udpeget Maldiverne som et af de værste lande i verden med hensyn til angreb på oppositionspolitikere, der rutinemæssigt trues, arresteres og fængsles; der henviser til, at ytringsfriheden, herunder mediefrihed, forsamlingsfrihed og demokratiske pluralisme i stigende grad trues, og at hundredvis af regeringsfjendtlige demonstranter er blevet anholdt og stillet over for anklager; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Interparlamentariske Unions udvalg om parlamentsmedlemmers menneskerettigheder har udpeget Maldiverne som et af de værste lande i verden med hensyn til angreb på oppositionspolitikere, der rutinemæssigt trues, arresteres og fængsles; der henviser til, at ytringsfriheden, herunder mediefrihed, forsamlingsfrihed og demokratiske pluralisme i stigende grad trues, og at hundredvis af regeringsfjendtlige demonstranter er blevet anholdt og stillet over for anklager;

| J. | der henviser til, at der også hersker bekymring over tiltagende islamisk militarisme i Maldiverne og over antallet af radikaliserede unge mænd og kvinder, der angiveligt har tilsluttet sig ISIS; der henviser til, at Maldiverne vurderes at have det største antal ISIS-rekrutter pr. indbygger i forhold til alle andre lande; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der også hersker bekymring over tiltagende islamisk militarisme i Maldiverne og over antallet af radikaliserede unge mænd og kvinder, der angiveligt har tilsluttet sig ISIS; der henviser til, at Maldiverne vurderes at have det største antal ISIS-rekrutter pr. indbygger i forhold til alle andre lande;

| K. | der henviser til, at Ahmed Rilwan, en regeringskritisk journalist, som »forsvandt« i august 2014, stadig er forsvundet og nu frygtes at være død; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Ahmed Rilwan, en regeringskritisk journalist, som »forsvandt« i august 2014, stadig er forsvundet og nu frygtes at være død;

| L. | der henviser til, at bander og radikale islamistgrupper — angiveligt i samarbejde med politiet — ofte angriber institutioner, organisationer og enkeltpersoner, der er kritiske over for regeringens foranstaltninger, eller som er anklaget for at fremme ateisme, hvilket skaber et intimiderende klima; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at bander og radikale islamistgrupper — angiveligt i samarbejde med politiet — ofte angriber institutioner, organisationer og enkeltpersoner, der er kritiske over for regeringens foranstaltninger, eller som er anklaget for at fremme ateisme, hvilket skaber et intimiderende klima;

| M. | der henviser til, at civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere oplever stigende chikane, trusler og angreb, herunder den tidligere Menneskerettighedskommission i Maldiverne (HRCM), som højesteretten kritiserede for at have indgivet en rapport til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere oplever stigende chikane, trusler og angreb, herunder den tidligere Menneskerettighedskommission i Maldiverne (HRCM), som højesteretten kritiserede for at have indgivet en rapport til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang;

| 1. | udtrykker sin dybe bekymring over den gradvise forringelse af de demokratiske standarder og de tiltagende autoritære tendenser i Maldiverne, som skaber et klima præget af frygt og politiske spændinger, der kan bringe de senere års positive resultater i forbindelse med befæstelsen af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet i landet i fare; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybe bekymring over den gradvise forringelse af de demokratiske standarder og de tiltagende autoritære tendenser i Maldiverne, som skaber et klima præget af frygt og politiske spændinger, der kan bringe de senere års positive resultater i forbindelse med befæstelsen af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet i landet i fare;

| 2. | beklager undertrykkelsen af politiske modstandere; opfordrer regeringen i Maldiverne til omgående og betingelsesløst at løslade tidligere præsident Mohamed Nasheed, tidligere vicepræsident Ahmed Adeeb, tidligere forsvarsministre Tholhath Ibrahim og Mohamed Nazim, Sheikh Imran Abdulla samt andre politiske fanger og rense dem for alle anklager; er ligeledes bekymret over den tidligere præsidents forværrede sundhedstilstand; |
| --- | --- |

2.

beklager undertrykkelsen af politiske modstandere; opfordrer regeringen i Maldiverne til omgående og betingelsesløst at løslade tidligere præsident Mohamed Nasheed, tidligere vicepræsident Ahmed Adeeb, tidligere forsvarsministre Tholhath Ibrahim og Mohamed Nazim, Sheikh Imran Abdulla samt andre politiske fanger og rense dem for alle anklager; er ligeledes bekymret over den tidligere præsidents forværrede sundhedstilstand;

| 3. | gentager sin ekstreme utilfredshed med de alvorlige uregelmæssigheder i forbindelse med retssagen mod tidligere præsident Mohamed Nasheed; |
| --- | --- |

3.

gentager sin ekstreme utilfredshed med de alvorlige uregelmæssigheder i forbindelse med retssagen mod tidligere præsident Mohamed Nasheed;

| 4. | opfordrer den maldiviske regering til at sikre domstolenes upartiskhed og til at respektere princippet om en retfærdig procedure og retten til en retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang; understreger behovet for at afpolitisere landets retsvæsen og sikkerhedstjenester; |
| --- | --- |

4.

opfordrer den maldiviske regering til at sikre domstolenes upartiskhed og til at respektere princippet om en retfærdig procedure og retten til en retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang; understreger behovet for at afpolitisere landets retsvæsen og sikkerhedstjenester;

| 5. | udtrykker i denne forbindelse sin store bekymring for så vidt angår afskedigelsen af den offentlige anklager og minder regeringen om, at den offentlige anklagemyndighed er et uafhængigt forfatningsmæssigt organ under Maldivernes forfatning, og at den offentlige anklager skal sættes i stand til at udføre sit legitime forfatningsmæssige mandat uden vilkårlig politisk indblanding eller intimidering fra andre dele af den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

5.

udtrykker i denne forbindelse sin store bekymring for så vidt angår afskedigelsen af den offentlige anklager og minder regeringen om, at den offentlige anklagemyndighed er et uafhængigt forfatningsmæssigt organ under Maldivernes forfatning, og at den offentlige anklager skal sættes i stand til at udføre sit legitime forfatningsmæssige mandat uden vilkårlig politisk indblanding eller intimidering fra andre dele af den offentlige forvaltning;

| 6. | er dybt bekymret over den konstante udhuling af menneskerettighederne, herunder den udøvende myndigheds misbrug af undtagelsestilstanden i Maldiverne i Maldiverne, og over risikoen for, at denne udhuling forværres yderligere; minder Republikken Maldiverne om dens internationale forpligtelser med hensyn til at respektere menneskerettighederne, herunder børns rettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

6.

er dybt bekymret over den konstante udhuling af menneskerettighederne, herunder den udøvende myndigheds misbrug af undtagelsestilstanden i Maldiverne i Maldiverne, og over risikoen for, at denne udhuling forværres yderligere; minder Republikken Maldiverne om dens internationale forpligtelser med hensyn til at respektere menneskerettighederne, herunder børns rettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| 7. | opfordrer til, at der oprettes en reel dialog mellem alle politiske parter om fremtiden for denne skrøbelige østat; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at der oprettes en reel dialog mellem alle politiske parter om fremtiden for denne skrøbelige østat;

| 8. | opfordrer regeringen i Maldiverne til at overholde og fuldt ud støtte retten til at demonstrere og retten til ytringsfrihed, forenings- og forsamlingsfrihed, samt til ikke at søge at begrænse disse rettigheder; opfordrer ligeledes Maldivernes regering til at sætte en stopper for straffriheden for selvtægtsudøvere, som har brugt vold mod mennesker, der arbejder for religiøs tolerance, fredelige demonstranter, kritiske medier og civilsamfundet; opfordrer Maldiverne til at overholde sine internationale forpligtelser fuldt ud; |
| --- | --- |

8.

opfordrer regeringen i Maldiverne til at overholde og fuldt ud støtte retten til at demonstrere og retten til ytringsfrihed, forenings- og forsamlingsfrihed, samt til ikke at søge at begrænse disse rettigheder; opfordrer ligeledes Maldivernes regering til at sætte en stopper for straffriheden for selvtægtsudøvere, som har brugt vold mod mennesker, der arbejder for religiøs tolerance, fredelige demonstranter, kritiske medier og civilsamfundet; opfordrer Maldiverne til at overholde sine internationale forpligtelser fuldt ud;

| 9. | opfordrer den maldiviske regering til at beskytte rettighederne for prodemokratiske aktivister, moderate muslimer, tilhængere af sekularisme, og dem, der er imod fremme af den wahhabistisk-salafistiske ideologi i Maldiverne, og til at sikre deres ret til at deltage i alle områder af det offentlige liv i Maldiverne; |
| --- | --- |

9.

opfordrer den maldiviske regering til at beskytte rettighederne for prodemokratiske aktivister, moderate muslimer, tilhængere af sekularisme, og dem, der er imod fremme af den wahhabistisk-salafistiske ideologi i Maldiverne, og til at sikre deres ret til at deltage i alle områder af det offentlige liv i Maldiverne;

| 10. | minder om, at mediefrihed er hjørnestenen i et velfungerende demokrati; opfordrer regeringen og myndighederne i Maldiverne til at sikre tilstrækkelig beskyttelse af journalister og menneskerettighedsforkæmpere, som oplever angreb som følge af deres legitime arbejde, og til i denne forbindelse at tillade en behørig efterforskning af den forsvundne Ahmed Rilwan, overfaldet på Mahfooz Saeed og angrebene og truslerne mod journalister, medlemmer af civilsamfundet og uafhængige institutioner; |
| --- | --- |

10.

minder om, at mediefrihed er hjørnestenen i et velfungerende demokrati; opfordrer regeringen og myndighederne i Maldiverne til at sikre tilstrækkelig beskyttelse af journalister og menneskerettighedsforkæmpere, som oplever angreb som følge af deres legitime arbejde, og til i denne forbindelse at tillade en behørig efterforskning af den forsvundne Ahmed Rilwan, overfaldet på Mahfooz Saeed og angrebene og truslerne mod journalister, medlemmer af civilsamfundet og uafhængige institutioner;

| 11. | opfordrer som et hasteanliggende til at genindføre moratoriet for dødsstraf med henblik på dets afskaffelse, og til at foretage en revision af straffeloven med henblik på at stoppe brugen af korporlig afstraffelse; |
| --- | --- |

11.

opfordrer som et hasteanliggende til at genindføre moratoriet for dødsstraf med henblik på dets afskaffelse, og til at foretage en revision af straffeloven med henblik på at stoppe brugen af korporlig afstraffelse;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udstede omfattende advarsler om Maldivernes menneskerettighedshistorik til turister, der planlægger at tage dertil; opfordrer ligeledes EU-Udenrigstjenesten til nøje at overvåge menneskerettighedssituationen og den politiske situation i Maldiverne; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udstede omfattende advarsler om Maldivernes menneskerettighedshistorik til turister, der planlægger at tage dertil; opfordrer ligeledes EU-Udenrigstjenesten til nøje at overvåge menneskerettighedssituationen og den politiske situation i Maldiverne;

| 13. | opfordrer EU og dets medlemsstater til på grund af de fortsatte demokratiske tilbageskridt og den forværrede menneskerettighedssituation i Maldiverne at indføre restriktive foranstaltninger i form af målrettede sanktioner med henblik på at indefryse aktiver i udlandet, som tilhører visse medlemmer af den maldiviske regering og deres ledende tilhængere i det maldiviske erhvervsliv samt til at indføre et rejseforbud for dem; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU og dets medlemsstater til på grund af de fortsatte demokratiske tilbageskridt og den forværrede menneskerettighedssituation i Maldiverne at indføre restriktive foranstaltninger i form af målrettede sanktioner med henblik på at indefryse aktiver i udlandet, som tilhører visse medlemmer af den maldiviske regering og deres ledende tilhængere i det maldiviske erhvervsliv samt til at indføre et rejseforbud for dem;

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaterne og Maldivernes regering og parlament. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaterne og Maldivernes regering og parlament.

---

(1)  EUT C 140 E af 9.6.2015, s. 165.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0180.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/137 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/137

---

P8_TA(2015)0465

Malaysia

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om Malaysia (2015/3018(RSP))

(2017/C 399/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Malaysia, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Malaysia,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 om de fremtidige forbindelser EU-ASEAN (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2014 om de fremtidige forbindelser EU-ASEAN (1),

| — | der henviser til erklæring fra EU-Udenrigstjenestens talsperson af 15. april 2015 om den lov om tilskyndelse til oprør, der for nyligt blev vedtaget i Malaysia, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra EU-Udenrigstjenestens talsperson af 15. april 2015 om den lov om tilskyndelse til oprør, der for nyligt blev vedtaget i Malaysia,

| — | der henviser til erklæring fra EU-Udenrigstjenestens talsperson af 17. marts 2015 om anholdelsen af Nurul Izzah, der er medlem af oppositionen i Malaysias parlament, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra EU-Udenrigstjenestens talsperson af 17. marts 2015 om anholdelsen af Nurul Izzah, der er medlem af oppositionen i Malaysias parlament,

| — | der henviser til erklæring fra EU-Udenrigstjenestens talsperson af 10. februar 2015 om dommen mod de malaysiske oppositionspolitikker, Anwar Ibrahim, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra EU-Udenrigstjenestens talsperson af 10. februar 2015 om dommen mod de malaysiske oppositionspolitikker, Anwar Ibrahim,

| — | der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder,

| — | der henviser til erklæring af 9. april 2015 fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder om lov om bekæmpelse af terror og om tilskyndelse til oprør, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 9. april 2015 fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder om lov om bekæmpelse af terror og om tilskyndelse til oprør,

| — | der henviser til den fælles pressemeddelelse af 23. oktober 2015 fra EU-Udenrigstjenesten om dialogen mellem EU og ASEAN-landene om menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles pressemeddelelse af 23. oktober 2015 fra EU-Udenrigstjenesten om dialogen mellem EU og ASEAN-landene om menneskerettighederne,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds anden universelle regelmæssige gennemgang fra oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds anden universelle regelmæssige gennemgang fra oktober 2013,

| — | der henviser til rapporten fra juni 2015 fra FN's særlige rapportør om menneskehandel, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra juni 2015 fra FN's særlige rapportør om menneskehandel,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds anden universelle regelmæssige gennemgang af Malaysia og dets henstillinger fra oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds anden universelle regelmæssige gennemgang af Malaysia og dets henstillinger fra oktober 2013,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere fra 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere fra 1998,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationers menneskerettighedserklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationers menneskerettighedserklæring,

| — | der henviser til artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, i forretningsordenen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, i forretningsordenen,

| A. | der henviser til, at EU betragter Malaysia som en central politisk og økonomisk partner i Sydøstasien; der henviser til, at EU og Malaysia i øjeblikket forhandler om en partnerskabs- og samarbejdsaftale og en frihandelsaftale; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU betragter Malaysia som en central politisk og økonomisk partner i Sydøstasien; der henviser til, at EU og Malaysia i øjeblikket forhandler om en partnerskabs- og samarbejdsaftale og en frihandelsaftale;

| B. | der henviser til, at spillerummet for den offentlige debat og ytringsfriheden i Malaysia indsnævres hurtigt, efterhånden som regeringen gør brug af vagt formulerede strafferetlige bestemmelser for at bringe sine kritikere til tavshed og dæmpe befolkningens utilfredshed og fredelig tilkendegivelser, herunder debatter om spørgsmål af offentlig interesse; der henviser til, at disse bestemmelser bl.a. omfatter loven om tilskyndelse til oprør, loven om trykkeri og publikationer, loven om kommunikation og multimedier og loven om fredelige forsamlinger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at spillerummet for den offentlige debat og ytringsfriheden i Malaysia indsnævres hurtigt, efterhånden som regeringen gør brug af vagt formulerede strafferetlige bestemmelser for at bringe sine kritikere til tavshed og dæmpe befolkningens utilfredshed og fredelig tilkendegivelser, herunder debatter om spørgsmål af offentlig interesse; der henviser til, at disse bestemmelser bl.a. omfatter loven om tilskyndelse til oprør, loven om trykkeri og publikationer, loven om kommunikation og multimedier og loven om fredelige forsamlinger;

| C. | der henviser til, at den 3. december 2015 vedtog et flertal i det malaysiske parlament loven om det nationale sikkerhedsråd; der henviser til, at loven tildeler det nationale sikkerhedsråd, der ledes af premierministeren, vidtrækkende beføjelser til at erklære undtagelsestilstand i ethvert område, der anses for at udgøre en sikkerhedsrisiko, og giver store beføjelser til at anholde, ransage og beslaglægge uden dommerkendelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den 3. december 2015 vedtog et flertal i det malaysiske parlament loven om det nationale sikkerhedsråd; der henviser til, at loven tildeler det nationale sikkerhedsråd, der ledes af premierministeren, vidtrækkende beføjelser til at erklære undtagelsestilstand i ethvert område, der anses for at udgøre en sikkerhedsrisiko, og giver store beføjelser til at anholde, ransage og beslaglægge uden dommerkendelse;

| D. | der henviser til, at siden begyndelsen af 2014 er mindst 78 personer blevet undersøgt eller anklaget alene i henhold til loven om tilskyndelse til oprør; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at siden begyndelsen af 2014 er mindst 78 personer blevet undersøgt eller anklaget alene i henhold til loven om tilskyndelse til oprør;

| E. | der henviser til, at den tidligere oppositionsleder, Anwar Ibrahim, blev dømt efter anklager om sodomi i februar 2015 efter en politisk motiveret retsforfølgelse, der resulterede i en straffesag, der ikke levede op til internationale standarder for retfærdig rettergang; der henviser til, at han er blevet nægtet passende lægehjælp; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den tidligere oppositionsleder, Anwar Ibrahim, blev dømt efter anklager om sodomi i februar 2015 efter en politisk motiveret retsforfølgelse, der resulterede i en straffesag, der ikke levede op til internationale standarder for retfærdig rettergang; der henviser til, at han er blevet nægtet passende lægehjælp;

| F. | der henviser til, at LGBTI-personer i Malaysia bliver kriminaliseret som følge af landets lov om forbud mod sodomi og regionale love om forbud mod transvestitisme og udsættes for politisk hadefuld tale, vilkårlige anholdelser, fysisk og seksuel vold, fængsling og andre krænkelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at LGBTI-personer i Malaysia bliver kriminaliseret som følge af landets lov om forbud mod sodomi og regionale love om forbud mod transvestitisme og udsættes for politisk hadefuld tale, vilkårlige anholdelser, fysisk og seksuel vold, fængsling og andre krænkelser;

| G. | der henviser til, at den malaysiske vittighedstegner Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) er anklaget i henhold til loven om tilskyndelse til oprør efter kritiske tweets mod regeringen vedrørende domfældelsen mod Anwar Ibrahim; der henviser til, at der er rettet lignende anklager mod bloggeren Khalid Ismath og akademikeren Azmi Sharom; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den malaysiske vittighedstegner Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) er anklaget i henhold til loven om tilskyndelse til oprør efter kritiske tweets mod regeringen vedrørende domfældelsen mod Anwar Ibrahim; der henviser til, at der er rettet lignende anklager mod bloggeren Khalid Ismath og akademikeren Azmi Sharom;

| H. | der henviser til, at den malaysiske antikorruptionskommission har udspurgt premierministeren i forbindelse med påstande om svindel, efter at over 600 mio. EUR er blevet fundet på hans bankkonto uden nogen dokumentation for oprindelse og formål, og i forbindelse med særskilte påstande om, at flere hundrede millioner euro manglede i forbindelse med transaktioner, der involverede en statslig virksomhed, han har oprettet, 1Malaysia Development Berhad (1MDB); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den malaysiske antikorruptionskommission har udspurgt premierministeren i forbindelse med påstande om svindel, efter at over 600 mio. EUR er blevet fundet på hans bankkonto uden nogen dokumentation for oprindelse og formål, og i forbindelse med særskilte påstande om, at flere hundrede millioner euro manglede i forbindelse med transaktioner, der involverede en statslig virksomhed, han har oprettet, 1Malaysia Development Berhad (1MDB);

| I. | der henviser til, at medier og forlag er blevet udsat for restriktioner i medfør af loven om trykkeri og publikationer efter at have omtalt disse påstande, og til at advokaten Matthias Chang og politikeren Khairuddin Abu Hassan blev anholdt efter deres efterforskning af disse påstande; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medier og forlag er blevet udsat for restriktioner i medfør af loven om trykkeri og publikationer efter at have omtalt disse påstande, og til at advokaten Matthias Chang og politikeren Khairuddin Abu Hassan blev anholdt efter deres efterforskning af disse påstande;

| J. | der henviser til, at den højtstående repræsentant udtrykte bekymring over misbruget af strafferetlige bestemmelser under sit besøg i Malaysia den 5.-6. august 2015; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den højtstående repræsentant udtrykte bekymring over misbruget af strafferetlige bestemmelser under sit besøg i Malaysia den 5.-6. august 2015;

| K. | der henviser til, at de malaysiske politistyrker ifølge FN og ngo’er i stigende grad anvender tortur, sene natlige anholdelser, uberettigede varetægtsfængslinger og selektive retsforfølgelser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de malaysiske politistyrker ifølge FN og ngo’er i stigende grad anvender tortur, sene natlige anholdelser, uberettigede varetægtsfængslinger og selektive retsforfølgelser;

| L. | der henviser til, at Malaysia fortsætter med at anvende dødsstraf, og at der i øjeblikket befinder sig op til 1 000 fanger på dødsgangen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Malaysia fortsætter med at anvende dødsstraf, og at der i øjeblikket befinder sig op til 1 000 fanger på dødsgangen;

| M. | der henviser til, at Malaysia er medlem af FN’s Sikkerhedsråd og den aktuelle formand for ASEAN, og at det 27. ASEAN-topmøde blev afholdt i Kuala Lumpur den 18.-22. november 2015; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Malaysia er medlem af FN’s Sikkerhedsråd og den aktuelle formand for ASEAN, og at det 27. ASEAN-topmøde blev afholdt i Kuala Lumpur den 18.-22. november 2015;

| 1. | glæder sig over EU’s stærke engagement i den malaysiske befolkning, som EU har en stærk og mangeårig politisk, økonomisk og kulturel tilknytning til; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over EU’s stærke engagement i den malaysiske befolkning, som EU har en stærk og mangeårig politisk, økonomisk og kulturel tilknytning til;

| 2. | beklager den forværrede menneskerettighedssituation i Malaysia og navnlig angrebene mod aktivister fra civilsamfundet, akademikere, medier og politiske aktivister; giver udtryk for bekymring over den kraftige stigning i antallet af personer, som anklages eller anholdes under henvisning til loven om tilskyndelse til oprør; |
| --- | --- |

2.

beklager den forværrede menneskerettighedssituation i Malaysia og navnlig angrebene mod aktivister fra civilsamfundet, akademikere, medier og politiske aktivister; giver udtryk for bekymring over den kraftige stigning i antallet af personer, som anklages eller anholdes under henvisning til loven om tilskyndelse til oprør;

| 3. | er især bekymret over vedtagelsen af loven om det nationale sikkerhedsråd og opfordrer til en tilbagetrækning heraf; opfordrer regeringen til at opretholde den rette balance mellem behovet for at beskytte den nationale sikkerhed og nødvendigheden af at beskytte borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

3.

er især bekymret over vedtagelsen af loven om det nationale sikkerhedsråd og opfordrer til en tilbagetrækning heraf; opfordrer regeringen til at opretholde den rette balance mellem behovet for at beskytte den nationale sikkerhed og nødvendigheden af at beskytte borgerlige og politiske rettigheder;

| 4. | opfordrer den malaysiske regering til øjeblikkeligt at løslade alle politiske fanger, herunder den tidligere oppositionsleder Anwar Ibrahim, og til at give dem passende lægebehandling samt til at frafalde de politisk motiverede anklager, herunder mod tegneren Zulkiflee Anwar Haque (Zunar), bloggeren Khalid Ismath, akademikeren Azmi Sharom, de politiske systemkritikere Khairuddin Abu Hassan og Matthias Chang og menneskerettighedsaktivisterne Lena Hendry og Maria Chin Abdullah; |
| --- | --- |

4.

opfordrer den malaysiske regering til øjeblikkeligt at løslade alle politiske fanger, herunder den tidligere oppositionsleder Anwar Ibrahim, og til at give dem passende lægebehandling samt til at frafalde de politisk motiverede anklager, herunder mod tegneren Zulkiflee Anwar Haque (Zunar), bloggeren Khalid Ismath, akademikeren Azmi Sharom, de politiske systemkritikere Khairuddin Abu Hassan og Matthias Chang og menneskerettighedsaktivisterne Lena Hendry og Maria Chin Abdullah;

| 5. | opfordrer de malaysiske myndigheder til at trække loven om tilskyndelse til oprør tilbage og til at bringe alle love, herunder loven om forebyggelse af terrorisme, loven om trykkeri og publikationer, loven om kommunikation og multimedier, loven om fredelige forsamlinger og andre relevante bestemmelser i straffeloven, i overensstemmelse med de internationale standarder for ytringsfrihed og forsamlingsfrihed og beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer de malaysiske myndigheder til at fremme fredelige forsamlinger og til at garantere sikkerheden for alle deltagere og deres ytringsfrihed i hele landet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de malaysiske myndigheder til at trække loven om tilskyndelse til oprør tilbage og til at bringe alle love, herunder loven om forebyggelse af terrorisme, loven om trykkeri og publikationer, loven om kommunikation og multimedier, loven om fredelige forsamlinger og andre relevante bestemmelser i straffeloven, i overensstemmelse med de internationale standarder for ytringsfrihed og forsamlingsfrihed og beskyttelse af menneskerettighederne; opfordrer de malaysiske myndigheder til at fremme fredelige forsamlinger og til at garantere sikkerheden for alle deltagere og deres ytringsfrihed i hele landet;

| 6. | opfordrer indtrængende til at der nedsættes en uafhængig kommission til behandling af klager over politiforseelser, som anbefalet af politiundersøgelseskommissionen i 2005, med det formål at undersøge påstande om tortur og dødsfald under varetægtsfængslinger; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende til at der nedsættes en uafhængig kommission til behandling af klager over politiforseelser, som anbefalet af politiundersøgelseskommissionen i 2005, med det formål at undersøge påstande om tortur og dødsfald under varetægtsfængslinger;

| 7. | understreger betydningen af uafhængige og gennemsigtige undersøgelser af påstandene om svindel og fuldstændigt samarbejde med undersøgerne; opfordrer den malaysiske regering til at afholde sig fra at lægge pres på den malaysiske antikorruptionskommissionen og medierne; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af uafhængige og gennemsigtige undersøgelser af påstandene om svindel og fuldstændigt samarbejde med undersøgerne; opfordrer den malaysiske regering til at afholde sig fra at lægge pres på den malaysiske antikorruptionskommissionen og medierne;

| 8. | beklager dybt, at der er opstået racistiske grupper som bidrager yderligere til at skabe etniske spændinger; |
| --- | --- |

8.

beklager dybt, at der er opstået racistiske grupper som bidrager yderligere til at skabe etniske spændinger;

| 9. | opfordrer den malaysiske regering til at indlede en dialog med oppositionspartierne og civilsamfundets aktører; |
| --- | --- |

9.

opfordrer den malaysiske regering til at indlede en dialog med oppositionspartierne og civilsamfundets aktører;

| 10. | opfordrer den malaysiske regering til at ratificere centrale internationale menneskerettighedskonventioner, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, FN's konvention mod tortur, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, ILO’s konvention 169, Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol samt konventionen af 1951 om flygtninges retsstilling og den tilhørende valgfrie protokol; |
| --- | --- |

10.

opfordrer den malaysiske regering til at ratificere centrale internationale menneskerettighedskonventioner, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, FN's konvention mod tortur, den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, ILO’s konvention 169, Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol samt konventionen af 1951 om flygtninges retsstilling og den tilhørende valgfrie protokol;

| 11. | opfordrer den malaysiske regering til at sende en stående invitation til alle FN’s særlige procedurer, således at de særlige rapportører får mulighed for at besøge Malaysia uden at anmode om en indbydelse; |
| --- | --- |

11.

opfordrer den malaysiske regering til at sende en stående invitation til alle FN’s særlige procedurer, således at de særlige rapportører får mulighed for at besøge Malaysia uden at anmode om en indbydelse;

| 12. | fastholder, at dødsstraf er en grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling, og opfordrer Malaysia til at indføre et moratorium som et første skridt hen imod en afskaffelse af dødsstraffen for alle strafbare handlinger og til at ændre alle dødsdomme til fængselsstraffe; |
| --- | --- |

12.

fastholder, at dødsstraf er en grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling, og opfordrer Malaysia til at indføre et moratorium som et første skridt hen imod en afskaffelse af dødsstraffen for alle strafbare handlinger og til at ændre alle dødsdomme til fængselsstraffe;

| 13. | opfordrer EU og EU's medlemsstater til i tråd med EU’s strategiske ramme for menneskerettigheder at koordinere deres politikker over for Malaysia med henblik på at tilskynde til reformer på ovennævnte områder med alle mulige midler, herunder inden for rammerne af FN, hvor Malaysia er ikkepermanent medlem af FN’s Sikkerhedsråd i perioden 2015-2016; |
| --- | --- |

13.

opfordrer EU og EU's medlemsstater til i tråd med EU’s strategiske ramme for menneskerettigheder at koordinere deres politikker over for Malaysia med henblik på at tilskynde til reformer på ovennævnte områder med alle mulige midler, herunder inden for rammerne af FN, hvor Malaysia er ikkepermanent medlem af FN’s Sikkerhedsråd i perioden 2015-2016;

| 14. | opfordrer indtrængende EU’s delegation i Malaysia til at intensivere bestræbelserne på at finansiere projekter til fordel for ytringsfrihed og en reform af undertrykkende love og til at bruge alle hensigtsmæssige redskaber, herunder det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder, til at beskytte menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer indtrængende til en tilbagetrækningen af loven om forbud mod sodomi og opfordrer EU-Udenrigstjenesten til i overensstemmelse med EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af LGBTI-personers rettigheder at intensivere sit arbejde til fordel for LGBTI-personers rettigheder i Malaysia, hvor de udsættes for vold og forfølgelse, og til navnlig at arbejde for en afkriminalisering af homoseksualitet og transseksualitet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende EU’s delegation i Malaysia til at intensivere bestræbelserne på at finansiere projekter til fordel for ytringsfrihed og en reform af undertrykkende love og til at bruge alle hensigtsmæssige redskaber, herunder det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder, til at beskytte menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer indtrængende til en tilbagetrækningen af loven om forbud mod sodomi og opfordrer EU-Udenrigstjenesten til i overensstemmelse med EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af LGBTI-personers rettigheder at intensivere sit arbejde til fordel for LGBTI-personers rettigheder i Malaysia, hvor de udsættes for vold og forfølgelse, og til navnlig at arbejde for en afkriminalisering af homoseksualitet og transseksualitet;

| 15. | bekræfter på ny betydningen af den politiske dialog mellem EU og ASEAN om menneskerettighederne som et nyttigt middel til at udveksle god praksis og fremme initiativer til kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

15.

bekræfter på ny betydningen af den politiske dialog mellem EU og ASEAN om menneskerettighederne som et nyttigt middel til at udveksle god praksis og fremme initiativer til kapacitetsopbygning;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at menneskerettighedsspørgsmål tages behørigt i betragtning under de kommende forhandlinger om frihandelsaftalen og partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Malaysia; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at menneskerettighedsspørgsmål tages behørigt i betragtning under de kommende forhandlinger om frihandelsaftalen og partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Malaysia;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, parlamentet og regeringen i Malaysia, FN’s højkommissær for menneskerettigheder og ASEAN-medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, parlamentet og regeringen i Malaysia, FN’s højkommissær for menneskerettigheder og ASEAN-medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0022.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/141 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/141

---

P8_TA(2015)0468

Rammeaftale mellem EU og Vietnam om et alsidigt partnerskab og samarbejde (beslutning)

Europa-Parlamentets ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (05432/2015 — C8-0062/2015 — 2013/0440(NLE) — 2015/2096(INI))

(2017/C 399/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05432/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05432/2015),

| — | der henviser til udkast til rammeaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (18204/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til rammeaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (18204/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og 209 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og 209 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkastet til afgørelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkastet til afgørelse (1),

| — | der henviser til de diplomatiske forbindelser mellem Vietnam og EU (de daværende Europæiske Fællesskaber), som blev oprettet den 22. oktober 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til de diplomatiske forbindelser mellem Vietnam og EU (de daværende Europæiske Fællesskaber), som blev oprettet den 22. oktober 1990,

| — | der henviser til rammesamarbejdsaftalen mellem EU og Vietnam, som trådte i kraft den 1. juni 1996 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammesamarbejdsaftalen mellem EU og Vietnam, som trådte i kraft den 1. juni 1996 (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. august 2015 om, at EU og Vietnam var nået til enighed om en omfattende frihandelsaftale, som der var blevet forhandlet om siden den 26. juni 2012; |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. august 2015 om, at EU og Vietnam var nået til enighed om en omfattende frihandelsaftale, som der var blevet forhandlet om siden den 26. juni 2012;

| — | der henviser til udkast til henstilling fra EU-ombudsmanden Emily O'Reilly af 26. marts 2015, hvori Kommissionen opfordres til hurtigst muligt at foretage en menneskerettighedskonsekvensanalyse i forbindelse med den planlagte frihandelsaftale med Vietnam; |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til henstilling fra EU-ombudsmanden Emily O'Reilly af 26. marts 2015, hvori Kommissionen opfordres til hurtigst muligt at foretage en menneskerettighedskonsekvensanalyse i forbindelse med den planlagte frihandelsaftale med Vietnam;

| — | der henviser til Den Europæiske Unions flerårige vejledende program for Vietnam 2014-2020; |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions flerårige vejledende program for Vietnam 2014-2020;

| — | der henviser til menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam, som blev indledt i 2003, og til 4. runde i den udvidede menneskerettighedsdialog mellem EU og Vietnam, som fandt sted i Bruxelles den 19. januar 2015; |
| --- | --- |

—

der henviser til menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam, som blev indledt i 2003, og til 4. runde i den udvidede menneskerettighedsdialog mellem EU og Vietnam, som fandt sted i Bruxelles den 19. januar 2015;

| — | der henviser til forhandlingerne om en frivillig partnerskabsaftale med Vietnam i tilknytning til handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT), som indledtes i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingerne om en frivillig partnerskabsaftale med Vietnam i tilknytning til handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT), som indledtes i 2010,

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1440/80 af 30. maj 1980 om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Thailand — medlemmerne af Sammenslutningen af stater i Sydøstasien (3) og til protokollen om udvidelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og ASEAN-landene til også at omfatte Den Socialistiske Republik Vietnam, der blev undertegnet den 14. februar 1997 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1440/80 af 30. maj 1980 om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Thailand — medlemmerne af Sammenslutningen af stater i Sydøstasien (3) og til protokollen om udvidelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og ASEAN-landene til også at omfatte Den Socialistiske Republik Vietnam, der blev undertegnet den 14. februar 1997 (4),

| — | der henviser til fælleserklæringen af 18. maj 2015 til Parlamentet og Rådet om EU og ASEAN: Et partnerskab med et strategisk formål, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen af 18. maj 2015 til Parlamentet og Rådet om EU og ASEAN: Et partnerskab med et strategisk formål,

| — | der henviser til det 10. ASEM-topmøde i Milano den 16. og 17. oktober 2014 og til det næste topmøde, der skal finde sted i Ulaanbaatar i Mongoliet i 2016; |
| --- | --- |

—

der henviser til det 10. ASEM-topmøde i Milano den 16. og 17. oktober 2014 og til det næste topmøde, der skal finde sted i Ulaanbaatar i Mongoliet i 2016;

| — | der henviser til det besøg, som Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydøstasien aflagde i Vietnam i oktober 2013; |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg, som Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Landene i Sydøstasien aflagde i Vietnam i oktober 2013;

| — | der henviser til det interparlamentariske møde EP-Vietnam den 30. oktober 2013 i Hanoi; |
| --- | --- |

—

der henviser til det interparlamentariske møde EP-Vietnam den 30. oktober 2013 i Hanoi;

| — | der henviser til det besøg, som Kommissionens formand José Manuel Barroso aflagde i Vietnam i august 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg, som Kommissionens formand José Manuel Barroso aflagde i Vietnam i august 2014,

| — | der henviser til det besøg, som premierminister Nguyen Tan Dung aflagde ved Den Europæiske Union i oktober 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg, som premierminister Nguyen Tan Dung aflagde ved Den Europæiske Union i oktober 2014,

| — | der henviser til det 22. møde i Det paritetiske Samarbejdsudvalg ASEAN-EU, som fandt sted i Jakarta den 5. februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 22. møde i Det paritetiske Samarbejdsudvalg ASEAN-EU, som fandt sted i Jakarta den 5. februar 2015,

| — | der henviser til sine seneste beslutninger om Vietnam, herunder navnlig beslutning af 12. juli 2007 om menneskerettighederne i Vietnam (5), beslutning af 22. oktober 2008 om demokrati, menneskerettigheder og den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale (6) mellem EU og Vietnam, beslutning af 26. november 2009 om situationen i Laos og Vietnam (7), beslutning af 18. april 2013 om Vietnam, navnlig hvad angår ytringsfrihed (8), beslutning af 15. januar 2014 om de fremtidige forbindelser EU-ASEAN (9), og beslutning af 17. april 2014 om den aktuelle situation i forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Vietnam (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine seneste beslutninger om Vietnam, herunder navnlig beslutning af 12. juli 2007 om menneskerettighederne i Vietnam (5), beslutning af 22. oktober 2008 om demokrati, menneskerettigheder og den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale (6) mellem EU og Vietnam, beslutning af 26. november 2009 om situationen i Laos og Vietnam (7), beslutning af 18. april 2013 om Vietnam, navnlig hvad angår ytringsfrihed (8), beslutning af 15. januar 2014 om de fremtidige forbindelser EU-ASEAN (9), og beslutning af 17. april 2014 om den aktuelle situation i forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Vietnam (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (12),

| — | der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer om ytringsfrihed online og offline, som Rådet (udenrigsanliggender) vedtog den 12. maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer om ytringsfrihed online og offline, som Rådet (udenrigsanliggender) vedtog den 12. maj 2014,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om menneskerettigheder og teknologi: Indvirkningen af udspionerings- og overvågningssystemer på menneskerettighederne i tredjelande (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om menneskerettigheder og teknologi: Indvirkningen af udspionerings- og overvågningssystemer på menneskerettighederne i tredjelande (13),

| — | der henviser til, at Vietnam blev fuldgyldigt medlem af Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN) den 28. juli 1995; |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Vietnam blev fuldgyldigt medlem af Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN) den 28. juli 1995;

| — | der henviser til, at Vietnam var én af grundlæggerne af Kommissionen for Mekong-floden, som blev oprettet den 5. april 1995 for at styrke samarbejdet om en bæredygtig udvikling af Mekong-flodbækkenet; |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Vietnam var én af grundlæggerne af Kommissionen for Mekong-floden, som blev oprettet den 5. april 1995 for at styrke samarbejdet om en bæredygtig udvikling af Mekong-flodbækkenet;

| — | der henviser til det 26. topmøde i Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer, som fandt sted i Kuala Lumpur og Langkawi i Malaysia fra den 26. til den 28. april 2015; |
| --- | --- |

—

der henviser til det 26. topmøde i Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer, som fandt sted i Kuala Lumpur og Langkawi i Malaysia fra den 26. til den 28. april 2015;

| — | der henviser til det 14. asiatiske sikkerhedstopmøde (IISS Shangri-La-dialogen), som fandt sted i Singapore fra den 29. til den 31. maj 2015; |
| --- | --- |

—

der henviser til det 14. asiatiske sikkerhedstopmøde (IISS Shangri-La-dialogen), som fandt sted i Singapore fra den 29. til den 31. maj 2015;

| — | der henviser til Hanoi-nøgleerklæringen, der er Vietnams nationale strategi for gennemførelse af Paris-erklæringen om bistandseffektivitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Hanoi-nøgleerklæringen, der er Vietnams nationale strategi for gennemførelse af Paris-erklæringen om bistandseffektivitet,

| — | der henviser til rapporten fra Arbejdsgruppen om Den Universelle Periodiske Bedømmelse (UPR) af Vietnam af 9. oktober 2009 og til henstillingerne i den 2. UPR-rapport om Vietnam under FN's Menneskerettighedsråds 26. samling den 20. juni 2014 og til Vietnams medlemsskab af FN's Menneskerettighedsråd i perioden 2014-2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Arbejdsgruppen om Den Universelle Periodiske Bedømmelse (UPR) af Vietnam af 9. oktober 2009 og til henstillingerne i den 2. UPR-rapport om Vietnam under FN's Menneskerettighedsråds 26. samling den 20. juni 2014 og til Vietnams medlemsskab af FN's Menneskerettighedsråd i perioden 2014-2016,

| — | der henviser til Vietnams ratifikation for nylig af FN's konvention om afskaffelse af tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og FN's konvention om handicappedes rettigheder samt til det længe ventede besøg af FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed juli 2014; |
| --- | --- |

—

der henviser til Vietnams ratifikation for nylig af FN's konvention om afskaffelse af tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og FN's konvention om handicappedes rettigheder samt til det længe ventede besøg af FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed juli 2014;

| — | der henviser til højtideligholdelsen i år af afslutningen af Vietnam-krigen (for 40 år siden) |
| --- | --- |

—

der henviser til højtideligholdelsen i år af afslutningen af Vietnam-krigen (for 40 år siden)

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, andet afsnit, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, andet afsnit,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0342/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0342/2015),

| A. | der henviser til, at 2015 er 25-års jubilæet for forbindelserne mellem EU og Vietnam; der henviser til, at disse forbindelser hurtigt har udviklet sig fra handel og bistand til et mere alsidigt forhold; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 2015 er 25-års jubilæet for forbindelserne mellem EU og Vietnam; der henviser til, at disse forbindelser hurtigt har udviklet sig fra handel og bistand til et mere alsidigt forhold;

| B. | der henviser til, at sigtet med den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale er at etablere et moderne, bredt partnerskab til gensidig fordel, som bygger på fælles interesser og principper som f.eks. lighed, gensidig respekt, retsstatslige forhold og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sigtet med den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale er at etablere et moderne, bredt partnerskab til gensidig fordel, som bygger på fælles interesser og principper som f.eks. lighed, gensidig respekt, retsstatslige forhold og menneskerettighederne;

| C. | der henviser til, at EU er Vietnams største eksportmarked; der henviser til, at EU sammen med medlemsstaterne ar den største donor af officiel udviklingsbistand til Vietnam, og til, at der vil ske en forhøjelse af bevillingen til dette formål på EU-budgettet med 30 % til EUR 400 millioner i perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU er Vietnams største eksportmarked; der henviser til, at EU sammen med medlemsstaterne ar den største donor af officiel udviklingsbistand til Vietnam, og til, at der vil ske en forhøjelse af bevillingen til dette formål på EU-budgettet med 30 % til EUR 400 millioner i perioden 2014-2020;

| D. | der henviser til, at de vietnamesiske myndigheder har bebudet ophævelse af forbuddet mod direkte udenlandske investeringer inden for 45 sektorer og vedtaget en række foranstaltninger til forenkling af erhvervslovgivningen i landet med henblik på at fremme udenlandske investeringer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de vietnamesiske myndigheder har bebudet ophævelse af forbuddet mod direkte udenlandske investeringer inden for 45 sektorer og vedtaget en række foranstaltninger til forenkling af erhvervslovgivningen i landet med henblik på at fremme udenlandske investeringer;

| E. | der henviser til, at Vietnam i de seneste årtier konsekvent har indtaget en udpræget europavenlig holdning og aktivt samarbejdet med EU som ASEANs landekoordinator for dialogen mellem EU og ASEAN i perioden 2012-2015 og som vært for den 132. samling i Den Interparlamentariske Unions Forsamling i Hanoi fra den 28. marts til den 1. april 2015; der henviser til, at koordinatorperioden var kendetegnet af en væsentlig forhøjelse af antallet og niveauet af møder mellem EU og ASEAN; der henviser til, at Vietnam er blevet medlem af den kinesisk-ledede Asiatiske Infrastruktur-Investeringsbank (AIIB); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Vietnam i de seneste årtier konsekvent har indtaget en udpræget europavenlig holdning og aktivt samarbejdet med EU som ASEANs landekoordinator for dialogen mellem EU og ASEAN i perioden 2012-2015 og som vært for den 132. samling i Den Interparlamentariske Unions Forsamling i Hanoi fra den 28. marts til den 1. april 2015; der henviser til, at koordinatorperioden var kendetegnet af en væsentlig forhøjelse af antallet og niveauet af møder mellem EU og ASEAN; der henviser til, at Vietnam er blevet medlem af den kinesisk-ledede Asiatiske Infrastruktur-Investeringsbank (AIIB);

| F. | der henviser til, at forbindelserne mellem EU og ASEAN er alsidige og dækker en lang række sektorer, herunder handel og investeringer, udvikling samt økonomiske og politiske anliggender; der henviser til, at Bandar Seri Begawan-handlingsplanen fra 2012 blev vedtaget for at sætte mere strategisk fokus på det regionale samarbejde mellem EU og ASEAN inden for disse sektorer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forbindelserne mellem EU og ASEAN er alsidige og dækker en lang række sektorer, herunder handel og investeringer, udvikling samt økonomiske og politiske anliggender; der henviser til, at Bandar Seri Begawan-handlingsplanen fra 2012 blev vedtaget for at sætte mere strategisk fokus på det regionale samarbejde mellem EU og ASEAN inden for disse sektorer;

| G. | der henviser til, at forhandlingerne om Trans-Pacific Partnership-aftalen (TPP) mellem 12 lande omkring Stillehavet, herunder Vietnam, blev afsluttet den 5. oktober 2015, hvorved der blev skabt en ny handelsblok, som tegner sig for 36 % af verdens bruttonationalprodukt, og som kan få vidtrækkende konsekvenser for verdenshandelen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forhandlingerne om Trans-Pacific Partnership-aftalen (TPP) mellem 12 lande omkring Stillehavet, herunder Vietnam, blev afsluttet den 5. oktober 2015, hvorved der blev skabt en ny handelsblok, som tegner sig for 36 % af verdens bruttonationalprodukt, og som kan få vidtrækkende konsekvenser for verdenshandelen;

| H. | der henviser til, at Vietnam har gjort store fremskridt med hensyn til virkeliggørelse af 2015-målene, nedbringelse af fattigdom, økonomisk udvikling, socialsikring, beskæftigelse, uddannelse og sundhedsvæsen i de seneste to årtier; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Vietnam har gjort store fremskridt med hensyn til virkeliggørelse af 2015-målene, nedbringelse af fattigdom, økonomisk udvikling, socialsikring, beskæftigelse, uddannelse og sundhedsvæsen i de seneste to årtier;

| I. | der henviser til, at konsekvenserne af »doi moi«-politikken (fornyelsespolitikken) og skridt i retning af etablering af en markedsøkonomi ligeledes har ført til en uddybning af kløften mellem de fattige og resten af befolkningen; der henviser til stigningen i protester som følge af statslig ekspropriering af jord og ejendom; henviser imidlertid til, at den verdensomspændende lavkonjunktur har ramt den vietnamesiske eksport, hvilket i 2014 førte til dem laveste vækst i bruttonationalproduktet siden ophøret af den økonomiske krise i Asien; der henviser til, at Vietnam har problemer som følge af, at arbejdsstyrken vokser med mere end én million om året; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at konsekvenserne af »doi moi«-politikken (fornyelsespolitikken) og skridt i retning af etablering af en markedsøkonomi ligeledes har ført til en uddybning af kløften mellem de fattige og resten af befolkningen; der henviser til stigningen i protester som følge af statslig ekspropriering af jord og ejendom; henviser imidlertid til, at den verdensomspændende lavkonjunktur har ramt den vietnamesiske eksport, hvilket i 2014 førte til dem laveste vækst i bruttonationalproduktet siden ophøret af den økonomiske krise i Asien; der henviser til, at Vietnam har problemer som følge af, at arbejdsstyrken vokser med mere end én million om året;

| J. | der henviser til, at artikel 1, stk. 1, i rammeaftalen bekræfter, at parterne er rede til at overholde de almindelige folkeretlige principper, og knæsætter princippet om respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne som et afgørende element i aftalen, der danner grundlaget for begge parters interne og eksterne politikker; der henviser til, at der stadig er tilfælde, hvor menneskerettighedsforkæmpere anholdes under vilkår, der er langt fra gennemskuelige, og til, at den næste kongres i det vietnamesiske kommunistiske parti, der er berammet til januar 2016, vil være den virkelige testbegivenhed til måling af, om der virkelig hersker respekt for de demokratiske principper i Vietnam; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at artikel 1, stk. 1, i rammeaftalen bekræfter, at parterne er rede til at overholde de almindelige folkeretlige principper, og knæsætter princippet om respekt for de demokratiske principper og menneskerettighederne som et afgørende element i aftalen, der danner grundlaget for begge parters interne og eksterne politikker; der henviser til, at der stadig er tilfælde, hvor menneskerettighedsforkæmpere anholdes under vilkår, der er langt fra gennemskuelige, og til, at den næste kongres i det vietnamesiske kommunistiske parti, der er berammet til januar 2016, vil være den virkelige testbegivenhed til måling af, om der virkelig hersker respekt for de demokratiske principper i Vietnam;

| K. | der henviser til, at begrænsninger i udtryksfrihed både online og offline, presse- og mediefrihed, informationsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed samt religionsfrihed stadig giver anledning til alvorlige bekymringer således som det blev påpeget af FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at begrænsninger i udtryksfrihed både online og offline, presse- og mediefrihed, informationsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed samt religionsfrihed stadig giver anledning til alvorlige bekymringer således som det blev påpeget af FN's særlige rapportør om religions- og trosfrihed;

| L. | der henviser til, at Vietnam er en værdsat partner for EU i forhandlingerne om klimaforandringer og her forud for FN's klimaforandringskonferencen i Paris i november 2015har givet tilsagn om at reducere emissionerne med 8-10 % i forhold til 2010 og om at reducere energiforbruget i forhold til bruttonationalproduktet med 1-1,5 % om året; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Vietnam er en værdsat partner for EU i forhandlingerne om klimaforandringer og her forud for FN's klimaforandringskonferencen i Paris i november 2015har givet tilsagn om at reducere emissionerne med 8-10 % i forhold til 2010 og om at reducere energiforbruget i forhold til bruttonationalproduktet med 1-1,5 % om året;

| M. | der henviser til, at en række europæiske statsborgere er af vietnamesisk afstamning som følge af historiske forbindelser, og til, at Den Tjekkiske Republik har anerkendt sine borgere af vietnamesisk afstamning som et etnisk mindretal; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en række europæiske statsborgere er af vietnamesisk afstamning som følge af historiske forbindelser, og til, at Den Tjekkiske Republik har anerkendt sine borgere af vietnamesisk afstamning som et etnisk mindretal;

| N. | der henviser til den seneste skærpelse af spændingerne mellem Kina og nabolandene omkring Det Sydkinesiske Hav, herunder Vietnam, som følge af ensidige handlinger i omstridte områder i Det Sydkinesiske Hav, der ikke er i overensstemmelse med folkeretten; der henviser til, at forværringen af de territoriale stridigheder i regionen har verdensopspændende konsekvenser og udgør el alvorlig trussel mod freden, sikkerheden, stabiliteten og den internationale handel; der henviser til, at EU har stor strategisk interesse i at løse disse stridigheder for at opretholde sikkerheden i verden og sikre stabilitet på de vigtige sejlruter i Det Sydkinesiske Hav, der er af afgørende betydning for EU's handel; der henviser til, at Vietnam officielt støtter Philippinernes indbringelse af sagen for den faste voldgiftsret i Haag den 16. marts 2015 på grundlag af FN's havretskonvention (UNCLOS); |
| --- | --- |

N.

der henviser til den seneste skærpelse af spændingerne mellem Kina og nabolandene omkring Det Sydkinesiske Hav, herunder Vietnam, som følge af ensidige handlinger i omstridte områder i Det Sydkinesiske Hav, der ikke er i overensstemmelse med folkeretten; der henviser til, at forværringen af de territoriale stridigheder i regionen har verdensopspændende konsekvenser og udgør el alvorlig trussel mod freden, sikkerheden, stabiliteten og den internationale handel; der henviser til, at EU har stor strategisk interesse i at løse disse stridigheder for at opretholde sikkerheden i verden og sikre stabilitet på de vigtige sejlruter i Det Sydkinesiske Hav, der er af afgørende betydning for EU's handel; der henviser til, at Vietnam officielt støtter Philippinernes indbringelse af sagen for den faste voldgiftsret i Haag den 16. marts 2015 på grundlag af FN's havretskonvention (UNCLOS);

| O. | der henviser til, at Vietnam samtidig har styrket det strategiske, sikkerhedsmæssige og energimæssige samarbejde med sine asiatiske naboer, og er i gang med at styrke sine bilaterale forbindelser med vigtige internationale aktører som f.eks. USA og Rusland på grund af spændingerne i Det Sydkinesiske Hav; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Vietnam samtidig har styrket det strategiske, sikkerhedsmæssige og energimæssige samarbejde med sine asiatiske naboer, og er i gang med at styrke sine bilaterale forbindelser med vigtige internationale aktører som f.eks. USA og Rusland på grund af spændingerne i Det Sydkinesiske Hav;

| P. | der henviser til, at Vietnam stadig er stærkt forurenet af ueksploderede bomber og granater fra Vietnamkrigen, og til, at befolkningen og naturen stadig lider under konsekvenserne af spredningen af ca. 80 millioner liter Agent Orange (dioxin); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Vietnam stadig er stærkt forurenet af ueksploderede bomber og granater fra Vietnamkrigen, og til, at befolkningen og naturen stadig lider under konsekvenserne af spredningen af ca. 80 millioner liter Agent Orange (dioxin);

| 1. | glæder sig over indgåelsen af en alsidig partnerskabs- og samarbejdsaftale med Vietnam og understreger Vietnams store strategiske betydning som en afgørende partner for EU i Sydøstasien og ASEAN; understreger, at aftalen omhandler et bredt udsnit af de fremtidige forbindelser, som tilsigter at styrke samarbejdet om en løsning på internationale og regionale problemer som f.eks. god regeringsførelse og bekæmpelse af korruption, og om økonomiske og sociale fremskridt under hensyntagen til princippet om bæredygtig udvikling, nedrustning og afskaffelse af masseødelæggelsesvåben samt bekæmpelse af terrorisme; opfordrer medlemsstaternes regeringer og parlamenter til at fremskynde ratifikationsprocessen for at sikre, at aftalen kan træde i kraft; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over indgåelsen af en alsidig partnerskabs- og samarbejdsaftale med Vietnam og understreger Vietnams store strategiske betydning som en afgørende partner for EU i Sydøstasien og ASEAN; understreger, at aftalen omhandler et bredt udsnit af de fremtidige forbindelser, som tilsigter at styrke samarbejdet om en løsning på internationale og regionale problemer som f.eks. god regeringsførelse og bekæmpelse af korruption, og om økonomiske og sociale fremskridt under hensyntagen til princippet om bæredygtig udvikling, nedrustning og afskaffelse af masseødelæggelsesvåben samt bekæmpelse af terrorisme; opfordrer medlemsstaternes regeringer og parlamenter til at fremskynde ratifikationsprocessen for at sikre, at aftalen kan træde i kraft;

| 2. | håber, at både EU og Vietnam vil få økonomiske fordele ved ratificeringen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; understreger de potentielle virkninger af en fremtidig aftale om handel og investeringer for jobskabelse og fattigdomsbekæmpelse; glæder sig over de økonomiske og finansielle reformer, som de vietnamesiske myndigheder har gennemført for yderligere af fremme Vietnams integration i verdensøkonomien, og opfordrer Vietnam til at fortsætte med disse reformer; opfordrer Vietnams regering og EU til at fortsætte samarbejdet om økonomi, handel og ny teknologi inden for forskellige internationale organisationer; glæder sig over, at der næsten er sket en fordobling af Vietnams BNP pr. indbygger siden 2010; |
| --- | --- |

2.

håber, at både EU og Vietnam vil få økonomiske fordele ved ratificeringen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; understreger de potentielle virkninger af en fremtidig aftale om handel og investeringer for jobskabelse og fattigdomsbekæmpelse; glæder sig over de økonomiske og finansielle reformer, som de vietnamesiske myndigheder har gennemført for yderligere af fremme Vietnams integration i verdensøkonomien, og opfordrer Vietnam til at fortsætte med disse reformer; opfordrer Vietnams regering og EU til at fortsætte samarbejdet om økonomi, handel og ny teknologi inden for forskellige internationale organisationer; glæder sig over, at der næsten er sket en fordobling af Vietnams BNP pr. indbygger siden 2010;

| 3. | understreger betydningen af en alsidig partherskabs- og samarbejdsaftale for forholdet mellem EU og ASEAN; mener, at samarbejdet mellem EU og ASEAN bør styrkes på forskellige områder som f.eks. udviklingen af finanssektoren, åbenhed og samordning af de makroøkonomiske politikker; |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af en alsidig partherskabs- og samarbejdsaftale for forholdet mellem EU og ASEAN; mener, at samarbejdet mellem EU og ASEAN bør styrkes på forskellige områder som f.eks. udviklingen af finanssektoren, åbenhed og samordning af de makroøkonomiske politikker;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til af hensyn til opnåelse af politisk konsekvens i så vid udstrækning som muligt at tilpasse de individuelle målsætninger for deres respektive udviklingspolitikker til de mål, der er indeholdt i den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til af hensyn til opnåelse af politisk konsekvens i så vid udstrækning som muligt at tilpasse de individuelle målsætninger for deres respektive udviklingspolitikker til de mål, der er indeholdt i den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale;

| 5. | glæder sig over, at den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale allerede gennemføres, mens ratifikationsprocessen forløber, for så vidt angår handel, menneskerettigheder, migration, regional sikkerhed, energi, videnskab og teknologi; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale allerede gennemføres, mens ratifikationsprocessen forløber, for så vidt angår handel, menneskerettigheder, migration, regional sikkerhed, energi, videnskab og teknologi;

| 6. | understreger betydningen af at fastsætte klare benchmarks og bindende frister for gennemførelsen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; |
| --- | --- |

6.

understreger betydningen af at fastsætte klare benchmarks og bindende frister for gennemførelsen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale;

| 7. | glæder sig over de artikler i den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale, som omhandler et fælles engagement i og samarbejde om menneskerettighederne; giver udtryk for håb om, at respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne, som er blevet vedtaget i fællesskab, yderligere vil styrke den langvarige dialog med Vietnams regering om navnlig fremme af udtryks-, forsamlings- og foreningsfrihed samt religionsfrihed, som er nedfældet i artikel 69 i Vietnams forfatning og i artikel 9, 10 og 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over de artikler i den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale, som omhandler et fælles engagement i og samarbejde om menneskerettighederne; giver udtryk for håb om, at respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne, som er blevet vedtaget i fællesskab, yderligere vil styrke den langvarige dialog med Vietnams regering om navnlig fremme af udtryks-, forsamlings- og foreningsfrihed samt religionsfrihed, som er nedfældet i artikel 69 i Vietnams forfatning og i artikel 9, 10 og 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention;

| 8. | understreger de muligheder, som et åbent internet og åbne ikt-applikationer indebærer med hensyn til muliggørelse, kreativitet og katalysering i forbindelse med opbygningen af lokalsamfund, civilsamfundet, og fremme af den økonomiske, sociale, videnskabelige, kulturelle og politiske udvikling i verden; understreger derfor betydningen af ubegrænset adgang til et gratis og åbent internet både fra et økonomisk, samfundsmæssigt og et menneskerettighedsmæssigt synspunkt; |
| --- | --- |

8.

understreger de muligheder, som et åbent internet og åbne ikt-applikationer indebærer med hensyn til muliggørelse, kreativitet og katalysering i forbindelse med opbygningen af lokalsamfund, civilsamfundet, og fremme af den økonomiske, sociale, videnskabelige, kulturelle og politiske udvikling i verden; understreger derfor betydningen af ubegrænset adgang til et gratis og åbent internet både fra et økonomisk, samfundsmæssigt og et menneskerettighedsmæssigt synspunkt;

| 9. | glæder sig over de vietnamesiske myndigheders beslutning om at ophæve visumkravet for borgere i fem europæiske lande og er af den opfattelse, at denne beslutning vil stimulere et øget samarbejde inden for turistsektoren; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over de vietnamesiske myndigheders beslutning om at ophæve visumkravet for borgere i fem europæiske lande og er af den opfattelse, at denne beslutning vil stimulere et øget samarbejde inden for turistsektoren;

| 10. | glæder sig over den vietnamesiske premierministers bekendtgørelse af en overordnet plan for gennemførelse af henstillingerne i FN's Menneskerettighedshøjkommissariats universelle periodiske oversigt og om, at reformstrategien for retsvæsenet skulle være afsluttet i 2020; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over den vietnamesiske premierministers bekendtgørelse af en overordnet plan for gennemførelse af henstillingerne i FN's Menneskerettighedshøjkommissariats universelle periodiske oversigt og om, at reformstrategien for retsvæsenet skulle være afsluttet i 2020;

| 11. | glæder sig over forhøjelsen af EU's officielle udviklingsbistandsbudget for Vietnam til EUR 400 millioner i perioden 2014-2020; opfordrer Kommissionen til at investere i at øge opmærksomheden omkring EU's virksomhed i og bistand til Vietnam for at øge den strategiske virkning af disse ressourcer mest muligt; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over forhøjelsen af EU's officielle udviklingsbistandsbudget for Vietnam til EUR 400 millioner i perioden 2014-2020; opfordrer Kommissionen til at investere i at øge opmærksomheden omkring EU's virksomhed i og bistand til Vietnam for at øge den strategiske virkning af disse ressourcer mest muligt;

| 12. | tilskynder EU til at fortsætte støtten til Vietnams kapacitetsopbygning med hensyn til respekt for god regeringsførelse og retsstatsprincipperne og glæder sig over, at EU fokuserer på reform af bl.a. den offentlige forvaltning herunder skattesystemet — der er afgørende for at skabe forudsætningerne for oparbejdning af det størst mulige interne skatteprovenu og for bekæmpelse af skatteunddragelse — samt korruption, videnskab og teknologi, transport og by- og regionalplanlægning og -udvikling |
| --- | --- |

12.

tilskynder EU til at fortsætte støtten til Vietnams kapacitetsopbygning med hensyn til respekt for god regeringsførelse og retsstatsprincipperne og glæder sig over, at EU fokuserer på reform af bl.a. den offentlige forvaltning herunder skattesystemet — der er afgørende for at skabe forudsætningerne for oparbejdning af det størst mulige interne skatteprovenu og for bekæmpelse af skatteunddragelse — samt korruption, videnskab og teknologi, transport og by- og regionalplanlægning og -udvikling

| 13. | opfordrer Parlamentet og Kommissionen til i et nært samarbejde at evaluere eventuelle menneskerettighedskrænkelser for at sikre en korrekt demokratisk kontrol med gennemførelsen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; opfordrer Kommissionen til at sikre samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af alle relevante dokumenter til Parlamentet; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Parlamentet og Kommissionen til i et nært samarbejde at evaluere eventuelle menneskerettighedskrænkelser for at sikre en korrekt demokratisk kontrol med gennemførelsen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; opfordrer Kommissionen til at sikre samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af alle relevante dokumenter til Parlamentet;

| 14. | glæder sig over afslutningen af forhandlingerne om frihandelsaftalen; mener helt klart, at den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale og frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam skal bidrage til at styrke menneskerettighederne i Vietnam; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over afslutningen af forhandlingerne om frihandelsaftalen; mener helt klart, at den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale og frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam skal bidrage til at styrke menneskerettighederne i Vietnam;

| 15. | henstiller til, at der i den kommende frihandelsaftale medtages et kapitel om handel og bæredygtig udvikling, overholdelse af grundlæggende arbejdsmarkedsstandarder og ILO-konventionerne, begge parters respekt for arbejdstagernes grundlæggende rettigheder og tilsagn, som vil bidrage til bevarelsen og den bæredygtige forvaltning af de naturlige ressourcer med særlig vægt på virksomhedernes sociale ansvar og retfærdige og etiske handelsordninger; |
| --- | --- |

15.

henstiller til, at der i den kommende frihandelsaftale medtages et kapitel om handel og bæredygtig udvikling, overholdelse af grundlæggende arbejdsmarkedsstandarder og ILO-konventionerne, begge parters respekt for arbejdstagernes grundlæggende rettigheder og tilsagn, som vil bidrage til bevarelsen og den bæredygtige forvaltning af de naturlige ressourcer med særlig vægt på virksomhedernes sociale ansvar og retfærdige og etiske handelsordninger;

| 16. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at leve op til forventningerne, som den nye aftale har givet anledning til, og til at sikre, at de politikker, som EU og medlemsstaterne fører i forbindelse med gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og den kommende frihandelsaftale med Vietnam, bidrager til at fremme respekten for menneskerettighederne, de retsstatslige principper og god regeringsførelse; opfordrer til, at der opbygges kapacitet til bedre at kunne træffe afgørelse i sager, hvor enkeltpersoner eller samfund indgiver klage i medfør af artikel 35 i den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; opfordrer Vietnams regering til at styrke civilsamfundets medvirken ved at inddrage foreninger og ikke-statslige organisationer i landets politiske, økonomiske og samfundsmæssige udvikling; |
| --- | --- |

16.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at leve op til forventningerne, som den nye aftale har givet anledning til, og til at sikre, at de politikker, som EU og medlemsstaterne fører i forbindelse med gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og den kommende frihandelsaftale med Vietnam, bidrager til at fremme respekten for menneskerettighederne, de retsstatslige principper og god regeringsførelse; opfordrer til, at der opbygges kapacitet til bedre at kunne træffe afgørelse i sager, hvor enkeltpersoner eller samfund indgiver klage i medfør af artikel 35 i den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; opfordrer Vietnams regering til at styrke civilsamfundets medvirken ved at inddrage foreninger og ikke-statslige organisationer i landets politiske, økonomiske og samfundsmæssige udvikling;

| 17. | opfordrer Vietnams regering til at gøre konkrete fremskridt i gennemførelsen af FN's Menneskerettighedshøjkommissariats henstillinger i den universelle periodiske bedømmelse begyndende med oprettelsen af en uafhængig national menneskerettighedsinstitution; opfordrer Kommissionens til at yde Vietnam bistand til at opbygge den nødvendige kapacitet; glæder sig over støtten fra Det Europæiske Demokrati-. og Menneskerettighedsinstrument og opfordrer til, at disse initiativer fortsættes for at understøtte regeringens indsats; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Vietnams regering til at gøre konkrete fremskridt i gennemførelsen af FN's Menneskerettighedshøjkommissariats henstillinger i den universelle periodiske bedømmelse begyndende med oprettelsen af en uafhængig national menneskerettighedsinstitution; opfordrer Kommissionens til at yde Vietnam bistand til at opbygge den nødvendige kapacitet; glæder sig over støtten fra Det Europæiske Demokrati-. og Menneskerettighedsinstrument og opfordrer til, at disse initiativer fortsættes for at understøtte regeringens indsats;

| 18. | opfordrer det vietnamesiske kommunistpartis 12 kongres til i forbindelse med valgt i 2016 at give borgerne flere muligheder for at deltage i statens demokratiske processer, navnlig ved at tillade oprettelse af oppositionspartier, civilsamfundsbevægelser og ikke-statslige organisationer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer det vietnamesiske kommunistpartis 12 kongres til i forbindelse med valgt i 2016 at give borgerne flere muligheder for at deltage i statens demokratiske processer, navnlig ved at tillade oprettelse af oppositionspartier, civilsamfundsbevægelser og ikke-statslige organisationer;

| 19. | beklager, at mere end 500 fængselsfanger venter på at blive henrettet; opfordrer Vietnams regering til øjeblikkeligt at suspendere alle henrettelser og til at vedtage de nødvendige love om afskaffelse af dødsstraffen og beklager fængslingen af menneskerettighedsforkæmpere, selv om det udtrykker tilfredshed med visse åbninger i systemet; glæder sig i den forbindelse over, at regeringen er villig til at reducere antallet af forbrydelser, der er omfattet af dødsstraffen, og opfordrer regeringer til åbent at oplyse, om der stadig finder henrettelser sted, og i givet fald på grundlag af hvilke anklager; |
| --- | --- |

19.

beklager, at mere end 500 fængselsfanger venter på at blive henrettet; opfordrer Vietnams regering til øjeblikkeligt at suspendere alle henrettelser og til at vedtage de nødvendige love om afskaffelse af dødsstraffen og beklager fængslingen af menneskerettighedsforkæmpere, selv om det udtrykker tilfredshed med visse åbninger i systemet; glæder sig i den forbindelse over, at regeringen er villig til at reducere antallet af forbrydelser, der er omfattet af dødsstraffen, og opfordrer regeringer til åbent at oplyse, om der stadig finder henrettelser sted, og i givet fald på grundlag af hvilke anklager;

| 20. | minder om betydningen af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam som et vigtigt instrument, som bør anvendes på en effektiv og pragmatisk måde til at hjælpe Vietnam med og tilskynde landet til at gennemføre de nødvendige reformer; |
| --- | --- |

20.

minder om betydningen af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam som et vigtigt instrument, som bør anvendes på en effektiv og pragmatisk måde til at hjælpe Vietnam med og tilskynde landet til at gennemføre de nødvendige reformer;

| 21. | opfordrer kraftigt til ratificering af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol |
| --- | --- |

21.

opfordrer kraftigt til ratificering af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol

| 22. | henviser til, at tekstil- og beklædningsindustrien, som beskæftiger mere end to millioner arbejdstagere, er Vietnams største eksportsektor, og er bekymret over de manglende muligheder, som arbejdstagerne har for at forsvarer deres rettigheder; understreger, at de vietnamesiske myndigheders ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger ville udsende et positivt signal; |
| --- | --- |

22.

henviser til, at tekstil- og beklædningsindustrien, som beskæftiger mere end to millioner arbejdstagere, er Vietnams største eksportsektor, og er bekymret over de manglende muligheder, som arbejdstagerne har for at forsvarer deres rettigheder; understreger, at de vietnamesiske myndigheders ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og konvention nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger ville udsende et positivt signal;

| 23. | opfordrer myndighederne til at afstå fra at undertrykke fredelig udøvelse af udtryks-, forsamlings- og foreningsfriheden; opfordrer i den forbindelse til en ændring af retsplejeloven, navnlig artikel 79, 87, 88 og 258; henviser til, at mere end 18 000 fængselsfanger fik amnesti for nylig, men beklager, at politiske fanger ikke var omfattet; er fortsat bekymret over ca. 60 samvittighedsfanger, herunder menneskerettighedsforkæmpere, journalister og bloggere samt landrettighedsforkæmpere, arbejdere og miljøaktivister, der sidder i vietnamesiske fængsler efter summariske domfældelser for forskellige former for lovovertrædelser, som navnlig har forbindelse med ytringsfriheden og forbrydelser mod staten, og opfordrer til, at de bliver løsladt; tilskynder til en reform at retsvæsenet og navnlig retsplejeloven, herunder af de bestemmelser, som kriminaliserer fredelige aktiviteter under henvisning til nationens sikkerhed; opfordrer myndighederne til at etablere t uafhængigt retsvæsen; |
| --- | --- |

23.

opfordrer myndighederne til at afstå fra at undertrykke fredelig udøvelse af udtryks-, forsamlings- og foreningsfriheden; opfordrer i den forbindelse til en ændring af retsplejeloven, navnlig artikel 79, 87, 88 og 258; henviser til, at mere end 18 000 fængselsfanger fik amnesti for nylig, men beklager, at politiske fanger ikke var omfattet; er fortsat bekymret over ca. 60 samvittighedsfanger, herunder menneskerettighedsforkæmpere, journalister og bloggere samt landrettighedsforkæmpere, arbejdere og miljøaktivister, der sidder i vietnamesiske fængsler efter summariske domfældelser for forskellige former for lovovertrædelser, som navnlig har forbindelse med ytringsfriheden og forbrydelser mod staten, og opfordrer til, at de bliver løsladt; tilskynder til en reform at retsvæsenet og navnlig retsplejeloven, herunder af de bestemmelser, som kriminaliserer fredelige aktiviteter under henvisning til nationens sikkerhed; opfordrer myndighederne til at etablere t uafhængigt retsvæsen;

| 24. | opfordrer til respekt for religionsfriheden og til standsning af forskelsbehandling og undertrykkelse af etniske og religiøse mindretal, herunder chikane, overvågning, intimidering, tilbageholdelse, husarrest, fysiske overgreb og rejseforbud over for kristne, buddhister, Hoa Hoa-buddhister og Cao Daister og navnlig forfølgelsen af religiøse samfund som Vietnams Centrale Buddhistiske Kirke, de kristne Montagnard-folk og Khmer Krom-buddhisterne; opfordrer til gennemførelse af reformer for at forbedre de socioøkonomiske forhold for etniske og religiøse mindretal; opfordrer til en revision af lovgivningen om registrering af religiøse grupper; minder om det tragiske tilfælde med den ærværdige Thich Quang Do, en 87 år gammel buddhistisk systemkritiker, som har siddet i husarrest i sit kloster i over 30 år uden anklage, og gentager sit krav om hans løsladelse; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til respekt for religionsfriheden og til standsning af forskelsbehandling og undertrykkelse af etniske og religiøse mindretal, herunder chikane, overvågning, intimidering, tilbageholdelse, husarrest, fysiske overgreb og rejseforbud over for kristne, buddhister, Hoa Hoa-buddhister og Cao Daister og navnlig forfølgelsen af religiøse samfund som Vietnams Centrale Buddhistiske Kirke, de kristne Montagnard-folk og Khmer Krom-buddhisterne; opfordrer til gennemførelse af reformer for at forbedre de socioøkonomiske forhold for etniske og religiøse mindretal; opfordrer til en revision af lovgivningen om registrering af religiøse grupper; minder om det tragiske tilfælde med den ærværdige Thich Quang Do, en 87 år gammel buddhistisk systemkritiker, som har siddet i husarrest i sit kloster i over 30 år uden anklage, og gentager sit krav om hans løsladelse;

| 25. | opfordrer til en hurtig reform af retsvæsenet for at sikre en retfærdig rettergang i overensstemmelse med internationale standarder, jf. artikel 10 er verdenserklæringen om menneskerettighederne; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til en hurtig reform af retsvæsenet for at sikre en retfærdig rettergang i overensstemmelse med internationale standarder, jf. artikel 10 er verdenserklæringen om menneskerettighederne;

| 26. | giver udtryk for bekymring over, at Vietnam er et af de vigtigste oprindelseslande for ofre for menneskehandel, og over beretninger om et stort antal børn, og navnlig drenge, som ikke er beskyttet af loven om seksuel misbrug, bliver ofre for børneprostitution, menneskehandel og mishandling; opfordrer Vietnam til at indføre strenge og effektive børnebeskyttelseslove, som beskytter alle børn uanset køn; opfordrer Kommissionen til at bistå Vietnam med at styrke sin kapacitet til at føre en migrationspolitik og bekæmpe menneskehandel og organiseret kriminalitet, bl.a. inden for rammerne af arbejdsmarkeds- og migrationspolitikken; er ligeledes bekymret over beretninger om udnyttelse af vietnamesiske ofre for menneskehandel, herunder mindreårige, i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til hurtigt at sikre, at de centrale beskyttelsesbestemmelser i EU's strategi for udryddelse af menneskehandel gennemføres i fuld udstrækning; opfordrer Vietnams regering og Kommissionen til at overveje at oprette et underudvalg eller en særlig arbejdsgruppe om menneskehandel i medfør at den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; |
| --- | --- |

26.

giver udtryk for bekymring over, at Vietnam er et af de vigtigste oprindelseslande for ofre for menneskehandel, og over beretninger om et stort antal børn, og navnlig drenge, som ikke er beskyttet af loven om seksuel misbrug, bliver ofre for børneprostitution, menneskehandel og mishandling; opfordrer Vietnam til at indføre strenge og effektive børnebeskyttelseslove, som beskytter alle børn uanset køn; opfordrer Kommissionen til at bistå Vietnam med at styrke sin kapacitet til at føre en migrationspolitik og bekæmpe menneskehandel og organiseret kriminalitet, bl.a. inden for rammerne af arbejdsmarkeds- og migrationspolitikken; er ligeledes bekymret over beretninger om udnyttelse af vietnamesiske ofre for menneskehandel, herunder mindreårige, i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til hurtigt at sikre, at de centrale beskyttelsesbestemmelser i EU's strategi for udryddelse af menneskehandel gennemføres i fuld udstrækning; opfordrer Vietnams regering og Kommissionen til at overveje at oprette et underudvalg eller en særlig arbejdsgruppe om menneskehandel i medfør at den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale;

| 27. | understreger de socioøkonomiske problemer, som Vietnam står over for som følge af en ung befolkning og den stigende vandring fra land til by; |
| --- | --- |

27.

understreger de socioøkonomiske problemer, som Vietnam står over for som følge af en ung befolkning og den stigende vandring fra land til by;

| 28. | glæder sig over vedtagelsen i 2013 af den ændrede lov om jord og fast ejendom, men er fortsat alvorlig bekymret over misbrug af ejendomsretten, tvangsudsætninger og statslige ekspropriationer, som har ført til, at tusindvis af landmænd har mistet deres jord; opfordrer regeringen til at sætte en stopper for landranet og til at oprette hensigtsmæssige klageinstanser; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over vedtagelsen i 2013 af den ændrede lov om jord og fast ejendom, men er fortsat alvorlig bekymret over misbrug af ejendomsretten, tvangsudsætninger og statslige ekspropriationer, som har ført til, at tusindvis af landmænd har mistet deres jord; opfordrer regeringen til at sætte en stopper for landranet og til at oprette hensigtsmæssige klageinstanser;

| 29. | glæder sig over de vietnamesiske myndigheders omfattende juridiske tilsagn om fremme af ligestilling og bekæmpelse af forskelsbehandling, men giver udtryk for bekymring over, at vold i hjemmet, handel med kvinder og børn, det stigende AIDS/HIV-problem blandt kvinder, og krænkelser af seksuelle og reproduktive rettigheder fortsat er et alvorligt problem; opfordrer den vietnamesiske regering til at fortsætte sin reform af folkeregistret og bringe den forskelsbehandling til ophør, der til tider opstår som følge af de særlige kendetegn ved ‘Hô khâu’ (familieregistret), som forhindrer mange familier og navnlig børn i ar blive registreret og dermed i at få adgang til uddannelse og sociale ydelser; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over de vietnamesiske myndigheders omfattende juridiske tilsagn om fremme af ligestilling og bekæmpelse af forskelsbehandling, men giver udtryk for bekymring over, at vold i hjemmet, handel med kvinder og børn, det stigende AIDS/HIV-problem blandt kvinder, og krænkelser af seksuelle og reproduktive rettigheder fortsat er et alvorligt problem; opfordrer den vietnamesiske regering til at fortsætte sin reform af folkeregistret og bringe den forskelsbehandling til ophør, der til tider opstår som følge af de særlige kendetegn ved ‘Hô khâu’ (familieregistret), som forhindrer mange familier og navnlig børn i ar blive registreret og dermed i at få adgang til uddannelse og sociale ydelser;

| 30. | giver udtryk for sin anerkendelse af Vietnams ledende rolle i Asien med hensyn til udvikling af LGTBI-rettigheder, herunder navnlig gennem vedtagelsen for nylig af loven om ægteskab og familie, som tillader bryllup mellem par af samme køn; |
| --- | --- |

30.

giver udtryk for sin anerkendelse af Vietnams ledende rolle i Asien med hensyn til udvikling af LGTBI-rettigheder, herunder navnlig gennem vedtagelsen for nylig af loven om ægteskab og familie, som tillader bryllup mellem par af samme køn;

| 31. | er enig med den vietnamesiske regerings overbevisning om, at korruption er et af de største problemer i Vietnam; opfordrer til en nærmere undersøgelse af de situationer, hvor borgere, som indberetter korruption, forfølges af myndighederne; opfordrer de vietnamesiske myndigheder til nøje at undersøge overgrebene på journalister, bloggere og whistleblowere; beklager endvidere den vietnamesiske regerings uberettigede anvendelse af artikel 258 i straffeloven om misbrug af de demokratiske frihedsrettigheder, som kan føre til op til syv års fængsel; konstaterer, at kun meget få sager har ført til domfældelse på trods af korruptionsbekæmpelseslovgivningen og opfordrer regeringen til at skærpe gennemførelsen; |
| --- | --- |

31.

er enig med den vietnamesiske regerings overbevisning om, at korruption er et af de største problemer i Vietnam; opfordrer til en nærmere undersøgelse af de situationer, hvor borgere, som indberetter korruption, forfølges af myndighederne; opfordrer de vietnamesiske myndigheder til nøje at undersøge overgrebene på journalister, bloggere og whistleblowere; beklager endvidere den vietnamesiske regerings uberettigede anvendelse af artikel 258 i straffeloven om misbrug af de demokratiske frihedsrettigheder, som kan føre til op til syv års fængsel; konstaterer, at kun meget få sager har ført til domfældelse på trods af korruptionsbekæmpelseslovgivningen og opfordrer regeringen til at skærpe gennemførelsen;

| 32. | opfordrer de vietnamesiske myndigheder til at gøre en større indsats for at bekæmpe korruption for derigennem at sende et positivt signal til udenlandske investorer; henviser til, at et svagt retsvæsen og systematisk korruption fører til økonomisk usikkerhed og udgør en alvorlig hindring for investeringer og erhvervssamarbejde; |
| --- | --- |

32.

opfordrer de vietnamesiske myndigheder til at gøre en større indsats for at bekæmpe korruption for derigennem at sende et positivt signal til udenlandske investorer; henviser til, at et svagt retsvæsen og systematisk korruption fører til økonomisk usikkerhed og udgør en alvorlig hindring for investeringer og erhvervssamarbejde;

| 33. | giver udtryk for alvorlig bekymring over miljøødelæggelserne i Vietnam, navnlig som følge af forurening, afskovning og ikke-bæredygtig minedrift, som ødelægger hele regioner og vandveje og forstyrrer visse lokalsamfunds levevis, og over vietnamesiske virksomheders adfærd i udlandet, hvor de bidrager til miljøødelæggelser og landran; |
| --- | --- |

33.

giver udtryk for alvorlig bekymring over miljøødelæggelserne i Vietnam, navnlig som følge af forurening, afskovning og ikke-bæredygtig minedrift, som ødelægger hele regioner og vandveje og forstyrrer visse lokalsamfunds levevis, og over vietnamesiske virksomheders adfærd i udlandet, hvor de bidrager til miljøødelæggelser og landran;

| 34. | opfordrer Vietnams regering til at træffe foranstaltninger til sikring af en effektiv håndhævelse af lovgivningen om beskyttelse af miljøet og biodiversiteten, navnlig mod de negative konsekvenser af afskovning og udvinding af råmaterialer med klare, tidsbegrænsede og resultatorienterede mål på alle ovennævnte områder; opfordrer Kommissionen til at yde den nødvendige bistand til kapacitetsopbygning til dette formål; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Vietnams regering til at træffe foranstaltninger til sikring af en effektiv håndhævelse af lovgivningen om beskyttelse af miljøet og biodiversiteten, navnlig mod de negative konsekvenser af afskovning og udvinding af råmaterialer med klare, tidsbegrænsede og resultatorienterede mål på alle ovennævnte områder; opfordrer Kommissionen til at yde den nødvendige bistand til kapacitetsopbygning til dette formål;

| 35. | understreger nødvendigheden af, af Kommissionen for Mekongfloden gennemfører omfattende forudgående høringer og analyser af de miljømæssige, fiskerimæssige, levevismæssige og grænseoverskridende konsekvenser af planerne om anlæg af vandkraftværker i Mekongflodens hovedbækken; |
| --- | --- |

35.

understreger nødvendigheden af, af Kommissionen for Mekongfloden gennemfører omfattende forudgående høringer og analyser af de miljømæssige, fiskerimæssige, levevismæssige og grænseoverskridende konsekvenser af planerne om anlæg af vandkraftværker i Mekongflodens hovedbækken;

| 36. | henviser til, at Ministeriet for Naturressourcer og Miljø har vedtaget en strategi for tilpasning til klimaændringerne: påpeger, at landet er i gang med at udvikle energi fra biomasse og solenergi, og at der i EU's bistandspakke (2014-2020) i høj grad fokuseres på udvikling af vedvarende energi; |
| --- | --- |

36.

henviser til, at Ministeriet for Naturressourcer og Miljø har vedtaget en strategi for tilpasning til klimaændringerne: påpeger, at landet er i gang med at udvikle energi fra biomasse og solenergi, og at der i EU's bistandspakke (2014-2020) i høj grad fokuseres på udvikling af vedvarende energi;

| 37. | opfordrer på baggrund af den sundheds- og miljømæssige arv efter Vietnamkrigen Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje at oprette en fond, som kan yde støtte til ofre og krigsveteraner og til gennem udsendelse af eksperter at øge indsatsen for at dekontaminere farlige stoffer og rydde miner, idet disse stoffer og miner stadig kræver ofre 40 år efter konfliktens afslutning; |
| --- | --- |

37.

opfordrer på baggrund af den sundheds- og miljømæssige arv efter Vietnamkrigen Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje at oprette en fond, som kan yde støtte til ofre og krigsveteraner og til gennem udsendelse af eksperter at øge indsatsen for at dekontaminere farlige stoffer og rydde miner, idet disse stoffer og miner stadig kræver ofre 40 år efter konfliktens afslutning;

| 38. | opfordrer regeringen til at genoverveje sin beslutning om at bygge og drive Vietnams første atomkraftværk i Ninh; |
| --- | --- |

38.

opfordrer regeringen til at genoverveje sin beslutning om at bygge og drive Vietnams første atomkraftværk i Ninh;

| 39. | glæder sig over, at Vietnam har truffet særlige foranstaltninger for at udvikle viden og forskning inden for videnskab og teknologi, for at afhjælpe svagheder inden for de videregående uddannelser, for at tiltrække vietnamesere, som lever i udlandet, og for at samarbejde med europæiske og amerikanske akademiske institutioner for at fremme denne proces; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over, at Vietnam har truffet særlige foranstaltninger for at udvikle viden og forskning inden for videnskab og teknologi, for at afhjælpe svagheder inden for de videregående uddannelser, for at tiltrække vietnamesere, som lever i udlandet, og for at samarbejde med europæiske og amerikanske akademiske institutioner for at fremme denne proces;

| 40. | opfordrer Kina og de berørte nabolande, herunder Vietnam, til at øge bestræbelserne på at mindske spændingerne i de omstridte farvande i Det Sydkinesiske Hav; mener, at der er risiko for, at situationen truer væsentlige EU-interesser i regionen for så vidt angår bl.a. sikkerheden i verden og uhindret adgang til vigtige sejlruter, som er af afgørende betydning for EU's handel; understreger nødvendigheden af at løse konflikterne på fredelig vis gennem tillidsskabende tiltag og bilaterale og regionale drøftelser og på grundlag af folkeretten, herunder havretten og mægling gennem uvildige internationale organer som f.eks. UNCLOS; minder om betydningen af at finde frem til fælles løsninger, som inddrager alle parter; opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til aktivt at holde øje med situationen og bidrage til en løsning på konflikten på grundlag af folkeretten; glæder sig over fælleserklæringen fra de kinesiske og vietnamesiske lederes fra april 2015 med tilsagn om en fredelig løsning på konflikten om øerne; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kina og de berørte nabolande, herunder Vietnam, til at øge bestræbelserne på at mindske spændingerne i de omstridte farvande i Det Sydkinesiske Hav; mener, at der er risiko for, at situationen truer væsentlige EU-interesser i regionen for så vidt angår bl.a. sikkerheden i verden og uhindret adgang til vigtige sejlruter, som er af afgørende betydning for EU's handel; understreger nødvendigheden af at løse konflikterne på fredelig vis gennem tillidsskabende tiltag og bilaterale og regionale drøftelser og på grundlag af folkeretten, herunder havretten og mægling gennem uvildige internationale organer som f.eks. UNCLOS; minder om betydningen af at finde frem til fælles løsninger, som inddrager alle parter; opfordrer Kommissionen og næstformanden/den højtstående repræsentant til aktivt at holde øje med situationen og bidrage til en løsning på konflikten på grundlag af folkeretten; glæder sig over fælleserklæringen fra de kinesiske og vietnamesiske lederes fra april 2015 med tilsagn om en fredelig løsning på konflikten om øerne;

| 41. | glæder sig over den rolle som ASEAN har spillet i forbindelse med en fredelig styring af konflikten, navnlig gennem bestræbelserne på at få etableret en regional adfærdskodeks; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over den rolle som ASEAN har spillet i forbindelse med en fredelig styring af konflikten, navnlig gennem bestræbelserne på at få etableret en regional adfærdskodeks;

| 42. | opfordrer til en styrkelse af det parlamentariske samarbejde og Parlamentets og de interparlamentariske møders rolle som et middel til at føre tilsyn med gennemførelsen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til en styrkelse af det parlamentariske samarbejde og Parlamentets og de interparlamentariske møders rolle som et middel til at føre tilsyn med gennemførelsen af den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale;

| 43. | anser den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale med Vietnam som en lejlighed for EU til at styrke sin stilling i Asien og spille en større rolle i regionen; understreger, at aftalen også er en mulighed for EU til at fremme sin målsætning om fred, retsstatslige forhold, demokrati og menneskerettigheder, sikkerhed til søs og ressourcedeling; |
| --- | --- |

43.

anser den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale med Vietnam som en lejlighed for EU til at styrke sin stilling i Asien og spille en større rolle i regionen; understreger, at aftalen også er en mulighed for EU til at fremme sin målsætning om fred, retsstatslige forhold, demokrati og menneskerettigheder, sikkerhed til søs og ressourcedeling;

| 44. | understreger, at det i medfør af artikel 218, stk. 10, i TEUF skal holdes løbende og fuldstændigt orienteret på alle stadier i proceduren omkring den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; understreger, at dette skal omfatte overdragelse af udførligt skriftligt materiale til Parlamentet om sigtet med EU's indsats og holdninger og navnlig om udviklingen i situationen omkring menneskerettighederne, udtryksfriheden og de retsstatslige forhold i landet; understreger endvidere den afgørende rolle som EU-delegationernes kontaktpunkter spiller i forbindelse med tilsynet med menneskerettighederne i landet; |
| --- | --- |

44.

understreger, at det i medfør af artikel 218, stk. 10, i TEUF skal holdes løbende og fuldstændigt orienteret på alle stadier i proceduren omkring den alsidige partnerskabs- og samarbejdsaftale; understreger, at dette skal omfatte overdragelse af udførligt skriftligt materiale til Parlamentet om sigtet med EU's indsats og holdninger og navnlig om udviklingen i situationen omkring menneskerettighederne, udtryksfriheden og de retsstatslige forhold i landet; understreger endvidere den afgørende rolle som EU-delegationernes kontaktpunkter spiller i forbindelse med tilsynet med menneskerettighederne i landet;

| 45. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Socialistiske Republik Vietnams regering og parlament. |
| --- | --- |

45.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Socialistiske Republik Vietnams regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2015)0467.

(2)  EFT L 136 af 7.6.1996, s. 28.

(3)  EFT L 144 af 10.6.1980, s. 1.

(4)  EFT L 117 af 5.5.1999, s. 31.

(5)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 615.

(6)  EUT C 15 E af 21.1.2010, s. 58.

(7)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 76.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0189.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0022.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0458.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0470.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0274.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0288.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/149 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/149

---

P8_TA(2015)0469

Gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (2015/2936(RSP))

(2017/C 399/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om skridt hen imod en fuldkommen Økonomisk og Monetær Union (COM(2015)0600),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse af 21. oktober 2015 om oprettelse af et uafhængigt rådgivende europæisk finanspolitisk råd (C(2015)8000), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse af 21. oktober 2015 om oprettelse af et uafhængigt rådgivende europæisk finanspolitisk råd (C(2015)8000),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 21. oktober 2015 med henblik på Rådets henstilling om oprettelse af nationale konkurrenceevneråd i euroområdet (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 21. oktober 2015 med henblik på Rådets henstilling om oprettelse af nationale konkurrenceevneråd i euroområdet (COM(2015)0601),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om en køreplan for at nå frem til en mere ensartet ekstern repræsentation for euroområdet i internationale fora (COM(2015)0602), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. oktober 2015 om en køreplan for at nå frem til en mere ensartet ekstern repræsentation for euroområdet i internationale fora (COM(2015)0602),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 21. oktober 2015 til Rådets afgørelse om foranstaltninger til gradvis indførelse af en samlet repræsentation for euroområdet i Den Internationale Valutafond (COM(2015)0603), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 21. oktober 2015 til Rådets afgørelse om foranstaltninger til gradvis indførelse af en samlet repræsentation for euroområdet i Den Internationale Valutafond (COM(2015)0603),

| — | der henviser til rapporten om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (»de fem formænds rapport«), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (»de fem formænds rapport«),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2015 om gennemgangen af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2015 om gennemgangen af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer (1),

| — | der henviser til forordning (EU) nr. 1173/2011 (2), (EU) nr. 1174/2011 (3), (EU) nr. 1175/2011 (4), (EU) nr. 1176/2011 (5) og (EU) nr. 1177/2011 (6), direktiv 2011/85/EU (7) og forordning (EU) nr. 472/2013 (8) og (EU) nr. 473/2013 (9) (»sixpack« og »twopack«), |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EU) nr. 1173/2011 (2), (EU) nr. 1174/2011 (3), (EU) nr. 1175/2011 (4), (EU) nr. 1176/2011 (5) og (EU) nr. 1177/2011 (6), direktiv 2011/85/EU (7) og forordning (EU) nr. 472/2013 (8) og (EU) nr. 473/2013 (9) (»sixpack« og »twopack«),

| — | der henviser til direktiv 2014/49/EU om indskudsgarantiordninger (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2014/49/EU om indskudsgarantiordninger (10),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (O-000152/2015 — B8-1113/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (O-000152/2015 — B8-1113/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at de fem formænds rapport om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union indeholder forslag til fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de fem formænds rapport om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union indeholder forslag til fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union;

| B. | der henviser til, at sin beslutning om gennemgangen af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer" understregede behovet for ambitiøse og hurtige fremskridt med styrkelse af euroområdet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sin beslutning om gennemgangen af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer" understregede behovet for ambitiøse og hurtige fremskridt med styrkelse af euroområdet;

| C. | der henviser til, at Kommissionen som en del af fase 1 af køreplanen i de fem formænds rapport den 21. oktober 2015 offentliggjorde en pakke indeholdende skridt hen imod fuldførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), som består af to meddelelser, en henstilling med henblik på Rådets henstilling, et forslag til Rådets afgørelse og Kommissionens afgørelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen som en del af fase 1 af køreplanen i de fem formænds rapport den 21. oktober 2015 offentliggjorde en pakke indeholdende skridt hen imod fuldførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU), som består af to meddelelser, en henstilling med henblik på Rådets henstilling, et forslag til Rådets afgørelse og Kommissionens afgørelse;

Generel vurdering

| 1. | noterer sig Kommissionens forslag om at styrke ØMU’en og samtidig anerkende, at der er taget visse skridt i den rigtige retning, men bemærker, at yderligere bestræbelser vil være nødvendige for at imødekomme de aktuelle mangler i den institutionelle ramme i euroområdet; |
| --- | --- |

1.

noterer sig Kommissionens forslag om at styrke ØMU’en og samtidig anerkende, at der er taget visse skridt i den rigtige retning, men bemærker, at yderligere bestræbelser vil være nødvendige for at imødekomme de aktuelle mangler i den institutionelle ramme i euroområdet;

| 2. | insisterer, som anført i sin beslutning om »gennemgangen af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer«, på gennemførelsen af bestemmelserne i den såkaldte six-pack og two-pack, samtidig med at det understreges, at de eksisterende traktater og instrumenter vil muliggøre nogle af de nødvendige yderligere skridt, der skal tages i retning af fuldførelse af ØMU’en; |
| --- | --- |

2.

insisterer, som anført i sin beslutning om »gennemgangen af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer«, på gennemførelsen af bestemmelserne i den såkaldte six-pack og two-pack, samtidig med at det understreges, at de eksisterende traktater og instrumenter vil muliggøre nogle af de nødvendige yderligere skridt, der skal tages i retning af fuldførelse af ØMU’en;

| 3. | beklager, at pakken, der blev offentliggjort af Kommissionen, ikke giver tilstrækkelig plads til parlamentarisk kontrol og debat på europæisk plan, som er nødvendig for at sikre den demokratiske kontrol af de beslutninger, der træffes i forbindelse med ØMU’en, og dermed for at sikre borgernes ejerskab af forvaltningen af euroområdet; |
| --- | --- |

3.

beklager, at pakken, der blev offentliggjort af Kommissionen, ikke giver tilstrækkelig plads til parlamentarisk kontrol og debat på europæisk plan, som er nødvendig for at sikre den demokratiske kontrol af de beslutninger, der træffes i forbindelse med ØMU’en, og dermed for at sikre borgernes ejerskab af forvaltningen af euroområdet;

| 4. | anmoder Kommissionen om, som det er fastsat i de fem formænds rapport, at høre Parlamentet i tide i forbindelse med forberedelsen af hvidbogen om overgangen mellem fase 1 og fase 2 af reformerne af ØMU’en; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om, som det er fastsat i de fem formænds rapport, at høre Parlamentet i tide i forbindelse med forberedelsen af hvidbogen om overgangen mellem fase 1 og fase 2 af reformerne af ØMU’en;

Det europæiske semester

| 5. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede forhandlinger om en interinstitutionel aftale (IIA) om europæisk økonomisk forvaltning, herunder det europæiske semester og kontrol af gennemførelsen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram, med Parlamentet, Rådet og Eurogruppen som omhandlet i de fem formænds rapport; insisterer på, at den interinstitutionelle aftale bør sikre, inden for rammerne af traktaterne, at det europæiske semester giver mulighed for en meningsfuld og regelmæssig parlamentarisk kontrol med processen, navnlig for så vidt angår henstillinger vedrørende euroområdet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede forhandlinger om en interinstitutionel aftale (IIA) om europæisk økonomisk forvaltning, herunder det europæiske semester og kontrol af gennemførelsen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram, med Parlamentet, Rådet og Eurogruppen som omhandlet i de fem formænds rapport; insisterer på, at den interinstitutionelle aftale bør sikre, inden for rammerne af traktaterne, at det europæiske semester giver mulighed for en meningsfuld og regelmæssig parlamentarisk kontrol med processen, navnlig for så vidt angår henstillinger vedrørende euroområdet;

Europæisk finanspolitisk råd og nationale konkurrenceevneråd

| 6. | beklager, at Kommissionen har valgt ikke at anvende den almindelige lovgivningsprocedure i forbindelse med afgørelser vedrørende nationale konkurrenceevneråd og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til retsakt herom; |
| --- | --- |

6.

beklager, at Kommissionen har valgt ikke at anvende den almindelige lovgivningsprocedure i forbindelse med afgørelser vedrørende nationale konkurrenceevneråd og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til retsakt herom;

| 7. | understreger, at det europæiske finanspolitiske råd, som Kommissionens rådgivende organ, bør være ansvarlige over for Parlamentet, og at dets vurderinger i denne forbindelse bør være offentlige og gennemsigtige; |
| --- | --- |

7.

understreger, at det europæiske finanspolitiske råd, som Kommissionens rådgivende organ, bør være ansvarlige over for Parlamentet, og at dets vurderinger i denne forbindelse bør være offentlige og gennemsigtige;

Repræsentationen af euroområdet udadtil

| 8. | anmoder Kommissionen om at sikre, at den internationale repræsentation af euroområdet er underlagt Parlamentets demokratiske kontrol; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om at sikre, at den internationale repræsentation af euroområdet er underlagt Parlamentets demokratiske kontrol;

o

o o

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0238.

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 1.

(3)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 8.

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 12.

(5)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

(6)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 33.

(7)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41.

(8)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

(9)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

(10)  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/151

---

P8_TA(2015)0470

Årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2014 og EU's politik på området

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2014 og Den Europæiske Unions politik på området (2015/2229(INI))

(2017/C 399/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og andre FN-traktater og -instrumenter på menneskerettighedsområdet, især den international konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, vedtaget i New York den 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og andre FN-traktater og -instrumenter på menneskerettighedsområdet, især den international konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, vedtaget i New York den 16. december 1966,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder og til Europa-Parlamentets beslutning af 27. november 2014 i anledning af 25-årsdagen for FN's konvention om barnets rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder og til Europa-Parlamentets beslutning af 27. november 2014 i anledning af 25-årsdagen for FN's konvention om barnets rettigheder (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 8, 21 og 23 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 8, 21 og 23 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til EU's strategiramme og handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati som vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 25. juni 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiramme og handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati som vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 25. juni 2012 (2),

| — | der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for menneskerettigheder vedrørende ytringsfrihed online og offline, der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 12. maj 2014 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for menneskerettigheder vedrørende ytringsfrihed online og offline, der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender den 12. maj 2014 (3),

| — | der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed (4),

| — | der henviser til retningslinjerne for Europa-Parlamentets interparlamentariske delegationer om fremme af menneskerettigheder og demokrati under deres besøg i tredjelande (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne for Europa-Parlamentets interparlamentariske delegationer om fremme af menneskerettigheder og demokrati under deres besøg i tredjelande (5),

| — | der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2014, som blev vedtaget af Rådet den 22. juni 2015 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2014, som blev vedtaget af Rådet den 22. juni 2015 (6),

| — | der henviser til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019 vedtaget af Rådet den 20. juli 2015 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019 vedtaget af Rådet den 20. juli 2015 (7),

| — | der henviser til handlingsplanen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse: ændring af pigers og kvinders liv via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (GAPII), der blev vedtaget af Rådet den 26. oktober 2015 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse: ændring af pigers og kvinders liv via EU's eksterne forbindelser 2016-2020 (GAPII), der blev vedtaget af Rådet den 26. oktober 2015 (8),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. maj 2012»Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. maj 2012»Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2014 om fremme og beskyttelse af børns rettigheder (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2014 om fremme og beskyttelse af børns rettigheder (10),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2015/260 af 17. februar 2015 om forlængelse af mandatet for Den Europæiske Unions særlige repræsentant for menneskerettigheder (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2015/260 af 17. februar 2015 om forlængelse af mandatet for Den Europæiske Unions særlige repræsentant for menneskerettigheder (11),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om kønsaspektet inden for udvikling (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om kønsaspektet inden for udvikling (12),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 af 31. oktober 2000 om kvinder og fred og sikkerhed (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 af 31. oktober 2000 om kvinder og fred og sikkerhed (13),

| — | der henviser til sine hastebeslutninger om brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine hastebeslutninger om brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet,

| — | der henviser sin beslutning af 17. juni 2010 om EU-politikker til fordel for menneskerettighedsforkæmpere (14), |
| --- | --- |

—

der henviser sin beslutning af 17. juni 2010 om EU-politikker til fordel for menneskerettighedsforkæmpere (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om eksterne EU-politikker til fremme af demokratisering (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2013 om presse- og mediefrihed i verden (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2013 om korruption i den offentlige og private sektor: indvirkningen på menneskerettighederne i tredjelande (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret diskrimination (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. oktober 2013 om kastebaseret diskrimination (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2014 om EU's prioriteter for den 25. samling i FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC) (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2014 om EU's prioriteter for den 25. samling i FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC) (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om EU's prioriteter for UNHRC i 2015 (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om EU's prioriteter for UNHRC i 2015 (21),

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 2. april 2014 om FN's Generalforsamlings 69. samling (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 2. april 2014 om FN's Generalforsamlings 69. samling (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2014 om udryddelse af tortur i verden (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2014 om udryddelse af tortur i verden (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2013 og EU's politik om menneskerettigheder og demokrati (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2015 om årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati i verden 2013 og EU's politik om menneskerettigheder og demokrati (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om revision af den europæiske naboskabspolitik (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om revision af den europæiske naboskabspolitik (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om menneskerettigheder og teknologi: indvirkningen af udspionerings- og overvågningssystemer på menneskerettighederne i tredjelande (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om menneskerettigheder og teknologi: indvirkningen af udspionerings- og overvågningssystemer på menneskerettighederne i tredjelande (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om migration og flygtninge i Europa (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om migration og flygtninge i Europa (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om fornyelse af EU's handlingsplan om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om fornyelse af EU's handlingsplan om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om dødsstraf (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om dødsstraf (29),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2014 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2014-2015« (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2014 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2014-2015« (30),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 8. marts 2011 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen til Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af »Et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde« (31), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 8. marts 2011 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen til Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af »Et partnerskab for demokrati og fælles velstand med det sydlige Middelhavsområde« (31),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 25. maj 2011 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny tilgang til nabolande i forandring« (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 25. maj 2011 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En ny tilgang til nabolande i forandring« (32),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 30. april 2014 om en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettighederne, til EU's udviklingssamarbejde (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 30. april 2014 om en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettighederne, til EU's udviklingssamarbejde (SWD(2014)0152),

| — | der henviser til UNHRC's resolution af 26. juni 2014, hvori der opfordres til nedsættelse af en stående mellemstatslig arbejdsgruppe, der skal udarbejde et retligt bindende internationalt instrument om erhvervslivet og menneskerettigheder (33), |
| --- | --- |

—

der henviser til UNHRC's resolution af 26. juni 2014, hvori der opfordres til nedsættelse af en stående mellemstatslig arbejdsgruppe, der skal udarbejde et retligt bindende internationalt instrument om erhvervslivet og menneskerettigheder (33),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om EU's nye tilgang til menneskerettigheder og demokrati — evaluering af aktiviteterne i Den Europæiske Demokratifond (EED) siden dens oprettelse (34), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om EU's nye tilgang til menneskerettigheder og demokrati — evaluering af aktiviteterne i Den Europæiske Demokratifond (EED) siden dens oprettelse (34),

| — | der henviser til UNFPA-UNICEF's årsberetning fra 2014 om det fælles program vedrørende kvindelig kønslemlæstelse (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til UNFPA-UNICEF's årsberetning fra 2014 om det fælles program vedrørende kvindelig kønslemlæstelse (35),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0344/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0344/2015),

| A. | der henviser til, at EU i overensstemmelse med artikel 21 i TEU er forpligtet til at udvikle en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) på grundlag af demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet samt respekt for FN-pagten, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og folkeretten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU i overensstemmelse med artikel 21 i TEU er forpligtet til at udvikle en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) på grundlag af demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet samt respekt for FN-pagten, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og folkeretten;

| B. | der henviser til, at det i artikel 6 i TEU hedder, at Unionen tiltræder den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i artikel 6 i TEU hedder, at Unionen tiltræder den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| C. | der henviser til, at respekt for og fremme og beskyttelse af menneskerettighedernes universalitet og udelelighed er hjørnestene i EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at respekt for og fremme og beskyttelse af menneskerettighedernes universalitet og udelelighed er hjørnestene i EU's optræden udadtil;

| D. | der henviser til, at øget sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politik samt mellem EU's holdninger på det udenrigspolitiske område er en ufravigelig nødvendighed, for at EU's menneskerettighedspolitik bliver vellykket og effektiv; der henviser til, at en bedre sammenhæng bør sikre, at EU reagerer hurtigere og på et tidligere tidspunkt på krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at øget sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politik samt mellem EU's holdninger på det udenrigspolitiske område er en ufravigelig nødvendighed, for at EU's menneskerettighedspolitik bliver vellykket og effektiv; der henviser til, at en bedre sammenhæng bør sikre, at EU reagerer hurtigere og på et tidligere tidspunkt på krænkelser af menneskerettighederne;

| E. | der henviser til, at EU's engagement vedrørende effektiv multilateralisme, som FN står i centrum for, er en integreret del af Unionens udenrigspolitik og har rod i den overbevisning, at et multilateralt system, der bygger på universelle regler og værdier, er bedst egnet til at håndtere globale kriser, udfordringer og trusler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's engagement vedrørende effektiv multilateralisme, som FN står i centrum for, er en integreret del af Unionens udenrigspolitik og har rod i den overbevisning, at et multilateralt system, der bygger på universelle regler og værdier, er bedst egnet til at håndtere globale kriser, udfordringer og trusler;

| F. | der henviser til, at respekten for menneskerettighederne er presset og trues verden over; der henviser til, at menneskerettighedernes universalitet bestrides seriøst af en række autoritære regimer, navnlig i internationale fora; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at respekten for menneskerettighederne er presset og trues verden over; der henviser til, at menneskerettighedernes universalitet bestrides seriøst af en række autoritære regimer, navnlig i internationale fora;

| G. | der henviser til, at mere end halvdelen af verdens befolkning fortsat lever under et udemokratisk og repressivt styre, og til at den globale frihed i de seneste år er blevet stadig mere begrænset; der henviser til, at manglende respekt for menneskerettighederne har store omkostninger for samfundet og for den enkelte; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mere end halvdelen af verdens befolkning fortsat lever under et udemokratisk og repressivt styre, og til at den globale frihed i de seneste år er blevet stadig mere begrænset; der henviser til, at manglende respekt for menneskerettighederne har store omkostninger for samfundet og for den enkelte;

| H. | der henviser til, at der på verdensplan gøres mange forsøg på at indskrænke rammerne for civilsamfundet, herunder i FN's Menneskerettighedsråd; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der på verdensplan gøres mange forsøg på at indskrænke rammerne for civilsamfundet, herunder i FN's Menneskerettighedsråd;

| I. | der henviser til, at udover afholdelsen af frie valg er et demokratisk styre kendetegnet ved et gennemsigtigt forvaltningssystem, respekt for retsstatsprincippet, ytringsfrihed, respekt for menneskerettighederne, eksistensen af et uafhængigt retsvæsen samt respekt for folkeretten og internationale aftaler og retningslinjer vedrørende respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udover afholdelsen af frie valg er et demokratisk styre kendetegnet ved et gennemsigtigt forvaltningssystem, respekt for retsstatsprincippet, ytringsfrihed, respekt for menneskerettighederne, eksistensen af et uafhængigt retsvæsen samt respekt for folkeretten og internationale aftaler og retningslinjer vedrørende respekt for menneskerettighederne;

| J. | der henviser til, at næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) ved fremlæggelsen af forslaget til den nye fælles handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati udtalte, at menneskerettighederne under hendes mandatperiode ville være en af de overordnede prioriteringer og et kompas i alle forbindelser med EU's institutioner samt med tredjelande, internationale organisationer og civilsamfundet; der henviser til, at handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati i 2017 skal underkastes en midtvejsrevision, som falder sammen med midtvejsrevisionen af de eksterne finansieringsinstrumenter, der bør bidrage til at skabe større sammenhæng i EU's optræden udadtil; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) ved fremlæggelsen af forslaget til den nye fælles handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati udtalte, at menneskerettighederne under hendes mandatperiode ville være en af de overordnede prioriteringer og et kompas i alle forbindelser med EU's institutioner samt med tredjelande, internationale organisationer og civilsamfundet; der henviser til, at handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati i 2017 skal underkastes en midtvejsrevision, som falder sammen med midtvejsrevisionen af de eksterne finansieringsinstrumenter, der bør bidrage til at skabe større sammenhæng i EU's optræden udadtil;

| K. | der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af den nye handlingsplan; der henviser til, at EU's missioner og repræsentationer i tredjelande kan spille en betydelig supplerede rolle for en vellykket gennemførelse af handlingsplanen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af den nye handlingsplan; der henviser til, at EU's missioner og repræsentationer i tredjelande kan spille en betydelig supplerede rolle for en vellykket gennemførelse af handlingsplanen;

| L. | der henviser til, at der skal stilles passende ressourcer til rådighed, og at disse ressourcer skal anvendes på den mest effektive måde til fremme af menneskerettigheder og demokrati i tredjelande; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der skal stilles passende ressourcer til rådighed, og at disse ressourcer skal anvendes på den mest effektive måde til fremme af menneskerettigheder og demokrati i tredjelande;

| M. | der henviser til, at EU bør gøre mere for at måle virkningen af sine egne politikker på menneskerettighederne, optimere de positive virkninger og forebygge og mindske de negative virkninger samt styrke adgangen til retsmidler for berørte de befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU bør gøre mere for at måle virkningen af sine egne politikker på menneskerettighederne, optimere de positive virkninger og forebygge og mindske de negative virkninger samt styrke adgangen til retsmidler for berørte de befolkningsgrupper;

| N. | der henviser til, at samarbejde med ledere og myndigheder i tredjelande i alle bilaterale og multilaterale fora er et af de mest effektive redskaber til at håndtere menneskerettighedsspørgsmål i tredjelande; der henviser til, at civilsamfundsorganisationer i tredjelande er vigtige samarbejdspartnere i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af EU's menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at samarbejde med ledere og myndigheder i tredjelande i alle bilaterale og multilaterale fora er et af de mest effektive redskaber til at håndtere menneskerettighedsspørgsmål i tredjelande; der henviser til, at civilsamfundsorganisationer i tredjelande er vigtige samarbejdspartnere i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af EU's menneskerettighedspolitik;

| O. | der henviser til, at EU anser et tæt samarbejde med civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i tredjelande som en af sine vigtigste prioriteter i bekæmpelsen af menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU anser et tæt samarbejde med civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere i tredjelande som en af sine vigtigste prioriteter i bekæmpelsen af menneskerettighedskrænkelser;

| P. | der henviser til, at internationalt samarbejde bør spille en større rolle i forbindelse med styrkelse af respekten for de grundlæggende rettigheder og effektiv parlamentarisk kontrol med efterretningstjenester, der anvender digital overvågningsteknologi; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at internationalt samarbejde bør spille en større rolle i forbindelse med styrkelse af respekten for de grundlæggende rettigheder og effektiv parlamentarisk kontrol med efterretningstjenester, der anvender digital overvågningsteknologi;

| Q. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater har været Den Internationale Straffedomstols nærmeste allierede, siden dens oprettelse, og har ydet den økonomisk, politisk, diplomatisk og logistisk støtte og samtidig søgt at fremme Romstatuttens universalitet og forsvaret dens integritet med henblik på at styrke Domstolens uafhængighed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater har været Den Internationale Straffedomstols nærmeste allierede, siden dens oprettelse, og har ydet den økonomisk, politisk, diplomatisk og logistisk støtte og samtidig søgt at fremme Romstatuttens universalitet og forsvaret dens integritet med henblik på at styrke Domstolens uafhængighed;

| R. | der henviser til, at støtten til menneskerettigheder og demokrati bør integreres i alle EU's politikker med en ekstern dimension, såsom udviklingssamarbejde, migrations- og sikkerhedspolitik, bekæmpelse af terrorisme, udvidelses- og handelspolitik, med henblik på fortsat at fremme respekten for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at støtten til menneskerettigheder og demokrati bør integreres i alle EU's politikker med en ekstern dimension, såsom udviklingssamarbejde, migrations- og sikkerhedspolitik, bekæmpelse af terrorisme, udvidelses- og handelspolitik, med henblik på fortsat at fremme respekten for menneskerettighederne;

| S. | der henviser til, at det i artikel 207 i TEUF anføres, at EU's handelspolitik føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det i artikel 207 i TEUF anføres, at EU's handelspolitik føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil;

| T. | der henviser til, at forskellige former for migration repræsenterer en væsentlig udfordring for EU's eksterne politik, som kræver umiddelbare, effektive og holdbare løsninger for at sikre, at menneskerettighederne for mennesker i nød, bl.a. dem, der flygter fra krig og vold, respekteres i overensstemmelse med europæiske værdier og internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at forskellige former for migration repræsenterer en væsentlig udfordring for EU's eksterne politik, som kræver umiddelbare, effektive og holdbare løsninger for at sikre, at menneskerettighederne for mennesker i nød, bl.a. dem, der flygter fra krig og vold, respekteres i overensstemmelse med europæiske værdier og internationale menneskerettighedsstandarder;

| U. | der henviser til, at verdensøkonomien er gået gennem en dyb krise, som kan have haft en virkning for de økonomiske og sociale rettigheder, for levevilkårene (stigende arbejdsløshed og fattigdom, ulighed og usikkerhed i beskæftigelsen samt ringere livskvalitet og begrænset adgang til tjenester) og dermed for menneskers velfærd; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at verdensøkonomien er gået gennem en dyb krise, som kan have haft en virkning for de økonomiske og sociale rettigheder, for levevilkårene (stigende arbejdsløshed og fattigdom, ulighed og usikkerhed i beskæftigelsen samt ringere livskvalitet og begrænset adgang til tjenester) og dermed for menneskers velfærd;

| V. | der henviser til, at tanke-, samvittigheds-, religions-, og trosfrihed, som er grundlæggende universelle og udelelige værdier, bør prioriteres af EU, og at disse frihedsrettigheder ubetinget skal støttes; der henviser til, at disse frihedsrettigheder er truede, eftersom omfanget af krænkelser er steget betragteligt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at tanke-, samvittigheds-, religions-, og trosfrihed, som er grundlæggende universelle og udelelige værdier, bør prioriteres af EU, og at disse frihedsrettigheder ubetinget skal støttes; der henviser til, at disse frihedsrettigheder er truede, eftersom omfanget af krænkelser er steget betragteligt;

| W. | der henviser til, at en universel afskaffelse af dødsstraf stadig skal være en af EU's prioriteter i forbindelse med den eksterne menneskerettighedspolitik; der henviser til, at den sjette verdenskongres mod dødsstraf afholdes i Oslo i Norge i juni 2016; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at en universel afskaffelse af dødsstraf stadig skal være en af EU's prioriteter i forbindelse med den eksterne menneskerettighedspolitik; der henviser til, at den sjette verdenskongres mod dødsstraf afholdes i Oslo i Norge i juni 2016;

| X. | der henviser til, at børn, kvinder og personer, der tilhører mindretal, i stigende grad udsættes for direkte trusler, voldshandlinger og seksuel vold, navnlig i krigsområder; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at børn, kvinder og personer, der tilhører mindretal, i stigende grad udsættes for direkte trusler, voldshandlinger og seksuel vold, navnlig i krigsområder;

| Y. | der henviser til, at dr. Denis Mukwege i 2014 modtog Sakharovprisen for sin vedvarende indsats som læge og menneskerettighedsforkæmper for ofre for seksuel vold og kønslemlæstelse; der henviser til, at kvindelig kønslemlæstelse udgør en alvorlig krænkelse af kvinders og børns rettigheder, og til, at det er absolut nødvendigt at tildele indsatsen for at bekæmpe kønslemlæstelse og seksuel vold en central rolle i EU's udenrigspolitik og menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at dr. Denis Mukwege i 2014 modtog Sakharovprisen for sin vedvarende indsats som læge og menneskerettighedsforkæmper for ofre for seksuel vold og kønslemlæstelse; der henviser til, at kvindelig kønslemlæstelse udgør en alvorlig krænkelse af kvinders og børns rettigheder, og til, at det er absolut nødvendigt at tildele indsatsen for at bekæmpe kønslemlæstelse og seksuel vold en central rolle i EU's udenrigspolitik og menneskerettighedspolitik;

| Z. | der henviser til, at det blev skønnet, at 230 millioner børn, som lever i lande og områder, der er ramt af væbnede konflikter, i 2014 blev udsat for ekstrem vold og traumer, tvangsrekrutteret eller bevidst forfulgt af voldelige grupper; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det blev skønnet, at 230 millioner børn, som lever i lande og områder, der er ramt af væbnede konflikter, i 2014 blev udsat for ekstrem vold og traumer, tvangsrekrutteret eller bevidst forfulgt af voldelige grupper;

| AA. | der henviser til, at det i artikel 25 i verdenserklæringen om menneskerettighederne erkendes, at »enhver har ret til en sådan levefod, som er tilstrækkelig til hans og hans families sundhed og velvære«, at mødre og børn har krav på særlig omsorg og hjælp, og at dette omfatter lægehjælp; der henviser til, at der i UNHRC's resolution 26/28 (36) opfordres til, at det næste sociale forum i Menneskerettighedsrådet fokuserer på adgangen til lægemidler for at sikre, at enhver har ret til den højest opnåelige standard for fysisk og mental sundhed; der henviser til, at ifølge Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) statut er retten til et så sundt liv som muligt en grundlæggende ret for alle mennesker, uanset race, religion, politisk overbevisning eller økonomisk eller social situation; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at det i artikel 25 i verdenserklæringen om menneskerettighederne erkendes, at »enhver har ret til en sådan levefod, som er tilstrækkelig til hans og hans families sundhed og velvære«, at mødre og børn har krav på særlig omsorg og hjælp, og at dette omfatter lægehjælp; der henviser til, at der i UNHRC's resolution 26/28 (36) opfordres til, at det næste sociale forum i Menneskerettighedsrådet fokuserer på adgangen til lægemidler for at sikre, at enhver har ret til den højest opnåelige standard for fysisk og mental sundhed; der henviser til, at ifølge Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) statut er retten til et så sundt liv som muligt en grundlæggende ret for alle mennesker, uanset race, religion, politisk overbevisning eller økonomisk eller social situation;

| AB. | der henviser til, at klimaændringer har en indvirkning på adgangen til vand, naturressourcer og fødevarer; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at klimaændringer har en indvirkning på adgangen til vand, naturressourcer og fødevarer;

| AC. | der henviser til, at terrororganisationers og krigsførende gruppers bevidste og systematiske ødelæggelse af værdifulde arkæologiske fundsteder, der er en del af verdens kulturarv, har til formål at destabilisere befolkninger og at fratage dem deres kulturelle identitet og ikke alene bør betragtes som en krigsforbrydelse, men også som en forbrydelse mod menneskeheden; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at terrororganisationers og krigsførende gruppers bevidste og systematiske ødelæggelse af værdifulde arkæologiske fundsteder, der er en del af verdens kulturarv, har til formål at destabilisere befolkninger og at fratage dem deres kulturelle identitet og ikke alene bør betragtes som en krigsforbrydelse, men også som en forbrydelse mod menneskeheden;

Generelle betragtninger

| 1. | udtrykker sin dybe bekymring over, at menneskerettighederne og de demokratiske værdier, såsom ytringsfrihed, tankefrihed, samvittigheds- og religionsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed, i stigende grad er truet i mange dele af verden, herunder i autoritære regimer; giver også udtryk for sin dybe bekymring over, at det offentlige rum og civilsamfundet bliver stadig mere indskrænket, og at et stigende antal menneskerettighedsforkæmpere er under angreb på verdensplan; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybe bekymring over, at menneskerettighederne og de demokratiske værdier, såsom ytringsfrihed, tankefrihed, samvittigheds- og religionsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed, i stigende grad er truet i mange dele af verden, herunder i autoritære regimer; giver også udtryk for sin dybe bekymring over, at det offentlige rum og civilsamfundet bliver stadig mere indskrænket, og at et stigende antal menneskerettighedsforkæmpere er under angreb på verdensplan;

| 2. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge deres bestræbelser på reelt at gøre menneskerettigheder og demokratiske værdier til en central del af deres forbindelser med den øvrige verden, således som de har forpligtet sig til i TEU; bemærker, at EU bør træffe passende foranstaltninger som reaktion på alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande, navnlig når der er tale om autoritære regimer, herunder i deres handels-, energi- og sikkerhedsmæssige forbindelser; |
| --- | --- |

2.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge deres bestræbelser på reelt at gøre menneskerettigheder og demokratiske værdier til en central del af deres forbindelser med den øvrige verden, således som de har forpligtet sig til i TEU; bemærker, at EU bør træffe passende foranstaltninger som reaktion på alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande, navnlig når der er tale om autoritære regimer, herunder i deres handels-, energi- og sikkerhedsmæssige forbindelser;

| 3. | gentager, at det er af afgørende betydning at sikre en bedre sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politikker med hensyn til respekt for menneskerettighederne og de demokratiske værdier; understreger i denne forbindelse, at mens denne betænkning omhandler EU's eksterne politikker til fremme af menneskerettighederne, vedtager Parlamentet også en årsberetning om situationen med hensyn til de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, som udarbejdes af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender; understreger også betydningen af større konsekvens og sammenhæng, og at man bør undgå dobbeltstandarder i EU's udenrigspolitik og i alle dets instrumenter; |
| --- | --- |

3.

gentager, at det er af afgørende betydning at sikre en bedre sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politikker med hensyn til respekt for menneskerettighederne og de demokratiske værdier; understreger i denne forbindelse, at mens denne betænkning omhandler EU's eksterne politikker til fremme af menneskerettighederne, vedtager Parlamentet også en årsberetning om situationen med hensyn til de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, som udarbejdes af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender; understreger også betydningen af større konsekvens og sammenhæng, og at man bør undgå dobbeltstandarder i EU's udenrigspolitik og i alle dets instrumenter;

| 4. | opfordrer EU og dets medlemsstater til på effektiv vis at tage fat på de interne menneskerettighedsproblemer, såsom situationen for romaer, behandlingen flygtninge og indvandrere, forskelsbehandling af LGBTI-personer, racisme, vold mod kvinder, fængsledes vilkår og mediefrihed i medlemsstaterne, således at EU kan fremstå troværdigt og konsekvent i sin eksterne menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

4.

opfordrer EU og dets medlemsstater til på effektiv vis at tage fat på de interne menneskerettighedsproblemer, såsom situationen for romaer, behandlingen flygtninge og indvandrere, forskelsbehandling af LGBTI-personer, racisme, vold mod kvinder, fængsledes vilkår og mediefrihed i medlemsstaterne, således at EU kan fremstå troværdigt og konsekvent i sin eksterne menneskerettighedspolitik;

| 5. | insisterer på betydningen af at sikre sammenhæng i EU's politik over for situationer med besættelse og annektering af territorier; minder om, at den humanitære folkeret bør være ledetråden for EU's politik over for alle sådanne situationer; |
| --- | --- |

5.

insisterer på betydningen af at sikre sammenhæng i EU's politik over for situationer med besættelse og annektering af territorier; minder om, at den humanitære folkeret bør være ledetråden for EU's politik over for alle sådanne situationer;

| 6. | udtrykker sin stærke modstand mod annektering og besættelse af områder samt bosættelser i sådanne områder, og insisterer på folkenes umistelige ret til selvbestemmelse; |
| --- | --- |

6.

udtrykker sin stærke modstand mod annektering og besættelse af områder samt bosættelser i sådanne områder, og insisterer på folkenes umistelige ret til selvbestemmelse;

| 7. | mener, at EU og dets medlemsstater, for at leve op til deres forpligtelse til at fremme menneskerettigheder og demokrati i verden, er nødt til at tale med én konsekvent stemme og sikre, at deres budskab høres; |
| --- | --- |

7.

mener, at EU og dets medlemsstater, for at leve op til deres forpligtelse til at fremme menneskerettigheder og demokrati i verden, er nødt til at tale med én konsekvent stemme og sikre, at deres budskab høres;

| 8. | understreger endvidere betydningen af at styrke samarbejdet mellem Kommissionen, Rådet, EU-Udenrigstjenesten, Europa-Parlamentet og EU-delegationerne med henblik på at forbedre den overordnede sammenhæng i EU's politik for menneskerettigheder og demokrati og dennes centrale placering blandt alle EU's politikker med en ekstern dimension, navnlig på områderne for udvikling, sikkerhed, beskæftigelse, migration, handel og teknologi; |
| --- | --- |

8.

understreger endvidere betydningen af at styrke samarbejdet mellem Kommissionen, Rådet, EU-Udenrigstjenesten, Europa-Parlamentet og EU-delegationerne med henblik på at forbedre den overordnede sammenhæng i EU's politik for menneskerettigheder og demokrati og dennes centrale placering blandt alle EU's politikker med en ekstern dimension, navnlig på områderne for udvikling, sikkerhed, beskæftigelse, migration, handel og teknologi;

| 9. | opfordrer EU til at forbedre og systematisere analyserne af det fulde omfang af dets egnes politikkers konsekvenser for menneskerettighederne, og sikre, at disse analyser tjener til at omformulere politikkerne i overensstemmelse hermed; opfordrer EU til at udvikle mere effektive mekanismer til at optimere de positive virkninger for menneskerettighederne af sine politikker, forebygge og mindske de negative virkninger og styrke adgangen til retsmidler for de berørte befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

9.

opfordrer EU til at forbedre og systematisere analyserne af det fulde omfang af dets egnes politikkers konsekvenser for menneskerettighederne, og sikre, at disse analyser tjener til at omformulere politikkerne i overensstemmelse hermed; opfordrer EU til at udvikle mere effektive mekanismer til at optimere de positive virkninger for menneskerettighederne af sine politikker, forebygge og mindske de negative virkninger og styrke adgangen til retsmidler for de berørte befolkningsgrupper;

| 10. | henleder opmærksomheden på sit langsigtede engagement med hensyn til fremme af menneskerettighederne og demokratiske værdier, som bl.a. afspejles i den årlige tildeling af Sakharovprisen for tankefrihed, i arbejdet i Underudvalget om Menneskerettigheder og på de månedlige plenarmøder og i beslutningerne om sager vedrørende brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

10.

henleder opmærksomheden på sit langsigtede engagement med hensyn til fremme af menneskerettighederne og demokratiske værdier, som bl.a. afspejles i den årlige tildeling af Sakharovprisen for tankefrihed, i arbejdet i Underudvalget om Menneskerettigheder og på de månedlige plenarmøder og i beslutningerne om sager vedrørende brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet;

| 11. | udtrykker dyb bekymring over terroristorganisationers og krigsførende gruppers bevidste og systematiske ødelæggelse og plyndring af værdifulde arkæologiske fundsteder, der er en del af verdens kulturarv, som har til formål at destabilisere befolkninger og undergrave deres kulturelle identitet, og som finansierer disse gruppers voldelige aktiviteter gennem ulovlig handel med stjålne kunstværker; opfordrer derfor Kommissionen til i samarbejde med FN og UNESCO at bekæmpe ulovlig handel med kunstskatte fra krigshærgede områder og til at udarbejde initiativer for at beskytte kulturarven i disse områder; opfordrer Kommissionen til at klassificere den bevidste ødelæggelse af den kollektive menneskelige kulturarv som en forbrydelse mod menneskeheden og til at træffe passende retlige foranstaltninger; |
| --- | --- |

11.

udtrykker dyb bekymring over terroristorganisationers og krigsførende gruppers bevidste og systematiske ødelæggelse og plyndring af værdifulde arkæologiske fundsteder, der er en del af verdens kulturarv, som har til formål at destabilisere befolkninger og undergrave deres kulturelle identitet, og som finansierer disse gruppers voldelige aktiviteter gennem ulovlig handel med stjålne kunstværker; opfordrer derfor Kommissionen til i samarbejde med FN og UNESCO at bekæmpe ulovlig handel med kunstskatte fra krigshærgede områder og til at udarbejde initiativer for at beskytte kulturarven i disse områder; opfordrer Kommissionen til at klassificere den bevidste ødelæggelse af den kollektive menneskelige kulturarv som en forbrydelse mod menneskeheden og til at træffe passende retlige foranstaltninger;

EU's politiske instrumenter til fremme af menneskerettigheder og demokrati på verdensplan

EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden

| 12. | glæder sig over vedtagelsen af EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2014; mener, at årsberetningen er et uundværligt redskab til kontrol, kommunikation og debat om EU's politik for menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincipper i verden; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at sikre en grundig opfølgning på de spørgsmål, der rejses i årsberetningen, herunder specifikke forslag, der er skræddersyet til at løse disse problemer, samt en større sammenhæng i de forskellige rapporter om EU's eksterne politik for menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over vedtagelsen af EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2014; mener, at årsberetningen er et uundværligt redskab til kontrol, kommunikation og debat om EU's politik for menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincipper i verden; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at sikre en grundig opfølgning på de spørgsmål, der rejses i årsberetningen, herunder specifikke forslag, der er skræddersyet til at løse disse problemer, samt en større sammenhæng i de forskellige rapporter om EU's eksterne politik for menneskerettigheder og demokrati;

| 13. | gentager sin opfordring til NF/HR om at afholde drøftelser med medlemmerne af Europa-Parlamentet ved to plenarmøder om året — første gang, når EU's årsberetning bliver forelagt, og anden gang som svar på Parlamentets betænkning; understreger, at skriftlige svar fra Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til Europa-Parlamentets beslutning om årsberetningen om menneskerettighederne og demokrati spiller en vigtig rolle i de interinstitutionelle forbindelser, da de giver mulighed for en systematisk og grundig opfølgning på alle de spørgsmål, som rejses af Parlamentet; |
| --- | --- |

13.

gentager sin opfordring til NF/HR om at afholde drøftelser med medlemmerne af Europa-Parlamentet ved to plenarmøder om året — første gang, når EU's årsberetning bliver forelagt, og anden gang som svar på Parlamentets betænkning; understreger, at skriftlige svar fra Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til Europa-Parlamentets beslutning om årsberetningen om menneskerettighederne og demokrati spiller en vigtig rolle i de interinstitutionelle forbindelser, da de giver mulighed for en systematisk og grundig opfølgning på alle de spørgsmål, som rejses af Parlamentet;

| 14. | roser EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen for deres udtømmende rapportering om de aktiviteter, som EU har iværksat for menneskerettigheder og demokrati i 2014; mener ikke desto mindre, at den nuværende udformning af årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati kunne forbedres ved at give et bedre overblik over de konkrete virkninger af EU's indsats for menneskerettigheder og demokrati i tredjelande og over de fremskridt, der er gjort, samt et mere læservenligt format; opfordrer endvidere til, at der aflægges beretning om de foranstaltninger, der træffes som reaktion på Parlamentets beslutninger om tilfælde af brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

14.

roser EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen for deres udtømmende rapportering om de aktiviteter, som EU har iværksat for menneskerettigheder og demokrati i 2014; mener ikke desto mindre, at den nuværende udformning af årsberetningen om menneskerettigheder og demokrati kunne forbedres ved at give et bedre overblik over de konkrete virkninger af EU's indsats for menneskerettigheder og demokrati i tredjelande og over de fremskridt, der er gjort, samt et mere læservenligt format; opfordrer endvidere til, at der aflægges beretning om de foranstaltninger, der træffes som reaktion på Parlamentets beslutninger om tilfælde af brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet;

| 15. | henstiller i denne forbindelse, at EU-Udenrigstjenesten anlægger en mere analytisk tilgang til udarbejdelsen af årsberetningen, samtidig med at den fortsat rapporterer om gennemførelsen af EU's strategiske ramme og handlingsplanen; mener, at årsberetningen ikke kun bør understrege EU's resultater og bedste praksis på dette område, men også angive, hvilke udfordringer og begrænsninger EU støder på i sine bestræbelser på at fremme menneskerettigheder og demokrati i tredjelande, og hvilke erfaringer der kan drages med henblik på konkret handling i de kommende år; |
| --- | --- |

15.

henstiller i denne forbindelse, at EU-Udenrigstjenesten anlægger en mere analytisk tilgang til udarbejdelsen af årsberetningen, samtidig med at den fortsat rapporterer om gennemførelsen af EU's strategiske ramme og handlingsplanen; mener, at årsberetningen ikke kun bør understrege EU's resultater og bedste praksis på dette område, men også angive, hvilke udfordringer og begrænsninger EU støder på i sine bestræbelser på at fremme menneskerettigheder og demokrati i tredjelande, og hvilke erfaringer der kan drages med henblik på konkret handling i de kommende år;

| 16. | fastholder sit synspunkt om, at landerapporterne, der præsenteres i årsberetningen, bør være mindre beskrivende og mindre statiske, men derimod bedre bør afspejle gennemførelsen af landestrategierne for menneskerettigheder og give et overblik over virkningerne af EU's foranstaltninger på stedet; |
| --- | --- |

16.

fastholder sit synspunkt om, at landerapporterne, der præsenteres i årsberetningen, bør være mindre beskrivende og mindre statiske, men derimod bedre bør afspejle gennemførelsen af landestrategierne for menneskerettigheder og give et overblik over virkningerne af EU's foranstaltninger på stedet;

EU's strategiske ramme og (den nye) handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati

| 17. | gentager sit synspunkt om, at vedtagelsen af EU's strategiske ramme og den første handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati i 2012 udgjorde en vigtig milepæl i EU ved at integrere menneskerettigheder og demokrati i alle EU's forbindelser med den øvrige verden; |
| --- | --- |

17.

gentager sit synspunkt om, at vedtagelsen af EU's strategiske ramme og den første handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati i 2012 udgjorde en vigtig milepæl i EU ved at integrere menneskerettigheder og demokrati i alle EU's forbindelser med den øvrige verden;

| 18. | glæder sig over Rådets vedtagelse i juli 2015 af en ny handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati for 2015-2019; roser EU-Udenrigstjenesten for høringen af Kommissionen, Parlamentet, medlemsstaterne, civilsamfundet og regionale og internationale organisationer i forbindelse med evalueringen af den første handlingsplan og udarbejdelsen af den nye; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over Rådets vedtagelse i juli 2015 af en ny handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati for 2015-2019; roser EU-Udenrigstjenesten for høringen af Kommissionen, Parlamentet, medlemsstaterne, civilsamfundet og regionale og internationale organisationer i forbindelse med evalueringen af den første handlingsplan og udarbejdelsen af den nye;

| 19. | glæder sig over EU's fornyede engagement med hensyn til at fremme og beskytte menneskerettighederne og støtte demokrati på verdensplan; bemærker, at handlingsplanen tager sigte på at give EU mulighed for at anlægge en mere fokuseret, systematisk og koordineret tilgang til menneskerettigheder og demokrati og styrke virkningen af EU's politikker og konkrete redskaber; støtter i denne henseende prioriteringen af fem strategiske indsatsområder; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over EU's fornyede engagement med hensyn til at fremme og beskytte menneskerettighederne og støtte demokrati på verdensplan; bemærker, at handlingsplanen tager sigte på at give EU mulighed for at anlægge en mere fokuseret, systematisk og koordineret tilgang til menneskerettigheder og demokrati og styrke virkningen af EU's politikker og konkrete redskaber; støtter i denne henseende prioriteringen af fem strategiske indsatsområder;

| 20. | opfordrer NF/HR, EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at sikre en effektiv og sammenhængende gennemførelse af den nye handlingsplan; henleder navnlig opmærksomheden på vigtigheden af at øge effektiviteten og maksimere den lokale effekt af de værktøjer, som EU har anvendt til at fremme respekten for menneskerettigheder og demokrati i verden; understreger behovet for at sikre en hurtig og passende reaktion på krænkelser af menneskerettighederne; gentager vigtigheden af at intensivere bestræbelserne på at integrere menneskerettigheder og demokrati i alle EU's eksterne foranstaltninger, herunder på et højt politisk niveau; |
| --- | --- |

20.

opfordrer NF/HR, EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at sikre en effektiv og sammenhængende gennemførelse af den nye handlingsplan; henleder navnlig opmærksomheden på vigtigheden af at øge effektiviteten og maksimere den lokale effekt af de værktøjer, som EU har anvendt til at fremme respekten for menneskerettigheder og demokrati i verden; understreger behovet for at sikre en hurtig og passende reaktion på krænkelser af menneskerettighederne; gentager vigtigheden af at intensivere bestræbelserne på at integrere menneskerettigheder og demokrati i alle EU's eksterne foranstaltninger, herunder på et højt politisk niveau;

| 21. | understreger, at EU for at opfylde de ambitiøse mål, der er fastsat i den nye handlingsplan, er nødt til at afsætte tilstrækkelige ressourcer og tilstrækkelig ekspertise, både med hensyn til de nødvendige menneskelige ressourcer i delegationerne og hovedkvarteret og i form af midler til projekterne; |
| --- | --- |

21.

understreger, at EU for at opfylde de ambitiøse mål, der er fastsat i den nye handlingsplan, er nødt til at afsætte tilstrækkelige ressourcer og tilstrækkelig ekspertise, både med hensyn til de nødvendige menneskelige ressourcer i delegationerne og hovedkvarteret og i form af midler til projekterne;

| 22. | gentager sit synspunkt om, at en stærk konsensus og øget koordination mellem medlemsstaterne og EU's institutioner er nødvendig for på en konsekvent og sammenhængende måde at fremme menneskerettigheds- og demokratidagsordenen; minder om, at handlingsplanen vedrører både EU og medlemsstaterne; understreger derfor på det kraftigste, at medlemsstaterne bør tage et større medansvar for gennemførelsen af handlingsplanen og EU's strategiske ramme og anvende dem som deres egen plan for fremme af menneskerettigheder og demokrati på bilateralt og multilateralt plan; noterer sig med tilfredshed, at der planlægges en foreløbig evaluering af den nye handlingsplan, og fremhæver betydningen af brede høringer for på en konsekvent måde at afspejle de resultater, der er opnået ved integration af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

22.

gentager sit synspunkt om, at en stærk konsensus og øget koordination mellem medlemsstaterne og EU's institutioner er nødvendig for på en konsekvent og sammenhængende måde at fremme menneskerettigheds- og demokratidagsordenen; minder om, at handlingsplanen vedrører både EU og medlemsstaterne; understreger derfor på det kraftigste, at medlemsstaterne bør tage et større medansvar for gennemførelsen af handlingsplanen og EU's strategiske ramme og anvende dem som deres egen plan for fremme af menneskerettigheder og demokrati på bilateralt og multilateralt plan; noterer sig med tilfredshed, at der planlægges en foreløbig evaluering af den nye handlingsplan, og fremhæver betydningen af brede høringer for på en konsekvent måde at afspejle de resultater, der er opnået ved integration af menneskerettighederne;

| 23. | opfordrer indtrængende Rådet for Udenrigsanliggender til i denne henseende regelmæssigt at drøfte demokrati- og menneskerettighedsspørgsmål; gentager sin opfordring til Udenrigsrådet om årligt at afholde en offentlig debat om EU's indsats på området for menneskerettigheder og demokrati; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende Rådet for Udenrigsanliggender til i denne henseende regelmæssigt at drøfte demokrati- og menneskerettighedsspørgsmål; gentager sin opfordring til Udenrigsrådet om årligt at afholde en offentlig debat om EU's indsats på området for menneskerettigheder og demokrati;

| 24. | roser EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen for deres rapportering om gennemførelsen af den første handlingsplan og forventer, at denne rapportering fortsætter inden for rammerne af den nye handlingsplan; minder desuden om sin vilje til at blive tæt knyttet til og hørt om gennemførelsen af den nye handlingsplan; |
| --- | --- |

24.

roser EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen for deres rapportering om gennemførelsen af den første handlingsplan og forventer, at denne rapportering fortsætter inden for rammerne af den nye handlingsplan; minder desuden om sin vilje til at blive tæt knyttet til og hørt om gennemførelsen af den nye handlingsplan;

| 25. | opfordrer NF/HR til i samarbejde med alle de andre kommissærer at udarbejde et program, der integrerer menneskerettighederne i de forskellige EU-aktiviteter, navnlig på områderne for udvikling, migration, miljø, beskæftigelse, databeskyttelse på internettet, handel, investeringer, teknologi og erhverv; |
| --- | --- |

25.

opfordrer NF/HR til i samarbejde med alle de andre kommissærer at udarbejde et program, der integrerer menneskerettighederne i de forskellige EU-aktiviteter, navnlig på områderne for udvikling, migration, miljø, beskæftigelse, databeskyttelse på internettet, handel, investeringer, teknologi og erhverv;

Oversigt over andre EU-politikinstrumenter

Mandatet for EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder

| 26. | minder om betydningen af mandatet for EU's særlige repræsentant (EUSR) for menneskerettigheder for at øge EU's synlighed og effektivitet med hensyn til at beskytte og fremme menneskerettighederne og de demokratiske principper i hele verden; roser den nuværende repræsentant for hans betydelige resultater og for at deltage i regelmæssige drøftelser med Parlamentet og civilsamfundet; |
| --- | --- |

26.

minder om betydningen af mandatet for EU's særlige repræsentant (EUSR) for menneskerettigheder for at øge EU's synlighed og effektivitet med hensyn til at beskytte og fremme menneskerettighederne og de demokratiske principper i hele verden; roser den nuværende repræsentant for hans betydelige resultater og for at deltage i regelmæssige drøftelser med Parlamentet og civilsamfundet;

| 27. | glæder sig over forlængelsen af EUSR's mandat indtil februar 2017, og gentager sin anmodning om, at dette mandat gøres permanent; opfordrer derfor til en revision af mandatet for at give EUSR beføjelse til at handle på eget initiativ, tilstrækkeligt personale og finansielle ressourcer samt mulighed for at udtale sig offentligt, rapportere om resultaterne af kontrolbesøg i tredjelande og formidle EU's holdning til menneskerettighedsspørgsmål med henblik på at styrke EUSR's rolle ved at forbedre dens synlighed og effektivitet; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over forlængelsen af EUSR's mandat indtil februar 2017, og gentager sin anmodning om, at dette mandat gøres permanent; opfordrer derfor til en revision af mandatet for at give EUSR beføjelse til at handle på eget initiativ, tilstrækkeligt personale og finansielle ressourcer samt mulighed for at udtale sig offentligt, rapportere om resultaterne af kontrolbesøg i tredjelande og formidle EU's holdning til menneskerettighedsspørgsmål med henblik på at styrke EUSR's rolle ved at forbedre dens synlighed og effektivitet;

| 28. | gentager sin opfordring til Rådet om i mandaterne for de geografiske særlige repræsentanter at fastsætte krav om at samarbejde tæt med EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

28.

gentager sin opfordring til Rådet om i mandaterne for de geografiske særlige repræsentanter at fastsætte krav om at samarbejde tæt med EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder;

Landestrategier for menneskerettigheder og EU-delegationernes rolle

| 29. | bemærker, at 132 landestrategier for menneskerettigheder er blevet godkendt af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité efter en samordnet indsats fra EU-delegationerne, EU's institutioner og medlemsstaterne; gentager sin støtte til målsætningen for landestrategier for menneskerettigheder, som er at tilpasse EU's indsats i hvert land til dette lands særlige situation og behov; understreger, at det er nødvendigt løbende at vurdere landestrategierne og tilpasse dem, hvis det er nødvendigt, og opfordrer til en yderligere forbedring af samarbejdet, kommunikationen og udvekslingen af oplysninger mellem EU-delegationerne, medlemsstaternes ambassader og EU's institutioner i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af landestrategierne; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at 132 landestrategier for menneskerettigheder er blevet godkendt af Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité efter en samordnet indsats fra EU-delegationerne, EU's institutioner og medlemsstaterne; gentager sin støtte til målsætningen for landestrategier for menneskerettigheder, som er at tilpasse EU's indsats i hvert land til dette lands særlige situation og behov; understreger, at det er nødvendigt løbende at vurdere landestrategierne og tilpasse dem, hvis det er nødvendigt, og opfordrer til en yderligere forbedring af samarbejdet, kommunikationen og udvekslingen af oplysninger mellem EU-delegationerne, medlemsstaternes ambassader og EU's institutioner i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af landestrategierne;

| 30. | gentager sin opfordring til, at medlemmerne af Europa-Parlamentet får adgang til indholdet af strategierne i et passende format, så de kan opfylde deres opgaver korrekt og på en gennemsigtig måde; anbefaler, at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen eksternt kommunikerer formålet med hver strategi med henblik på at øge gennemsigtigheden i landestrategierne; insisterer på, at EU-Udenrigstjenesten medtager klare og målbare resultatindikatorer i hver enkelt strategi; |
| --- | --- |

30.

gentager sin opfordring til, at medlemmerne af Europa-Parlamentet får adgang til indholdet af strategierne i et passende format, så de kan opfylde deres opgaver korrekt og på en gennemsigtig måde; anbefaler, at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen eksternt kommunikerer formålet med hver strategi med henblik på at øge gennemsigtigheden i landestrategierne; insisterer på, at EU-Udenrigstjenesten medtager klare og målbare resultatindikatorer i hver enkelt strategi;

| 31. | understreger på det kraftigste vigtigheden af at tage hensyn til landestrategierne for menneskerettigheder på alle politiske niveauer over for de enkelte tredjelande, herunder under forberedelsen af politiske dialoger på højt plan, i menneskerettighedsdialoger, i landestrategidokumenter og i de årlige handlingsprogrammer; |
| --- | --- |

31.

understreger på det kraftigste vigtigheden af at tage hensyn til landestrategierne for menneskerettigheder på alle politiske niveauer over for de enkelte tredjelande, herunder under forberedelsen af politiske dialoger på højt plan, i menneskerettighedsdialoger, i landestrategidokumenter og i de årlige handlingsprogrammer;

| 32. | glæder sig over, at alle delegationer og missioner inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) har etableret kontaktpunkter for menneskerettigheder og/eller kønsspørgsmål; bemærker imidlertid, at de oplysninger, der er offentligt tilgængelige på internettet, i mange tilfælde er forældede, og opfordrer derfor til en hurtig revision heraf; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over, at alle delegationer og missioner inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) har etableret kontaktpunkter for menneskerettigheder og/eller kønsspørgsmål; bemærker imidlertid, at de oplysninger, der er offentligt tilgængelige på internettet, i mange tilfælde er forældede, og opfordrer derfor til en hurtig revision heraf;

| 33. | minder om sin henstilling til NF/HR og EU-Udenrigstjenesten om at udarbejde klare operationelle retningslinjer for den rolle, som kontaktpunkter i delegationerne skal spille, og for at sætte dem i stand til at fungere som faktiske menneskerettighedsrådgivere og udføre deres arbejde på en effektiv, konsekvent og inklusiv måde, så delegationernes arbejde optimeres; mener, at det arbejde, der udføres af kontaktpunkterne for menneskerettigheder, i lige så høj grad bør støttes af medlemsstaternes diplomatiske personale; er af den opfattelse, at arbejdet i kontaktpunkterne for menneskerettigheder bør være fuldstændig uafhængigt og fri for politisk indblanding og chikane fra nationale myndigheder i tredjelande, navnlig i deres kontakter med menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet; |
| --- | --- |

33.

minder om sin henstilling til NF/HR og EU-Udenrigstjenesten om at udarbejde klare operationelle retningslinjer for den rolle, som kontaktpunkter i delegationerne skal spille, og for at sætte dem i stand til at fungere som faktiske menneskerettighedsrådgivere og udføre deres arbejde på en effektiv, konsekvent og inklusiv måde, så delegationernes arbejde optimeres; mener, at det arbejde, der udføres af kontaktpunkterne for menneskerettigheder, i lige så høj grad bør støttes af medlemsstaternes diplomatiske personale; er af den opfattelse, at arbejdet i kontaktpunkterne for menneskerettigheder bør være fuldstændig uafhængigt og fri for politisk indblanding og chikane fra nationale myndigheder i tredjelande, navnlig i deres kontakter med menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet;

Menneskerettighedsdialoger og -konsultationer

| 34. | erkender, at menneskerettighedsdialoger med tredjelande kan være et effektivt redskab i det bilaterale forhold og samarbejde med henblik på at fremme og beskytte menneskerettighederne, forudsat at de ikke betragtes som et mål i sig selv, men som et middel til at sikre konkrete tilsagn og resultater fra den anden part; glæder sig over og støtter derfor etableringen af menneskerettighedsdialoger med et stigende antal lande som f.eks. Myanmar/Burma; noterer sig i denne forbindelse med glæde bl.a. den sjette runde af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Moldova; |
| --- | --- |

34.

erkender, at menneskerettighedsdialoger med tredjelande kan være et effektivt redskab i det bilaterale forhold og samarbejde med henblik på at fremme og beskytte menneskerettighederne, forudsat at de ikke betragtes som et mål i sig selv, men som et middel til at sikre konkrete tilsagn og resultater fra den anden part; glæder sig over og støtter derfor etableringen af menneskerettighedsdialoger med et stigende antal lande som f.eks. Myanmar/Burma; noterer sig i denne forbindelse med glæde bl.a. den sjette runde af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Moldova;

| 35. | opfordrer indtrængende NF/HR og EU-Udenrigstjenesten til at gennemføre deres menneskerettighedsdialoger og de dertil knyttede civilsamfundsseminarer med et klart, resultatorienteret fokus, som afspejler landestrategierne for menneskerettigheder; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til konsekvent at inkludere en indledende dialog med civilsamfundsorganisationer, der automatisk bør bidrage til selve dialogen; insisterer desuden på, at NF/HR, EUSR og EU-Udenrigstjenesten i forbindelse med menneskerettighedsdialogerne systematisk og på en gennemsigtig og ansvarlig måde stiller spørgsmål til enkeltsager vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare eller i fængsel, politiske fanger og overtrædelser af menneskerettighederne; mener, at det er afgørende, at EU-Udenrigstjenesten systematisk sikrer, at alle tilsagn i hver af menneskerettighedsdialogerne opfyldes; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende NF/HR og EU-Udenrigstjenesten til at gennemføre deres menneskerettighedsdialoger og de dertil knyttede civilsamfundsseminarer med et klart, resultatorienteret fokus, som afspejler landestrategierne for menneskerettigheder; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til konsekvent at inkludere en indledende dialog med civilsamfundsorganisationer, der automatisk bør bidrage til selve dialogen; insisterer desuden på, at NF/HR, EUSR og EU-Udenrigstjenesten i forbindelse med menneskerettighedsdialogerne systematisk og på en gennemsigtig og ansvarlig måde stiller spørgsmål til enkeltsager vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare eller i fængsel, politiske fanger og overtrædelser af menneskerettighederne; mener, at det er afgørende, at EU-Udenrigstjenesten systematisk sikrer, at alle tilsagn i hver af menneskerettighedsdialogerne opfyldes;

| 36. | gentager sin opfordring til EU-Udenrigstjenesten om i samarbejde med civilsamfunds- og menneskerettighedsorganisationer at udvikle en omfattende mekanisme til overvågning og evaluering af, hvordan menneskerettighedsdialogerne fungerer, med henblik på at forbedre deres virkning; mener, at det bør få politiske konsekvenser, og at der bør anvendes alternative redskaber til støtte for fremme af menneskerettighederne i det pågældende land, hvis sådanne dialoger konsekvent mislykkes; bemærker i denne forbindelse, at menneskerettighedsdialogen med Rusland blev suspenderet i 2014, og noterer sig også de manglende resultater af menneskerettighedsdialogen med Kina og Hviderusland; opfordrer derfor indtrængende til, at EU-Udenrigstjenesten gennemgribende reviderer sin strategi over for Rusland og Kina; |
| --- | --- |

36.

gentager sin opfordring til EU-Udenrigstjenesten om i samarbejde med civilsamfunds- og menneskerettighedsorganisationer at udvikle en omfattende mekanisme til overvågning og evaluering af, hvordan menneskerettighedsdialogerne fungerer, med henblik på at forbedre deres virkning; mener, at det bør få politiske konsekvenser, og at der bør anvendes alternative redskaber til støtte for fremme af menneskerettighederne i det pågældende land, hvis sådanne dialoger konsekvent mislykkes; bemærker i denne forbindelse, at menneskerettighedsdialogen med Rusland blev suspenderet i 2014, og noterer sig også de manglende resultater af menneskerettighedsdialogen med Kina og Hviderusland; opfordrer derfor indtrængende til, at EU-Udenrigstjenesten gennemgribende reviderer sin strategi over for Rusland og Kina;

| 37. | opfordrer EU og dets delegationer til sammen med civilsamfundet at styrke den politiske dialog med de regeringer, som krænker menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet, og kræver, at den politiske dialog mellem EU og tredjelande om menneskerettigheder skal indeholde en mere inklusiv og omfattende definition på ikke-forskelsbehandling, bl.a. af LGBTI-personer og på grundlag af religion og tro, køn, race eller etnisk oprindelse, alder, handicap og seksuel orientering; understreger, at udviklingsbistanden navnlig i lande, der har ringe resultater både med hensyn til udvikling og respekt for menneskerettigheder, bør bevares og endda styrkes, men at den bør kanaliseres gennem civilsamfundsorganisationer og ikke-statslige lokale partnere og bør overvåges systematisk og ledsages af tilsagn fra regeringen om at forbedre menneskerettighedssituationen på stedet; |
| --- | --- |

37.

opfordrer EU og dets delegationer til sammen med civilsamfundet at styrke den politiske dialog med de regeringer, som krænker menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet, og kræver, at den politiske dialog mellem EU og tredjelande om menneskerettigheder skal indeholde en mere inklusiv og omfattende definition på ikke-forskelsbehandling, bl.a. af LGBTI-personer og på grundlag af religion og tro, køn, race eller etnisk oprindelse, alder, handicap og seksuel orientering; understreger, at udviklingsbistanden navnlig i lande, der har ringe resultater både med hensyn til udvikling og respekt for menneskerettigheder, bør bevares og endda styrkes, men at den bør kanaliseres gennem civilsamfundsorganisationer og ikke-statslige lokale partnere og bør overvåges systematisk og ledsages af tilsagn fra regeringen om at forbedre menneskerettighedssituationen på stedet;

| 38. | erkender betydningen af yderligere foranstaltninger mod personer (målrettede sanktioner såsom indefrysning af aktiver og rejseforbud) i forbindelse med autoritære regimer, hvis dialogerne konsekvent mislykkes; |
| --- | --- |

38.

erkender betydningen af yderligere foranstaltninger mod personer (målrettede sanktioner såsom indefrysning af aktiver og rejseforbud) i forbindelse med autoritære regimer, hvis dialogerne konsekvent mislykkes;

EU's retningslinjer om menneskerettighederne

| 39. | glæder sig over Rådets vedtagelse i maj 2014 af EU's retningslinjer for menneskerettigheder vedrørende ytringsfrihed online og offline; minder imidlertid om sin opfordring til EU-Udenrigstjenesten om at skabe klarhed over processen for udvælgelse af de emner, der er omfattet af EU's retningslinjer, og til også at høre Europa-Parlamentet og civilsamfundet om dette spørgsmål forud for udvælgelse af emnerne; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over Rådets vedtagelse i maj 2014 af EU's retningslinjer for menneskerettigheder vedrørende ytringsfrihed online og offline; minder imidlertid om sin opfordring til EU-Udenrigstjenesten om at skabe klarhed over processen for udvælgelse af de emner, der er omfattet af EU's retningslinjer, og til også at høre Europa-Parlamentet og civilsamfundet om dette spørgsmål forud for udvælgelse af emnerne;

| 40. | gentager sin anmodning til NF/HR og EU-Udenrigstjenesten om at sikre en effektiv og konsekvent gennemførelse af EU's retningslinjer for den humanitære folkeret (37), herunder i forbindelse med konflikter og humanitære kriser i lande som Syrien, Irak, Libyen og Ukraine; henstiller i denne forbindelse, at EU-Udenrigstjenesten støtter civilsamfundsorganisationer, der fremmer statslige og ikke-statslige aktørers respekt for den humanitære folkeret; opfordrer i øvrigt indtrængende til, at EU aktivt anvender alle tilgængelige instrumenter til at øge statslige og ikke-statslige aktørers overholdelse af den humanitære folkeret; opfordrer EU og dets medlemsstater til at bidrage til det igangværende initiativ fra Schweiz og Den Internationale Røde Kors Komité om at styrke overholdelsen af den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

40.

gentager sin anmodning til NF/HR og EU-Udenrigstjenesten om at sikre en effektiv og konsekvent gennemførelse af EU's retningslinjer for den humanitære folkeret (37), herunder i forbindelse med konflikter og humanitære kriser i lande som Syrien, Irak, Libyen og Ukraine; henstiller i denne forbindelse, at EU-Udenrigstjenesten støtter civilsamfundsorganisationer, der fremmer statslige og ikke-statslige aktørers respekt for den humanitære folkeret; opfordrer i øvrigt indtrængende til, at EU aktivt anvender alle tilgængelige instrumenter til at øge statslige og ikke-statslige aktørers overholdelse af den humanitære folkeret; opfordrer EU og dets medlemsstater til at bidrage til det igangværende initiativ fra Schweiz og Den Internationale Røde Kors Komité om at styrke overholdelsen af den humanitære folkeret;

| 41. | understreger på det kraftigste, at det er vigtigt at sikre en systematisk vurdering af gennemførelsen af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder, herunder gennemførelsen af EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, ved hjælp af veldefinerede kriterier; mener, at der skal træffes yderligere foranstaltninger for at højne bevidstheden om retningslinjernes indhold blandt EU-Udenrigstjenestens og EU-delegationernes medarbejdere samt hos medlemsstaternes repræsentationer for at sikre, at retningslinjerne gennemføres korrekt; gentager sin opfordring til, at civilsamfunds- og menneskerettighedsorganisationerne inddrages mere aktivt i udvælgelsen og udviklingen, evalueringen og revisionen af retningslinjerne; |
| --- | --- |

41.

understreger på det kraftigste, at det er vigtigt at sikre en systematisk vurdering af gennemførelsen af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder, herunder gennemførelsen af EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, ved hjælp af veldefinerede kriterier; mener, at der skal træffes yderligere foranstaltninger for at højne bevidstheden om retningslinjernes indhold blandt EU-Udenrigstjenestens og EU-delegationernes medarbejdere samt hos medlemsstaternes repræsentationer for at sikre, at retningslinjerne gennemføres korrekt; gentager sin opfordring til, at civilsamfunds- og menneskerettighedsorganisationerne inddrages mere aktivt i udvælgelsen og udviklingen, evalueringen og revisionen af retningslinjerne;

Menneskerettigheder og demokrati i EU's eksterne politikker og instrumenter

| 42. | minder om, at EU har forpligtet sig til at sætte menneskerettigheder og demokrati i centrum for sine forbindelser med tredjelande; understreger derfor, at fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper skal støttes gennem alle EU's politikker og passende finansielle instrumenter med en ekstern dimension, herunder udvidelse og naboskabspolitik, den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik samt politikkerne for udvikling, handel, migration samt retlige og indre anliggender; fremhæver i denne forbindelse EU's nylige bestræbelser på at indføje menneskerettighedskrænkelser i sit tidlige varslingsskema i forbindelse med kriseforebyggelse; |
| --- | --- |

42.

minder om, at EU har forpligtet sig til at sætte menneskerettigheder og demokrati i centrum for sine forbindelser med tredjelande; understreger derfor, at fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper skal støttes gennem alle EU's politikker og passende finansielle instrumenter med en ekstern dimension, herunder udvidelse og naboskabspolitik, den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik samt politikkerne for udvikling, handel, migration samt retlige og indre anliggender; fremhæver i denne forbindelse EU's nylige bestræbelser på at indføje menneskerettighedskrænkelser i sit tidlige varslingsskema i forbindelse med kriseforebyggelse;

| 43. | understreger EU's traktatfæstede forpligtelse til at sikre, at alle EU's eksterne politikker og foranstaltninger udformes og gennemføres på en måde, der konsoliderer og støtter menneskerettighederne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

43.

understreger EU's traktatfæstede forpligtelse til at sikre, at alle EU's eksterne politikker og foranstaltninger udformes og gennemføres på en måde, der konsoliderer og støtter menneskerettighederne og retsstatsprincippet;

| 44. | betragter EU's eksterne finansielle instrumenter som et vigtigt redskab til at fremme og forsvare de demokratiske værdier og menneskerettighederne på verdensplan; gentager sin opfordring til forbedringer af sammenhængen i de forskellige tematiske og geografiske instrumenter; |
| --- | --- |

44.

betragter EU's eksterne finansielle instrumenter som et vigtigt redskab til at fremme og forsvare de demokratiske værdier og menneskerettighederne på verdensplan; gentager sin opfordring til forbedringer af sammenhængen i de forskellige tematiske og geografiske instrumenter;

| 45. | bemærker Kommissionens bestræbelser på at opfylde sit tilsagn om at lade bestemmelser om menneskerettigheder indgå i konsekvensanalyser til lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige forslag, gennemførelsesforanstaltninger og handelsaftaler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forbedre kvaliteten, fuldstændigheden samt opfølgningen af konsekvensanalyserne for at sikre en systematisk integration af menneskerettighedsspørgsmål; fremhæver den rolle, som civilsamfundet kan spille i denne proces; |
| --- | --- |

45.

bemærker Kommissionens bestræbelser på at opfylde sit tilsagn om at lade bestemmelser om menneskerettigheder indgå i konsekvensanalyser til lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige forslag, gennemførelsesforanstaltninger og handelsaftaler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forbedre kvaliteten, fuldstændigheden samt opfølgningen af konsekvensanalyserne for at sikre en systematisk integration af menneskerettighedsspørgsmål; fremhæver den rolle, som civilsamfundet kan spille i denne proces;

Udvidelse og naboskabspolitik

| 46. | minder om, at EU's udvidelsespolitik er et af de stærkeste værktøjer til at styrke respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper; bemærker, at udvidelsesprocessen fortsætter, selv om der på grund af forhandlingernes status og situationen i de pågældende lande ikke kan gennemføres nogen udvidelse før 2019, og glæder sig over gennemførelsen af den nye strategi for tiltrædelsesforhandlingerne vedrørende kapitlerne om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og retfærdighed, frihed og sikkerhed, som tager behørigt hensyn til den tid, der er nødvendig for at gennemføre de pågældende reformer på korrekt vis; |
| --- | --- |

46.

minder om, at EU's udvidelsespolitik er et af de stærkeste værktøjer til at styrke respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper; bemærker, at udvidelsesprocessen fortsætter, selv om der på grund af forhandlingernes status og situationen i de pågældende lande ikke kan gennemføres nogen udvidelse før 2019, og glæder sig over gennemførelsen af den nye strategi for tiltrædelsesforhandlingerne vedrørende kapitlerne om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og retfærdighed, frihed og sikkerhed, som tager behørigt hensyn til den tid, der er nødvendig for at gennemføre de pågældende reformer på korrekt vis;

| 47. | udtrykker sin bekymring over forværringen af ytrings- og mediefriheden i visse udvidelseslande og i en række lande i det europæiske naboskabsområde; understreger det presserende behov for at styrke mediernes uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til deres ejerskab i disse lande og håndtere det politiske og økonomiske pres på journalister, som ofte fører til censur og selvcensur; opfordrer Kommissionen til fortsat at overvåge og prioritere respekten for ytrings- og mediefrihed i tiltrædelsesforhandlingerne; |
| --- | --- |

47.

udtrykker sin bekymring over forværringen af ytrings- og mediefriheden i visse udvidelseslande og i en række lande i det europæiske naboskabsområde; understreger det presserende behov for at styrke mediernes uafhængighed og gennemsigtighed med hensyn til deres ejerskab i disse lande og håndtere det politiske og økonomiske pres på journalister, som ofte fører til censur og selvcensur; opfordrer Kommissionen til fortsat at overvåge og prioritere respekten for ytrings- og mediefrihed i tiltrædelsesforhandlingerne;

| 48. | beklager, at den korrekte gennemførelse af lovgivningen om beskyttelse af mindretal fortsat er en udfordring, som anført i Kommissionens udvidelsesstrategi for 2014-2015 (38); opfordrer udvidelseslandene til at styrke deres bestræbelser på at skabe en kultur, hvor mindretal accepteres, ved at forbedre deres deltagelse i beslutningsprocessen og en bedre integration i uddannelsessystemet med særlig fokus på romabørn; opfordrer indtrængende EU til gennem hele udvidelsesprocessen nøje at følge gennemførelsen af bestemmelser om beskyttelse af menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og bekæmpelsen af alle former for forskelsbehandling, herunder hadforbrydelser på grundlag af seksuel orientering; |
| --- | --- |

48.

beklager, at den korrekte gennemførelse af lovgivningen om beskyttelse af mindretal fortsat er en udfordring, som anført i Kommissionens udvidelsesstrategi for 2014-2015 (38); opfordrer udvidelseslandene til at styrke deres bestræbelser på at skabe en kultur, hvor mindretal accepteres, ved at forbedre deres deltagelse i beslutningsprocessen og en bedre integration i uddannelsessystemet med særlig fokus på romabørn; opfordrer indtrængende EU til gennem hele udvidelsesprocessen nøje at følge gennemførelsen af bestemmelser om beskyttelse af menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og bekæmpelsen af alle former for forskelsbehandling, herunder hadforbrydelser på grundlag af seksuel orientering;

| 49. | bemærker med bekymring den forværring af den demokratiske politiske kultur i visse kandidatlande og potentielle kandidatlande og i en række europæiske nabolande; minder om, at god regeringsførelse, respekt for retsstaten, ytringsfrihed og menneskerettigheder, politisk dialog og gennemførelsen af kompromis og inklusion af alle interessenter i beslutningsprocessen udgør kernen i et demokratisk styre; bemærker ligeledes med bekymring de utilstrækkelige fremskridt, der er gjort i udvidelseslandene med hensyn til at forbedre retsvæsenets uafhængighed og bekæmpe korruption; tilslutter sig Kommissionens opfordring til udvidelseslandene om at tilvejebringe en veldokumenteret resultatliste over undersøgelser, retsforfølgelser og domfældelser; |
| --- | --- |

49.

bemærker med bekymring den forværring af den demokratiske politiske kultur i visse kandidatlande og potentielle kandidatlande og i en række europæiske nabolande; minder om, at god regeringsførelse, respekt for retsstaten, ytringsfrihed og menneskerettigheder, politisk dialog og gennemførelsen af kompromis og inklusion af alle interessenter i beslutningsprocessen udgør kernen i et demokratisk styre; bemærker ligeledes med bekymring de utilstrækkelige fremskridt, der er gjort i udvidelseslandene med hensyn til at forbedre retsvæsenets uafhængighed og bekæmpe korruption; tilslutter sig Kommissionens opfordring til udvidelseslandene om at tilvejebringe en veldokumenteret resultatliste over undersøgelser, retsforfølgelser og domfældelser;

| 50. | minder i forbindelse med den igangværende revision af den europæiske naboskabspolitik om, at TEU fastslår, at Unionen skal udvikle særlige forbindelser med sine nabolande, der bygger på Unionens værdier, herunder respekt for menneskerettighederne og demokratiet (39); minder også om, at EU efter det arabiske forår i 2011 har omdefineret sin politik over for nabolandene på grundlag af princippet om »mere for mere«, hvis formål er at styrke demokratiske institutioner og fremme menneskerettighederne; understreger, at de betydelige udfordringer, som EU's nabolande har oplevet i de seneste år, såsom øget ustabilitet og konflikten i Mellemøsten og Nordafrika, ekstremister og jihadistiske grupper, der udnytter denne situation, samt de menneskelige lidelser som følge af Ruslands handlinger beviser, at respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper er blevet væsentligt berørt; |
| --- | --- |

50.

minder i forbindelse med den igangværende revision af den europæiske naboskabspolitik om, at TEU fastslår, at Unionen skal udvikle særlige forbindelser med sine nabolande, der bygger på Unionens værdier, herunder respekt for menneskerettighederne og demokratiet (39); minder også om, at EU efter det arabiske forår i 2011 har omdefineret sin politik over for nabolandene på grundlag af princippet om »mere for mere«, hvis formål er at styrke demokratiske institutioner og fremme menneskerettighederne; understreger, at de betydelige udfordringer, som EU's nabolande har oplevet i de seneste år, såsom øget ustabilitet og konflikten i Mellemøsten og Nordafrika, ekstremister og jihadistiske grupper, der udnytter denne situation, samt de menneskelige lidelser som følge af Ruslands handlinger beviser, at respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper er blevet væsentligt berørt;

| 51. | udtrykker derfor sin overbevisning om, at den reviderede europæiske naboskabspolitik fortsat bør sætte fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper i centrum; gentager, at fremme af menneskerettigheder og demokrati samtidig er af interesse for både partnerlande og EU; |
| --- | --- |

51.

udtrykker derfor sin overbevisning om, at den reviderede europæiske naboskabspolitik fortsat bør sætte fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper i centrum; gentager, at fremme af menneskerettigheder og demokrati samtidig er af interesse for både partnerlande og EU;

| 52. | understreger, at EU fortsat aktivt bør støtte demokratiske og effektive menneskerettighedsinstitutioner, civilsamfund og frie medier i nabolandene; glæder sig i denne forbindelse over den fortsat betydelige støtte under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) og naboskabsfaciliteten vedrørende civilsamfundet; glæder sig ligeledes over den konsekvente og effektive inddragelse af Den Europæiske Demokratifond (EED) i de østlige og sydlige nabolande med henblik på fremme af demokrati og respekt for de grundlæggende rettigheder og friheder, som anført i Parlamentets første evalueringsrapport om Den Europæiske Demokratifond (40); tilskynder kraftigt EU og medlemsstaterne til fortsat at skabe stærke incitamenter til og dele erfaringer fra deres egne overgangprocesser med henblik på at støtte demokratiske reformer i EU's nabolande; |
| --- | --- |

52.

understreger, at EU fortsat aktivt bør støtte demokratiske og effektive menneskerettighedsinstitutioner, civilsamfund og frie medier i nabolandene; glæder sig i denne forbindelse over den fortsat betydelige støtte under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) og naboskabsfaciliteten vedrørende civilsamfundet; glæder sig ligeledes over den konsekvente og effektive inddragelse af Den Europæiske Demokratifond (EED) i de østlige og sydlige nabolande med henblik på fremme af demokrati og respekt for de grundlæggende rettigheder og friheder, som anført i Parlamentets første evalueringsrapport om Den Europæiske Demokratifond (40); tilskynder kraftigt EU og medlemsstaterne til fortsat at skabe stærke incitamenter til og dele erfaringer fra deres egne overgangprocesser med henblik på at støtte demokratiske reformer i EU's nabolande;

| 53. | fastholder, at det er absolut afgørende at standse den russiske aggression i Ukraine og sikre stabilitet og respekt for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

53.

fastholder, at det er absolut afgørende at standse den russiske aggression i Ukraine og sikre stabilitet og respekt for menneskerettighederne;

Menneskerettigheder gennem handel

| 54. | gentager sin støtte til en systematisk indførelse af menneskerettighedsklausuler i alle internationale aftaler mellem EU og tredjelande, under hensyntagen til bl.a. den europæiske sociale dialog og ILO's arbejdsstandarder; opfordrer Kommissionen til effektivt og systematisk at overvåge og vurdere gennemførelsen af menneskerettighedsklausulerne og til regelmæssigt at aflægge rapport til Parlamentet om partnerlandenes respekt for menneskerettighederne; glæder sig over Rådets mere systematiske anvendelse af restriktive foranstaltninger over for tredjelande, der bevidst krænker menneskerettighederne; anbefaler i denne henseende, at EU, når der konstateres en grov krænkelse af menneskerettighederne i et tredjeland, med hvilket der er indgået en aftale, tager konkrete skridt til at gennemføre de passende foranstaltninger, der er fastsat i menneskerettighedsklausulerne; |
| --- | --- |

54.

gentager sin støtte til en systematisk indførelse af menneskerettighedsklausuler i alle internationale aftaler mellem EU og tredjelande, under hensyntagen til bl.a. den europæiske sociale dialog og ILO's arbejdsstandarder; opfordrer Kommissionen til effektivt og systematisk at overvåge og vurdere gennemførelsen af menneskerettighedsklausulerne og til regelmæssigt at aflægge rapport til Parlamentet om partnerlandenes respekt for menneskerettighederne; glæder sig over Rådets mere systematiske anvendelse af restriktive foranstaltninger over for tredjelande, der bevidst krænker menneskerettighederne; anbefaler i denne henseende, at EU, når der konstateres en grov krænkelse af menneskerettighederne i et tredjeland, med hvilket der er indgået en aftale, tager konkrete skridt til at gennemføre de passende foranstaltninger, der er fastsat i menneskerettighedsklausulerne;

| 55. | glæder sig over ikrafttrædelsen af den nye generelle præferenceordning (GSP) (forordning (EU) nr. 978/2012) den 1. januar 2014; noterer sig med tilfredshed, at 14 lande ved udgangen af 2014 har fået tildelt GSP Plus-præferencer, og minder om, at landene er forpligtet til at opretholde ratificeringen af de 27 internationale konventioner samt til at overvåge deres effektive gennemførelse i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i disse konventioner samt af EU; ser frem til Kommissionens oprigtige og gennemsigtige vurdering af forholdene og til, at Kommissionen inden udgangen af 2015 aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om status for ratificeringen og den effektive gennemførelse konventionerne i de lande, som er blevet indrømmet GSP Plus-præferencer; gentager sin henstilling om, at Romstatutten bliver tilføjet til en kommende liste over konventioner; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over ikrafttrædelsen af den nye generelle præferenceordning (GSP) (forordning (EU) nr. 978/2012) den 1. januar 2014; noterer sig med tilfredshed, at 14 lande ved udgangen af 2014 har fået tildelt GSP Plus-præferencer, og minder om, at landene er forpligtet til at opretholde ratificeringen af de 27 internationale konventioner samt til at overvåge deres effektive gennemførelse i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i disse konventioner samt af EU; ser frem til Kommissionens oprigtige og gennemsigtige vurdering af forholdene og til, at Kommissionen inden udgangen af 2015 aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om status for ratificeringen og den effektive gennemførelse konventionerne i de lande, som er blevet indrømmet GSP Plus-præferencer; gentager sin henstilling om, at Romstatutten bliver tilføjet til en kommende liste over konventioner;

Erhvervslivet og menneskerettighederne

| 56. | mener, at handel og menneskerettigheder kan gå hånd i hånd, og at erhvervslivet spiller en vigtig rolle for at fremme menneskerettigheder og demokrati; er af den opfattelse, at fremme af menneskerettighederne bør være baseret på samarbejde mellem regeringen og den private sektor; bekræfter i denne forbindelse, at europæiske virksomheder bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at deres aktiviteter i tredjelande overholder menneskerettighedsstandarderne; gentager desuden betydningen af, at EU fremmer virksomhedernes sociale ansvar, og at europæiske virksomheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme internationale standarder for erhvervslivet og menneskerettigheder; opfordrer endvidere EU til at spille en aktiv rolle ved det 12. møde i FN-arbejdsgruppen om menneskerettigheder og transnationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder og til at støtte bestræbelserne på at bringe deres politik på linje med OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder; opfordrer EU og dets medlemsstater til at engagere sig i debatten om et retligt bindende internationalt instrument for erhvervslivet og menneskerettighederne i FN-regi; |
| --- | --- |

56.

mener, at handel og menneskerettigheder kan gå hånd i hånd, og at erhvervslivet spiller en vigtig rolle for at fremme menneskerettigheder og demokrati; er af den opfattelse, at fremme af menneskerettighederne bør være baseret på samarbejde mellem regeringen og den private sektor; bekræfter i denne forbindelse, at europæiske virksomheder bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at deres aktiviteter i tredjelande overholder menneskerettighedsstandarderne; gentager desuden betydningen af, at EU fremmer virksomhedernes sociale ansvar, og at europæiske virksomheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme internationale standarder for erhvervslivet og menneskerettigheder; opfordrer endvidere EU til at spille en aktiv rolle ved det 12. møde i FN-arbejdsgruppen om menneskerettigheder og transnationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder og til at støtte bestræbelserne på at bringe deres politik på linje med OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder; opfordrer EU og dets medlemsstater til at engagere sig i debatten om et retligt bindende internationalt instrument for erhvervslivet og menneskerettighederne i FN-regi;

| 57. | mener i betragtning af ovenstående, at EU-Udenrigstjenesten bør kræve, at EU-delegationerne indleder en dialog med EU-virksomheder, der opererer i tredjelande, for at sikre respekt for menneskerettighederne i deres erhvervsmæssige aktiviteter; gentager desuden sit krav om, at EU-delegationerne skal medtage respekt for menneskerettighederne i virksomheden som en prioritet i deres lokale indkaldelser af forslag under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), og at EU-delegationerne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte menneskerettighedsforkæmpere i overensstemmelse med EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

57.

mener i betragtning af ovenstående, at EU-Udenrigstjenesten bør kræve, at EU-delegationerne indleder en dialog med EU-virksomheder, der opererer i tredjelande, for at sikre respekt for menneskerettighederne i deres erhvervsmæssige aktiviteter; gentager desuden sit krav om, at EU-delegationerne skal medtage respekt for menneskerettighederne i virksomheden som en prioritet i deres lokale indkaldelser af forslag under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), og at EU-delegationerne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at beskytte menneskerettighedsforkæmpere i overensstemmelse med EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere;

| 58. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at aflægge rapport om EU-medlemsstaternes gennemførelse af FN's vejledende principper om erhvervsliv og menneskerettigheder (41) inden udgangen af 2015; |
| --- | --- |

58.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at aflægge rapport om EU-medlemsstaternes gennemførelse af FN's vejledende principper om erhvervsliv og menneskerettigheder (41) inden udgangen af 2015;

| 59. | opfordrer til en fælles EU-indsats med henblik på at løse problemet med land grabbing gennem fremme af passende foranstaltninger til forebyggelse af dette fænomen i de berørte lande og blandt EU-virksomheder og andre europæiske virksomheder, der er til stede i disse lande; |
| --- | --- |

59.

opfordrer til en fælles EU-indsats med henblik på at løse problemet med land grabbing gennem fremme af passende foranstaltninger til forebyggelse af dette fænomen i de berørte lande og blandt EU-virksomheder og andre europæiske virksomheder, der er til stede i disse lande;

| 60. | opfordrer EU til at udvikle et pilotprojekt om menneskerettighedernes udelelighed, jordspørgsmål (land grabbing og tvangsudsættelser) og sammenhængen i EU's politikker på dette område; opfordrer EU til at aflægge rapport om sine overvejelser om tiltrædelse af den valgfrie protokol til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet i EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2015-2019; |
| --- | --- |

60.

opfordrer EU til at udvikle et pilotprojekt om menneskerettighedernes udelelighed, jordspørgsmål (land grabbing og tvangsudsættelser) og sammenhængen i EU's politikker på dette område; opfordrer EU til at aflægge rapport om sine overvejelser om tiltrædelse af den valgfrie protokol til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder i overensstemmelse med de tilsagn, der blev givet i EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2015-2019;

Menneskerettighederne og udvikling

| 61. | mener, at udviklingssamarbejde og fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper bør gå hånd i hånd; minder i denne forbindelse om, at FN har erklæret, at i mangel af en menneskerettighedsbaseret tilgang kan udviklingsmålene ikke nås fuldt ud; minder desuden om, at EU har forpligtet sig til at støtte partnerlande under hensyntagen til deres udviklingssituation og deres fremskridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati; tilskynder til, at der indføres klart definerede resultatrammer i alle instrumenter for at sikre inklusion af marginaliserede og sårbare grupper og for at integrere en menneskerettighedsbaseret tilgang i disse instrumenter; |
| --- | --- |

61.

mener, at udviklingssamarbejde og fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper bør gå hånd i hånd; minder i denne forbindelse om, at FN har erklæret, at i mangel af en menneskerettighedsbaseret tilgang kan udviklingsmålene ikke nås fuldt ud; minder desuden om, at EU har forpligtet sig til at støtte partnerlande under hensyntagen til deres udviklingssituation og deres fremskridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati; tilskynder til, at der indføres klart definerede resultatrammer i alle instrumenter for at sikre inklusion af marginaliserede og sårbare grupper og for at integrere en menneskerettighedsbaseret tilgang i disse instrumenter;

| 62. | glæder sig over arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettigheder, herunder kvinders og pigers rettigheder, til EU's udviklingssamarbejde, som blev offentliggjort i april 2014 og hilst velkommen af Rådet; opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af den rettighedsbaserede tilgang og sikre, at menneskerettighederne og udviklingssamarbejdet gensidigt styrker hinanden på stedet; anmoder Kommissionen om at foretage en gennemsigtig og offentlig vurdering af gennemførelsen af EU's værktøjskasse til en rettighedsbaseret tilgang; opfordrer indtrængende EU til at styrke sin rolle som en stærk forsvarer af menneskerettighederne i verden gennem effektiv, konsekvent og velovervejet brug af alle tilgængelige redskaber til fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og menneskerettighedsforkæmpere og øget effektivitet af EU's udviklingsbistandspolitik i overensstemmelse med det nye mål nr. 16 for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

62.

glæder sig over arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettigheder, herunder kvinders og pigers rettigheder, til EU's udviklingssamarbejde, som blev offentliggjort i april 2014 og hilst velkommen af Rådet; opfordrer Kommissionen til at overvåge gennemførelsen af den rettighedsbaserede tilgang og sikre, at menneskerettighederne og udviklingssamarbejdet gensidigt styrker hinanden på stedet; anmoder Kommissionen om at foretage en gennemsigtig og offentlig vurdering af gennemførelsen af EU's værktøjskasse til en rettighedsbaseret tilgang; opfordrer indtrængende EU til at styrke sin rolle som en stærk forsvarer af menneskerettighederne i verden gennem effektiv, konsekvent og velovervejet brug af alle tilgængelige redskaber til fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og menneskerettighedsforkæmpere og øget effektivitet af EU's udviklingsbistandspolitik i overensstemmelse med det nye mål nr. 16 for bæredygtig udvikling;

| 63. | glæder sig over vedtagelsen af en ambitiøs 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling på FN's særlige topmøde i New York samt den ledende rolle, som EU har spillet i denne proces, og navnlig inddragelsen af EU's grundlæggende værdier som menneskerettigheder og god regeringsførelse; noterer sig med tilfredshed, at den nye dagsorden er klart forankret i forpligtelser på menneskerettighedsområdet, og at dens 17 mål og 169 delmål sigter mod at gennemføre menneskerettigheder for alle; deler den vision, der ligger til grund for dette dokument, om en verden med universel respekt for menneskerettighederne og den menneskelige værdighed, retsstatsprincippet, retfærdighed, lighed og ikke-forskelsbehandling samt respekt for race, etnisk og kulturel mangfoldighed og lige muligheder, som giver mulighed for fuld udfoldelse af det menneskelige potentiale og bidrager til at skabe fælles velstand; understreger behovet for at sikre, at 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, dens overvågningsforanstaltninger og dens fremtidige gennemførelse af alle interessenter, herunder civilsamfundet og den private sektor, understøttes af tilgange, der er baseret på menneskerettighederne og ligestilling mellem kønnene, samt af målene om udryddelse af fattigdom, begrænsning af uligheder og social udstødelse og demokratisering af økonomien; |
| --- | --- |

63.

glæder sig over vedtagelsen af en ambitiøs 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling på FN's særlige topmøde i New York samt den ledende rolle, som EU har spillet i denne proces, og navnlig inddragelsen af EU's grundlæggende værdier som menneskerettigheder og god regeringsførelse; noterer sig med tilfredshed, at den nye dagsorden er klart forankret i forpligtelser på menneskerettighedsområdet, og at dens 17 mål og 169 delmål sigter mod at gennemføre menneskerettigheder for alle; deler den vision, der ligger til grund for dette dokument, om en verden med universel respekt for menneskerettighederne og den menneskelige værdighed, retsstatsprincippet, retfærdighed, lighed og ikke-forskelsbehandling samt respekt for race, etnisk og kulturel mangfoldighed og lige muligheder, som giver mulighed for fuld udfoldelse af det menneskelige potentiale og bidrager til at skabe fælles velstand; understreger behovet for at sikre, at 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, dens overvågningsforanstaltninger og dens fremtidige gennemførelse af alle interessenter, herunder civilsamfundet og den private sektor, understøttes af tilgange, der er baseret på menneskerettighederne og ligestilling mellem kønnene, samt af målene om udryddelse af fattigdom, begrænsning af uligheder og social udstødelse og demokratisering af økonomien;

| 64. | understreger betydningen af udviklingsvenlig politikkohærens for opfyldelsen af den nye dagsorden for bæredygtig udvikling; påpeger, at den menneskerettighedsbaserede tilgang bør føre til en dybere forståelse af udviklingsvenlig politikkohærens, eftersom der ikke kan gøres fremskridt hen imod bæredygtig udvikling og udryddelse af fattigdom, medmindre der tages fat på hindringerne for virkeliggørelsen af rettigheder; |
| --- | --- |

64.

understreger betydningen af udviklingsvenlig politikkohærens for opfyldelsen af den nye dagsorden for bæredygtig udvikling; påpeger, at den menneskerettighedsbaserede tilgang bør føre til en dybere forståelse af udviklingsvenlig politikkohærens, eftersom der ikke kan gøres fremskridt hen imod bæredygtig udvikling og udryddelse af fattigdom, medmindre der tages fat på hindringerne for virkeliggørelsen af rettigheder;

| 65. | gentager det presserende behov for at tackle den globale udfordring vedrørende fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme; opfordrer til en ambitiøs, langsigtet politisk strategi og handlingsplan for global sundhed, innovation og adgang til lægemidler, der bl.a. omfatter investeringer i forskning og udvikling, med henblik på at beskytte retten til en sådan levefod, som er tilstrækkelig til alle menneskers sundhed og velvære, uden forskelsbehandling på grundlag af race, religion, politisk overbevisning eller økonomisk eller social situation, kønsidentitet eller seksuel orientering; |
| --- | --- |

65.

gentager det presserende behov for at tackle den globale udfordring vedrørende fattigdomsrelaterede og oversete sygdomme; opfordrer til en ambitiøs, langsigtet politisk strategi og handlingsplan for global sundhed, innovation og adgang til lægemidler, der bl.a. omfatter investeringer i forskning og udvikling, med henblik på at beskytte retten til en sådan levefod, som er tilstrækkelig til alle menneskers sundhed og velvære, uden forskelsbehandling på grundlag af race, religion, politisk overbevisning eller økonomisk eller social situation, kønsidentitet eller seksuel orientering;

| 66. | påpeger, at Addis Abeba-handlingsplanen forpligter til at gennemføre en universel social mindstebeskyttelse, universel sygesikring og grundlæggende offentlige ydelser for alle, herunder sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

66.

påpeger, at Addis Abeba-handlingsplanen forpligter til at gennemføre en universel social mindstebeskyttelse, universel sygesikring og grundlæggende offentlige ydelser for alle, herunder sundhed og uddannelse;

| 67. | ser positivt på vejledningen om terrorbekæmpelse, som er udarbejdet af EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen og godkendt af Rådet med henblik på at sikre respekt for menneskerettighederne i planlægningen og gennemførelsen af bistandsprojekter til bekæmpelse af terrorisme sammen med tredjelande; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at sikre en effektiv gennemførelse af vejledningen, indledningsvis gennem en omfattende udbredelse; minder i denne forbindelse om, at respekten for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder er grundlaget for vellykkede terrorbekæmpelsespolitikker, herunder anvendelse af digitale teknologier; støtter den internationale indsats for at sætte en stopper for de menneskerettighedskrænkelser, som bliver begået af ISIS/Da'esh; |
| --- | --- |

67.

ser positivt på vejledningen om terrorbekæmpelse, som er udarbejdet af EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen og godkendt af Rådet med henblik på at sikre respekt for menneskerettighederne i planlægningen og gennemførelsen af bistandsprojekter til bekæmpelse af terrorisme sammen med tredjelande; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at sikre en effektiv gennemførelse af vejledningen, indledningsvis gennem en omfattende udbredelse; minder i denne forbindelse om, at respekten for de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder er grundlaget for vellykkede terrorbekæmpelsespolitikker, herunder anvendelse af digitale teknologier; støtter den internationale indsats for at sætte en stopper for de menneskerettighedskrænkelser, som bliver begået af ISIS/Da'esh;

Oprindelige folks rettigheder

| 68. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte revisionen af mandatet til ekspertmekanismen vedrørende oprindelige folks rettigheder i tråd med slutdokumentet fra verdenskonferencen om oprindelige folk (FN's Generalforsamlings resolution 69/2 (42)) med henblik på at overvåge, evaluere og forbedre implementeringen af FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at kræve, at alle mandatindehavere under de særlige procedurer er særligt opmærksomme på spørgsmål vedrørende kvinder og piger tilhørende oprindelige folk, og at de systematisk aflægger rapport herom til UNHRC; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til aktivt at støtte udviklingen af den systemdækkende handlingsplan for oprindelige folk, som FN's Generalforsamling har anmodet om i sin resolution af september 2014, navnlig hvad angår organisering af regelmæssige høringer af oprindelige folk som led i denne proces; beklager dybt, at personer, der er ramt af psykiske lidelser, i nogle dele af Vestafrika lænkes til træer i skovene eller efterlades på gaden, hvilket er en udbredt praksis, som accepteres af lokalsamfundene; |
| --- | --- |

68.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte revisionen af mandatet til ekspertmekanismen vedrørende oprindelige folks rettigheder i tråd med slutdokumentet fra verdenskonferencen om oprindelige folk (FN's Generalforsamlings resolution 69/2 (42)) med henblik på at overvåge, evaluere og forbedre implementeringen af FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at kræve, at alle mandatindehavere under de særlige procedurer er særligt opmærksomme på spørgsmål vedrørende kvinder og piger tilhørende oprindelige folk, og at de systematisk aflægger rapport herom til UNHRC; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til aktivt at støtte udviklingen af den systemdækkende handlingsplan for oprindelige folk, som FN's Generalforsamling har anmodet om i sin resolution af september 2014, navnlig hvad angår organisering af regelmæssige høringer af oprindelige folk som led i denne proces; beklager dybt, at personer, der er ramt af psykiske lidelser, i nogle dele af Vestafrika lænkes til træer i skovene eller efterlades på gaden, hvilket er en udbredt praksis, som accepteres af lokalsamfundene;

EU's indsats i forbindelse med migration og flygtninge

| 69. | udtrykker sin dybe bekymring over og solidaritet med det store antal flygtninge og migranter, der udsættes for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, og som er ofre for konflikter, forfølgelse, forvaltningsproblemer og netværk, der organiserer ulovlig indvandring, menneskehandel, menneskesmugling, ekstremistiske grupper og kriminelle bander; udtrykker ligeledes sin dybe beklagelse over det tragiske tab af menneskeliv blandt dem, som forsøger at nå frem til EU's grænser; |
| --- | --- |

69.

udtrykker sin dybe bekymring over og solidaritet med det store antal flygtninge og migranter, der udsættes for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, og som er ofre for konflikter, forfølgelse, forvaltningsproblemer og netværk, der organiserer ulovlig indvandring, menneskehandel, menneskesmugling, ekstremistiske grupper og kriminelle bander; udtrykker ligeledes sin dybe beklagelse over det tragiske tab af menneskeliv blandt dem, som forsøger at nå frem til EU's grænser;

| 70. | understreger det presserende behov for at håndtere de grundlæggende årsager til migrationsstrømmene og således for at tage fat på den eksterne dimension af flygtningekrisen, herunder ved at finde bæredygtige løsninger på konflikter i vores nabolande gennem opbygning af samarbejde og partnerskaber med de pågældende tredjelande og gennem EU's eksterne politikker; understreger behovet for en omfattende menneskerettighedsbaseret tilgang til migration, og opfordrer EU til at styrke sit samarbejde med FN, herunder dets agenturer, samt med regionale organisationer, regeringer og NGO'er for at håndtere de grundlæggende årsager til migrationsstrømmene og forbedre situationen i de flygtningelejre, som er placeret tæt ved konfliktområderne; gentager sin opfordring til EU om at sikre, at al samarbejde på migrationsområdet og alle tilbagetagelsesaftaler med lande uden for EU overholder folkeretten; minder om, at en samlet strategi for migration er tæt forbundet med udviklingspolitikken og den humanitære bistandspolitik, herunder etablering af humanitære korridorer og levering af humanitære visa og andre eksterne politikker; noterer sig den EU-ledede flådestyrkes operation (EUNAVFOR MED) mod smuglere og menneskehandlere i Middelhavsområdet; understreger endvidere det akutte behov for at udvikle stærkere politikker på EU-plan for at imødegå de presserende problemer i forbindelse med migranter og flygtninge og finde en effektiv, fair og bæredygtig mekanisme til byrdefordeling mellem medlemsstaterne; fremhæver de foranstaltninger, som Kommissionen foreslog den 9. september 2015 til at løse flygtningekrisen, såsom den planlagte revision af Dublinforordningen; |
| --- | --- |

70.

understreger det presserende behov for at håndtere de grundlæggende årsager til migrationsstrømmene og således for at tage fat på den eksterne dimension af flygtningekrisen, herunder ved at finde bæredygtige løsninger på konflikter i vores nabolande gennem opbygning af samarbejde og partnerskaber med de pågældende tredjelande og gennem EU's eksterne politikker; understreger behovet for en omfattende menneskerettighedsbaseret tilgang til migration, og opfordrer EU til at styrke sit samarbejde med FN, herunder dets agenturer, samt med regionale organisationer, regeringer og NGO'er for at håndtere de grundlæggende årsager til migrationsstrømmene og forbedre situationen i de flygtningelejre, som er placeret tæt ved konfliktområderne; gentager sin opfordring til EU om at sikre, at al samarbejde på migrationsområdet og alle tilbagetagelsesaftaler med lande uden for EU overholder folkeretten; minder om, at en samlet strategi for migration er tæt forbundet med udviklingspolitikken og den humanitære bistandspolitik, herunder etablering af humanitære korridorer og levering af humanitære visa og andre eksterne politikker; noterer sig den EU-ledede flådestyrkes operation (EUNAVFOR MED) mod smuglere og menneskehandlere i Middelhavsområdet; understreger endvidere det akutte behov for at udvikle stærkere politikker på EU-plan for at imødegå de presserende problemer i forbindelse med migranter og flygtninge og finde en effektiv, fair og bæredygtig mekanisme til byrdefordeling mellem medlemsstaterne; fremhæver de foranstaltninger, som Kommissionen foreslog den 9. september 2015 til at løse flygtningekrisen, såsom den planlagte revision af Dublinforordningen;

| 71. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge deres støtte til kampen mod menneskehandel gennem eksterne politikker, idet der især fokuseres på at beskytte ofrene og især mindreårige; er overbevist om, at EU bør styrke samarbejdet med tredjelande og andre relevante aktører med henblik på at bidrage til udveksling af god praksis og optrævling af internationale netværk af menneskehandlere; minder om behovet for, at alle EU's medlemsstater gennemfører EU-direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor (43) samt strategien for bekæmpelse af menneskehandel 2012-2016 (44); |
| --- | --- |

71.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge deres støtte til kampen mod menneskehandel gennem eksterne politikker, idet der især fokuseres på at beskytte ofrene og især mindreårige; er overbevist om, at EU bør styrke samarbejdet med tredjelande og andre relevante aktører med henblik på at bidrage til udveksling af god praksis og optrævling af internationale netværk af menneskehandlere; minder om behovet for, at alle EU's medlemsstater gennemfører EU-direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor (43) samt strategien for bekæmpelse af menneskehandel 2012-2016 (44);

| 72. | påpeger, at 17,5 millioner mennesker i 2014 blev fordrevet som følge af klimarelaterede katastrofer; påpeger, at disse bevægelser især rammer områder syd for Europa, der er mest udsat for konsekvenserne af klimaændringerne; påpeger, at 85 % af disse bevægelser sker i udviklingslandene, hovedsagelig inden for ét land eller i dele af lande; påpeger, at EU's medlemsstater i henhold til årtusindudviklingsmålene har forpligtet sig til at afsætte 0,7 % af BNP til udviklingsbistand; |
| --- | --- |

72.

påpeger, at 17,5 millioner mennesker i 2014 blev fordrevet som følge af klimarelaterede katastrofer; påpeger, at disse bevægelser især rammer områder syd for Europa, der er mest udsat for konsekvenserne af klimaændringerne; påpeger, at 85 % af disse bevægelser sker i udviklingslandene, hovedsagelig inden for ét land eller i dele af lande; påpeger, at EU's medlemsstater i henhold til årtusindudviklingsmålene har forpligtet sig til at afsætte 0,7 % af BNP til udviklingsbistand;

| 73. | kræver, at EU deltager aktivt i debatten om begrebet »klimaflygtning«, herunder om en eventuel juridisk definition deraf i folkeretten eller i andre retligt bindende internationale aftaler; |
| --- | --- |

73.

kræver, at EU deltager aktivt i debatten om begrebet »klimaflygtning«, herunder om en eventuel juridisk definition deraf i folkeretten eller i andre retligt bindende internationale aftaler;

| 74. | gentager sin opfordring til en fælles EU-holdning til brugen af væbnede droner, som sikrer overholdelse af menneskerettighederne og den humanitære folkeret og tager fat på spørgsmål såsom de retlige rammer, proportionalitet, ansvarsplacering, beskyttelse af civile og gennemsigtighed; opfordrer endnu en gang EU til at forbyde udvikling, fremstilling og anvendelse af fuldautomatiske våben, som gør det muligt at udføre angreb uden menneskelig indblanding; opfordrer EU til at modsætte sig og forbyde praksis med udenretslige målrettede drab og til at forpligte sig til at sikre passende foranstaltninger i overensstemmelse med nationale og internationale retlige forpligtelser, hvis der er rimelig grund til at antage, at en enkeltperson eller en gruppering inden for deres jurisdiktion kan have forbindelse med ulovlige målrettede drab i udlandet; |
| --- | --- |

74.

gentager sin opfordring til en fælles EU-holdning til brugen af væbnede droner, som sikrer overholdelse af menneskerettighederne og den humanitære folkeret og tager fat på spørgsmål såsom de retlige rammer, proportionalitet, ansvarsplacering, beskyttelse af civile og gennemsigtighed; opfordrer endnu en gang EU til at forbyde udvikling, fremstilling og anvendelse af fuldautomatiske våben, som gør det muligt at udføre angreb uden menneskelig indblanding; opfordrer EU til at modsætte sig og forbyde praksis med udenretslige målrettede drab og til at forpligte sig til at sikre passende foranstaltninger i overensstemmelse med nationale og internationale retlige forpligtelser, hvis der er rimelig grund til at antage, at en enkeltperson eller en gruppering inden for deres jurisdiktion kan have forbindelse med ulovlige målrettede drab i udlandet;

Internationale kulturelle og sportslige begivenheder og menneskerettigheder

| 75. | er alvorligt bekymret over, at autoritære stater, hvor menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder krænkes, er vært for visse store sportslige begivenheder; understreger behovet for oplysningskampagner blandt befolkningen om behovet for at sikre menneskerettighedsbestemmelser i forbindelse med sportsbegivenheder, herunder problemet med tvungen prostitution og menneskehandel; opfordrer EU og dets medlemsstater til at samarbejde med UNHCR og andre multilaterale fora samt med nationale sportsforbund, erhvervslivets aktører og civilsamfundsorganisationer for at sikre fuld overholdelse af menneskerettighederne i forbindelse med sådanne begivenheder, bl.a. ved at være et af de afgørende kriterier for tildeling af store internationale sportsbegivenheder; retter i denne forbindelse især opmærksomheden mod de kommende FIFA-verdensmesterskaber i Rusland i 2018 og Qatar i 2022 og de olympiske lege i Beijing i 2022; |
| --- | --- |

75.

er alvorligt bekymret over, at autoritære stater, hvor menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder krænkes, er vært for visse store sportslige begivenheder; understreger behovet for oplysningskampagner blandt befolkningen om behovet for at sikre menneskerettighedsbestemmelser i forbindelse med sportsbegivenheder, herunder problemet med tvungen prostitution og menneskehandel; opfordrer EU og dets medlemsstater til at samarbejde med UNHCR og andre multilaterale fora samt med nationale sportsforbund, erhvervslivets aktører og civilsamfundsorganisationer for at sikre fuld overholdelse af menneskerettighederne i forbindelse med sådanne begivenheder, bl.a. ved at være et af de afgørende kriterier for tildeling af store internationale sportsbegivenheder; retter i denne forbindelse især opmærksomheden mod de kommende FIFA-verdensmesterskaber i Rusland i 2018 og Qatar i 2022 og de olympiske lege i Beijing i 2022;

EU's indsats i multilaterale organisationer

| 76. | gentager sin fulde støtte til EU's stærke engagement for at fremme menneskerettighederne og de demokratiske principper gennem samarbejde med FN og dets særorganisationer, Europarådet, OSCE og OECD i overensstemmelse med artikel 21 og 220 i TEU; glæder sig derfor over vedtagelsen af målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

76.

gentager sin fulde støtte til EU's stærke engagement for at fremme menneskerettighederne og de demokratiske principper gennem samarbejde med FN og dets særorganisationer, Europarådet, OSCE og OECD i overensstemmelse med artikel 21 og 220 i TEU; glæder sig derfor over vedtagelsen af målene for bæredygtig udvikling;

| 77. | gentager desuden, at det er vigtigt, at EU aktivt og vedholdende deltager i alle FN's menneskerettighedsmekanismer, navnlig den tredje komité under FN's Generalforsamling og FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC); anerkender den indsats, som EU-Udenrigstjenesten, EU-delegationerne i New York og Genève og EU's medlemsstater har gjort for at øge EU's kohærens vedrørende menneskerettighedsspørgsmål på FN-niveau; opfordrer EU til at øge sin indsats for at gøre sine synspunkter gældende, bl.a. ved at intensivere den tiltagende praksis med tværregionale initiativer og ved at være med til at støtte resolutioner og gå i brechen for dem; |
| --- | --- |

77.

gentager desuden, at det er vigtigt, at EU aktivt og vedholdende deltager i alle FN's menneskerettighedsmekanismer, navnlig den tredje komité under FN's Generalforsamling og FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC); anerkender den indsats, som EU-Udenrigstjenesten, EU-delegationerne i New York og Genève og EU's medlemsstater har gjort for at øge EU's kohærens vedrørende menneskerettighedsspørgsmål på FN-niveau; opfordrer EU til at øge sin indsats for at gøre sine synspunkter gældende, bl.a. ved at intensivere den tiltagende praksis med tværregionale initiativer og ved at være med til at støtte resolutioner og gå i brechen for dem;

| 78. | opfordrer til respekt for Vestsaharas befolknings grundlæggende rettigheder, herunder foreningsfrihed, ytringsfrihed og forsamlingsfrihed; kræver løsladelse af alle sahariske politiske fanger; kræver, at parlamentsmedlemmer, uafhængige observatører, NGO'er og pressen får adgang til Vestsaharas områder; opfordrer indtrængende FN til at give MINURSO et menneskerettighedsmandat på linje med alle andre af FN's fredsbevarende missioner rundt om i verden; støtter en retfærdig og varig løsning på konflikten i Vestsahara på grundlag af princippet om det sahariske folks ret til selvbestemmelse i overensstemmelse med de relevante FN-resolutioner; |
| --- | --- |

78.

opfordrer til respekt for Vestsaharas befolknings grundlæggende rettigheder, herunder foreningsfrihed, ytringsfrihed og forsamlingsfrihed; kræver løsladelse af alle sahariske politiske fanger; kræver, at parlamentsmedlemmer, uafhængige observatører, NGO'er og pressen får adgang til Vestsaharas områder; opfordrer indtrængende FN til at give MINURSO et menneskerettighedsmandat på linje med alle andre af FN's fredsbevarende missioner rundt om i verden; støtter en retfærdig og varig løsning på konflikten i Vestsahara på grundlag af princippet om det sahariske folks ret til selvbestemmelse i overensstemmelse med de relevante FN-resolutioner;

| 79. | minder om betydningen af at opretholde den institutionelle praksis med at sende en parlamentarisk delegation til FN's Generalforsamling; glæder sig over fornyelsen af denne praksis i 2015 på den 28. samling i UNHRC; |
| --- | --- |

79.

minder om betydningen af at opretholde den institutionelle praksis med at sende en parlamentarisk delegation til FN's Generalforsamling; glæder sig over fornyelsen af denne praksis i 2015 på den 28. samling i UNHRC;

| 80. | understreger, at alle UNHRC-medlemmer for at styrke troværdigheden og legitimiteten af Menneskerettighedsrådet skal opretholde de højeste standarder for menneskerettigheder og leve op til deres forpligtelser på menneskerettighedsområdet; mener, at menneskerettighederne skal fremmes, udvikles og konsolideres i alle internationale fora; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en rapport om de aktiviteter og foranstaltninger, den gennemfører for at fremme menneskerettighedsdagsordenen og for at styrke de internationale organisationers ansvar på menneskerettighedsområdet, bl.a. WTO og Verdensbanken, (IBRD, IFC, MIGA); |
| --- | --- |

80.

understreger, at alle UNHRC-medlemmer for at styrke troværdigheden og legitimiteten af Menneskerettighedsrådet skal opretholde de højeste standarder for menneskerettigheder og leve op til deres forpligtelser på menneskerettighedsområdet; mener, at menneskerettighederne skal fremmes, udvikles og konsolideres i alle internationale fora; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en rapport om de aktiviteter og foranstaltninger, den gennemfører for at fremme menneskerettighedsdagsordenen og for at styrke de internationale organisationers ansvar på menneskerettighedsområdet, bl.a. WTO og Verdensbanken, (IBRD, IFC, MIGA);

| 81. | bekræfter sin stærke vilje til at sætte en stopper for straffriheden for de alvorligste forbrydelser, som berører det internationale samfund, og til at sikre retfærdighed for ofrene for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, og gentager derfor sin stærke støtte til Den Internationale Straffedomstol (ICC); finder det beklageligt, at ingen lande ratificerede Romstatutten i 2014; understreger, at EU har et ansvar for at gøre en ende på straffrihed og indlede retsforfølgelse af de ansvarlige for folkemord, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder seksuel vold; giver udtryk for sin dybe bekymring over, at flere arrestordrer stadig ikke er blevet eksekveret; opfordrer indtrængende til, at EU fortsætter sin stærke diplomatiske og politiske støtte til at styrke og udvide forbindelserne mellem ICC og FN, navnlig i FN's Sikkerhedsråd samt i sine bilaterale forbindelser og alle andre fora; opfordrer til, at EU, herunder dets delegationer samt medlemsstaterne, øger deres indsats for at fremme den universelle anvendelse af Romstatutten og dens ratifikation og effektive gennemførelse; opfordrer medlemsstaterne til at tildele ICC de nødvendige ressourcer og til at øge deres støtte til det internationale strafferetlige system, bl.a. gennem finansiel støtte til civilsamfundsaktører, f.eks. gennem det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR); opfordrer til gennemførelse af EU-værktøjskassen fra 2013 for komplementaritet mellem international og national retfærdighed; |
| --- | --- |

81.

bekræfter sin stærke vilje til at sætte en stopper for straffriheden for de alvorligste forbrydelser, som berører det internationale samfund, og til at sikre retfærdighed for ofrene for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, og gentager derfor sin stærke støtte til Den Internationale Straffedomstol (ICC); finder det beklageligt, at ingen lande ratificerede Romstatutten i 2014; understreger, at EU har et ansvar for at gøre en ende på straffrihed og indlede retsforfølgelse af de ansvarlige for folkemord, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder seksuel vold; giver udtryk for sin dybe bekymring over, at flere arrestordrer stadig ikke er blevet eksekveret; opfordrer indtrængende til, at EU fortsætter sin stærke diplomatiske og politiske støtte til at styrke og udvide forbindelserne mellem ICC og FN, navnlig i FN's Sikkerhedsråd samt i sine bilaterale forbindelser og alle andre fora; opfordrer til, at EU, herunder dets delegationer samt medlemsstaterne, øger deres indsats for at fremme den universelle anvendelse af Romstatutten og dens ratifikation og effektive gennemførelse; opfordrer medlemsstaterne til at tildele ICC de nødvendige ressourcer og til at øge deres støtte til det internationale strafferetlige system, bl.a. gennem finansiel støtte til civilsamfundsaktører, f.eks. gennem det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR); opfordrer til gennemførelse af EU-værktøjskassen fra 2013 for komplementaritet mellem international og national retfærdighed;

| 82. | opfordrer EU og medlemsstaterne til i alle former for dialog med tredjelande aktivt at fremme ICC og understrege behovet for at håndhæve Domstolens afgørelser; |
| --- | --- |

82.

opfordrer EU og medlemsstaterne til i alle former for dialog med tredjelande aktivt at fremme ICC og understrege behovet for at håndhæve Domstolens afgørelser;

Fremme af respekten for menneskerettigheder i verden

Tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed

| 83. | minder om, at tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed er grundlæggende menneskerettigheder, som er fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og som er garanteret ved artikel 18 i FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; minder ligeledes om, at disse rettigheder er indbyrdes forbundne med andre menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder og omfatter retten til at tro eller ikke at tro såvel som frihed til at praktisere teistiske, ikke-teistiske og ateistiske overbevisninger og retten til at vælge, ændre, opgive eller genoptage en tro efter eget valg; udtrykker sin bekymring over, at visse lande fortsat undlader at overholde FN's standarder og anvender statslig undertrykkelse, som kan omfatte fysisk afstraffelse, fængsling, urimeligt høje bøder og endog dødsstraf, til at krænke religions- eller trosfriheden; er bekymret over den stigende forfølgelse af religiøse eller trosbaserede mindretal, herunder kristne trossamfund, samt ulovlige skader på deres forsamlingssteder; |
| --- | --- |

83.

minder om, at tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed er grundlæggende menneskerettigheder, som er fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og som er garanteret ved artikel 18 i FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; minder ligeledes om, at disse rettigheder er indbyrdes forbundne med andre menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder og omfatter retten til at tro eller ikke at tro såvel som frihed til at praktisere teistiske, ikke-teistiske og ateistiske overbevisninger og retten til at vælge, ændre, opgive eller genoptage en tro efter eget valg; udtrykker sin bekymring over, at visse lande fortsat undlader at overholde FN's standarder og anvender statslig undertrykkelse, som kan omfatte fysisk afstraffelse, fængsling, urimeligt høje bøder og endog dødsstraf, til at krænke religions- eller trosfriheden; er bekymret over den stigende forfølgelse af religiøse eller trosbaserede mindretal, herunder kristne trossamfund, samt ulovlige skader på deres forsamlingssteder;

| 84. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at udrydde alle former for religiøs forskelsbehandling og til at fremme tværreligiøs dialog i forbindelser med tredjelande; anmoder om konkrete tiltag til at beskytte religiøse mindretal, ikke-troende, frafaldne eller ateister, der er ofre for blasfemilove, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre en indsats for at ophæve sådanne love; glæder sig over EU's indsats for at fremme religions- og trosfrihed i internationale fora, herunder ved at støtte mandatet til FN's særlige rapportør om religions- eller trosfrihed; støtter fuldt ud EU's praksis med at stille sig i spidsen for tematiske resolutioner i UNHRC og i FN's Generalforsamling om dette emne; anmoder om konkrete tiltag og foranstaltninger til effektiv gennemførelse og forbedring af EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed; mener, at der bør træffes foranstaltninger både i internationale og regionale fora ved at opretholde en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med religiøse sammenslutninger og samfund i henhold til artikel 17 i TEUF, herunder gennem EU-delegationerne; henleder desuden opmærksomheden på behovet for at sikre systematisk og konsekvent uddannelse af EU's personale i hovedkvarteret og i delegationerne; |
| --- | --- |

84.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at udrydde alle former for religiøs forskelsbehandling og til at fremme tværreligiøs dialog i forbindelser med tredjelande; anmoder om konkrete tiltag til at beskytte religiøse mindretal, ikke-troende, frafaldne eller ateister, der er ofre for blasfemilove, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre en indsats for at ophæve sådanne love; glæder sig over EU's indsats for at fremme religions- og trosfrihed i internationale fora, herunder ved at støtte mandatet til FN's særlige rapportør om religions- eller trosfrihed; støtter fuldt ud EU's praksis med at stille sig i spidsen for tematiske resolutioner i UNHRC og i FN's Generalforsamling om dette emne; anmoder om konkrete tiltag og foranstaltninger til effektiv gennemførelse og forbedring af EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed; mener, at der bør træffes foranstaltninger både i internationale og regionale fora ved at opretholde en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med religiøse sammenslutninger og samfund i henhold til artikel 17 i TEUF, herunder gennem EU-delegationerne; henleder desuden opmærksomheden på behovet for at sikre systematisk og konsekvent uddannelse af EU's personale i hovedkvarteret og i delegationerne;

EU's indsats mod dødsstraf

| 85. | glæder sig over den fælles erklæring fra NF/HR og generalsekretæren for Europarådet (45) fra oktober 2014, som på ny bekræftede, at de tager stærkt og ubetinget afstand fra dødsstraf i alle tilfælde og under alle omstændigheder; fastholder sin holdning om, at en global afskaffelse af dødsstraffen bør være en af EU's centrale målsætninger med hensyn til menneskerettighederne; bemærker, at støtte til tredjelande i forbindelse med håndhævelsespolitik på narkotikaområdet bør tage sigte på afskaffelsen af dødsstraf for narkorelaterede lovovertrædelser; anmoder EU og medlemsstaterne om i forbindelse med den sjette verdenskongres mod dødsstraf, der skal afholdes i Oslo i Norge i juni 2016, at udtale sig entydigt mod dødsstraf, styrke forpligtelserne for afskaffelse af dødsstraf og støtte offentlige oplysningskampagner om dette emne; |
| --- | --- |

85.

glæder sig over den fælles erklæring fra NF/HR og generalsekretæren for Europarådet (45) fra oktober 2014, som på ny bekræftede, at de tager stærkt og ubetinget afstand fra dødsstraf i alle tilfælde og under alle omstændigheder; fastholder sin holdning om, at en global afskaffelse af dødsstraffen bør være en af EU's centrale målsætninger med hensyn til menneskerettighederne; bemærker, at støtte til tredjelande i forbindelse med håndhævelsespolitik på narkotikaområdet bør tage sigte på afskaffelsen af dødsstraf for narkorelaterede lovovertrædelser; anmoder EU og medlemsstaterne om i forbindelse med den sjette verdenskongres mod dødsstraf, der skal afholdes i Oslo i Norge i juni 2016, at udtale sig entydigt mod dødsstraf, styrke forpligtelserne for afskaffelse af dødsstraf og støtte offentlige oplysningskampagner om dette emne;

| 86. | udtrykker sin bekymring over det stigende antal dødsdomme og henrettelser i verden; beklager dybt, at visse tredjelande stadig har dødsstraf i deres lovgivning; finder det beklageligt, at Hviderusland har genoptaget henrettelser efter en pause på to år; gentager derfor sin opfordring til Hviderusland om at indføre et moratorium for dødsstraf, som i sidste ende bør føre til afskaffelse heraf; noterer sig, at otte stater i deres lovgivning har indskrevet dødsstraf for homoseksualitet; |
| --- | --- |

86.

udtrykker sin bekymring over det stigende antal dødsdomme og henrettelser i verden; beklager dybt, at visse tredjelande stadig har dødsstraf i deres lovgivning; finder det beklageligt, at Hviderusland har genoptaget henrettelser efter en pause på to år; gentager derfor sin opfordring til Hviderusland om at indføre et moratorium for dødsstraf, som i sidste ende bør føre til afskaffelse heraf; noterer sig, at otte stater i deres lovgivning har indskrevet dødsstraf for homoseksualitet;

| 87. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at udstikke retningslinjer for en omfattende og effektiv europæisk dødsstrafspolitik med henblik på de snesevis af europæiske statsborgere, der risikerer henrettelse i tredjelande, som bør omfatte stærke og forstærkede mekanismer til identifikation, ydelse af juridisk bistand og diplomatisk repræsentation; |
| --- | --- |

87.

opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at udstikke retningslinjer for en omfattende og effektiv europæisk dødsstrafspolitik med henblik på de snesevis af europæiske statsborgere, der risikerer henrettelse i tredjelande, som bør omfatte stærke og forstærkede mekanismer til identifikation, ydelse af juridisk bistand og diplomatisk repræsentation;

| 88. | opfordrer EU til fortsat at samarbejde med lande, der stadig har dødsstraf, og gøre brug af alle diplomatiske redskaber og samarbejdsredskaber for at sikre afskaffelse af dødsstraf; gentager endvidere sin opfordring til, at EU bliver ved med at overvåge de vilkår, som henrettelserne udføres under i de lande, der fortsat bruger dødsstraf; |
| --- | --- |

88.

opfordrer EU til fortsat at samarbejde med lande, der stadig har dødsstraf, og gøre brug af alle diplomatiske redskaber og samarbejdsredskaber for at sikre afskaffelse af dødsstraf; gentager endvidere sin opfordring til, at EU bliver ved med at overvåge de vilkår, som henrettelserne udføres under i de lande, der fortsat bruger dødsstraf;

Bekæmpelse af tortur og mishandling

| 89. | mener, at EU efter 30-årsdagen for FN's konvention mod tortur, og i betragtning af at tortur og mishandling fortsætter på verdensplan, bør intensivere sine bestræbelser på at komme disse alvorlige menneskerettighedskrænkelser til livs; understreger, at medlemmerne af sårbare grupper, såsom børn og kvinder, etniske, sproglige eller religiøse mindretal, som udsættes for tortur eller mishandling i forbindelse med tilbageholdelse, kræver særlig opmærksomhed; opfordrer derfor EU-Udenrigstjenesten og NF/HR til at engagere sig mere i kampen mod tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf gennem øget diplomatisk aktivitet og en mere systematisk offentlig stillingtagen, der afspejler de værdier og principper, som EU har forpligtet sig til; anbefaler, at EU-Udenrigstjenesten, EU-delegationerne og medlemsstaterne udnytter det fulde potentiale i alle eksisterende instrumenter, bl.a. EU's retningslinjer om tortur (46); anbefaler i den forbindelse en løbende forbedring af eksportkontrolmekanismer for lægemidler, der kan anvendes til henrettelser eller tortur, herunder en målrettet bestemmelse vedrørende den endelige anvendelse, der kan suspendere eller standse overførslen af sikkerhedsrelateret udstyr, der klart ikke har noget andet konkret anvendelsesformål end henrettelse eller tortur; |
| --- | --- |

89.

mener, at EU efter 30-årsdagen for FN's konvention mod tortur, og i betragtning af at tortur og mishandling fortsætter på verdensplan, bør intensivere sine bestræbelser på at komme disse alvorlige menneskerettighedskrænkelser til livs; understreger, at medlemmerne af sårbare grupper, såsom børn og kvinder, etniske, sproglige eller religiøse mindretal, som udsættes for tortur eller mishandling i forbindelse med tilbageholdelse, kræver særlig opmærksomhed; opfordrer derfor EU-Udenrigstjenesten og NF/HR til at engagere sig mere i kampen mod tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf gennem øget diplomatisk aktivitet og en mere systematisk offentlig stillingtagen, der afspejler de værdier og principper, som EU har forpligtet sig til; anbefaler, at EU-Udenrigstjenesten, EU-delegationerne og medlemsstaterne udnytter det fulde potentiale i alle eksisterende instrumenter, bl.a. EU's retningslinjer om tortur (46); anbefaler i den forbindelse en løbende forbedring af eksportkontrolmekanismer for lægemidler, der kan anvendes til henrettelser eller tortur, herunder en målrettet bestemmelse vedrørende den endelige anvendelse, der kan suspendere eller standse overførslen af sikkerhedsrelateret udstyr, der klart ikke har noget andet konkret anvendelsesformål end henrettelse eller tortur;

| 90. | understreger, at visse lande stadig ikke har taget skridt til at opfylde det presserende behov for fuldt finansierede planer med henblik på at håndtere fængselsforhold; bemærker, at der kun er gjort meget små fremskridt med hensyn til at sikre, at forholdene i fængslerne er i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, og at de indsattes ret til livet, fysiske integritet og værdighed beskyttes; understreger, at det er nødvendigt at forbedre forholdene i fængslerne med henblik på at respektere menneskerettighederne, og at fængslede personer ikke bør udsættes for umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf; |
| --- | --- |

90.

understreger, at visse lande stadig ikke har taget skridt til at opfylde det presserende behov for fuldt finansierede planer med henblik på at håndtere fængselsforhold; bemærker, at der kun er gjort meget små fremskridt med hensyn til at sikre, at forholdene i fængslerne er i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, og at de indsattes ret til livet, fysiske integritet og værdighed beskyttes; understreger, at det er nødvendigt at forbedre forholdene i fængslerne med henblik på at respektere menneskerettighederne, og at fængslede personer ikke bør udsættes for umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf;

Forskelsbehandling

| 91. | understreger, at det under ingen omstændigheder kan berettiges at udøve nogen former for forskelsbehandling, vold, straf i form af repressalier, tortur, seksuel misbrug af kvinder og piger, kønslemlæstelse, børneægteskaber, tvangsægteskaber, handel med kvinder, forskelsbehandling eller social udstødelse på grundlag af socialklasse eller oprindelse eller vold i hjemmet på grundlag af sociale, religiøse eller kulturelle overbevisninger eller traditioner; |
| --- | --- |

91.

understreger, at det under ingen omstændigheder kan berettiges at udøve nogen former for forskelsbehandling, vold, straf i form af repressalier, tortur, seksuel misbrug af kvinder og piger, kønslemlæstelse, børneægteskaber, tvangsægteskaber, handel med kvinder, forskelsbehandling eller social udstødelse på grundlag af socialklasse eller oprindelse eller vold i hjemmet på grundlag af sociale, religiøse eller kulturelle overbevisninger eller traditioner;

| 92. | fordømmer på det kraftigste alle former for forskelsbehandling, herunder på grundlag af race, hudfarve, køn, seksuel orientering, kønsidentitet, sprog, kultur, religion eller tro, social oprindelse, kaste, fødsel, alder, handicap eller enhver anden status; opfordrer indtrængende EU til at intensivere sin indsats for at udrydde alle former for forskelsbehandling, racisme og fremmedhad gennem menneskerettighedsdialoger og politiske dialoger, arbejdet i EU-delegationerne og offentligt diplomati; opfordrer desuden indtrængende EU til at fortsætte med at fremme ratifikation og fuld gennemførelse af alle FN's konventioner, der understøtter denne sag, f.eks. den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

92.

fordømmer på det kraftigste alle former for forskelsbehandling, herunder på grundlag af race, hudfarve, køn, seksuel orientering, kønsidentitet, sprog, kultur, religion eller tro, social oprindelse, kaste, fødsel, alder, handicap eller enhver anden status; opfordrer indtrængende EU til at intensivere sin indsats for at udrydde alle former for forskelsbehandling, racisme og fremmedhad gennem menneskerettighedsdialoger og politiske dialoger, arbejdet i EU-delegationerne og offentligt diplomati; opfordrer desuden indtrængende EU til at fortsætte med at fremme ratifikation og fuld gennemførelse af alle FN's konventioner, der understøtter denne sag, f.eks. den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap;

LGBTI-personers rettigheder

| 93. | mener, at EU bør fortsætte sine bestræbelser på at styrke respekten for rettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer) i overensstemmelse med EU's retningslinjer på dette område (47); støtter gennemførelsen af retningslinjerne, herunder gennem uddannelse af EU's personale i tredjelande; beklager, at homoseksualitet stadig er strafbart i 75 lande, herunder i otte lande, som foreskriver dødsstraf, og mener, at diskriminerende praksis og voldsudøvelse mod personer på grund af deres seksuelle orientering, ikke bør forblive ustraffet; støtter det fortsatte arbejde, der udføres af FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder med henblik på at bekæmpe sådanne diskriminerende love, samt arbejdet i FN's øvrige organer; er bekymret over begrænsninger af de grundlæggende frihedsrettigheder for LGBTI-menneskerettighedsforkæmpere, og opfordrer EU til at øge sin støtte til dem; bemærker, at der er større sandsynlighed for, at de grundlæggende rettigheder for LGBTI-personer respekteres, hvis de har adgang til juridisk anerkendte institutioner, eventuelt gennem registreret partnerskab eller ægteskab; |
| --- | --- |

93.

mener, at EU bør fortsætte sine bestræbelser på at styrke respekten for rettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer) i overensstemmelse med EU's retningslinjer på dette område (47); støtter gennemførelsen af retningslinjerne, herunder gennem uddannelse af EU's personale i tredjelande; beklager, at homoseksualitet stadig er strafbart i 75 lande, herunder i otte lande, som foreskriver dødsstraf, og mener, at diskriminerende praksis og voldsudøvelse mod personer på grund af deres seksuelle orientering, ikke bør forblive ustraffet; støtter det fortsatte arbejde, der udføres af FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder med henblik på at bekæmpe sådanne diskriminerende love, samt arbejdet i FN's øvrige organer; er bekymret over begrænsninger af de grundlæggende frihedsrettigheder for LGBTI-menneskerettighedsforkæmpere, og opfordrer EU til at øge sin støtte til dem; bemærker, at der er større sandsynlighed for, at de grundlæggende rettigheder for LGBTI-personer respekteres, hvis de har adgang til juridisk anerkendte institutioner, eventuelt gennem registreret partnerskab eller ægteskab;

| 94. | understreger, at minoritetssamfund i tredjelande har særlige behov, og at deres fulde ligestilling bør fremmes inden for alle områder af det økonomiske, sociale, politiske og kulturelle liv; |
| --- | --- |

94.

understreger, at minoritetssamfund i tredjelande har særlige behov, og at deres fulde ligestilling bør fremmes inden for alle områder af det økonomiske, sociale, politiske og kulturelle liv;

Kastebaseret diskrimination

| 95. | bemærker med stor bekymring omfanget og konsekvenserne af kastebaseret diskrimination og fastholdelse af kastebaserede krænkelser af menneskerettighederne, herunder nægtelse af adgang til retssystemet eller adgang til arbejde, fortsat isolation, fattigdom og stigmatisering; opfordrer til vedtagelse af et EU-instrument til forebyggelse og bekæmpelse af kastebaseret diskrimination; anbefaler at integrere emnet i EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens retningslinjer og handlingsplaner, navnlig i EU's bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling og i bestræbelserne på at bekæmpe vold mod kvinder og piger og alle former for diskrimination mod dem; |
| --- | --- |

95.

bemærker med stor bekymring omfanget og konsekvenserne af kastebaseret diskrimination og fastholdelse af kastebaserede krænkelser af menneskerettighederne, herunder nægtelse af adgang til retssystemet eller adgang til arbejde, fortsat isolation, fattigdom og stigmatisering; opfordrer til vedtagelse af et EU-instrument til forebyggelse og bekæmpelse af kastebaseret diskrimination; anbefaler at integrere emnet i EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens retningslinjer og handlingsplaner, navnlig i EU's bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling og i bestræbelserne på at bekæmpe vold mod kvinder og piger og alle former for diskrimination mod dem;

Rettigheder for personer med handicap

| 96. | glæder sig over ratificeringen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; gentager betydningen af en effektiv gennemførelse både fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side; understreger navnlig behovet for på troværdig vis at integrere princippet om universel adgang og alle rettigheder for personer med handicap i alle relevante EU-politikker, herunder på området for udviklingssamarbejde, og understreger dette spørgsmåls præskriptive og horisontale karakter; |
| --- | --- |

96.

glæder sig over ratificeringen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; gentager betydningen af en effektiv gennemførelse både fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side; understreger navnlig behovet for på troværdig vis at integrere princippet om universel adgang og alle rettigheder for personer med handicap i alle relevante EU-politikker, herunder på området for udviklingssamarbejde, og understreger dette spørgsmåls præskriptive og horisontale karakter;

| 97. | tilskynder NF/HR til at støtte processen med ratificering og gennemførelse af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap i de lande, der endnu ikke har ratificeret eller gennemført denne; |
| --- | --- |

97.

tilskynder NF/HR til at støtte processen med ratificering og gennemførelse af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap i de lande, der endnu ikke har ratificeret eller gennemført denne;

| 98. | påpeger at det internationale samfund har defineret situationen for kvinder med handicap som en prioritet; minder om konklusionerne fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, hvoraf det fremgår, at politikker og programmer med henblik på at imødegå vold mod kvinder og piger med handicap bør udvikles i tæt partnerskab med handicaporganisationer og med de personer, der har handicap, og således anerkende deres autonomi; understreger, at der er behov for regelmæssigt tilsyn med institutioner og passende uddannelse af plejepersonalet; opfordrer EU til at integrere bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af handicap i sin optræden udadtil og i sine politikker for udviklingssamarbejde og udviklingsbistand, herunder EIDHR; |
| --- | --- |

98.

påpeger at det internationale samfund har defineret situationen for kvinder med handicap som en prioritet; minder om konklusionerne fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, hvoraf det fremgår, at politikker og programmer med henblik på at imødegå vold mod kvinder og piger med handicap bør udvikles i tæt partnerskab med handicaporganisationer og med de personer, der har handicap, og således anerkende deres autonomi; understreger, at der er behov for regelmæssigt tilsyn med institutioner og passende uddannelse af plejepersonalet; opfordrer EU til at integrere bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af handicap i sin optræden udadtil og i sine politikker for udviklingssamarbejde og udviklingsbistand, herunder EIDHR;

Kvinders og pigers rettigheder

| 99. | minder om, at Sakharovprisen for 2014 blev givet til dr. Denis Mukwege for hans stærke engagement for ofre for seksuel vold og hans fortsatte arbejde for at fremme kvinders rettigheder, hvilket har øget opmærksomheden om anvendelsen af vold og kønslemlæstelse af kvinder, piger og børn som krigsmiddel; fordømmer på det kraftigste alle former for misbrug og vold mod kvinder, piger og børn, navnlig brugen af seksuel vold som et krigsvåben, samt kvindelig kønslemlæstelse, børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, seksuelt slaveri, voldtægt inden for ægteskabet og andre former for skadelig traditionel praksis; understreger nødvendigheden af, at kvinder, piger og børn, der misbruges i konflikter har adgang til læge- og psykologbehandling i overensstemmelse med folkeretten; noterer sig i denne forbindelse NF/HR's skrivelse vedrørende den humanitære bistandspolitik, navnlig om forebyggelse af seksuel vold og behovet for at sikre passende støtte til kvinder samt adgang til læge- og psykologbehandling i tilfælde af voldtægt i konfliktsituationer; opfordrer Europarådets medlemsstater til at undertegne og ratificere Istanbulkonventionen om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet; |
| --- | --- |

99.

minder om, at Sakharovprisen for 2014 blev givet til dr. Denis Mukwege for hans stærke engagement for ofre for seksuel vold og hans fortsatte arbejde for at fremme kvinders rettigheder, hvilket har øget opmærksomheden om anvendelsen af vold og kønslemlæstelse af kvinder, piger og børn som krigsmiddel; fordømmer på det kraftigste alle former for misbrug og vold mod kvinder, piger og børn, navnlig brugen af seksuel vold som et krigsvåben, samt kvindelig kønslemlæstelse, børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, seksuelt slaveri, voldtægt inden for ægteskabet og andre former for skadelig traditionel praksis; understreger nødvendigheden af, at kvinder, piger og børn, der misbruges i konflikter har adgang til læge- og psykologbehandling i overensstemmelse med folkeretten; noterer sig i denne forbindelse NF/HR's skrivelse vedrørende den humanitære bistandspolitik, navnlig om forebyggelse af seksuel vold og behovet for at sikre passende støtte til kvinder samt adgang til læge- og psykologbehandling i tilfælde af voldtægt i konfliktsituationer; opfordrer Europarådets medlemsstater til at undertegne og ratificere Istanbulkonventionen om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet;

| 100. | understreger behovet for udveksling af god praksis gennem EU-Udenrigstjenesten for at afhjælpe den manglende adgang til domstolsprøvelse for ofre for lovovertrædelser i forbindelse med seksuel vold; fordømmer kraftigt kvinders manglende adgang til domstolsprøvelse i tredjelande, navnlig når de er ofre for kønsbestemt vold; anmoder Kommissionen om at spille en aktiv rolle i forbindelse med retsforfølgning af disse forbrydelser i tredjelande og, i nogle tilfælde, via medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten at forbedre støtten til ofre for kønsbaseret vold, til at lade EU's humanitære aktioner omfatte interventioner vedrørende kønsbaseret vold og til at prioritere humanitære aktioner fra EU's side rettet mod kønsbaseret vold og seksuel vold i forbindelse med konflikter; glæder sig over EU's tilsagn om at følge op på det globale topmøde om seksuel vold i konflikter, som blev afholdt i London i juni 2014, og opfordrer derfor Kommissionen til at træffe konkrete foranstaltninger; |
| --- | --- |

100.

understreger behovet for udveksling af god praksis gennem EU-Udenrigstjenesten for at afhjælpe den manglende adgang til domstolsprøvelse for ofre for lovovertrædelser i forbindelse med seksuel vold; fordømmer kraftigt kvinders manglende adgang til domstolsprøvelse i tredjelande, navnlig når de er ofre for kønsbestemt vold; anmoder Kommissionen om at spille en aktiv rolle i forbindelse med retsforfølgning af disse forbrydelser i tredjelande og, i nogle tilfælde, via medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten at forbedre støtten til ofre for kønsbaseret vold, til at lade EU's humanitære aktioner omfatte interventioner vedrørende kønsbaseret vold og til at prioritere humanitære aktioner fra EU's side rettet mod kønsbaseret vold og seksuel vold i forbindelse med konflikter; glæder sig over EU's tilsagn om at følge op på det globale topmøde om seksuel vold i konflikter, som blev afholdt i London i juni 2014, og opfordrer derfor Kommissionen til at træffe konkrete foranstaltninger;

| 101. | beklager manglen på politikker til forebyggelse af kønsbestemt vold, manglen på støtte til ofrene og det høje niveau af straffrihed for gerningsmændene i mange lande; anmoder EU-Udenrigstjenesten om at udveksle god praksis med tredjelande om lovgivningsprocedurer og efteruddannelsesprogrammer til politimedarbejdere, retsembedsmænd og offentligt ansatte; opfordrer indtrængende EU til at støtte civilsamfundsorganisationer, der arbejder på at forsvare menneskerettighederne og fremme ligestilling mellem kønnene i tredjelande, og til at arbejde tæt sammen med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med ligestilling mellem kønnene, såsom ILO, OECD, FN og Den Afrikanske Union, med henblik på at skabe synergier og fremme kvinders indflydelse; |
| --- | --- |

101.

beklager manglen på politikker til forebyggelse af kønsbestemt vold, manglen på støtte til ofrene og det høje niveau af straffrihed for gerningsmændene i mange lande; anmoder EU-Udenrigstjenesten om at udveksle god praksis med tredjelande om lovgivningsprocedurer og efteruddannelsesprogrammer til politimedarbejdere, retsembedsmænd og offentligt ansatte; opfordrer indtrængende EU til at støtte civilsamfundsorganisationer, der arbejder på at forsvare menneskerettighederne og fremme ligestilling mellem kønnene i tredjelande, og til at arbejde tæt sammen med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med ligestilling mellem kønnene, såsom ILO, OECD, FN og Den Afrikanske Union, med henblik på at skabe synergier og fremme kvinders indflydelse;

| 102. | er dybt bekymret over stigningen i den kønsbaserede vold i mange dele af verden og det stigende antal kvindedrab i Latinamerika, som finder sted i en kontekst med udbredt vold og strukturel forskelsbehandling; fordømmer kraftigt alle former for kønsbaseret vold og de afskyelige kvindedrab såvel som den udbredte straffrihed for sådanne forbrydelser, som kan tilskynde til endnu mere vold og flere drab; |
| --- | --- |

102.

er dybt bekymret over stigningen i den kønsbaserede vold i mange dele af verden og det stigende antal kvindedrab i Latinamerika, som finder sted i en kontekst med udbredt vold og strukturel forskelsbehandling; fordømmer kraftigt alle former for kønsbaseret vold og de afskyelige kvindedrab såvel som den udbredte straffrihed for sådanne forbrydelser, som kan tilskynde til endnu mere vold og flere drab;

| 103. | udtrykker dyb bekymring over de mulige krænkelser af menneskerettighederne for kvinder og piger i flygtningelejre i Mellemøsten og Afrika, herunder de rapporterede tilfælde af seksuel vold og forskelsbehandling af kvinder og piger; anmoder EU-Udenrigstjenesten om at presse på for at sikre strengere regler og god praksis i tredjelande for at sætte en stopper for ulighed blandt flygtninge uanset køn; |
| --- | --- |

103.

udtrykker dyb bekymring over de mulige krænkelser af menneskerettighederne for kvinder og piger i flygtningelejre i Mellemøsten og Afrika, herunder de rapporterede tilfælde af seksuel vold og forskelsbehandling af kvinder og piger; anmoder EU-Udenrigstjenesten om at presse på for at sikre strengere regler og god praksis i tredjelande for at sætte en stopper for ulighed blandt flygtninge uanset køn;

| 104. | beklager, at halvdelen af verdens befolkning er udsat for løndiskrimination, og at kvinder på verdensplan tjener mellem 60 og 90 % af mænds gennemsnitlige indkomst; |
| --- | --- |

104.

beklager, at halvdelen af verdens befolkning er udsat for løndiskrimination, og at kvinder på verdensplan tjener mellem 60 og 90 % af mænds gennemsnitlige indkomst;

| 105. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og NF/HR til fortsat at fremme politisk og økonomisk inddragelse af kvinder og piger ved at integrere ligestilling mellem kønnene i alle eksterne politikker og programmer, herunder gennem strukturerede dialoger med tredjelande, ved offentligt at tage kønsrelaterede spørgsmål op og ved at sikre tilstrækkelige ressourcer til dette formål; ser positivt på de nye rammer for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position for 2016-2020 (48); understreger behovet for at fokusere på den horisontale søjle, som har til formål at sikre, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten kan levere faktiske resultater vedrørende EU's tilsagn om styrkelse af kvinders og pigers rettigheder gennem de eksterne forbindelser; |
| --- | --- |

105.

opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og NF/HR til fortsat at fremme politisk og økonomisk inddragelse af kvinder og piger ved at integrere ligestilling mellem kønnene i alle eksterne politikker og programmer, herunder gennem strukturerede dialoger med tredjelande, ved offentligt at tage kønsrelaterede spørgsmål op og ved at sikre tilstrækkelige ressourcer til dette formål; ser positivt på de nye rammer for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position for 2016-2020 (48); understreger behovet for at fokusere på den horisontale søjle, som har til formål at sikre, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten kan levere faktiske resultater vedrørende EU's tilsagn om styrkelse af kvinders og pigers rettigheder gennem de eksterne forbindelser;

| 106. | beklager dybt den manglende kønsligestilling i den politiske sfære; minder om, at kvinder og mænd er lige og bør nyde de samme politiske rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder; beklager desuden det faktum, at kvinder er underrepræsenterede i den økonomiske, sociale og politiske beslutningstagning; understreger behovet for effektive beskyttelsesmekanismer for kvindelige menneskerettighedsforkæmpere; anbefaler, at der indføres en kvoteordning til fremme af kvinders deltagelse i politiske organer og den demokratiske proces, hovedsagelig som kandidater; |
| --- | --- |

106.

beklager dybt den manglende kønsligestilling i den politiske sfære; minder om, at kvinder og mænd er lige og bør nyde de samme politiske rettigheder og borgerlige frihedsrettigheder; beklager desuden det faktum, at kvinder er underrepræsenterede i den økonomiske, sociale og politiske beslutningstagning; understreger behovet for effektive beskyttelsesmekanismer for kvindelige menneskerettighedsforkæmpere; anbefaler, at der indføres en kvoteordning til fremme af kvinders deltagelse i politiske organer og den demokratiske proces, hovedsagelig som kandidater;

| 107. | opfordrer EU til fortsat at støtte kvinders økonomiske, sociale og politiske position som et middel til at hjælpe dem med at udøve deres rettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og til at tillægge pigers adgang til uddannelse af høj kvalitet, herunder piger fra de fattigste og mest marginaliserede samfund, særlig stor betydning; henstiller, at der ydes støtte til erhvervsuddannelse for kvinder, at man sikrer større udbredelse af erhvervsuddannelser inden for videnskab og teknologi, at der udarbejdes uddannelsesprogrammer om ligestilling for lærere og undervisere i tredjelande, og at der tages skridt til at forhindre, at stereotyper formidles gennem undervisningsmateriale; opfordrer indtrængende EU til at lade denne prioritering indgå i alle aktiviteter, der vedrører diplomati, handel og udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

107.

opfordrer EU til fortsat at støtte kvinders økonomiske, sociale og politiske position som et middel til at hjælpe dem med at udøve deres rettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og til at tillægge pigers adgang til uddannelse af høj kvalitet, herunder piger fra de fattigste og mest marginaliserede samfund, særlig stor betydning; henstiller, at der ydes støtte til erhvervsuddannelse for kvinder, at man sikrer større udbredelse af erhvervsuddannelser inden for videnskab og teknologi, at der udarbejdes uddannelsesprogrammer om ligestilling for lærere og undervisere i tredjelande, og at der tages skridt til at forhindre, at stereotyper formidles gennem undervisningsmateriale; opfordrer indtrængende EU til at lade denne prioritering indgå i alle aktiviteter, der vedrører diplomati, handel og udviklingssamarbejde;

| 108. | understreger behovet for kontinuitet i pigernes uddannelse i flygtningelejre, i konfliktramte områder og i områder med ekstrem fattigdom og ekstreme miljøvilkår, såsom tørke og oversvømmelser; |
| --- | --- |

108.

understreger behovet for kontinuitet i pigernes uddannelse i flygtningelejre, i konfliktramte områder og i områder med ekstrem fattigdom og ekstreme miljøvilkår, såsom tørke og oversvømmelser;

| 109. | opfordrer EU til fortsat at integrere støtte til kvinder og piger i FSFP-operationer og i FN's fredsopbygningsstruktur og til at fortsætte sin indsats for gennemførelsen og styrkelsen af FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325(2000) (49) og 1820(2008) (50) om kvinder, fred og sikkerhed; opfordrer i denne forbindelse EU til på internationalt plan at støtte anerkendelsen af merværdien af kvinders deltagelse i forebyggelse og løsning af konflikter samt i fredsbevarende operationer, humanitær bistand og genopbygning efter konflikter samt demokratiske overgangsprocesser, der fører til varige og stabile politiske løsninger; understreger ligeledes betydningen af at sikre, at kvinder omfattes af alle menneskerettigheder, og af at bidrage til at styrke deres position, herunder inden for rammerne af dagsordenen for perioden efter 2015 og gennem støtte til Beijinghandlingsprogrammet og Istanbulkonventionen; glæder sig over EU's støtte til FN's resolutioner om kønsrelaterede spørgsmål, navnlig hvad angår den rolle ytrings- og meningsfrihed spiller for styrkelsen af kvinders position; ser positivt på konklusionerne fra den 59. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (51); |
| --- | --- |

109.

opfordrer EU til fortsat at integrere støtte til kvinder og piger i FSFP-operationer og i FN's fredsopbygningsstruktur og til at fortsætte sin indsats for gennemførelsen og styrkelsen af FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325(2000) (49) og 1820(2008) (50) om kvinder, fred og sikkerhed; opfordrer i denne forbindelse EU til på internationalt plan at støtte anerkendelsen af merværdien af kvinders deltagelse i forebyggelse og løsning af konflikter samt i fredsbevarende operationer, humanitær bistand og genopbygning efter konflikter samt demokratiske overgangsprocesser, der fører til varige og stabile politiske løsninger; understreger ligeledes betydningen af at sikre, at kvinder omfattes af alle menneskerettigheder, og af at bidrage til at styrke deres position, herunder inden for rammerne af dagsordenen for perioden efter 2015 og gennem støtte til Beijinghandlingsprogrammet og Istanbulkonventionen; glæder sig over EU's støtte til FN's resolutioner om kønsrelaterede spørgsmål, navnlig hvad angår den rolle ytrings- og meningsfrihed spiller for styrkelsen af kvinders position; ser positivt på konklusionerne fra den 59. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (51);

| 110. | opfordrer Kommissionen til systematisk at inkludere konkrete tiltag til forbedring af kvinders deltagelse i valgprocedurer i alle EU's valgobservationsmissioner i overensstemmelse med EU's retningslinjer på dette område under hensyntagen til konklusionerne fra seminaret for højtstående valgeksperter i Bruxelles i april 2014 og erfaringerne fra tidligere missioner; |
| --- | --- |

110.

opfordrer Kommissionen til systematisk at inkludere konkrete tiltag til forbedring af kvinders deltagelse i valgprocedurer i alle EU's valgobservationsmissioner i overensstemmelse med EU's retningslinjer på dette område under hensyntagen til konklusionerne fra seminaret for højtstående valgeksperter i Bruxelles i april 2014 og erfaringerne fra tidligere missioner;

| 111. | glæder sig over, at EU-Udenrigstjenesten i tredjelande har bestræbt sig på at intensivere gennemførelsen af forpligtelser og tilsagn vedrørende kvinders rettigheder i henhold til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), Beijinghandlingsprogrammet og Kairoerklæringen om befolkning og udvikling samt udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015; |
| --- | --- |

111.

glæder sig over, at EU-Udenrigstjenesten i tredjelande har bestræbt sig på at intensivere gennemførelsen af forpligtelser og tilsagn vedrørende kvinders rettigheder i henhold til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), Beijinghandlingsprogrammet og Kairoerklæringen om befolkning og udvikling samt udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015;

| 112. | understreger vigtigheden af, at man ikke undergraver rettigheder i Beijinghandlingsplanen vedrørende adgang til uddannelse og sundhed som en grundlæggende menneskerettighed og beskyttelsen af seksuelle og reproduktive rettigheder; understreger, at universel respekt for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder samt adgang til de relevante ydelser bidrager til at reducere spædbørns- og mødredødeligheden; påpeger, at familieplanlægning, mødres sundhed, let adgang til prævention og sikker abort er elementer, der bidrager afgørende til at redde kvinders liv og hjælpe dem med at genopbygge deres liv, hvis de er blevet udsat for voldtægt; understreger behovet for at give disse politikker en central plads i udviklingssamarbejdet med tredjelande; |
| --- | --- |

112.

understreger vigtigheden af, at man ikke undergraver rettigheder i Beijinghandlingsplanen vedrørende adgang til uddannelse og sundhed som en grundlæggende menneskerettighed og beskyttelsen af seksuelle og reproduktive rettigheder; understreger, at universel respekt for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder samt adgang til de relevante ydelser bidrager til at reducere spædbørns- og mødredødeligheden; påpeger, at familieplanlægning, mødres sundhed, let adgang til prævention og sikker abort er elementer, der bidrager afgørende til at redde kvinders liv og hjælpe dem med at genopbygge deres liv, hvis de er blevet udsat for voldtægt; understreger behovet for at give disse politikker en central plads i udviklingssamarbejdet med tredjelande;

| 113. | betragter ægteskab med mindreårige som en krænkelse af de grundlæggende menneskerettigheder, der påvirker alle aspekter af livet for de pågældende piger, skader deres uddannelse og følgelig begrænser deres muligheder, bringer deres sundhed i fare og øger risikoen for, at de udsættes for vold og misbrug; |
| --- | --- |

113.

betragter ægteskab med mindreårige som en krænkelse af de grundlæggende menneskerettigheder, der påvirker alle aspekter af livet for de pågældende piger, skader deres uddannelse og følgelig begrænser deres muligheder, bringer deres sundhed i fare og øger risikoen for, at de udsættes for vold og misbrug;

| 114. | bemærker med stor bekymring, at handlen med postordrebrude siden 1980'erne er steget med alarmerende hast; bemærker med bekymring, at der er påvist en række tilfælde, hvor kvinder er blevet angrebet og/eller myrdet, efter at have indgået ægteskab med en mand som postordrebrud; beklager, at et betydeligt antal mindreårige piger er opført på postordrewebsteder, og understreger, at hvis børn udnyttes til seksuelle formål, er der tale om børnemishandling; |
| --- | --- |

114.

bemærker med stor bekymring, at handlen med postordrebrude siden 1980'erne er steget med alarmerende hast; bemærker med bekymring, at der er påvist en række tilfælde, hvor kvinder er blevet angrebet og/eller myrdet, efter at have indgået ægteskab med en mand som postordrebrud; beklager, at et betydeligt antal mindreårige piger er opført på postordrewebsteder, og understreger, at hvis børn udnyttes til seksuelle formål, er der tale om børnemishandling;

| 115. | fordømmer anvendelsen af surrogatmoderskab, som krænker den menneskelige værdighed for kvinden, da hendes krop og dens forplantningsfunktion bruges som en vare; mener, at gestationelt surrogatmoderskab, som indebærer reproduktiv udnyttelse og anvendelse af det menneskelige legeme med henblik på at opnå økonomisk eller andre former for fortjeneste, navnlig i tilfælde af udsatte kvinder i udviklingslandene, skal forbydes og behandles som en hastesag under menneskerettighedsinstrumenterne; |
| --- | --- |

115.

fordømmer anvendelsen af surrogatmoderskab, som krænker den menneskelige værdighed for kvinden, da hendes krop og dens forplantningsfunktion bruges som en vare; mener, at gestationelt surrogatmoderskab, som indebærer reproduktiv udnyttelse og anvendelse af det menneskelige legeme med henblik på at opnå økonomisk eller andre former for fortjeneste, navnlig i tilfælde af udsatte kvinder i udviklingslandene, skal forbydes og behandles som en hastesag under menneskerettighedsinstrumenterne;

Børns rettigheder

| 116. | bekræfter på ny det presserende behov for universel ratifikation og effektiv gennemførelse af FN's konvention om barnets rettigheder og de valgfrie protokoller hertil; opfordrer alle stater til at forpligte sig til at udrydde de værste former for børnearbejde som defineret i artikel 3 i ILO-konvention nr. 182, der omfatter børneslaveri, børnehandel, prostitution og farligt arbejde, som bringer børns fysiske og psykiske sundhed i fare; |
| --- | --- |

116.

bekræfter på ny det presserende behov for universel ratifikation og effektiv gennemførelse af FN's konvention om barnets rettigheder og de valgfrie protokoller hertil; opfordrer alle stater til at forpligte sig til at udrydde de værste former for børnearbejde som defineret i artikel 3 i ILO-konvention nr. 182, der omfatter børneslaveri, børnehandel, prostitution og farligt arbejde, som bringer børns fysiske og psykiske sundhed i fare;

| 117. | glæder sig over Rådets konklusioner om fremme og beskyttelse af børns rettigheder (52), der blev vedtaget i december 2014, og opfordrer EU til fortsat at støtte partnerlandene i bekæmpelsen af alle former for vold mod børn, herunder seksuel udnyttelse, og styrkelsen af deres kapacitet til at beskytte børns rettigheder; glæder sig over den globale udbredelse i 2014 af EU's og UNICEF's fælles værktøjskasse vedrørende børns rettigheder (53); noterer sig erklæringen fra maj 2014 fra Europarådets menneskerettighedskommissær om interseksuelle børns rettigheder; |
| --- | --- |

117.

glæder sig over Rådets konklusioner om fremme og beskyttelse af børns rettigheder (52), der blev vedtaget i december 2014, og opfordrer EU til fortsat at støtte partnerlandene i bekæmpelsen af alle former for vold mod børn, herunder seksuel udnyttelse, og styrkelsen af deres kapacitet til at beskytte børns rettigheder; glæder sig over den globale udbredelse i 2014 af EU's og UNICEF's fælles værktøjskasse vedrørende børns rettigheder (53); noterer sig erklæringen fra maj 2014 fra Europarådets menneskerettighedskommissær om interseksuelle børns rettigheder;

| 118. | gentager sin anmodning til Kommissionen om at foreslå en omfattende strategi for børns rettigheder og en handlingsplan for de næste fem år med henblik på at prioritere børns rettigheder i EU's eksterne politikker, støtte EU's bestræbelser på at fremme deres rettigheder, navnlig ved at bidrage til at sikre børns adgang til vand, sanitet, sundhedspleje og uddannelse, ved at sikre rehabilitering og reintegration af børn, der er indrulleret i væbnede grupper, ved at udrydde børnearbejde, tortur, problemet med hekseanklager mod børn, menneskehandel, børneægteskaber og seksuel udnyttelse og ved at hjælpe børn i væbnede konflikter og sikre deres adgang til uddannelse i konfliktramte områder og flygtningelejre; opfordrer NF/HR til årligt at aflægge rapport til Parlamentet om de opnåede resultater med hensyn til EU's eksterne foranstaltninger med fokus på børn; roser kampagnen »Børn er ikke soldater«, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere deres støtte, så man senest i 2016 når målet om at sætte en stopper for rekruttering og anvendelse af børn i væbnede regeringsstyrker; |
| --- | --- |

118.

gentager sin anmodning til Kommissionen om at foreslå en omfattende strategi for børns rettigheder og en handlingsplan for de næste fem år med henblik på at prioritere børns rettigheder i EU's eksterne politikker, støtte EU's bestræbelser på at fremme deres rettigheder, navnlig ved at bidrage til at sikre børns adgang til vand, sanitet, sundhedspleje og uddannelse, ved at sikre rehabilitering og reintegration af børn, der er indrulleret i væbnede grupper, ved at udrydde børnearbejde, tortur, problemet med hekseanklager mod børn, menneskehandel, børneægteskaber og seksuel udnyttelse og ved at hjælpe børn i væbnede konflikter og sikre deres adgang til uddannelse i konfliktramte områder og flygtningelejre; opfordrer NF/HR til årligt at aflægge rapport til Parlamentet om de opnåede resultater med hensyn til EU's eksterne foranstaltninger med fokus på børn; roser kampagnen »Børn er ikke soldater«, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at intensivere deres støtte, så man senest i 2016 når målet om at sætte en stopper for rekruttering og anvendelse af børn i væbnede regeringsstyrker;

| 119. | glæder sig over EU's samarbejde med UNICEF, som har resulteret i en værktøjskasse for integration af børns rettigheder i udviklingssamarbejdet og i støtte til centrale udviklingsmål samt programmer til beskyttelse af børns rettigheder, navnlig i vanskelige situationer, og samarbejdet med UNRWA; |
| --- | --- |

119.

glæder sig over EU's samarbejde med UNICEF, som har resulteret i en værktøjskasse for integration af børns rettigheder i udviklingssamarbejdet og i støtte til centrale udviklingsmål samt programmer til beskyttelse af børns rettigheder, navnlig i vanskelige situationer, og samarbejdet med UNRWA;

| 120. | glæder sig over EU's aktive samarbejde med flere af FN's særlige rapportører, der arbejder med økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, herunder særberetningen om menneskers ret til sikkert drikkevand og sanitet, særberetningen om retten til uddannelse, særberetningen om retten til mad, særberetningen om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder og særberetningen om passende boliger; noterer sig med tilfredshed, at fremme af økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder er blevet styrket i EIDHR's flerårige vejledende program for 2014-2017, som bl.a. har til formål at bidrage til en styrkelse af fagforeninger, øget bevidsthed om lønrelaterede spørgsmål, beskyttelse af kulturarven, fremme af social integration gennem styrkelse af økonomisk formåen og en reduktion af økonomisk forskelsbehandling og vold på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

120.

glæder sig over EU's aktive samarbejde med flere af FN's særlige rapportører, der arbejder med økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, herunder særberetningen om menneskers ret til sikkert drikkevand og sanitet, særberetningen om retten til uddannelse, særberetningen om retten til mad, særberetningen om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder og særberetningen om passende boliger; noterer sig med tilfredshed, at fremme af økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder er blevet styrket i EIDHR's flerårige vejledende program for 2014-2017, som bl.a. har til formål at bidrage til en styrkelse af fagforeninger, øget bevidsthed om lønrelaterede spørgsmål, beskyttelse af kulturarven, fremme af social integration gennem styrkelse af økonomisk formåen og en reduktion af økonomisk forskelsbehandling og vold på arbejdspladsen;

Styrkelse af demokratiet verden over

| 121. | fremhæver EU's engagement med hensyn til at beskytte og fremme respekten for menneskerettigheder og demokratiske værdier i forbindelserne med den øvrige verden; minder om, at et demokratisk styre ikke blot er kendetegnet ved frie og retfærdige valg, men også ved ytrings-, presse- og foreningsfrihed, retsstatsprincipper og ansvarlighed, et uafhængigt retsvæsen og en upartisk administration, blandt andre aspekter; understreger, at demokrati og menneskerettigheder hænger uløseligt sammen og er gensidigt forstærkende, som anført i Rådets konklusioner af 18. november 2009 om demokratistøtte i EU's eksterne forbindelser; glæder sig over, at den nye handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati lægger øget vægt på støtteaktiviteter til fordel for demokratiet; |
| --- | --- |

121.

fremhæver EU's engagement med hensyn til at beskytte og fremme respekten for menneskerettigheder og demokratiske værdier i forbindelserne med den øvrige verden; minder om, at et demokratisk styre ikke blot er kendetegnet ved frie og retfærdige valg, men også ved ytrings-, presse- og foreningsfrihed, retsstatsprincipper og ansvarlighed, et uafhængigt retsvæsen og en upartisk administration, blandt andre aspekter; understreger, at demokrati og menneskerettigheder hænger uløseligt sammen og er gensidigt forstærkende, som anført i Rådets konklusioner af 18. november 2009 om demokratistøtte i EU's eksterne forbindelser; glæder sig over, at den nye handlingsplan for menneskerettigheder og demokrati lægger øget vægt på støtteaktiviteter til fordel for demokratiet;

Forsvar af ytringsfriheden og styrkelse af civilsamfundet

| 122. | gentager, at ytringsfrihed er et afgørende element i ethvert demokratisk samfund, da den giver næring til kulturpluralisme, som giver civilsamfundet og borgerne indflydelse til at holde deres regeringer og beslutningstagere ansvarlige, og støtter overholdelse af retsstatsprincippet; opfordrer derfor indtrængende EU til at intensivere sine bestræbelser på at fremme ytringsfriheden gennem sine eksterne politikker og instrumenter; |
| --- | --- |

122.

gentager, at ytringsfrihed er et afgørende element i ethvert demokratisk samfund, da den giver næring til kulturpluralisme, som giver civilsamfundet og borgerne indflydelse til at holde deres regeringer og beslutningstagere ansvarlige, og støtter overholdelse af retsstatsprincippet; opfordrer derfor indtrængende EU til at intensivere sine bestræbelser på at fremme ytringsfriheden gennem sine eksterne politikker og instrumenter;

| 123. | gentager sin opfordring til EU og dets medlemsstater om at forbedre deres overvågning af alle former for begrænsninger af ytringsfriheden og medierne i tredjelande og om hurtigt og systematisk at fordømme sådanne begrænsninger, selv hvor disse er indført med legitime mål, såsom terrorbekæmpelse, statens sikkerhed eller retshåndhævelse; understreger betydningen af at sikre en effektiv gennemførelse af EU's retningslinjer vedrørende ytringsfrihed online og offline og af regelmæssigt at overvåge deres indvirkning; minder om EU's mål om at sikre og beskytte ikke-diskriminerende adgang til information og ytringsfrihed for alle borgere, både online og offline; |
| --- | --- |

123.

gentager sin opfordring til EU og dets medlemsstater om at forbedre deres overvågning af alle former for begrænsninger af ytringsfriheden og medierne i tredjelande og om hurtigt og systematisk at fordømme sådanne begrænsninger, selv hvor disse er indført med legitime mål, såsom terrorbekæmpelse, statens sikkerhed eller retshåndhævelse; understreger betydningen af at sikre en effektiv gennemførelse af EU's retningslinjer vedrørende ytringsfrihed online og offline og af regelmæssigt at overvåge deres indvirkning; minder om EU's mål om at sikre og beskytte ikke-diskriminerende adgang til information og ytringsfrihed for alle borgere, både online og offline;

| 124. | mener, at informations- og kommunikationsteknologier (IKT) ved at gøre oplysninger så tilgængelige som muligt giver muligheder for fremme af menneskerettigheder, demokratisk praksis og for social og økonomisk udvikling; understreger endvidere, at IKT bidrager til civilsamfundsbevægelsernes indsats, navnlig i udemokratiske regimer; udtrykker bekymring over, at visse autoritære regimer anvender IKT på en måde, som i stadig højere grad truer menneskerettigheds- og demokratiforkæmpere; understreger behovet for øget støtte til fremme af mediefrihed, beskyttelse af uafhængige journalister og bloggere, mindskelse af den digitale kløft og til fremme af ubegrænset adgang til information; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på menneskerettighedsaspekterne ved varer med dobbelt anvendelse i forbindelse med revisionen af EU's eksportkontrolsystem; |
| --- | --- |

124.

mener, at informations- og kommunikationsteknologier (IKT) ved at gøre oplysninger så tilgængelige som muligt giver muligheder for fremme af menneskerettigheder, demokratisk praksis og for social og økonomisk udvikling; understreger endvidere, at IKT bidrager til civilsamfundsbevægelsernes indsats, navnlig i udemokratiske regimer; udtrykker bekymring over, at visse autoritære regimer anvender IKT på en måde, som i stadig højere grad truer menneskerettigheds- og demokratiforkæmpere; understreger behovet for øget støtte til fremme af mediefrihed, beskyttelse af uafhængige journalister og bloggere, mindskelse af den digitale kløft og til fremme af ubegrænset adgang til information; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på menneskerettighedsaspekterne ved varer med dobbelt anvendelse i forbindelse med revisionen af EU's eksportkontrolsystem;

EU's støtte til menneskerettighedsforkæmpere

| 125. | beklager, at civilsamfundet, herunder menneskerettighedsforkæmpere, i stigende grad er under angreb i hele verden; er dybt bekymret over, at et stigende antal lande, såsom Rusland og nogle af de centralasiatiske lande, vedtager strenge love for at hæmme NGO'ers aktiviteter ved at begrænse adgangen til udenlandsk finansiering og ved at indføre besværlige indberetningsforpligtelser og alvorlige sanktioner for manglende overholdelse; minder om, at retten til forsamlings- og foreningsfrihed er et afgørende kendetegn ved et demokratisk, åbent og tolerant samfund; opfordrer til en fornyet indsats for at anfægte de begrænsninger og trusler, personer, der arbejder for civilsamfundsorganisationer, møder i hele verden, og opfordrer til, at EU går forrest som et godt eksempel for beskyttelse og fremme af de pågældende rettigheder; |
| --- | --- |

125.

beklager, at civilsamfundet, herunder menneskerettighedsforkæmpere, i stigende grad er under angreb i hele verden; er dybt bekymret over, at et stigende antal lande, såsom Rusland og nogle af de centralasiatiske lande, vedtager strenge love for at hæmme NGO'ers aktiviteter ved at begrænse adgangen til udenlandsk finansiering og ved at indføre besværlige indberetningsforpligtelser og alvorlige sanktioner for manglende overholdelse; minder om, at retten til forsamlings- og foreningsfrihed er et afgørende kendetegn ved et demokratisk, åbent og tolerant samfund; opfordrer til en fornyet indsats for at anfægte de begrænsninger og trusler, personer, der arbejder for civilsamfundsorganisationer, møder i hele verden, og opfordrer til, at EU går forrest som et godt eksempel for beskyttelse og fremme af de pågældende rettigheder;

| 126. | noterer sig med tilfredshed, at NF/HR i den nye handlingsplan gentog EU's tilsagn om at styrke lokale aktørers og civilsamfundsorganisationers indflydelse, og understreger, at civilsamfundet, og navnlig menneskerettighedsforkæmpere, i betragtning af den betydelige indskrænkning af deres handlerum kræver øget opmærksomhed og en øget indsats fra EU's side; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at udarbejde et sammenhængende og omfattende svar på de store udfordringer, som civilsamfundet, herunder menneskerettighedsforkæmpere, står over for på verdensplan; |
| --- | --- |

126.

noterer sig med tilfredshed, at NF/HR i den nye handlingsplan gentog EU's tilsagn om at styrke lokale aktørers og civilsamfundsorganisationers indflydelse, og understreger, at civilsamfundet, og navnlig menneskerettighedsforkæmpere, i betragtning af den betydelige indskrænkning af deres handlerum kræver øget opmærksomhed og en øget indsats fra EU's side; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at udarbejde et sammenhængende og omfattende svar på de store udfordringer, som civilsamfundet, herunder menneskerettighedsforkæmpere, står over for på verdensplan;

| 127. | opfordrer EU og dets medlemsstater til konstant at overvåge og på alle niveauer af den politiske dialog at stille spørgsmål til krænkelser af forsamlings- og foreningsfriheden, herunder forskellige former for forbud mod og begrænsninger for civilsamfundsorganisationer og deres aktiviteter; |
| --- | --- |

127.

opfordrer EU og dets medlemsstater til konstant at overvåge og på alle niveauer af den politiske dialog at stille spørgsmål til krænkelser af forsamlings- og foreningsfriheden, herunder forskellige former for forbud mod og begrænsninger for civilsamfundsorganisationer og deres aktiviteter;

| 128. | opfordrer desuden EU og dets medlemsstater til at anvende alle tilgængelige midler til systematisk at gøre opmærksom på enkeltsager vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktivister, som er i fare, navnlig dem, der for øjeblikket sidder fængslet; opfordrer EU-delegationerne og medlemsstaternes diplomatiske personale til fortsat aktivt at støtte menneskerettighedsforkæmpere ved systematisk at overvåge retssager, besøge tilbageholdte aktivister og udsende erklæringer om enkeltsager samt ved at tage menneskerettighedskrænkelser op med deres relevante modparter; insisterer på, at højtstående EU-repræsentanter, navnlig NF/HR, kommissærerne, EU's særlige repræsentanter og tjenestemænd fra medlemsstaterne, systematisk møder menneskerettighedsforkæmpere, når de er på rejse i lande, hvor civilsamfundet er under pres; |
| --- | --- |

128.

opfordrer desuden EU og dets medlemsstater til at anvende alle tilgængelige midler til systematisk at gøre opmærksom på enkeltsager vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktivister, som er i fare, navnlig dem, der for øjeblikket sidder fængslet; opfordrer EU-delegationerne og medlemsstaternes diplomatiske personale til fortsat aktivt at støtte menneskerettighedsforkæmpere ved systematisk at overvåge retssager, besøge tilbageholdte aktivister og udsende erklæringer om enkeltsager samt ved at tage menneskerettighedskrænkelser op med deres relevante modparter; insisterer på, at højtstående EU-repræsentanter, navnlig NF/HR, kommissærerne, EU's særlige repræsentanter og tjenestemænd fra medlemsstaterne, systematisk møder menneskerettighedsforkæmpere, når de er på rejse i lande, hvor civilsamfundet er under pres;

| 129. | glæder sig over EU's støtte til menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet i hele verden gennem finansiering fra EIDHR; understreger, at det er særlig vigtigt at anvende EIDHR til beskyttelse af de mest udsatte menneskerettighedsforkæmpere; understreger ligeledes, at der i forbindelse med bistand til udsatte menneskerettighedsforkæmpere først og fremmest bør tages hensyn til effektivitetskriterier, og der bør undgås alt for restriktive betingelser; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne til at sikre, at de midler, der er til rådighed for menneskerettighedsforkæmpere, anvendes korrekt; |
| --- | --- |

129.

glæder sig over EU's støtte til menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet i hele verden gennem finansiering fra EIDHR; understreger, at det er særlig vigtigt at anvende EIDHR til beskyttelse af de mest udsatte menneskerettighedsforkæmpere; understreger ligeledes, at der i forbindelse med bistand til udsatte menneskerettighedsforkæmpere først og fremmest bør tages hensyn til effektivitetskriterier, og der bør undgås alt for restriktive betingelser; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne til at sikre, at de midler, der er til rådighed for menneskerettighedsforkæmpere, anvendes korrekt;

Støtte til valgprocesser og styrkelse af retsstatsprincippet, et uafhængigt retsvæsen og en upartisk administration i tredjelande

| 130. | glæder sig over de otte valgobservationsmissioner (EOM'er) og de otte valgekspertmissioner (EEM'er), som EU sendte til forskellige dele af verden i 2014; gentager sin positive holdning til EU's fortsatte støtte til valgprocesser og dets valgbistand og støtte til nationale observatører; |
| --- | --- |

130.

glæder sig over de otte valgobservationsmissioner (EOM'er) og de otte valgekspertmissioner (EEM'er), som EU sendte til forskellige dele af verden i 2014; gentager sin positive holdning til EU's fortsatte støtte til valgprocesser og dets valgbistand og støtte til nationale observatører;

| 131. | minder om vigtigheden af en passende opfølgning på rapporterne og anbefalingerne fra EOM'erne som en måde til at forbedre deres indvirkning og styrke EU's støtte til demokratiske standarder i de pågældende lande; |
| --- | --- |

131.

minder om vigtigheden af en passende opfølgning på rapporterne og anbefalingerne fra EOM'erne som en måde til at forbedre deres indvirkning og styrke EU's støtte til demokratiske standarder i de pågældende lande;

| 132. | anbefaler, at EU øger sine bestræbelser på at udarbejde en mere omfattende tilgang til demokratiseringsprocesser, hvoraf frie og retfærdige valg kun udgør én dimension, for at bidrage positivt til at styrke de demokratiske institutioner og øge offentlighedens tillid til valgprocesser i hele verden; |
| --- | --- |

132.

anbefaler, at EU øger sine bestræbelser på at udarbejde en mere omfattende tilgang til demokratiseringsprocesser, hvoraf frie og retfærdige valg kun udgør én dimension, for at bidrage positivt til at styrke de demokratiske institutioner og øge offentlighedens tillid til valgprocesser i hele verden;

| 133. | glæder sig i denne forbindelse over, at der i 2014 er påbegyndt en anden generation af pilotprojekter om demokratistøtte i 12 udvalgte EU-delegationer efter et tilsagn, der fremgår af Rådets konklusioner fra november 2009 og af handlingsplanen fra 2012 vedrørende menneskerettigheder og demokrati; understreger på det kraftigste betydningen af disse pilotprojekter for at skabe større sammenhæng i støtten til demokrati gennem EU's eksterne politikker og instrumenter; |
| --- | --- |

133.

glæder sig i denne forbindelse over, at der i 2014 er påbegyndt en anden generation af pilotprojekter om demokratistøtte i 12 udvalgte EU-delegationer efter et tilsagn, der fremgår af Rådets konklusioner fra november 2009 og af handlingsplanen fra 2012 vedrørende menneskerettigheder og demokrati; understreger på det kraftigste betydningen af disse pilotprojekter for at skabe større sammenhæng i støtten til demokrati gennem EU's eksterne politikker og instrumenter;

| 134. | glæder sig over tilsagnene fra Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne i den nye handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati om at samarbejde mere beslutsomt og konsekvent med valgadministrationsorganer, parlamentariske institutioner, lokale NGO'er, menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer i tredjelande med henblik på at inddrage dem mere aktivt i valgovervågning og bidrage til at styrke dem og dermed de demokratiske processer; |
| --- | --- |

134.

glæder sig over tilsagnene fra Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne i den nye handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati om at samarbejde mere beslutsomt og konsekvent med valgadministrationsorganer, parlamentariske institutioner, lokale NGO'er, menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer i tredjelande med henblik på at inddrage dem mere aktivt i valgovervågning og bidrage til at styrke dem og dermed de demokratiske processer;

| 135. | minder om, at de erfaringer, som er indhøstet af Den Europæiske Union, politikere, akademikere, medier, NGO'er og civilsamfundet, og erfaringerne fra overgangen til demokrati i forbindelse med udvidelsen og naboskabspolitikkerne vil kunne bidrage positivt til at udpege eksempler på bedste praksis, der kan anvendes til at støtte og konsolidere andre demokratiseringsprocesser på verdensplan; |
| --- | --- |

135.

minder om, at de erfaringer, som er indhøstet af Den Europæiske Union, politikere, akademikere, medier, NGO'er og civilsamfundet, og erfaringerne fra overgangen til demokrati i forbindelse med udvidelsen og naboskabspolitikkerne vil kunne bidrage positivt til at udpege eksempler på bedste praksis, der kan anvendes til at støtte og konsolidere andre demokratiseringsprocesser på verdensplan;

| 136. | minder om, at korruption udgør en trussel mod ligestilling i forhold til menneskerettighederne og underminerer demokratiske processer, såsom retsstatsprincippet og et retfærdigt retsvæsen; minder desuden om, at EU har krævet enekompetence, for så vidt angår undertegnelsen af FN's konvention mod korruption (UNCAC); |
| --- | --- |

136.

minder om, at korruption udgør en trussel mod ligestilling i forhold til menneskerettighederne og underminerer demokratiske processer, såsom retsstatsprincippet og et retfærdigt retsvæsen; minder desuden om, at EU har krævet enekompetence, for så vidt angår undertegnelsen af FN's konvention mod korruption (UNCAC);

| 137. | mener, at EU på alle platforme for dialog med tredjelande bør lægge vægt på betydningen af gennemsigtighed og tilgængelighed, integritet, ansvarlighed og sund forvaltning af offentlige anliggender, offentlige finanser og offentlig ejendom, som fastsat i UNCAC; mener, at enhver form for korruption underminerer de demokratiske principper og har en negativ indflydelse på den sociale og økonomiske udvikling; anmoder om en opfølgning på sin opfordring til en forbedret overvågning af UNCAC og desuden til, at der tages behørigt hensyn til OECD's henstillinger; mener, at EU bør støtte tredjelande mere konsekvent og systematisk i kampen mod korruption gennem ekspertise i forbindelse med oprettelse og konsolidering af uafhængige og effektive institutioner til bekæmpelse af korruption, herunder gennem et proaktivt samarbejde med den private sektor; anbefaler også, at der udvikles innovative finansielle mekanismer til styrkelse af kampen mod alle former for korruption; bemærker i denne forbindelse, at der bør sikres en bedre regulering af finansielle transaktioner på internationalt plan; |
| --- | --- |

137.

mener, at EU på alle platforme for dialog med tredjelande bør lægge vægt på betydningen af gennemsigtighed og tilgængelighed, integritet, ansvarlighed og sund forvaltning af offentlige anliggender, offentlige finanser og offentlig ejendom, som fastsat i UNCAC; mener, at enhver form for korruption underminerer de demokratiske principper og har en negativ indflydelse på den sociale og økonomiske udvikling; anmoder om en opfølgning på sin opfordring til en forbedret overvågning af UNCAC og desuden til, at der tages behørigt hensyn til OECD's henstillinger; mener, at EU bør støtte tredjelande mere konsekvent og systematisk i kampen mod korruption gennem ekspertise i forbindelse med oprettelse og konsolidering af uafhængige og effektive institutioner til bekæmpelse af korruption, herunder gennem et proaktivt samarbejde med den private sektor; anbefaler også, at der udvikles innovative finansielle mekanismer til styrkelse af kampen mod alle former for korruption; bemærker i denne forbindelse, at der bør sikres en bedre regulering af finansielle transaktioner på internationalt plan;

| 138. | mener, at EU bør øge sin indsats for at fremme retsstatsprincippet og retsvæsenets uafhængighed på multilateralt og bilateralt plan; opfordrer EU til at støtte et retfærdigt retsvæsen på verdensplan ved at bistå med lovgivningsmæssige og institutionelle reformprocesser i tredjelande; opfordrer endvidere EU-delegationerne og medlemsstaternes ambassader til systematisk at overvåge retssager med henblik på at fremme retsvæsenets uafhængighed; |
| --- | --- |

138.

mener, at EU bør øge sin indsats for at fremme retsstatsprincippet og retsvæsenets uafhængighed på multilateralt og bilateralt plan; opfordrer EU til at støtte et retfærdigt retsvæsen på verdensplan ved at bistå med lovgivningsmæssige og institutionelle reformprocesser i tredjelande; opfordrer endvidere EU-delegationerne og medlemsstaternes ambassader til systematisk at overvåge retssager med henblik på at fremme retsvæsenets uafhængighed;

Styrkelse af Europa-Parlamentets indsats på menneskerettighedsområdet

| 139. | glæder sig over, at Delegationsformandskonferencen i samarbejde med Underudvalget om Menneskerettigheder har foretaget en gennemgang af retningslinjerne for Europa-Parlamentets interparlamentariske delegationer om fremme af menneskerettigheder og demokrati; anbefaler i denne sammenhæng en mere systematisk og gennemsigtig praksis med at tage menneskerettighedsspørgsmål op, navnlig de enkeltsager, der henvises til i Parlamentets beslutninger, i forbindelse med delegationsbesøg til tredjelande og med at rapportere skriftligt — og når det er påkrævet af politiske årsager, på et særligt debriefingmøde — til Underudvalget om Menneskerettigheder om, hvilke foranstaltninger der er truffet; |
| --- | --- |

139.

glæder sig over, at Delegationsformandskonferencen i samarbejde med Underudvalget om Menneskerettigheder har foretaget en gennemgang af retningslinjerne for Europa-Parlamentets interparlamentariske delegationer om fremme af menneskerettigheder og demokrati; anbefaler i denne sammenhæng en mere systematisk og gennemsigtig praksis med at tage menneskerettighedsspørgsmål op, navnlig de enkeltsager, der henvises til i Parlamentets beslutninger, i forbindelse med delegationsbesøg til tredjelande og med at rapportere skriftligt — og når det er påkrævet af politiske årsager, på et særligt debriefingmøde — til Underudvalget om Menneskerettigheder om, hvilke foranstaltninger der er truffet;

| 140. | understreger, at det er nødvendigt løbende at tænke over de mest hensigtsmæssige måder, hvorpå man kan maksimere troværdigheden, synligheden og effektiviteten af Parlamentets beslutninger om brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

140.

understreger, at det er nødvendigt løbende at tænke over de mest hensigtsmæssige måder, hvorpå man kan maksimere troværdigheden, synligheden og effektiviteten af Parlamentets beslutninger om brud på menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet;

| 141. | opfordrer til en drøftelse vedrørende indsættelsen af de forskellige værktøjer, Parlamentet har til rådighed til støtte for og fremme af menneskerettighederne, i ét enkelt strategidokument, som Parlamentet kan vedtage på et plenarmøde; |
| --- | --- |

141.

opfordrer til en drøftelse vedrørende indsættelsen af de forskellige værktøjer, Parlamentet har til rådighed til støtte for og fremme af menneskerettighederne, i ét enkelt strategidokument, som Parlamentet kan vedtage på et plenarmøde;

o

o o

| 142. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's generalsekretær, formanden for FN's 70. Generalforsamling, formanden for FN's Menneskerettighedsråd, FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og cheferne for EU-delegationerne. |
| --- | --- |

142.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's generalsekretær, formanden for FN's 70. Generalforsamling, formanden for FN's Menneskerettighedsråd, FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og cheferne for EU-delegationerne.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0070.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/da/pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/142549.pdf

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(5)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/en/policies/pdf/st10152-en15_pdf/

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/en/pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

(10)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=DA&f=ST%2015559%202014%20INIT

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A32015D0260

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/en/pdf

(13)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(14)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 69.

(15)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 165.

(16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0470.

(17)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0274.

(18)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0394.

(19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0420.

(20)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0252.

(21)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0079.

(22)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0259.

(23)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0206.

(24)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0076.

(25)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0272.

(26)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0288.

(27)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0317.

(28)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0350.

(29)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0348.

(30)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_da.pdf

(31)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52011DC0200

(32)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:da:PDF

(33)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(34)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0274.

(35)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/Joint%20Programme%20on%20FGMC%20Summary%20Report.pdf

(36)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/086/06/PDF/G1408606.pdf?OpenElement

(37)  https://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/hr/news53.pdf

(38)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_da.pdf

(39)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2014:077:0027:0043:DA:PDF

(40)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0274.

(41)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(42)  http://wcip2014.org/wp-content/uploads/2013/03/N1446828.pdf

(43)  EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1.

(44)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/eu_strategy_towards_the_eradication_of_trafficking_in_human_beings_2012-2016_1.pdf

(45)  http://www.coe.int/en/web/portal/10-october-against-death-penalty

(46)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/TortureGuidelines.pdf

(47)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf

(48)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5690_en.pdf

(49)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(50)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1820(2008)

(51)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/2015/27

(52)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=DA&f=ST%2015559%202014%20INIT

(53)  http://www.unicef.org/eu/crtoolkit/downloads/Child-Rights-Toolkit-Web-Links.pdf

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/176 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/176

---

P8_TA(2015)0471

20-året for Dayton-fredsaftalen

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 20-året for Daytonfredsaftalen (2015/2979(RSP))

(2017/C 399/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Daytonfredsaftalen, dens generelle rammebestemmelser og dens tolv bilag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Daytonfredsaftalen, dens generelle rammebestemmelser og dens tolv bilag,

| — | der henviser til sine beslutninger af 7. juli 2005 (1), af 15. januar 2009 (2) og 9. juli 2015 (3) om Srebrenica, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 7. juli 2005 (1), af 15. januar 2009 (2) og 9. juli 2015 (3) om Srebrenica,

| — | der henviser til Venedigkommissionens udtalelse af 11. marts 2005 om forfatningsreformen i Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

—

der henviser til Venedigkommissionens udtalelse af 11. marts 2005 om forfatningsreformen i Bosnien-Hercegovina,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at Daytonfredsaftalen blev undertegnet den 14. december 1995 i Paris og gjorde en ende på den blodigste krig i Europa siden anden verdenskrig; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Daytonfredsaftalen blev undertegnet den 14. december 1995 i Paris og gjorde en ende på den blodigste krig i Europa siden anden verdenskrig;

| B. | der henviser til, at aftalen gjorde en ende på krigen, men ikke skabte en fungerende, levedygtig stat, og til, at landets institutionelle struktur er alt for kompliceret og har vist sig at være ineffektiv; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at aftalen gjorde en ende på krigen, men ikke skabte en fungerende, levedygtig stat, og til, at landets institutionelle struktur er alt for kompliceret og har vist sig at være ineffektiv;

| 1. | erindrer om betydningen af Daytonfredsaftalens undertegnelse, mindes alle de tragiske ofre for krigen i Bosnien-Hercegovina og udtrykker sin oprigtige medfølelse med familierne til dem, der mistede livet; |
| --- | --- |

1.

erindrer om betydningen af Daytonfredsaftalens undertegnelse, mindes alle de tragiske ofre for krigen i Bosnien-Hercegovina og udtrykker sin oprigtige medfølelse med familierne til dem, der mistede livet;

| 2. | bemærker med beklagelse, at det 20 år efter krigens afslutning og etableringen af en generel rammeaftale, der skitserer de vigtigste aspekter af fredsordningen og landets fremtidige udformning, er mislykkedes for flere på hinanden følgende regeringer at opbygge en fuldt fungerende og levedygtig stat; |
| --- | --- |

2.

bemærker med beklagelse, at det 20 år efter krigens afslutning og etableringen af en generel rammeaftale, der skitserer de vigtigste aspekter af fredsordningen og landets fremtidige udformning, er mislykkedes for flere på hinanden følgende regeringer at opbygge en fuldt fungerende og levedygtig stat;

| 3. | glæder sig over de resultater, der er opnået med hensyn til tilbagesendelse af flygtninge og internt fordrevne samt genopbygning og tilbagelevering af ejendom i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VII til Daytonaftalen; fastholder, at det er nødvendigt at gennemføre bilaget og den dertil hørende strategi fuldt ud med henblik på at sikre en holdbar tilbagesendelse såvel som retfærdige, samlede og holdbare løsninger for internt fordrevne, flygtninge og andre personer, der er berørt af krigen; understreger i denne forbindelse behovet for en bæredygtig tilbagevenden af bosniere, kroater og andre til Republika Srpska; understreger, at det er nødvendigt at gøre fremskridt med hensyn til at forbedre tilbagevendte personers socioøkonomiske integration; opfordrer til en bedre koordination af indsatsen på alle niveauer og større fokus på de mest sårbare fordrevne mennesker, herunder romaer og voldsramte kvinder; noterer sig med beklagelse, at der ifølge Den Internationale Røde Kors Komité stadig er ca. 7 000 savnede, hvis skæbne fortsat er ukendt; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over de resultater, der er opnået med hensyn til tilbagesendelse af flygtninge og internt fordrevne samt genopbygning og tilbagelevering af ejendom i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VII til Daytonaftalen; fastholder, at det er nødvendigt at gennemføre bilaget og den dertil hørende strategi fuldt ud med henblik på at sikre en holdbar tilbagesendelse såvel som retfærdige, samlede og holdbare løsninger for internt fordrevne, flygtninge og andre personer, der er berørt af krigen; understreger i denne forbindelse behovet for en bæredygtig tilbagevenden af bosniere, kroater og andre til Republika Srpska; understreger, at det er nødvendigt at gøre fremskridt med hensyn til at forbedre tilbagevendte personers socioøkonomiske integration; opfordrer til en bedre koordination af indsatsen på alle niveauer og større fokus på de mest sårbare fordrevne mennesker, herunder romaer og voldsramte kvinder; noterer sig med beklagelse, at der ifølge Den Internationale Røde Kors Komité stadig er ca. 7 000 savnede, hvis skæbne fortsat er ukendt;

| 4. | anerkender den positive forandring, som Bosnien-Hercegovina har gennemgået i de sidste 20 år, fra et krigshærget land til en stat, der ønsker at blive medlem af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

4.

anerkender den positive forandring, som Bosnien-Hercegovina har gennemgået i de sidste 20 år, fra et krigshærget land til en stat, der ønsker at blive medlem af Den Europæiske Union;

| 5. | gentager EU's engagement i det europæiske perspektiv og den videre tiltrædelsesproces for Bosnien-Hercegovina såvel som for alle andre lande på Vestbalkan; mener, at regionalt samarbejde og den europæiske integrationsproces er den bedste måde, hvorpå man kan fremme forsoning og overvinde had og splittelse; |
| --- | --- |

5.

gentager EU's engagement i det europæiske perspektiv og den videre tiltrædelsesproces for Bosnien-Hercegovina såvel som for alle andre lande på Vestbalkan; mener, at regionalt samarbejde og den europæiske integrationsproces er den bedste måde, hvorpå man kan fremme forsoning og overvinde had og splittelse;

| 6. | opfordrer myndighederne til at benytte 20-året for Daytonfredsaftalen som et incitament til at komme videre med de nødvendige reformer — navnlig i betragtning af Bosnien-Hercegovinas kommende ansøgning om EU-medlemskab; minder om, at det skal prioriteres at imødekomme borgernes socioøkonomiske behov samt at få oprettet en effektiv mekanisme til koordinering af EU-spørgsmål; gentager, at det samtidig hermed også er vigtigt at fortsætte med forfatningsmæssige og politiske reformer samt demokratisering af det politiske system, hvilket vil føre i retning af at sikre reel lighed og demokratisk repræsentation for alle de tre befolkningsgrupper og alle landets borgere; understreger, at alle borgere i Bosnien-Hercegovina skal have lige mulighed for at blive valgt til alle niveauer af den politiske beslutningstagning; |
| --- | --- |

6.

opfordrer myndighederne til at benytte 20-året for Daytonfredsaftalen som et incitament til at komme videre med de nødvendige reformer — navnlig i betragtning af Bosnien-Hercegovinas kommende ansøgning om EU-medlemskab; minder om, at det skal prioriteres at imødekomme borgernes socioøkonomiske behov samt at få oprettet en effektiv mekanisme til koordinering af EU-spørgsmål; gentager, at det samtidig hermed også er vigtigt at fortsætte med forfatningsmæssige og politiske reformer samt demokratisering af det politiske system, hvilket vil føre i retning af at sikre reel lighed og demokratisk repræsentation for alle de tre befolkningsgrupper og alle landets borgere; understreger, at alle borgere i Bosnien-Hercegovina skal have lige mulighed for at blive valgt til alle niveauer af den politiske beslutningstagning;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Bosnien-Hercegovinas og dets enheders regering og parlament samt regeringerne og parlamenterne i landene på Vestbalkan. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Bosnien-Hercegovinas og dets enheders regering og parlament samt regeringerne og parlamenterne i landene på Vestbalkan.

---

(1)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 468.

(2)  EUT C 46 E af 24.2.2010, s. 111.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0276.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/178 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/178

---

P8_TA(2015)0472

Våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om våbeneksport: Gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (2015/2114(INI))

(2017/C 399/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (i det følgende benævnt »den fælles holdning«) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (i det følgende benævnt »den fælles holdning«) (1),

| — | der henviser til revisionen af den fælles holdning, der blev foretaget af Rådets Gruppe vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM), |
| --- | --- |

—

der henviser til revisionen af den fælles holdning, der blev foretaget af Rådets Gruppe vedrørende Eksport af Konventionelle Våben (COARM),

| — | der henviser til Rådets sekstende årsberetning i henhold til artikel 8, stk. 2, i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets sekstende årsberetning i henhold til artikel 8, stk. 2, i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2012/711/FUSP af 19. november 2012 om støtte til Unionens aktiviteter til fremme blandt tredjelande af kontrollen med våbeneksport og principperne og kriterierne i fælles holdning 2008/944/FUSP, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2012/711/FUSP af 19. november 2012 om støtte til Unionens aktiviteter til fremme blandt tredjelande af kontrollen med våbeneksport og principperne og kriterierne i fælles holdning 2008/944/FUSP,

| — | der henviser til EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben af 9. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben af 9. december 2003,

| — | der henviser til EU's sikkerhedsstrategi »Et sikkert Europa i en bedre verden«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's sikkerhedsstrategi »Et sikkert Europa i en bedre verden«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,

| — | der henviser til traktaten om våbenhandel (ATT), som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 2. april 2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om våbenhandel (ATT), som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 2. april 2013 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. februar 2014 om ratificering af traktaten om våbenhandel (ATT) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2014 om ratificering af traktaten om våbenhandel (ATT) (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. maj 2015 om konsekvenser af udviklingen på de europæiske forsvarsmarkeder for sikkerheds- og forsvarsevnen i Europa (5), navnlig punkt 4, 10, 18, 19, 20 og 21, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. maj 2015 om konsekvenser af udviklingen på de europæiske forsvarsmarkeder for sikkerheds- og forsvarsevnen i Europa (5), navnlig punkt 4, 10, 18, 19, 20 og 21,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2013/768/FUSP af 16. december 2013 om EU's aktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2013/768/FUSP af 16. december 2013 om EU's aktiviteter til støtte for gennemførelsen af traktaten om våbenhandel inden for rammerne af den europæiske sikkerhedsstrategi (6),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 af 5. maj 2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (7), som ændret ved forordning (EU) nr. 599/2014, samt til listen over produkter med dobbelt anvendelse i bilag I, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 428/2009 af 5. maj 2009 om en fællesskabsordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (7), som ændret ved forordning (EU) nr. 599/2014, samt til listen over produkter med dobbelt anvendelse i bilag I,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. april 2014 til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Revision af eksportkontrolpolitikken: Sikkerhed og konkurrenceevne i en verden under forandring« (COM(2014)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. april 2014 til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen »Revision af eksportkontrolpolitikken: Sikkerhed og konkurrenceevne i en verden under forandring« (COM(2014)0244),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 12. juni 2014 fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen om revision af ordningen for kontrol med eksport af produkter med dobbelt anvendelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 12. juni 2014 fra Parlamentet, Rådet og Kommissionen om revision af ordningen for kontrol med eksport af produkter med dobbelt anvendelse,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om revision af eksportkontrolpolitikken af 21. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om revision af eksportkontrolpolitikken af 21. november 2014,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om menneskerettigheder og teknologi: Indvirkningen af udspionerings- og overvågningssystemer på menneskerettighederne i tredjelande (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2015 om menneskerettigheder og teknologi: Indvirkningen af udspionerings- og overvågningssystemer på menneskerettighederne i tredjelande (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (9),

| — | der henviser til EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med håndvåben og lette våben samt ammunition hertil, som blev vedtaget den 15.-16. december 2005 af Det Europæiske Råd, og til Rådets fælles aktion 2002/589/FUSP af 12. juli 2002 om Den Europæiske Unions bidrag til bekæmpelse af destabiliserende ophobning og spredning af håndskydevåben og lette våben og om ophævelse af den fælles aktion 1999/34/FUSP, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-strategien for bekæmpelse af ulovlig ophobning af og handel med håndvåben og lette våben samt ammunition hertil, som blev vedtaget den 15.-16. december 2005 af Det Europæiske Råd, og til Rådets fælles aktion 2002/589/FUSP af 12. juli 2002 om Den Europæiske Unions bidrag til bekæmpelse af destabiliserende ophobning og spredning af håndskydevåben og lette våben og om ophævelse af den fælles aktion 1999/34/FUSP,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2003/468/FUSP af 23. juni 2003 om kontrol med våbenmæglervirksomhed (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2003/468/FUSP af 23. juni 2003 om kontrol med våbenmæglervirksomhed (10),

| — | der henviser til den ajourførte udgave af Den Europæiske Unions fælles liste over militært udstyr, der blev vedtaget af Rådet den 9. februar 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ajourførte udgave af Den Europæiske Unions fælles liste over militært udstyr, der blev vedtaget af Rådet den 9. februar 2015,

| — | der henviser til brugervejledningen til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr, |
| --- | --- |

—

der henviser til brugervejledningen til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr,

| — | der henviser til Wassenaar-arrangementet af 12. maj 1996 om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse sammenholdt med de i 2015 ajourførte lister over disse varer, teknologier og ammunition (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Wassenaar-arrangementet af 12. maj 1996 om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse sammenholdt med de i 2015 ajourførte lister over disse varer, teknologier og ammunition (11),

| — | der henviser til beslutningerne fra den 19. plenarforsamling inden for rammerne af Wassenaar-arrangementet om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse, som blev afholdt i Wien den 3.-4. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningerne fra den 19. plenarforsamling inden for rammerne af Wassenaar-arrangementet om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse, som blev afholdt i Wien den 3.-4. december 2013,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 af 27. juni 2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1236/2005 af 27. juni 2005 om handel med visse varer, der kan anvendes til henrettelse, tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. april 2015 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den europæiske dagsorden om sikkerhed, (COM(2015)0185)), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. april 2015 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den europæiske dagsorden om sikkerhed, (COM(2015)0185)),

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, der blev vedtaget den 24. februar 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, der blev vedtaget den 24. februar 2006,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (COM(2011)0637),

| — | der henviser til målene for bæredygtig udvikling, særlig udviklingsmål 16 og mål 16.4 herunder, hvori staterne opfordres til at reducere ulovlige våbenstrømme væsentligt, |
| --- | --- |

—

der henviser til målene for bæredygtig udvikling, særlig udviklingsmål 16 og mål 16.4 herunder, hvori staterne opfordres til at reducere ulovlige våbenstrømme væsentligt,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine,

| — | der henviser til artikel 42 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 346 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 42 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og til artikel 346 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til FN-traktaten om våbenhandel, som trådte i kraft den 24. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-traktaten om våbenhandel, som trådte i kraft den 24. december 2014,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 24/35 af 8. oktober 2013 om våbenoverførslers indvirkning på menneskerettigheder i væbnede konflikter (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 24/35 af 8. oktober 2013 om våbenoverførslers indvirkning på menneskerettigheder i væbnede konflikter (12),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0338/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0338/2015),

| A. | der henviser til, at den globale sikkerhedssituation omkring EU har ændret sig på dramatisk vis, specielt i de sydlige og østlige nabolande; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den globale sikkerhedssituation omkring EU har ændret sig på dramatisk vis, specielt i de sydlige og østlige nabolande;

| B. | der henviser til, at der i henhold til artikel 51 i FN-pagten er en naturlig ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i henhold til artikel 51 i FN-pagten er en naturlig ret til individuelt eller kollektivt selvforsvar;

| C. | der henviser til, at det — for at kunne opnå international stabilitet og på grundlag af en vurdering af hver enkelt sag — er vigtigt at tilvejebringe afskrækkende midler, i fuld overensstemmelse med artikel 51 i FN-pagten og kriterium 4 i den fælles holdning om opretholdelse af regional fred, sikkerhed og stabilitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det — for at kunne opnå international stabilitet og på grundlag af en vurdering af hver enkelt sag — er vigtigt at tilvejebringe afskrækkende midler, i fuld overensstemmelse med artikel 51 i FN-pagten og kriterium 4 i den fælles holdning om opretholdelse af regional fred, sikkerhed og stabilitet;

| D. | der henviser til, at den ukontrollerede spredning af våben i alvorlig grad truer freden og sikkerheden, menneskerettighederne og den bæredygtige udvikling; der henviser til, at der hvert minut er en person, der dør et sted i verden som følge væbnet vold, og at der på samme tid fremstilles 15 nye våben; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den ukontrollerede spredning af våben i alvorlig grad truer freden og sikkerheden, menneskerettighederne og den bæredygtige udvikling; der henviser til, at der hvert minut er en person, der dør et sted i verden som følge væbnet vold, og at der på samme tid fremstilles 15 nye våben;

| E. | der henviser til, at regulering af den internationale våbenhandel pr. definition er en global ambition; der henviser til, at EU i forbindelse med sine eksterne forbindelser er nødt til at sikre sammenhæng i hele sin optræden udadtil med henblik på at fremme demokrati og retsstatsprincippet, forebygge konflikter, udrydde fattigdom, fremme interkulturel dialog og opretholde den internationale stabilitet og sikkerhed; der henviser til, at EU's medlemsstater i perioden 2010-2014 var ansvarlige for 25,4 % af de faktiske leverancer af de vigtigste konventionelle våben på verdensplan (13); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at regulering af den internationale våbenhandel pr. definition er en global ambition; der henviser til, at EU i forbindelse med sine eksterne forbindelser er nødt til at sikre sammenhæng i hele sin optræden udadtil med henblik på at fremme demokrati og retsstatsprincippet, forebygge konflikter, udrydde fattigdom, fremme interkulturel dialog og opretholde den internationale stabilitet og sikkerhed; der henviser til, at EU's medlemsstater i perioden 2010-2014 var ansvarlige for 25,4 % af de faktiske leverancer af de vigtigste konventionelle våben på verdensplan (13);

| F. | der henviser til, at udryddelse af fattigdom i henhold til Lissabontraktaten er hovedmålet for EU's udviklingspolitik, og at det ligeledes er en af prioriteterne for EU's optræden udadtil med henblik på at skabe en mere stabil og velstående verden; der henviser til, at våbenforsyning til konfliktramte lande ikke alene øger risikoen for en eskalering af volden, men også har en negativ virkning på de pågældende landes udviklingspotentiale, hvilket fremgår af rapporter fra humanitære organisationer, som har opgjort denne virkning (14); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udryddelse af fattigdom i henhold til Lissabontraktaten er hovedmålet for EU's udviklingspolitik, og at det ligeledes er en af prioriteterne for EU's optræden udadtil med henblik på at skabe en mere stabil og velstående verden; der henviser til, at våbenforsyning til konfliktramte lande ikke alene øger risikoen for en eskalering af volden, men også har en negativ virkning på de pågældende landes udviklingspotentiale, hvilket fremgår af rapporter fra humanitære organisationer, som har opgjort denne virkning (14);

| G. | der henviser til, at medlemsstaterne i 2013 eksporterede våben til en samlet værdi af 36,7 mia. EUR, hvoraf eksporten til tredjelande udgjorde 26 mia. EUR; der henviser til, at det samlede budget for det europæiske naboskabsinstrument for perioden 2014-2020 til sammenligning er på 15,4 mia. EUR; der henviser til, at EU's medlemsstater tegnede sig for 30 % af den samlede våbeneksport, og at det næppe kan hævdes, at disse handelsstrømme er i EU's direkte sikkerhedsmæssige interesse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemsstaterne i 2013 eksporterede våben til en samlet værdi af 36,7 mia. EUR, hvoraf eksporten til tredjelande udgjorde 26 mia. EUR; der henviser til, at det samlede budget for det europæiske naboskabsinstrument for perioden 2014-2020 til sammenligning er på 15,4 mia. EUR; der henviser til, at EU's medlemsstater tegnede sig for 30 % af den samlede våbeneksport, og at det næppe kan hævdes, at disse handelsstrømme er i EU's direkte sikkerhedsmæssige interesse;

| H. | der henviser til, at fælles holdning 2008/944/FUSP udgør en retligt bindende ramme, der fastsætter otte kriterier for eksport af konventionelle våben, som medlemsstaterne skal overholde, når de træffer afgørelse om udstedelse af tilladelse; der henviser til, at der navnlig bør tages behørigt hensyn til denne fælles holdning i forbindelse med udviklingen af et europæisk forsvarsmarked og en industriel og teknologisk basis for det europæiske forsvar; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fælles holdning 2008/944/FUSP udgør en retligt bindende ramme, der fastsætter otte kriterier for eksport af konventionelle våben, som medlemsstaterne skal overholde, når de træffer afgørelse om udstedelse af tilladelse; der henviser til, at der navnlig bør tages behørigt hensyn til denne fælles holdning i forbindelse med udviklingen af et europæisk forsvarsmarked og en industriel og teknologisk basis for det europæiske forsvar;

| I. | der henviser til, at tredjelandene Albanien, Bosnien og Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Island, Canada, Montenegro og Norge officielt har tilsluttet sig kriterierne og principperne i den fælles holdning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tredjelandene Albanien, Bosnien og Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Island, Canada, Montenegro og Norge officielt har tilsluttet sig kriterierne og principperne i den fælles holdning;

Globalt sikkerhedsmiljø og våbeneksport

| 1. | er dybt bekymret over udbredelsen af væbnede konflikter, navnlig konflikterne i Ukraine, Syrien, Irak, Libyen og Yemen samt alle internationale konflikter, som — i en stadig mere globaliseret verden — udgør en trussel mod den globale stabilitet og sikkerhed og har gjort EU's naboskabsområde mindre stabilt og mindre sikkert; bemærker, at overførsel af våben til lande i konflikt kan have bidraget til disse konflikter; |
| --- | --- |

1.

er dybt bekymret over udbredelsen af væbnede konflikter, navnlig konflikterne i Ukraine, Syrien, Irak, Libyen og Yemen samt alle internationale konflikter, som — i en stadig mere globaliseret verden — udgør en trussel mod den globale stabilitet og sikkerhed og har gjort EU's naboskabsområde mindre stabilt og mindre sikkert; bemærker, at overførsel af våben til lande i konflikt kan have bidraget til disse konflikter;

| 2. | finder det beklageligt, at udviklingen i løbet af de seneste to år har vist, at våben engang i mellem ender i hænderne på terrorister eller undertrykkende regimer eller i lande, hvor børn kan blive rekrutteret eller anvendt i forbindelse med fjendtligheder, eller regimer, der har tvivlsomme forbindelser til international terrorisme eller en aggressiv indenrigs- og udenrigspolitik, og mener derfor, at det er nødvendigt, at der vedtages effektive ordninger for kontrol med våbeneksport; fordømmer brugen af våben med henblik på at sprede usikkerhed og få væbnede konflikter til at blusse op internt og eksternt eller på at støtte intern undertrykkelse, regionale konflikter eller alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; finder det ligeledes beklageligt, at ulovlig våbenhandel fortsat er en stor og indbringende forretning; |
| --- | --- |

2.

finder det beklageligt, at udviklingen i løbet af de seneste to år har vist, at våben engang i mellem ender i hænderne på terrorister eller undertrykkende regimer eller i lande, hvor børn kan blive rekrutteret eller anvendt i forbindelse med fjendtligheder, eller regimer, der har tvivlsomme forbindelser til international terrorisme eller en aggressiv indenrigs- og udenrigspolitik, og mener derfor, at det er nødvendigt, at der vedtages effektive ordninger for kontrol med våbeneksport; fordømmer brugen af våben med henblik på at sprede usikkerhed og få væbnede konflikter til at blusse op internt og eksternt eller på at støtte intern undertrykkelse, regionale konflikter eller alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; finder det ligeledes beklageligt, at ulovlig våbenhandel fortsat er en stor og indbringende forretning;

| 3. | beklager dybt, at omkring en halv million mennesker (15) hvert år dør som følge af væbnet vold, både i væbnede konflikter og i forbindelse med kriminalitet; |
| --- | --- |

3.

beklager dybt, at omkring en halv million mennesker (15) hvert år dør som følge af væbnet vold, både i væbnede konflikter og i forbindelse med kriminalitet;

| 4. | minder om, at overholdelsen af den fælles holdning er afgørende for virkeliggørelsen af EU's principper og værdier, navnlig inden for den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret og med henblik på at leve op til EU's ansvar for så vidt angår den regionale og den globale sikkerhed; |
| --- | --- |

4.

minder om, at overholdelsen af den fælles holdning er afgørende for virkeliggørelsen af EU's principper og værdier, navnlig inden for den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret og med henblik på at leve op til EU's ansvar for så vidt angår den regionale og den globale sikkerhed;

| 5. | bemærker, at EU's medlemsstater er store våbeneksportører på verdensplan, idet de — i henhold til den 16. årsberetning — eksporterede for 36,711 mia. EUR til hele verden i 2013, hvoraf eksporten til andre medlemsstater udgjorde 10,735 mia. EUR og eksporten til tredjelande 25,976 mia. EUR; gentager, at artikel 10 i den fælles holdning fastsætter, at medlemsstaternes overvejelser af hensyn til økonomiske, kommercielle og industrielle interesser ikke må indvirke på anvendelsen af de otte kriterier for våbeneksport; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at EU's medlemsstater er store våbeneksportører på verdensplan, idet de — i henhold til den 16. årsberetning — eksporterede for 36,711 mia. EUR til hele verden i 2013, hvoraf eksporten til andre medlemsstater udgjorde 10,735 mia. EUR og eksporten til tredjelande 25,976 mia. EUR; gentager, at artikel 10 i den fælles holdning fastsætter, at medlemsstaternes overvejelser af hensyn til økonomiske, kommercielle og industrielle interesser ikke må indvirke på anvendelsen af de otte kriterier for våbeneksport;

| 6. | beklager imidlertid, at der ofte ses gennem fingre med artikel 10, navnlig fordi de europæiske forsvarsvirksomheder i stigende grad kompenserer for en faldende omsætning i Europa gennem eksport til tredjelande; er alvorligt bekymret over følgerne for EU's sikkerhed og forsvar af overførslen af følsom viden og teknologi til tredjelande, hvilket indebærer en øget risiko for afhængighed af tredjelande med afvigende strategiske interesser, såsom Rusland; |
| --- | --- |

6.

beklager imidlertid, at der ofte ses gennem fingre med artikel 10, navnlig fordi de europæiske forsvarsvirksomheder i stigende grad kompenserer for en faldende omsætning i Europa gennem eksport til tredjelande; er alvorligt bekymret over følgerne for EU's sikkerhed og forsvar af overførslen af følsom viden og teknologi til tredjelande, hvilket indebærer en øget risiko for afhængighed af tredjelande med afvigende strategiske interesser, såsom Rusland;

| 7. | minder om, at forsvarsindustrien bør tjene som et redskab til gennemførelse af medlemsstaternes forsvar og sikkerhed, som sikrer en ordning for forsyningssikkerhed i EU og samtidig bidrager til gennemførelsen af en styrket FUSP og FSFP, da dette er af stor betydning med henblik på at bidrage til at sikre stabilitet og sikkerhed i verden; erkender, at våbeneksport har medvirket til at styrke og videreudvikle det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis, som har været vigtig for mange forskellige innovationer og teknologiske fremskridt; |
| --- | --- |

7.

minder om, at forsvarsindustrien bør tjene som et redskab til gennemførelse af medlemsstaternes forsvar og sikkerhed, som sikrer en ordning for forsyningssikkerhed i EU og samtidig bidrager til gennemførelsen af en styrket FUSP og FSFP, da dette er af stor betydning med henblik på at bidrage til at sikre stabilitet og sikkerhed i verden; erkender, at våbeneksport har medvirket til at styrke og videreudvikle det europæiske forsvars industrielle og teknologiske basis, som har været vigtig for mange forskellige innovationer og teknologiske fremskridt;

| 8. | anerkender legitimiteten af eksport, der opfylder kriterierne i artikel 4, litra c), i fælles holdning 2008/944/FUSP fuldt ud og gennemføres som svar på en anmodning til EU i overensstemmelse med retten til selvforsvar; støtter leveringen af defensive våben i tilfælde af nødværge; noterer sig nogle medlemsstaters beslutning om at levere defensive våben til peshmergaerne i det irakiske Kurdistan og til Ukraine; bemærker, at der i denne sammenhæng ikke er nogen indbyrdes koordinering medlemsstaterne imellem; |
| --- | --- |

8.

anerkender legitimiteten af eksport, der opfylder kriterierne i artikel 4, litra c), i fælles holdning 2008/944/FUSP fuldt ud og gennemføres som svar på en anmodning til EU i overensstemmelse med retten til selvforsvar; støtter leveringen af defensive våben i tilfælde af nødværge; noterer sig nogle medlemsstaters beslutning om at levere defensive våben til peshmergaerne i det irakiske Kurdistan og til Ukraine; bemærker, at der i denne sammenhæng ikke er nogen indbyrdes koordinering medlemsstaterne imellem;

| 9. | påpeger, at afslag på og suspension af eksporttilladelser som følge af embargoer eller konflikter ganske vist er et positivt tegn, men at de også antyder, at EU's eksportpolitik udelukkende er af reaktiv karakter; mener, at det i overensstemmelse med den fælles holdning vil være nødvendigt at foretage en grundigere vurdering af de specifikke risici, der er forbundet med modtagerlandene, og af EU's sikkerhedsmæssige interesser, inden der gives tilladelse; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at afslag på og suspension af eksporttilladelser som følge af embargoer eller konflikter ganske vist er et positivt tegn, men at de også antyder, at EU's eksportpolitik udelukkende er af reaktiv karakter; mener, at det i overensstemmelse med den fælles holdning vil være nødvendigt at foretage en grundigere vurdering af de specifikke risici, der er forbundet med modtagerlandene, og af EU's sikkerhedsmæssige interesser, inden der gives tilladelse;

| 10. | bemærker, at de risici, der hidrører fra omdirigering, smugling og oplagring af våben og sprængstoffer, er stigende og fortsat udgør en udfordring, der skal tages op; fremhæver risikoen for, at våben fra tredjelande med et højt korruptionsniveau kommer ind i Europa på grund af øget våbensmugling og mangel på kontrol ved indgangssteder, såsom havne, hvilket bringer borgernes sikkerhed i fare som fremhævet i en nylig rapport fra Europol (16); |
| --- | --- |

10.

bemærker, at de risici, der hidrører fra omdirigering, smugling og oplagring af våben og sprængstoffer, er stigende og fortsat udgør en udfordring, der skal tages op; fremhæver risikoen for, at våben fra tredjelande med et højt korruptionsniveau kommer ind i Europa på grund af øget våbensmugling og mangel på kontrol ved indgangssteder, såsom havne, hvilket bringer borgernes sikkerhed i fare som fremhævet i en nylig rapport fra Europol (16);

| 11. | understreger, at våbeneksportkontroller er en integrerende del af EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik og skal baseres på principperne i artikel 21 i TEU, navnlig fremme af demokrati og retsstatsprincippet samt fredsbevarelse, konfliktforebyggelse og styrkelse af den internationale sikkerhed; minder om, at det er afgørende, at der sikres sammenhæng mellem våbeneksport og EU's troværdighed som fortaler for menneskerettighederne på verdensplan; er stærkt overbevist om, at en mere effektiv gennemførelse af de otte kriterier i den fælles holdning vil være et vigtigt bidrag til udviklingen af både FUSP og FSFP; opfordrer til, at der i forbindelse med EU's nye globale strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitik tages ordentlig stilling til spørgsmål vedrørende våbeneksport i lyset af det ændrede sikkerhedsmiljø og de dermed forbundne risici og trusler mod Europas sikkerhedsmæssige interesser; |
| --- | --- |

11.

understreger, at våbeneksportkontroller er en integrerende del af EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik og skal baseres på principperne i artikel 21 i TEU, navnlig fremme af demokrati og retsstatsprincippet samt fredsbevarelse, konfliktforebyggelse og styrkelse af den internationale sikkerhed; minder om, at det er afgørende, at der sikres sammenhæng mellem våbeneksport og EU's troværdighed som fortaler for menneskerettighederne på verdensplan; er stærkt overbevist om, at en mere effektiv gennemførelse af de otte kriterier i den fælles holdning vil være et vigtigt bidrag til udviklingen af både FUSP og FSFP; opfordrer til, at der i forbindelse med EU's nye globale strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitik tages ordentlig stilling til spørgsmål vedrørende våbeneksport i lyset af det ændrede sikkerhedsmiljø og de dermed forbundne risici og trusler mod Europas sikkerhedsmæssige interesser;

| 12. | beklager, at illegitime, ulovlige og uregulerede våbenoverførsler fortsat underminerer den politiske stabilitet og er til hinder for den demokratiske, sociale og/eller økonomiske udvikling i visse dele af verden; erkender, at en ensartet fortolkning og en effektiv gennemførelse af kriterium 8 i fælles holdning 2008/944/FUSP ville være et afgørende bidrag til EU's politikkohærens for så vidt angår udviklingsmålene; opfordrer til, at opmærksomheden fortsat rettes mod kriterium 8 med henblik på at vurdere de eventuelle negative konsekvenser, som udgifter til militært udstyr har for udviklingsmulighederne i de fattigste modtagerlande; |
| --- | --- |

12.

beklager, at illegitime, ulovlige og uregulerede våbenoverførsler fortsat underminerer den politiske stabilitet og er til hinder for den demokratiske, sociale og/eller økonomiske udvikling i visse dele af verden; erkender, at en ensartet fortolkning og en effektiv gennemførelse af kriterium 8 i fælles holdning 2008/944/FUSP ville være et afgørende bidrag til EU's politikkohærens for så vidt angår udviklingsmålene; opfordrer til, at opmærksomheden fortsat rettes mod kriterium 8 med henblik på at vurdere de eventuelle negative konsekvenser, som udgifter til militært udstyr har for udviklingsmulighederne i de fattigste modtagerlande;

Traktaten om våbenhandel

| 13. | glæder sig over ikrafttrædelsen af traktaten om våbenhandel; glæder sig over EU's opsøgende aktiviteter for at fremme en universel ratifikation og gennemførelse af traktaten om våbenhandel, og opfordrer til, at der gøres en vedvarende indsats i denne henseende, især over for lande, der er store våbenhandlere; opfordrer indtrængende de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret traktaten om våbenhandel, til at gøre dette hurtigst muligt; erkender, at traktaten om våbenhandel — selv om den er et positivt resultat — stadig har sine begrænsninger og tvetydigheder (uklare begreber, undtagelse fra indberetningspligten, mangel på sanktioner); |
| --- | --- |

13.

glæder sig over ikrafttrædelsen af traktaten om våbenhandel; glæder sig over EU's opsøgende aktiviteter for at fremme en universel ratifikation og gennemførelse af traktaten om våbenhandel, og opfordrer til, at der gøres en vedvarende indsats i denne henseende, især over for lande, der er store våbenhandlere; opfordrer indtrængende de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret traktaten om våbenhandel, til at gøre dette hurtigst muligt; erkender, at traktaten om våbenhandel — selv om den er et positivt resultat — stadig har sine begrænsninger og tvetydigheder (uklare begreber, undtagelse fra indberetningspligten, mangel på sanktioner);

| 14. | glæder sig over de positive resultater af den første konference mellem de stater, der er parter i våbenhandelstraktaten, som blev afholdt i Cancún den 24.-27. august 2015, men påpeger, at der ikke blev nået til enighed om, hvilken model der skal anvendes til årsberetningerne; mener, at traktaten kun vil være virkelig vellykket, hvis der tages skridt til at gøre den alment gældende, og hvis der indføres bindende mekanismer eller sanktionsmekanismer, som skal anvendes i tilfælde af manglende overholdelse af reglerne; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over de positive resultater af den første konference mellem de stater, der er parter i våbenhandelstraktaten, som blev afholdt i Cancún den 24.-27. august 2015, men påpeger, at der ikke blev nået til enighed om, hvilken model der skal anvendes til årsberetningerne; mener, at traktaten kun vil være virkelig vellykket, hvis der tages skridt til at gøre den alment gældende, og hvis der indføres bindende mekanismer eller sanktionsmekanismer, som skal anvendes i tilfælde af manglende overholdelse af reglerne;

| 15. | glæder sig over kravet om, at de stater, der har tiltrådt traktaten om våbenhandel, når de tager stilling til, om der skal gives tilladelse, skal tage højde for risikoen for, at de våben, der skal overføres, kan anvendes til at begå eller lette alvorlig kønsbaseret vold eller alvorlige voldshandlinger mod kvinder og børn; opfordrer medlemsstaterne til at skærpe ordlyden i den fælles holdning for så vidt angår kønsbaseret vold eller alvorlige voldshandlinger mod kvinder og børn; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over kravet om, at de stater, der har tiltrådt traktaten om våbenhandel, når de tager stilling til, om der skal gives tilladelse, skal tage højde for risikoen for, at de våben, der skal overføres, kan anvendes til at begå eller lette alvorlig kønsbaseret vold eller alvorlige voldshandlinger mod kvinder og børn; opfordrer medlemsstaterne til at skærpe ordlyden i den fælles holdning for så vidt angår kønsbaseret vold eller alvorlige voldshandlinger mod kvinder og børn;

| 16. | glæder sig over, at EU har en retligt bindende ramme, som er unik på verdensplan, og hvorigennem kontrollen med våbeneksport bliver håndhævet, herunder i kriseområder og i lande med tvivlsomme menneskerettighedsforhold; glæder sig i den forbindelse over, at adskillige europæiske lande og tredjelande har tilsluttet sig ordningen for kontrol med våbeneksport på grundlag af den fælles holdning; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over, at EU har en retligt bindende ramme, som er unik på verdensplan, og hvorigennem kontrollen med våbeneksport bliver håndhævet, herunder i kriseområder og i lande med tvivlsomme menneskerettighedsforhold; glæder sig i den forbindelse over, at adskillige europæiske lande og tredjelande har tilsluttet sig ordningen for kontrol med våbeneksport på grundlag af den fælles holdning;

| 17. | der henviser til, at Albanien, Bosnien og Hercegovina, Canada, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Island, Montenegro og Norge har tilsluttet sig kriterierne og principperne i fælles holdning 2008/944/FUSP; bemærker, at et særligt system til udveksling af oplysninger mellem EU og disse tredjelande har været på plads siden 2012; |
| --- | --- |

17.

der henviser til, at Albanien, Bosnien og Hercegovina, Canada, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Island, Montenegro og Norge har tilsluttet sig kriterierne og principperne i fælles holdning 2008/944/FUSP; bemærker, at et særligt system til udveksling af oplysninger mellem EU og disse tredjelande har været på plads siden 2012;

Den fælles holdning

| 18. | minder om, at den fælles holdning bør føre til en koordineret tilgang til våbenhandel, der ikke berører medlemsstaternes ret til som anført i artikel 3 i den fælles holdning at føre en mere restriktiv politik på nationalt plan; minder endvidere om, at afslag på at overføre militærteknologi eller våben under alle omstændigheder fortsat henhører under medlemsstaternes enekompetence, og at de fælles standarder, der er fastsat i den fælles holdning, skal betragtes som minimumsstandarder for forvaltningen af overførsler af militærteknologi i henhold til betragtning 3; påpeger, at en harmonisering på europæisk plan ikke bør bruges som et påskud for at udvande strengere nationale regler; |
| --- | --- |

18.

minder om, at den fælles holdning bør føre til en koordineret tilgang til våbenhandel, der ikke berører medlemsstaternes ret til som anført i artikel 3 i den fælles holdning at føre en mere restriktiv politik på nationalt plan; minder endvidere om, at afslag på at overføre militærteknologi eller våben under alle omstændigheder fortsat henhører under medlemsstaternes enekompetence, og at de fælles standarder, der er fastsat i den fælles holdning, skal betragtes som minimumsstandarder for forvaltningen af overførsler af militærteknologi i henhold til betragtning 3; påpeger, at en harmonisering på europæisk plan ikke bør bruges som et påskud for at udvande strengere nationale regler;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at fortolke kriterierne i den fælles holdning konsekvent og at anvende dem strengt i alle tilfælde og til ikke at lade politiske og økonomiske overvejelser dominere beslutningsprocessen; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at ophæve allerede indgåede kontrakter, hvis den pågældende aftale som følge af en markant ændret situation er i strid med den fælles holdning; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at fortolke kriterierne i den fælles holdning konsekvent og at anvende dem strengt i alle tilfælde og til ikke at lade politiske og økonomiske overvejelser dominere beslutningsprocessen; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at ophæve allerede indgåede kontrakter, hvis den pågældende aftale som følge af en markant ændret situation er i strid med den fælles holdning;

| 20. | mener, at det reelle problem er, at den fælles holdning anvendes løst og fortolkes forskelligt i medlemsstaterne, og at det derfor er afgørende at forfølge en ensartet og ambitiøs anvendelse af de otte kriterier; påpeger i denne forbindelse, at der ikke er nogen sanktioner i tilfælde af overtrædelse af kriterierne, og finder det tilrådeligt, at der træffes foranstaltninger til at foretage uafhængige kontroller, og at der indføres sanktioner i tilfælde af overtrædelse af den fælles holdning; |
| --- | --- |

20.

mener, at det reelle problem er, at den fælles holdning anvendes løst og fortolkes forskelligt i medlemsstaterne, og at det derfor er afgørende at forfølge en ensartet og ambitiøs anvendelse af de otte kriterier; påpeger i denne forbindelse, at der ikke er nogen sanktioner i tilfælde af overtrædelse af kriterierne, og finder det tilrådeligt, at der træffes foranstaltninger til at foretage uafhængige kontroller, og at der indføres sanktioner i tilfælde af overtrædelse af den fælles holdning;

| 21. | bemærker COARM's revision af fælles holdning 2008/944/FUSP og konklusionen om, at den faktisk tjener de mål, som Rådet har fastsat, og er i overensstemmelse med traktaten om våbenhandel; bemærker, at der ikke blev indført nogen ændringer på trods af den alvorlige situation i Syrien og Irak, den stigende terrorvirksomhed samt konflikter og ustabilitet, som er udbredte i hele Mellemøsten og Nordafrika, og som igen vil kunne påvirke sikkerheden for selve Unionen; |
| --- | --- |

21.

bemærker COARM's revision af fælles holdning 2008/944/FUSP og konklusionen om, at den faktisk tjener de mål, som Rådet har fastsat, og er i overensstemmelse med traktaten om våbenhandel; bemærker, at der ikke blev indført nogen ændringer på trods af den alvorlige situation i Syrien og Irak, den stigende terrorvirksomhed samt konflikter og ustabilitet, som er udbredte i hele Mellemøsten og Nordafrika, og som igen vil kunne påvirke sikkerheden for selve Unionen;

| 22. | noterer sig ajourføringen af brugervejledningen til Rådets fælles holdning og af EU's liste over militært udstyr; ser frem til COARM's vedtagelse af en ny onlinemekanisme til udveksling af oplysninger; glæder sig over de nye henvisninger, der er indført til aspekter af traktaten om våbenhandel, som endnu ikke er medtaget i den fælles holdning, og over ændringerne i den omfattende vejledning til kriterium 7; opfordrer til, at der gøres en indsats, især for så vidt angår retningslinjer for en effektiv gennemførelse af kriterium 8; |
| --- | --- |

22.

noterer sig ajourføringen af brugervejledningen til Rådets fælles holdning og af EU's liste over militært udstyr; ser frem til COARM's vedtagelse af en ny onlinemekanisme til udveksling af oplysninger; glæder sig over de nye henvisninger, der er indført til aspekter af traktaten om våbenhandel, som endnu ikke er medtaget i den fælles holdning, og over ændringerne i den omfattende vejledning til kriterium 7; opfordrer til, at der gøres en indsats, især for så vidt angår retningslinjer for en effektiv gennemførelse af kriterium 8;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre en strengere anvendelse af de otte kriterier; mener, at medlemsstaterne — herunder på europæisk plan inden for rammerne af COARM — bør udvide deres vurderinger til også at fokusere på situationen i bestemmelseslandet såvel som på den specifikke militærteknologi, der er tale om; opfordrer medlemsstaterne til at anvende strengere nationale kriterier; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre en strengere anvendelse af de otte kriterier; mener, at medlemsstaterne — herunder på europæisk plan inden for rammerne af COARM — bør udvide deres vurderinger til også at fokusere på situationen i bestemmelseslandet såvel som på den specifikke militærteknologi, der er tale om; opfordrer medlemsstaterne til at anvende strengere nationale kriterier;

| 24. | er bekymret over den virkning, som trusler om søgsmål fra virksomheder i visse medlemsstater, uanset om de er reelle eller oplevede, kan have for behandlingen af ansøgninger om eksporttilladelse; minder medlemsstaterne om, at en streng og omhyggelig anvendelse af de otte kriterier giver mulighed for at begrunde afslag på udstedelse af tilladelser; |
| --- | --- |

24.

er bekymret over den virkning, som trusler om søgsmål fra virksomheder i visse medlemsstater, uanset om de er reelle eller oplevede, kan have for behandlingen af ansøgninger om eksporttilladelse; minder medlemsstaterne om, at en streng og omhyggelig anvendelse af de otte kriterier giver mulighed for at begrunde afslag på udstedelse af tilladelser;

| 25. | bemærker, at kriterium 2 kræver, at medlemsstaterne kun nægter at give eksporttilladelse, hvis der er en »klar risiko« for, at den militærteknologi eller det militære udstyr, der skal eksporteres, kan blive anvendt til intern undertrykkelse; mener, at dette kriterium giver mulighed for en uensartet anvendelse af de fælles regler; opfordrer til samråd med repræsentanter for Europarådet, FN's højkommissær for menneskerettigheder og menneskerettighedsorganisationer med henblik på at præcisere kriterium 2 yderligere; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at kriterium 2 kræver, at medlemsstaterne kun nægter at give eksporttilladelse, hvis der er en »klar risiko« for, at den militærteknologi eller det militære udstyr, der skal eksporteres, kan blive anvendt til intern undertrykkelse; mener, at dette kriterium giver mulighed for en uensartet anvendelse af de fælles regler; opfordrer til samråd med repræsentanter for Europarådet, FN's højkommissær for menneskerettigheder og menneskerettighedsorganisationer med henblik på at præcisere kriterium 2 yderligere;

| 26. | er kritisk indstillet over for forskellige medlemsstaters gentagne krænkelser af de otte kriterier; beklager, at der ikke findes nogen sanktionsmekanismer i tilfælde af, at en medlemsstat krænker de otte kriterier, og at der ikke er nogen planer om at indføre sådanne; mener, at der bør indføres mulighed for at foretage en uafhængig kontrol samt sanktionsmekanismer ved tilsidesættelser af den fælles holdning; |
| --- | --- |

26.

er kritisk indstillet over for forskellige medlemsstaters gentagne krænkelser af de otte kriterier; beklager, at der ikke findes nogen sanktionsmekanismer i tilfælde af, at en medlemsstat krænker de otte kriterier, og at der ikke er nogen planer om at indføre sådanne; mener, at der bør indføres mulighed for at foretage en uafhængig kontrol samt sanktionsmekanismer ved tilsidesættelser af den fælles holdning;

| 27. | opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at behandle spørgsmålet om risiko i forbindelse med godkendelsesprocedurerne for våbenoverførsler på et forsigtighedsgrundlag, hvilket er standard i behandlingen af andre områder såsom terrorisme, hvidvaskning af penge og miljøhensyn; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at behandle spørgsmålet om risiko i forbindelse med godkendelsesprocedurerne for våbenoverførsler på et forsigtighedsgrundlag, hvilket er standard i behandlingen af andre områder såsom terrorisme, hvidvaskning af penge og miljøhensyn;

| 28. | understreger behovet for, at der sikres en mere sammenhængende politik om embargoer, og at de anvendes med øjeblikkelig virkning; opfordrer medlemsstaterne til at præcisere de nationale og internationale bestemmelser vedrørende eksport af »militære« og »ikke-militære« våben, som kunne føre til overførsler af håndvåben, der kan slippe gennem reguleringssystemerne ved at blive beskrevet som »ikke-militære«; |
| --- | --- |

28.

understreger behovet for, at der sikres en mere sammenhængende politik om embargoer, og at de anvendes med øjeblikkelig virkning; opfordrer medlemsstaterne til at præcisere de nationale og internationale bestemmelser vedrørende eksport af »militære« og »ikke-militære« våben, som kunne føre til overførsler af håndvåben, der kan slippe gennem reguleringssystemerne ved at blive beskrevet som »ikke-militære«;

| 29. | minder om, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2012 om gennemførelse af artikel 10 i De Forenede Nationers protokol om bekæmpelse af ulovlig fremstilling af og handel med skydevåben har til formål at sikre en effektiv kontrol af overførsler af skydevåben til civil brug; anerkender legitimiteten af eksport af jagt- og sportsvåben til civil brug i henhold til samme forordning; glæder sig over revisionen af EU's lovgivning om skydevåben (herunder om deaktivering, administrative sanktioner og signalvåben) og intentionen om at styrke politisamarbejdet med nabolande om våbensmugling; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke Europols kapaciteter; |
| --- | --- |

29.

minder om, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 258/2012 om gennemførelse af artikel 10 i De Forenede Nationers protokol om bekæmpelse af ulovlig fremstilling af og handel med skydevåben har til formål at sikre en effektiv kontrol af overførsler af skydevåben til civil brug; anerkender legitimiteten af eksport af jagt- og sportsvåben til civil brug i henhold til samme forordning; glæder sig over revisionen af EU's lovgivning om skydevåben (herunder om deaktivering, administrative sanktioner og signalvåben) og intentionen om at styrke politisamarbejdet med nabolande om våbensmugling; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke Europols kapaciteter;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til i den fælles holdning at medtage en mekanisme, der automatisk indefryser eksisterende tilladelser til at eksportere våben til lande, imod hvilke der er indført en europæisk våbenembargo, efter at den pågældende eksportkontroltilladelse er blevet udstedt; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til i den fælles holdning at medtage en mekanisme, der automatisk indefryser eksisterende tilladelser til at eksportere våben til lande, imod hvilke der er indført en europæisk våbenembargo, efter at den pågældende eksportkontroltilladelse er blevet udstedt;

| 31. | foreslår, at man undersøger muligheden for at anvende og udvide de otte kriterier til også at omfatte overførsel af våbeneksport-relaterede tjenesteydelser, såsom konsulentvirksomhed, og EU-baserede private militære virksomheders aktiviteter i tredjelande; opfordrer til, at der indføres en fælles EU-tilgang til spørgsmålet om flydende våbenlagre; |
| --- | --- |

31.

foreslår, at man undersøger muligheden for at anvende og udvide de otte kriterier til også at omfatte overførsel af våbeneksport-relaterede tjenesteydelser, såsom konsulentvirksomhed, og EU-baserede private militære virksomheders aktiviteter i tredjelande; opfordrer til, at der indføres en fælles EU-tilgang til spørgsmålet om flydende våbenlagre;

| 32. | opfordrer alle medlemsstater, som endnu ikke overholder Rådets fælles holdning 2003/468/FUSP af 23. juni 2003 om kontrol med våbenmæglervirksomhed fuldt ud, til at forklare, hvorfor de ikke overholder den, samt hvilke foranstaltninger de agter at træffe og hvornår, med henblik på at overholde deres forpligtelser i henhold til den fælles holdning; opfordrer medlemsstaterne til at medtage tjenester til transport og finansiering af våben i deres lovgivning om våbenmæglervirksomhed; |
| --- | --- |

32.

opfordrer alle medlemsstater, som endnu ikke overholder Rådets fælles holdning 2003/468/FUSP af 23. juni 2003 om kontrol med våbenmæglervirksomhed fuldt ud, til at forklare, hvorfor de ikke overholder den, samt hvilke foranstaltninger de agter at træffe og hvornår, med henblik på at overholde deres forpligtelser i henhold til den fælles holdning; opfordrer medlemsstaterne til at medtage tjenester til transport og finansiering af våben i deres lovgivning om våbenmæglervirksomhed;

| 33. | er bekymret over muligheden for omdirigering af eksportartikler, og opfordrer medlemsstaterne til at oprette et effektivt kontrolsystem (overvågningssystemer, en klausul om forbud mod misbrug i slutbrugercertifikater og inspektioner på stedet af slutbrugere) og til i den forbindelse at styrke personalet, der skal beskæftige sig hermed; mener, at der bør være et forstærket samarbejde indbyrdes mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Europol og Eurojust samt med tredjelande med henblik på at lette retsforfølgning af mellemmænd og smuglere for ulovlige våbenoverførsler; opfordrer Rådet til i højere grad at tilpasse kriterium 7 til våbenhandelstraktatens artikel 11; |
| --- | --- |

33.

er bekymret over muligheden for omdirigering af eksportartikler, og opfordrer medlemsstaterne til at oprette et effektivt kontrolsystem (overvågningssystemer, en klausul om forbud mod misbrug i slutbrugercertifikater og inspektioner på stedet af slutbrugere) og til i den forbindelse at styrke personalet, der skal beskæftige sig hermed; mener, at der bør være et forstærket samarbejde indbyrdes mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Europol og Eurojust samt med tredjelande med henblik på at lette retsforfølgning af mellemmænd og smuglere for ulovlige våbenoverførsler; opfordrer Rådet til i højere grad at tilpasse kriterium 7 til våbenhandelstraktatens artikel 11;

| 34. | er dybt bekymret over den eventuelle omgåelse af EU's eksportkontrol gennem tilladt fremstilling i tredjelande eller gennem oversøiske datterselskaber af EU-baserede virksomheder; opfordrer COARM til grundigt at overveje dette problem i sin næste årsberetning; |
| --- | --- |

34.

er dybt bekymret over den eventuelle omgåelse af EU's eksportkontrol gennem tilladt fremstilling i tredjelande eller gennem oversøiske datterselskaber af EU-baserede virksomheder; opfordrer COARM til grundigt at overveje dette problem i sin næste årsberetning;

| 35. | anmoder om en øget koordinering på arbejdsniveau inden for Rådet og EU-Udenrigstjenesten for at sikre, at der tages behørigt hensyn til aspekter relateret til konfliktforebyggelse, udvikling og menneskerettigheder; opfordrer til regelmæssige samråd mellem COARM og COHOM samt til, at COARM samarbejder med alle relevante EU-aktører, som f.eks. EU's Efterretningsanalysecenter, EU's antiterrorkoordinator og EU's delegationer, for at skabe større sammenhæng og udveksle oplysninger, der kunne være relevante for afgørelser om tilladelser til våbenoverførsel, især med hensyn til risici i foreslåede modtagerlande, med henblik på at forbedre kvaliteten af de afgørelser, der træffes inden for rammerne af den fælles holdning; |
| --- | --- |

35.

anmoder om en øget koordinering på arbejdsniveau inden for Rådet og EU-Udenrigstjenesten for at sikre, at der tages behørigt hensyn til aspekter relateret til konfliktforebyggelse, udvikling og menneskerettigheder; opfordrer til regelmæssige samråd mellem COARM og COHOM samt til, at COARM samarbejder med alle relevante EU-aktører, som f.eks. EU's Efterretningsanalysecenter, EU's antiterrorkoordinator og EU's delegationer, for at skabe større sammenhæng og udveksle oplysninger, der kunne være relevante for afgørelser om tilladelser til våbenoverførsel, især med hensyn til risici i foreslåede modtagerlande, med henblik på at forbedre kvaliteten af de afgørelser, der træffes inden for rammerne af den fælles holdning;

Gennemsigtighed

| 36. | beklager den sene vedtagelse af den 16. årsberetning, som er den mest forsinkede nogensinde; |
| --- | --- |

36.

beklager den sene vedtagelse af den 16. årsberetning, som er den mest forsinkede nogensinde;

| 37. | noterer sig, at en fuldstændig indberetning omfatter data om den økonomiske værdi af både udstedte tilladelser til våbeneksport og den faktiske eksport, opdelt efter både bestemmelsessted og kategori i EU's liste over militært udstyr; opfordrer de resterende medlemsstater til at opfylde deres pligt til at fremsende en årsberetning, til at fremsende data med tilbagevirkende kraft til den 16. årsberetning og til at gøre det rettidigt i forbindelse med de kommende årsberetninger; |
| --- | --- |

37.

noterer sig, at en fuldstændig indberetning omfatter data om den økonomiske værdi af både udstedte tilladelser til våbeneksport og den faktiske eksport, opdelt efter både bestemmelsessted og kategori i EU's liste over militært udstyr; opfordrer de resterende medlemsstater til at opfylde deres pligt til at fremsende en årsberetning, til at fremsende data med tilbagevirkende kraft til den 16. årsberetning og til at gøre det rettidigt i forbindelse med de kommende årsberetninger;

| 38. | noterer sig, at beretningen indeholder standardiserede oplysninger om udstedte eksporttilladelser, men ikke indeholder omfattende oplysninger om den reelle våbeneksport; opfordrer indtrængende Rådet og næstformanden/den højtstående repræsentant til at se nærmere på, hvordan man kan forbedre overholdelsen af indberetningspligten og øge gennemsigtigheden og den offentlige kontrol af rammerne for eksportkontrol, især ved at sikre, at medlemsstaterne indberetter al våbeneksport; opfordrer til, at denne mangel afhjælpes, og at der i overensstemmelse hermed fastsættes bestemmelser om, at årsberetningen skal fremhæve de faktiske eksportdata, opdelt efter type og destination; |
| --- | --- |

38.

noterer sig, at beretningen indeholder standardiserede oplysninger om udstedte eksporttilladelser, men ikke indeholder omfattende oplysninger om den reelle våbeneksport; opfordrer indtrængende Rådet og næstformanden/den højtstående repræsentant til at se nærmere på, hvordan man kan forbedre overholdelsen af indberetningspligten og øge gennemsigtigheden og den offentlige kontrol af rammerne for eksportkontrol, især ved at sikre, at medlemsstaterne indberetter al våbeneksport; opfordrer til, at denne mangel afhjælpes, og at der i overensstemmelse hermed fastsættes bestemmelser om, at årsberetningen skal fremhæve de faktiske eksportdata, opdelt efter type og destination;

| 39. | anmoder om, at der indføres en standardiseret indberetnings- og fremsendelsesprocedure for oplysninger om den faktiske eksport og om tilladelser, med en tidsfrist, som skal overholdes og anvendes på ensartet vis i alle medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at redegøre for afslag på udstedelse af tilladelser og til i den forbindelse af give oplysninger, der er specifikke for den enkelte tilladelse, vedrørende modtagerlandet og den specifikke myndighed, en beskrivelse med angivelse af mængden af de produkter, der skal overføres, med hensyn til underkategorierne på listen over militært udstyr, sammen med den nøjagtige begrundelse for afslaget; foreslår, at årsberetningens format ændres, og at beretningen lanceres på ny som en offentlig, interaktiv og søgbar onlinedatabase; |
| --- | --- |

39.

anmoder om, at der indføres en standardiseret indberetnings- og fremsendelsesprocedure for oplysninger om den faktiske eksport og om tilladelser, med en tidsfrist, som skal overholdes og anvendes på ensartet vis i alle medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at redegøre for afslag på udstedelse af tilladelser og til i den forbindelse af give oplysninger, der er specifikke for den enkelte tilladelse, vedrørende modtagerlandet og den specifikke myndighed, en beskrivelse med angivelse af mængden af de produkter, der skal overføres, med hensyn til underkategorierne på listen over militært udstyr, sammen med den nøjagtige begrundelse for afslaget; foreslår, at årsberetningens format ændres, og at beretningen lanceres på ny som en offentlig, interaktiv og søgbar onlinedatabase;

| 40. | anmoder om forbedrede høringer mellem medlemsstaterne i forbindelse med overførsler til skrøbelige og ustabile regioner eller lande, navnlig regioner eller lande, der udviser en aggressiv adfærd i deres nærområde; opfordrer til en gennemgribende og systematisk kontrol med gennemførelsen af EU's sanktionsordning over for Rusland i forbindelse med våbeneksport og salg af teknologier med dobbelt anvendelse; opfordrer medlemsstaterne til at oprette en liste over personer (herunder enheder og enkeltpersoner), der er blevet dømt for overtrædelse af våbeneksportrelateret lovgivning og for lignende tilfælde af påvist omdirigering, og over personer, som ikke er blevet dømt ved en domstol, men er kendt for at være indblandet i ulovlig våbenhandel eller i aktiviteter, der udgør en trussel mod den internationale sikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe detaljerede oplysninger om procedurer for tilbagekaldelse eller ophævelse af udstedte tilladelser for så vidt angår lande, der er genstand for en embargo; |
| --- | --- |

40.

anmoder om forbedrede høringer mellem medlemsstaterne i forbindelse med overførsler til skrøbelige og ustabile regioner eller lande, navnlig regioner eller lande, der udviser en aggressiv adfærd i deres nærområde; opfordrer til en gennemgribende og systematisk kontrol med gennemførelsen af EU's sanktionsordning over for Rusland i forbindelse med våbeneksport og salg af teknologier med dobbelt anvendelse; opfordrer medlemsstaterne til at oprette en liste over personer (herunder enheder og enkeltpersoner), der er blevet dømt for overtrædelse af våbeneksportrelateret lovgivning og for lignende tilfælde af påvist omdirigering, og over personer, som ikke er blevet dømt ved en domstol, men er kendt for at være indblandet i ulovlig våbenhandel eller i aktiviteter, der udgør en trussel mod den internationale sikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til at tilvejebringe detaljerede oplysninger om procedurer for tilbagekaldelse eller ophævelse af udstedte tilladelser for så vidt angår lande, der er genstand for en embargo;

| 41. | finder det afgørende, at lande, der er kandidater til tiltrædelse af EU, bør leve op til EU's holdninger og principper for våbeneksport og våbenhandel; |
| --- | --- |

41.

finder det afgørende, at lande, der er kandidater til tiltrædelse af EU, bør leve op til EU's holdninger og principper for våbeneksport og våbenhandel;

| 42. | opfordrer til overvågning af og samarbejde om bekæmpelse af ulovlig våbenhandel gennem samarbejdsprocedurer, der omfatter politiet og grænsemyndighederne og er baseret på udveksling af oplysninger og databaser, med det formål at minimere sikkerhedsrisiciene for EU og dets borgere; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til overvågning af og samarbejde om bekæmpelse af ulovlig våbenhandel gennem samarbejdsprocedurer, der omfatter politiet og grænsemyndighederne og er baseret på udveksling af oplysninger og databaser, med det formål at minimere sikkerhedsrisiciene for EU og dets borgere;

Offentlig kontrol

| 43. | minder om, at regeringerne har det politiske ansvar for, hvorvidt militære produkter eller produkter med dobbelt anvendelse eksporteres; opfordrer medlemsstaterne til at give detaljerede oplysninger om hver enkelt af de tilladelser, der udstedes, således at det er muligt at foretage kontroller på EU-plan med henblik på at sikre, at der ikke er nogen lande, der undlader at opfylde kriterierne i den fælles holdning af hensyn til økonomiske, politiske eller personlige interesser; opfordrer til, at EU-Udenrigstjenesten/COARM påtager sig opgaven med at kontrollere tilladelser, som menes ikke at opfylde kriterierne i den fælles holdning; |
| --- | --- |

43.

minder om, at regeringerne har det politiske ansvar for, hvorvidt militære produkter eller produkter med dobbelt anvendelse eksporteres; opfordrer medlemsstaterne til at give detaljerede oplysninger om hver enkelt af de tilladelser, der udstedes, således at det er muligt at foretage kontroller på EU-plan med henblik på at sikre, at der ikke er nogen lande, der undlader at opfylde kriterierne i den fælles holdning af hensyn til økonomiske, politiske eller personlige interesser; opfordrer til, at EU-Udenrigstjenesten/COARM påtager sig opgaven med at kontrollere tilladelser, som menes ikke at opfylde kriterierne i den fælles holdning;

| 44. | er af den faste overbevisning, at borgerne og parlamenterne har ret til at blive udførligt underrettet om de afgørelser, som deres regeringer træffer vedrørende våbeneksport, eftersom de har indflydelse på sikkerheden og velfærden i deres land og i andre lande, og eftersom det også er i tråd med ønsket om gennemsigtighed og større offentlig kontrol; opfordrer til, at beretningerne forbliver offentlige; |
| --- | --- |

44.

er af den faste overbevisning, at borgerne og parlamenterne har ret til at blive udførligt underrettet om de afgørelser, som deres regeringer træffer vedrørende våbeneksport, eftersom de har indflydelse på sikkerheden og velfærden i deres land og i andre lande, og eftersom det også er i tråd med ønsket om gennemsigtighed og større offentlig kontrol; opfordrer til, at beretningerne forbliver offentlige;

| 45. | opfordrer Rådet og EU-Udenrigstjenesten til også at forbedre adgangen til oplysninger om EU's sanktioner og våbenembargoer, idet disse oplysninger sjældent er ajourførte eller sjældent præsenteres i en lettilgængelig form. |
| --- | --- |

45.

opfordrer Rådet og EU-Udenrigstjenesten til også at forbedre adgangen til oplysninger om EU's sanktioner og våbenembargoer, idet disse oplysninger sjældent er ajourførte eller sjældent præsenteres i en lettilgængelig form.

| 46. | opfordrer til, at den parlamentariske kontrol styrkes på både nationalt og europæisk plan ved hjælp af årsberetninger til parlamenterne; opfordrer til, at den europæiske våbeneksport og den europæiske forsvarsindustripolitik drøftes på den næste interparlamentariske konference om FUSP/FSFP; |
| --- | --- |

46.

opfordrer til, at den parlamentariske kontrol styrkes på både nationalt og europæisk plan ved hjælp af årsberetninger til parlamenterne; opfordrer til, at den europæiske våbeneksport og den europæiske forsvarsindustripolitik drøftes på den næste interparlamentariske konference om FUSP/FSFP;

| 47. | ser positivt på regelmæssige høringer af civilsamfundet som en faktor, der øger gennemsigtigheden; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten/COARM til at fortsætte denne dialog med civilsamfundet, NGO'er og tænketanke; tilskynder civilsamfundet og akademiske kredse til at foretage uafhængig kontrol med våbenhandelen; |
| --- | --- |

47.

ser positivt på regelmæssige høringer af civilsamfundet som en faktor, der øger gennemsigtigheden; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten/COARM til at fortsætte denne dialog med civilsamfundet, NGO'er og tænketanke; tilskynder civilsamfundet og akademiske kredse til at foretage uafhængig kontrol med våbenhandelen;

Nye teknologier og problemet med produkter med dobbelt anvendelse

| 48. | mener, at den teknologiske udvikling gør det stadig mere vanskeligt at skelne mellem rent militær og rent civil brug, og at der derfor skal sættes særlig fokus på listen over produkter med dobbelt anvendelse i lyset af Wassenaar-arrangementet; opfordrer NF/HR, medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at der ikke er nogen smuthuller på Wassenaar-arrangementets niveau eller mellem listen over militært udstyr og bilagene til forordningen om produkter med dobbelt anvendelse, og til at være særlig opmærksomme på ny teknologi af strategisk betydning, såsom fjernstyrede flysystemer, anvendt robotteknologi og overvågningsteknologi; |
| --- | --- |

48.

mener, at den teknologiske udvikling gør det stadig mere vanskeligt at skelne mellem rent militær og rent civil brug, og at der derfor skal sættes særlig fokus på listen over produkter med dobbelt anvendelse i lyset af Wassenaar-arrangementet; opfordrer NF/HR, medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at der ikke er nogen smuthuller på Wassenaar-arrangementets niveau eller mellem listen over militært udstyr og bilagene til forordningen om produkter med dobbelt anvendelse, og til at være særlig opmærksomme på ny teknologi af strategisk betydning, såsom fjernstyrede flysystemer, anvendt robotteknologi og overvågningsteknologi;

| 49. | minder om, at spredning af visse overvågnings- og indtrængningsteknologier rundt om i verden ikke alene kan være til skade for menneskerettighederne, men også kan udgøre en betydelig trussel mod europæiske strategiske interesser og vores digitale infrastruktur; |
| --- | --- |

49.

minder om, at spredning af visse overvågnings- og indtrængningsteknologier rundt om i verden ikke alene kan være til skade for menneskerettighederne, men også kan udgøre en betydelig trussel mod europæiske strategiske interesser og vores digitale infrastruktur;

| 50. | glæder sig over Kommissionens igangværende initiativ til at modernisere EU's kontrol med udførslen af produkter med dobbelt anvendelse og dens hensigt om at fremlægge et nyt lovgivningsmæssigt forslag i første halvdel af 2016 vedrørende intelligente og effektive politikker til regulering af kommerciel eksport af tjenesteydelser i forbindelse med gennemførelse og anvendelse af teknologier med dobbelt anvendelse, og til samtidig at sikre effektive beskyttelsesforanstaltninger med henblik på at forhindre, at sådanne eksportkontroller skader den videnskabelige forskning og forskningen i IT- sikkerhed; understreger, at forslaget også bør sigte mod at forbedre kontrolordningens sammenhæng og gennemsigtighed og fuldt ud tage hensyn til de sikkerhedsmæssige udfordringers forandrende karakter og den hastige teknologiske udvikling, især med hensyn til programmer og udstyr til overvågning og indtrængning; glæder sig over aftalen af 4. december 2013 mellem de stater, der er parter i Wassenaar-arrangementet, om at vedtage kontrolforanstaltninger inden for overvågning, retshåndhævelse og værktøjer til indsamling af oplysninger og systemer til overvågning af netværk; minder om det presserende behov for i overensstemmelse med den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen fra april 2014 at imødegå den potentielt skadelige eksport af IKT-produkter og -tjenesteydelser, som kan anvendes i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne i visse tredjelande; |
| --- | --- |

50.

glæder sig over Kommissionens igangværende initiativ til at modernisere EU's kontrol med udførslen af produkter med dobbelt anvendelse og dens hensigt om at fremlægge et nyt lovgivningsmæssigt forslag i første halvdel af 2016 vedrørende intelligente og effektive politikker til regulering af kommerciel eksport af tjenesteydelser i forbindelse med gennemførelse og anvendelse af teknologier med dobbelt anvendelse, og til samtidig at sikre effektive beskyttelsesforanstaltninger med henblik på at forhindre, at sådanne eksportkontroller skader den videnskabelige forskning og forskningen i IT- sikkerhed; understreger, at forslaget også bør sigte mod at forbedre kontrolordningens sammenhæng og gennemsigtighed og fuldt ud tage hensyn til de sikkerhedsmæssige udfordringers forandrende karakter og den hastige teknologiske udvikling, især med hensyn til programmer og udstyr til overvågning og indtrængning; glæder sig over aftalen af 4. december 2013 mellem de stater, der er parter i Wassenaar-arrangementet, om at vedtage kontrolforanstaltninger inden for overvågning, retshåndhævelse og værktøjer til indsamling af oplysninger og systemer til overvågning af netværk; minder om det presserende behov for i overensstemmelse med den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen fra april 2014 at imødegå den potentielt skadelige eksport af IKT-produkter og -tjenesteydelser, som kan anvendes i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne i visse tredjelande;

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til at stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed til effektivt at gennemføre og håndhæve kontrollen med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, mæglervirksomhed og transit; glæder sig over de igangværende EU-finansierede programmer for kapacitetsopbygning, der skal støtte tredjelandes kontrolsystemer for udførsel af produkter med dobbelt anvendelse; opfordrer medlemsstaterne til ligeledes at mobilisere uddannelseskapaciteter inden for EU; |
| --- | --- |

51.

opfordrer medlemsstaterne til at stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed til effektivt at gennemføre og håndhæve kontrollen med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, mæglervirksomhed og transit; glæder sig over de igangværende EU-finansierede programmer for kapacitetsopbygning, der skal støtte tredjelandes kontrolsystemer for udførsel af produkter med dobbelt anvendelse; opfordrer medlemsstaterne til ligeledes at mobilisere uddannelseskapaciteter inden for EU;

| 52. | understreger, at Kommissionen hurtigt bør kunne give virksomheder, som er i tvivl om, hvorvidt de skal ansøge om en eksporttilladelse, nøjagtige og ajourførte oplysninger om lovligheden eller de potentielt skadelige virkninger af potentielle transaktioner; |
| --- | --- |

52.

understreger, at Kommissionen hurtigt bør kunne give virksomheder, som er i tvivl om, hvorvidt de skal ansøge om en eksporttilladelse, nøjagtige og ajourførte oplysninger om lovligheden eller de potentielt skadelige virkninger af potentielle transaktioner;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om en gennemgang af, hvordan EU's standarder for IKT kan anvendes til at forhindre potentielt skadelige virkninger af eksporten af sådanne teknologier eller andre tjenesteydelser til tredjelande, hvis anvendelse af begreber som »lovlig aflytning« ikke kan anses for at svare til definitionen heraf i EU, eller som f.eks. har kritisable menneskerettighedsforhold, eller hvor retsstaten ikke eksisterer; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om en gennemgang af, hvordan EU's standarder for IKT kan anvendes til at forhindre potentielt skadelige virkninger af eksporten af sådanne teknologier eller andre tjenesteydelser til tredjelande, hvis anvendelse af begreber som »lovlig aflytning« ikke kan anses for at svare til definitionen heraf i EU, eller som f.eks. har kritisable menneskerettighedsforhold, eller hvor retsstaten ikke eksisterer;

| 54. | bekræfter på ny, at EU's standarder — navnlig dem, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder — bør gå forud for andre hensyn i forbindelse med vurderinger af hændelser, der involverer teknologier med dobbelt anvendelse, som er blevet anvendt på en måde, der kan begrænse menneskerettighederne; |
| --- | --- |

54.

bekræfter på ny, at EU's standarder — navnlig dem, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder — bør gå forud for andre hensyn i forbindelse med vurderinger af hændelser, der involverer teknologier med dobbelt anvendelse, som er blevet anvendt på en måde, der kan begrænse menneskerettighederne;

| 55. | beklager dybt, at visse europæiske virksomheder og internationale virksomheder, som handler med teknologier med dobbelt anvendelse, aktivt samarbejder med regimer, hvis handlinger krænker menneskerettighederne, når virksomhederne er bekendt med de pågældende skadelige virkninger for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

55.

beklager dybt, at visse europæiske virksomheder og internationale virksomheder, som handler med teknologier med dobbelt anvendelse, aktivt samarbejder med regimer, hvis handlinger krænker menneskerettighederne, når virksomhederne er bekendt med de pågældende skadelige virkninger for menneskerettighederne;

| 56. | opfordrer indtrængende Kommissionen til offentligt at udelukke virksomheder, der tager del i sådanne aktiviteter, fra EU's udbudsprocedurer, fra forsknings- og udviklingsfinansiering og fra enhver anden form for økonomisk støtte; |
| --- | --- |

56.

opfordrer indtrængende Kommissionen til offentligt at udelukke virksomheder, der tager del i sådanne aktiviteter, fra EU's udbudsprocedurer, fra forsknings- og udviklingsfinansiering og fra enhver anden form for økonomisk støtte;

o

o o

| 57. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, næstformanden/den højtstående repræsentant og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

57.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, næstformanden/den højtstående repræsentant og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUT C 103 af 27.3.2015, s. 1.

(3)  Traktaten om våbenhandel, FN, 13-27217.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0081.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0215.

(6)  EUT L 341 af 18.12.2013, s. 56.

(7)  EUT L 134 af 29.5.2009, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0288.

(9)  EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1.

(10)  EUT L 156 af 25.6.2003, s. 79.

(11)  http://www.wassenaar.org/controllists/, »list of dual-use goods and technologies and munitions list« (liste over varer og teknologier med dobbelt anvendelse og liste over ammunition), Wassenaar-arrangementet om kontrol med eksporten af konventionelle våben og varer og teknologier med dobbelt anvendelse, 25. marts 2015.

(12)  A/HRC/RES/24/35.

(13)  Trends in International Arms Transfers, 2014, SIPRI Fact Sheet, marts 2015.

(14)  IANSA, Oxfam International and Saferworld, »Africa's missing billions — International arms flows and the cost of conflict«, 2007.

(15)  »Global Burden of Armed Violence 2015: Every Body Counts«, en rapport fra Geneve-erklæringen om væbnet vold og udvikling.

(16)  »Exploring Tomorrow's Organised Crime«, 2015, Europol.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/188 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/188

---

P8_TA(2015)0473

Patenter og planteforædleres rettigheder

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om patenter og planteforædleres rettigheder (2015/2981(RSP))

(2017/C 399/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. maj 2012 om patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser (2), særlig artikel 4, hvorefter produkter, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, ikke kan patenteres, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/44/EF af 6. juli 1998 om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser (2), særlig artikel 4, hvorefter produkter, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, ikke kan patenteres,

| — | der henviser til den europæiske patentkonvention (EPK) af 5. oktober 1973, særlig artikel 53, litra b), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske patentkonvention (EPK) af 5. oktober 1973, særlig artikel 53, litra b),

| — | der henviser til afgørelse af 25. marts 2015 fra det udvidede appelkammer ved Den Europæiske Patentmyndighed (EPO) i sag G2/12 (om tomater) og G2/13 (om broccoli), |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelse af 25. marts 2015 fra det udvidede appelkammer ved Den Europæiske Patentmyndighed (EPO) i sag G2/12 (om tomater) og G2/13 (om broccoli),

| — | der henviser til gennemførelsesbestemmelserne til EPK, særlig artikel 26, som fastslår, at direktiv 98/44/EF skal anvendes som supplerende fortolkningsbidrag i forbindelse med europæiske patentansøgninger og patenter vedrørende bioteknologiske opfindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesbestemmelserne til EPK, særlig artikel 26, som fastslår, at direktiv 98/44/EF skal anvendes som supplerende fortolkningsbidrag i forbindelse med europæiske patentansøgninger og patenter vedrørende bioteknologiske opfindelser,

| — | der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af plantenyheder af 2. december 1961, som revideret i Genève den 10. november 1972, den 23. oktober 1978 og den 19. marts 1991 (i det følgende benævnt »UPOV-konventionen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af plantenyheder af 2. december 1961, som revideret i Genève den 10. november 1972, den 23. oktober 1978 og den 19. marts 1991 (i det følgende benævnt »UPOV-konventionen«),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse (3) (i det følgende benævnt »Rådets forordning (EF) nr. 2100/94«), særlig artikel 15, litra c) og d), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse (3) (i det følgende benævnt »Rådets forordning (EF) nr. 2100/94«), særlig artikel 15, litra c) og d),

| — | der henviser til Rådets aftale af 19. februar 2013 om en fælles patentdomstol (4) (i det følgende benævnt »patentdomstolsaftalen«), særlig artikel 27, litra c), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets aftale af 19. februar 2013 om en fælles patentdomstol (4) (i det følgende benævnt »patentdomstolsaftalen«), særlig artikel 27, litra c),

| — | der henviser til aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder handel med forfalskede varemærkevarer (TRIPS), særlig artikel 27, stk. 3, ifølge hvilken medlemmer kan forbyde patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder handel med forfalskede varemærkevarer (TRIPS), særlig artikel 27, stk. 3, ifølge hvilken medlemmer kan forbyde patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at adgangen til biologisk plantemateriale, herunder planteegenskaber, er en absolut forudsætning for at kunne fremme innovation og udvikle nye sorter med henblik på at sikre den globale fødevaresikkerhed, imødegå klimaændringer og forhindre monopoler i forædlingssektoren og samtidig skabe flere muligheder for SMV’er; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at adgangen til biologisk plantemateriale, herunder planteegenskaber, er en absolut forudsætning for at kunne fremme innovation og udvikle nye sorter med henblik på at sikre den globale fødevaresikkerhed, imødegå klimaændringer og forhindre monopoler i forædlingssektoren og samtidig skabe flere muligheder for SMV’er;

| B. | der henviser til, at intellektuelle ejendomsrettigheder er vigtige for at kunne bevare det økonomiske incitament til at udvikle nye planteprodukter og sikre konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at intellektuelle ejendomsrettigheder er vigtige for at kunne bevare det økonomiske incitament til at udvikle nye planteprodukter og sikre konkurrenceevnen;

| C. | der henviser til, at patenter på produkter fremstillet ved konventionel forædling eller på genetisk materiale, som er nødvendigt for konventionel forædling, kan underminere forbuddet i artikel 53, litra b) i den europæiske patentkonvention og i artikel 4 i direktiv 98/44/EF; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at patenter på produkter fremstillet ved konventionel forædling eller på genetisk materiale, som er nødvendigt for konventionel forædling, kan underminere forbuddet i artikel 53, litra b) i den europæiske patentkonvention og i artikel 4 i direktiv 98/44/EF;

| D. | der finder, at produkter, som er frembragt ved en overvejende biologisk fremgangsmåde, såsom planter, frø, medfødte egenskaber og gener, bør udelukkes fra patentering; |
| --- | --- |

D.

der finder, at produkter, som er frembragt ved en overvejende biologisk fremgangsmåde, såsom planter, frø, medfødte egenskaber og gener, bør udelukkes fra patentering;

| E. | der henviser til, at planteforædling er en innovativ proces, som er blevet praktiseret af landbrugere og landbrugersamfund siden landbrugets opståen, og at upatenterede sorter og forædlingsmetoder er vigtige for den genetiske mangfoldighed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at planteforædling er en innovativ proces, som er blevet praktiseret af landbrugere og landbrugersamfund siden landbrugets opståen, og at upatenterede sorter og forædlingsmetoder er vigtige for den genetiske mangfoldighed;

| F. | der henviser til, at direktiv 98/44/EF indeholder regler om bioteknologiske opfindelser, især gensplejsning, men at det — som anført i betragtning 52 og 53 — ikke var lovgiverens hensigt at tillade patentering af produkter frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder i henhold til dette direktiv; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at direktiv 98/44/EF indeholder regler om bioteknologiske opfindelser, især gensplejsning, men at det — som anført i betragtning 52 og 53 — ikke var lovgiverens hensigt at tillade patentering af produkter frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder i henhold til dette direktiv;

| G. | der henviser til, at adskillige ansøgninger vedrørende produkter, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, i øjeblikket afventer en afgørelse fra Den Europæiske Patentmyndighed (EPO), og at der derfor er et presserende behov for at præcisere rækkevidden og fortolkningen af direktiv 98/44/EF, særlig dets artikel 4; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at adskillige ansøgninger vedrørende produkter, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, i øjeblikket afventer en afgørelse fra Den Europæiske Patentmyndighed (EPO), og at der derfor er et presserende behov for at præcisere rækkevidden og fortolkningen af direktiv 98/44/EF, særlig dets artikel 4;

| H. | der henviser til, at direktiv 98/44/EF implicit anerkender friheden til at anvende materiale, der er omfattet af et patent, i forsøgsøjemed, som det fremgår af artikel 12, stk. 3, litra b), og artikel 13, stk. 3, litra b); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at direktiv 98/44/EF implicit anerkender friheden til at anvende materiale, der er omfattet af et patent, i forsøgsøjemed, som det fremgår af artikel 12, stk. 3, litra b), og artikel 13, stk. 3, litra b);

| I. | der henviser til, at den undtagelse for forædlere, der er fastlagt i artikel 27, litra c), i patentdomstolsaftalen, kun gælder for patenter, der er meddelt i henhold til det fælles patentsystem, og ikke automatisk finder anvendelse på nationale patenter i EU, hvilket vil medføre en ikke-harmoniseret situation med hensyn til mulighederne for at foretage forædling med biologisk materiale, der er omfattet af et patent; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den undtagelse for forædlere, der er fastlagt i artikel 27, litra c), i patentdomstolsaftalen, kun gælder for patenter, der er meddelt i henhold til det fælles patentsystem, og ikke automatisk finder anvendelse på nationale patenter i EU, hvilket vil medføre en ikke-harmoniseret situation med hensyn til mulighederne for at foretage forædling med biologisk materiale, der er omfattet af et patent;

| J. | der henviser til, at det er et grundlæggende princip i det internationale system for sortsbeskyttelse baseret på UPOV-konventionen og i EU-systemet baseret på Rådets forordning (EF) nr. 2100/94, at indehaveren af en plantesortsrettighed ikke kan forhindre andre i at bruge den beskyttede plante til yderligere forædling; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er et grundlæggende princip i det internationale system for sortsbeskyttelse baseret på UPOV-konventionen og i EU-systemet baseret på Rådets forordning (EF) nr. 2100/94, at indehaveren af en plantesortsrettighed ikke kan forhindre andre i at bruge den beskyttede plante til yderligere forædling;

| 1. | udtrykker bekymring for, at den nylige afgørelse fra EPO's udvidede appelkammer i sag G2/12 (tomater) og G2/13 (broccoli) skal medføre, at EPO vil meddele flere patenter på naturlige egenskaber, som er indført i nye sorter ved hjælp af overvejende biologiske fremgangsmåder, såsom krydsning og udvælgelse; |
| --- | --- |

1.

udtrykker bekymring for, at den nylige afgørelse fra EPO's udvidede appelkammer i sag G2/12 (tomater) og G2/13 (broccoli) skal medføre, at EPO vil meddele flere patenter på naturlige egenskaber, som er indført i nye sorter ved hjælp af overvejende biologiske fremgangsmåder, såsom krydsning og udvælgelse;

| 2. | opfordrer Kommissionen til omgående at præcisere rækkevidden og fortolkningen af direktiv 98/44/EF, særlig artikel 4, artikel 12, stk. 3, litra b), og artikel 13, stk. 3, litra b), med henblik på at skabe juridisk klarhed omkring forbuddet mod patentering af produkter, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, og få præciseret, at forædling med biologisk materiale, der er omfattet af et patent, er tilladt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til omgående at præcisere rækkevidden og fortolkningen af direktiv 98/44/EF, særlig artikel 4, artikel 12, stk. 3, litra b), og artikel 13, stk. 3, litra b), med henblik på at skabe juridisk klarhed omkring forbuddet mod patentering af produkter, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, og få præciseret, at forædling med biologisk materiale, der er omfattet af et patent, er tilladt;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at meddele sin kommende præcisering vedrørende patenterbarheden af produkter, der hidrører fra overvejende biologiske fremgangsmåder, til EPO, således at den kan anvendes som et supplerende fortolkningsbidrag; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at meddele sin kommende præcisering vedrørende patenterbarheden af produkter, der hidrører fra overvejende biologiske fremgangsmåder, til EPO, således at den kan anvendes som et supplerende fortolkningsbidrag;

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at Unionen vil værne om den garanterede adgang til og anvendelse af materiale, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, med henblik — i relevant omfang — ikke at gribe ind i praksis med at garantere en undtagelse for forædlere |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at Unionen vil værne om den garanterede adgang til og anvendelse af materiale, der er frembragt ved overvejende biologiske fremgangsmåder, med henblik — i relevant omfang — ikke at gribe ind i praksis med at garantere en undtagelse for forædlere

| 5. | opfordrer Kommissionen til at forfægte forbuddet mod patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder i forbindelse med de multilaterale drøftelser om harmonisering af patentretten; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at forfægte forbuddet mod patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder i forbindelse med de multilaterale drøftelser om harmonisering af patentretten;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning om patentrettens udvikling og følger inden for bio- og genteknologi som fastlagt i artikel 16, litra c), i direktiv 98/44/EF, og som krævet af Parlamentet i dettes beslutning af 10. maj 2012 om patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at aflægge beretning om patentrettens udvikling og følger inden for bio- og genteknologi som fastlagt i artikel 16, litra c), i direktiv 98/44/EF, og som krævet af Parlamentet i dettes beslutning af 10. maj 2012 om patentering af overvejende biologiske fremgangsmåder;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Den Europæiske Patentmyndighed. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Den Europæiske Patentmyndighed.

---

(1)  EUT C 261 E af 10.9.2013, s. 31.

(2)  EFT L 213 af 30.7.1998, s. 13.

(3)  EFT L 227 af 1.9.1994, s. 1.

(4)  EUT C 175 af 20.6.2013, s. 1.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/190 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/190

---

P8_TA(2015)0474

Situationen i Burundi

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om situationen i Burundi (2015/2973(RSP))

(2017/C 399/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den reviderede Cotonouaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede Cotonouaftale,

| — | der henviser til Arusha-aftalen af 28. august 2000 om fred og forsoning for Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Arusha-aftalen af 28. august 2000 om fred og forsoning for Burundi,

| — | der henviser til Burundis forfatning, særlig artikel 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til Burundis forfatning, særlig artikel 96,

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 13. december 2015 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Federica Mogherini, og kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica, om den forværrede situation i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 13. december 2015 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Federica Mogherini, og kommissæren med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, Neven Mimica, om den forværrede situation i Burundi,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om konsultationer mellem EU og Burundi i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen, som blev vedtaget den 8. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om konsultationer mellem EU og Burundi i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen, som blev vedtaget den 8. december 2015,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2248 (2015) af 12. november 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2248 (2015) af 12. november 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 12. november 2015 om Burundi afgivet af FN's vicegeneralsekretær, Jan Eliasson, Den Afrikanske Unions formand, Nkosazana Dlamini-Zuma, og NF/HR, Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 12. november 2015 om Burundi afgivet af FN's vicegeneralsekretær, Jan Eliasson, Den Afrikanske Unions formand, Nkosazana Dlamini-Zuma, og NF/HR, Federica Mogherini,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions (AU) Freds- og Sikkerhedsråds beslutninger af 13. juni, 17. oktober og 13. november 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions (AU) Freds- og Sikkerhedsråds beslutninger af 13. juni, 17. oktober og 13. november 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til Det Østafrikanske Fællesskabs erklæringer af 31. maj og 6. juli 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Østafrikanske Fællesskabs erklæringer af 31. maj og 6. juli 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til den beslutning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtog den 9. december 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtog den 9. december 2015 om situationen i Burundi,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2015/1755 af 1. oktober 2015 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2015/1755 af 1. oktober 2015 om restriktive foranstaltninger i lyset af situationen i Burundi,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. marts, 18. maj, 22. juni og 16. november 2015 om Burundi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. marts, 18. maj, 22. juni og 16. november 2015 om Burundi,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om situationen i Burundi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2015 om situationen i Burundi (1),

| — | der henviser til den skrivelse, som Rådet godkendte den 26. oktober 2015, hvori der anmodes om indledning af konsultationer med de burundiske myndigheder, jf. artikel 96 i Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den skrivelse, som Rådet godkendte den 26. oktober 2015, hvori der anmodes om indledning af konsultationer med de burundiske myndigheder, jf. artikel 96 i Cotonouaftalen,

| — | der henviser til erklæringen af 6. november 2015 fra Den Internationale Straffedomstols anklager, Fatou Bensouda; |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 6. november 2015 fra Den Internationale Straffedomstols anklager, Fatou Bensouda;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at sikkerhedssituationen i Burundi er blevet forværret alvorligt i løbet af de seneste dage efter angrebene på tre militærlejre i Bujumbura; der henviser til, at burundiske sikkerhedsstyrker dræbte mindst 87 mennesker den 11. og 12. december 2015; der henviser til, at mange af disse drab synes at have været vilkårlige henrettelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sikkerhedssituationen i Burundi er blevet forværret alvorligt i løbet af de seneste dage efter angrebene på tre militærlejre i Bujumbura; der henviser til, at burundiske sikkerhedsstyrker dræbte mindst 87 mennesker den 11. og 12. december 2015; der henviser til, at mange af disse drab synes at have været vilkårlige henrettelser;

| B. | der henviser til, at artikel 96 i Burundis forfatning og artikel 7, stk. 3, i protokol nr. II til Arusha-freds- og forsoningsaftalen fastsætter, at præsidenten ikke kan beklæde embedet i mere end to valgperioder; der henviser til, at præsident Pierre Nkurunziza har siddet i embedet siden 2005, og at han blev genvalgt i 2010; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 96 i Burundis forfatning og artikel 7, stk. 3, i protokol nr. II til Arusha-freds- og forsoningsaftalen fastsætter, at præsidenten ikke kan beklæde embedet i mere end to valgperioder; der henviser til, at præsident Pierre Nkurunziza har siddet i embedet siden 2005, og at han blev genvalgt i 2010;

| C. | der henviser til, at Burundi afholdt parlaments- og lokalvalg den 29. juni 2015 og præsidentvalg den 21. juli 2015; der henviser til, at ingen af de to valghandlinger efter det internationale samfunds vurdering var gennemsigtige, inklusive, frie eller troværdige; der henviser til, at Den Afrikanske Union (AU) derfor har afvist at sende observatører til at følge valget, at EU aflyste sin valgmission i Burundi, og at en stor del af den burundiske opposition besluttede at boykotte valget; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Burundi afholdt parlaments- og lokalvalg den 29. juni 2015 og præsidentvalg den 21. juli 2015; der henviser til, at ingen af de to valghandlinger efter det internationale samfunds vurdering var gennemsigtige, inklusive, frie eller troværdige; der henviser til, at Den Afrikanske Union (AU) derfor har afvist at sende observatører til at følge valget, at EU aflyste sin valgmission i Burundi, og at en stor del af den burundiske opposition besluttede at boykotte valget;

| D. | der henviser til, at præsident Nkurunzizas kandidatur til en tredje valgrunde og hans efterfølgende genvalg efter valget den 21. juli 2015 har kastet landet ud i den dybeste politiske krise siden borgerkrigens afslutning; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at præsident Nkurunzizas kandidatur til en tredje valgrunde og hans efterfølgende genvalg efter valget den 21. juli 2015 har kastet landet ud i den dybeste politiske krise siden borgerkrigens afslutning;

| E. | der henviser til, at Burundis regering har ignoreret de beslutninger og henstillinger, som blev vedtaget af AU og Det Østafrikanske Fællesskab (ØAF) den 13. juni 2015 og 6. juli 2015, og som, hvis de var blevet gennemført fuldstændigt, ville have banet vejen for troværdige og inklusive valg; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Burundis regering har ignoreret de beslutninger og henstillinger, som blev vedtaget af AU og Det Østafrikanske Fællesskab (ØAF) den 13. juni 2015 og 6. juli 2015, og som, hvis de var blevet gennemført fuldstændigt, ville have banet vejen for troværdige og inklusive valg;

| F. | der henviser til, at OHCHR og andre menneskerettighedsorganisationer rapporterer, at der både i perioden op til og efter valget er blevet begået politisk begrundede menneskerettighedskrænkelser og -overgreb samt voldshandlinger i landet, og at de var rettet mod oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister i særdeleshed, bl.a. Pierre Claver Mbonimpa, hvis søn blev fundet død efter at være blevet anholdt af politiet, Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe og Bob Rugurika; der henviser til, at der er en udbredt opfattelse af, at disse handlinger for det meste, men ikke udelukkende, er knyttet til statslige institutioner; der henviser til, at det primære ansvar for at garantere sikkerhed i Burundi og for at beskytte den burundiske befolkning under respekt for retsstatsprincippet, menneskerettighederne og den humanitære folkeret påhviler den burundiske regering; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at OHCHR og andre menneskerettighedsorganisationer rapporterer, at der både i perioden op til og efter valget er blevet begået politisk begrundede menneskerettighedskrænkelser og -overgreb samt voldshandlinger i landet, og at de var rettet mod oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister i særdeleshed, bl.a. Pierre Claver Mbonimpa, hvis søn blev fundet død efter at være blevet anholdt af politiet, Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe og Bob Rugurika; der henviser til, at der er en udbredt opfattelse af, at disse handlinger for det meste, men ikke udelukkende, er knyttet til statslige institutioner; der henviser til, at det primære ansvar for at garantere sikkerhed i Burundi og for at beskytte den burundiske befolkning under respekt for retsstatsprincippet, menneskerettighederne og den humanitære folkeret påhviler den burundiske regering;

| G. | der henviser til, at mere end 200 000 personer er internt fordrevne eller har søgt tilflugt i nabolandene som følge af den forværrede politiske situation i Burundi; der henviser til, at EU i juli 2015 øgede sin humanitære bistand og mobiliserede yderligere 4,5 mio. EUR i bistand til fordrevne befolkninger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mere end 200 000 personer er internt fordrevne eller har søgt tilflugt i nabolandene som følge af den forværrede politiske situation i Burundi; der henviser til, at EU i juli 2015 øgede sin humanitære bistand og mobiliserede yderligere 4,5 mio. EUR i bistand til fordrevne befolkninger;

| H. | der henviser til, at Burundi er et af de mindst udviklede lande i verden; der henviser til, at næsten halvdelen (45 %) af Burundis 10,6 mio. indbyggere er 15 år eller derunder (børn under fem år udgør 19,9 %); der henviser til, at Burundi ligger på førstepladsen i det globale sulteindeks, og at tre ud af fem børn lider af hæmmet vækst; der henviser til, at Burundi mellem 2013 og 2014 faldt to pladser — fra 178. til 180. plads — i UNDP's indeks for menneskelig udvikling, at fire ud af fem mennesker i Burundi lever for mindre end 1,25 USD om dagen, og at 66,9 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Burundi er et af de mindst udviklede lande i verden; der henviser til, at næsten halvdelen (45 %) af Burundis 10,6 mio. indbyggere er 15 år eller derunder (børn under fem år udgør 19,9 %); der henviser til, at Burundi ligger på førstepladsen i det globale sulteindeks, og at tre ud af fem børn lider af hæmmet vækst; der henviser til, at Burundi mellem 2013 og 2014 faldt to pladser — fra 178. til 180. plads — i UNDP's indeks for menneskelig udvikling, at fire ud af fem mennesker i Burundi lever for mindre end 1,25 USD om dagen, og at 66,9 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen;

| I. | der henviser til, at EU den 26. oktober 2015 krævede, at der blev indledt konsultationer under artikel 96 i Cotonouaftalen for at efterforske den manglende overholdelse af grundlæggende elementer i aftalen, især menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet; der henviser til, at disse konsultationer begyndte den 8. december 2015; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU den 26. oktober 2015 krævede, at der blev indledt konsultationer under artikel 96 i Cotonouaftalen for at efterforske den manglende overholdelse af grundlæggende elementer i aftalen, især menneskerettigheder, demokratiske principper og retsstatsprincippet; der henviser til, at disse konsultationer begyndte den 8. december 2015;

| J. | der henviser til, at EU den 8. december 2015 konkluderede, at de holdninger, som Burundi gav udtryk for under konsultationerne, jf. artikel 96 i Cotonouaftalen, ville gøre det umuligt at rette op på Burundis manglende overholdelse af grundlæggende elementer i sit partnerskab med EU; der henviser til, at EU ligeledes fandt, at de holdninger, som Burundi gav udtryk for, ikke ville muliggøre en tilfredsstillende reaktion på Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds beslutninger af 17. oktober og 13. november 2015, især for så vidt angår behovet for hurtigst muligt at indlede en inklusiv dialog, der tager udgangspunkt i Arusha-aftalen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU den 8. december 2015 konkluderede, at de holdninger, som Burundi gav udtryk for under konsultationerne, jf. artikel 96 i Cotonouaftalen, ville gøre det umuligt at rette op på Burundis manglende overholdelse af grundlæggende elementer i sit partnerskab med EU; der henviser til, at EU ligeledes fandt, at de holdninger, som Burundi gav udtryk for, ikke ville muliggøre en tilfredsstillende reaktion på Den Afrikanske Unions Freds- og Sikkerhedsråds beslutninger af 17. oktober og 13. november 2015, især for så vidt angår behovet for hurtigst muligt at indlede en inklusiv dialog, der tager udgangspunkt i Arusha-aftalen;

| K. | der henviser til, at det politiske dødvande i Burundi, der er kendetegnet ved en manglende dialog mellem de burundiske parter, og en forværring af den sikkerhedsmæssige og økonomiske situation har alvorlige konsekvenser for befolkningen og udgør en betydelig risiko for stabiliteten i regionen, hvor flere valg efter planen skal finde sted i løbet af de næste to år (Uganda, Den Demokratiske Republik Congo og Rwanda); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det politiske dødvande i Burundi, der er kendetegnet ved en manglende dialog mellem de burundiske parter, og en forværring af den sikkerhedsmæssige og økonomiske situation har alvorlige konsekvenser for befolkningen og udgør en betydelig risiko for stabiliteten i regionen, hvor flere valg efter planen skal finde sted i løbet af de næste to år (Uganda, Den Demokratiske Republik Congo og Rwanda);

| L. | der henviser til, at det internationale samfund spiller en væsentlig rolle i regionen som garant for Arusha-aftalen; der henviser til, at alle regionale og subregionale bestræbelser på at tackle krisen og genoprette dialogen mellem alle politiske kræfter hidtil ikke har givet positive resultater; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det internationale samfund spiller en væsentlig rolle i regionen som garant for Arusha-aftalen; der henviser til, at alle regionale og subregionale bestræbelser på at tackle krisen og genoprette dialogen mellem alle politiske kræfter hidtil ikke har givet positive resultater;

| M. | der henviser til, at den politiske opposition og civilsamfundet samledes den 1. august 2015 i Addis Abeba for at oprette det nationale råd for genoprettelse af Arusha-aftalen og retsstaten; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den politiske opposition og civilsamfundet samledes den 1. august 2015 i Addis Abeba for at oprette det nationale råd for genoprettelse af Arusha-aftalen og retsstaten;

| N. | der henviser til, at præsidenten den 23. september 2015 underskrev et dekret om oprettelse af en national kommission for dialog internt i Burundi for at lede forhandlingerne i seks måneder; der henviser til, at civilsamfundet har udvist stor skepsis med hensyn til de mulige resultater af denne nye kommission, da de fleste aktører fra oppositionen eller civilsamfundet, som er imod præsident Nkurunzizas tredje mandatperiode, forfølges på grundlag af anklager om oprør og meddelagtighed i det mislykkede kupforsøg den 13. og 14. maj 2015; der henviser til, at formanden for den nye nationalforsamling, Pascal Nyabenda, har fastslået, at personer, der har været involveret i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af kuppet (...), ikke vil blive inddraget i dialogen; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at præsidenten den 23. september 2015 underskrev et dekret om oprettelse af en national kommission for dialog internt i Burundi for at lede forhandlingerne i seks måneder; der henviser til, at civilsamfundet har udvist stor skepsis med hensyn til de mulige resultater af denne nye kommission, da de fleste aktører fra oppositionen eller civilsamfundet, som er imod præsident Nkurunzizas tredje mandatperiode, forfølges på grundlag af anklager om oprør og meddelagtighed i det mislykkede kupforsøg den 13. og 14. maj 2015; der henviser til, at formanden for den nye nationalforsamling, Pascal Nyabenda, har fastslået, at personer, der har været involveret i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af kuppet (...), ikke vil blive inddraget i dialogen;

| O. | der henviser til, at AU, EU og USA har truffet afgørelse om indefrysning af aktiver og rejseforbud for de regerings- og oppositionsledere, hvis handlinger og udtalelser bidrager til den fortsatte vold og hindrer bestræbelserne på at finde en politisk løsning på krisen i Burundi; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at AU, EU og USA har truffet afgørelse om indefrysning af aktiver og rejseforbud for de regerings- og oppositionsledere, hvis handlinger og udtalelser bidrager til den fortsatte vold og hindrer bestræbelserne på at finde en politisk løsning på krisen i Burundi;

| P. | der henviser til, at USA og en række andre lande har rådet deres borgere til straks at forlade Burundi som følge af den forværrede sikkerhedssituation; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at USA og en række andre lande har rådet deres borgere til straks at forlade Burundi som følge af den forværrede sikkerhedssituation;

| Q. | der henviser til, at AU's Freds- og Sikkerhedsråd den 17. oktober 2015 anmodede om udarbejdelse af en beredskabsplanlægning med henblik på udsendelse af en afrikansk ledet mission i Burundi, hvis situationen kræver det, for at forhindre vold i landet og vedtog at iværksætte en tilbundsgående undersøgelse af menneskerettighedskrænkelser og andre overgreb mod civilbefolkningen i Burundi; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at AU's Freds- og Sikkerhedsråd den 17. oktober 2015 anmodede om udarbejdelse af en beredskabsplanlægning med henblik på udsendelse af en afrikansk ledet mission i Burundi, hvis situationen kræver det, for at forhindre vold i landet og vedtog at iværksætte en tilbundsgående undersøgelse af menneskerettighedskrænkelser og andre overgreb mod civilbefolkningen i Burundi;

| R. | der henviser til, at FN's generalsekretær Ban Ki-Moon den 30. november 2015 forelagde Sikkerhedsrådet tre forslag, hvori der anbefales en revision af mandatet for FN's tilstedeværelse i Burundi på grundlag af udviklingen i situationen, hvilket åbner døren for en fredsbevarende mission som en sidste udvej, hvis krisen forværres; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at FN's generalsekretær Ban Ki-Moon den 30. november 2015 forelagde Sikkerhedsrådet tre forslag, hvori der anbefales en revision af mandatet for FN's tilstedeværelse i Burundi på grundlag af udviklingen i situationen, hvilket åbner døren for en fredsbevarende mission som en sidste udvej, hvis krisen forværres;

| S. | der henviser til, at der vil blive udsendt et FN-støttehold med henblik på at støtte en dialog internt i Burundi, rådgive regeringen i, hvordan retsstatsinstitutioner kan styrkes, og i spørgsmål om nedrustning, koordinere med regionale aktører, overvåge og aflægge rapport om situationen på stedet og lette FN's planlægning med henblik på øget tilstedeværelse i Burundi; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der vil blive udsendt et FN-støttehold med henblik på at støtte en dialog internt i Burundi, rådgive regeringen i, hvordan retsstatsinstitutioner kan styrkes, og i spørgsmål om nedrustning, koordinere med regionale aktører, overvåge og aflægge rapport om situationen på stedet og lette FN's planlægning med henblik på øget tilstedeværelse i Burundi;

| T. | der henviser til, at AU og andre internationale aktører gentagne gange har opfordret til en ægte og inklusiv dialog, der inddrager alle interessenter, baseret på respekt for Arusha-aftalen og Burundis forfatning med henblik på at finde en mindelig løsning på konflikten i Burundi; der henviser til, at EU og FN støtter denne holdning; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at AU og andre internationale aktører gentagne gange har opfordret til en ægte og inklusiv dialog, der inddrager alle interessenter, baseret på respekt for Arusha-aftalen og Burundis forfatning med henblik på at finde en mindelig løsning på konflikten i Burundi; der henviser til, at EU og FN støtter denne holdning;

| U. | der henviser til, at mæglingsindsatsen fortsættes med fuld støtte fra AU, EU og FN for at fremme dialogen internt i Burundi med henblik på at nå frem til en mindelig og fredelig løsning på krisen i Burundi; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at mæglingsindsatsen fortsættes med fuld støtte fra AU, EU og FN for at fremme dialogen internt i Burundi med henblik på at nå frem til en mindelig og fredelig løsning på krisen i Burundi;

| V. | der henviser til, at EU bidrager væsentligt til Burundis årlige budget, hvoraf ca. halvdelen kommer fra international bistand, og for nylig har bevilget 432 mio. EUR til Burundi fra Den Europæiske Udviklingsfond for perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at EU bidrager væsentligt til Burundis årlige budget, hvoraf ca. halvdelen kommer fra international bistand, og for nylig har bevilget 432 mio. EUR til Burundi fra Den Europæiske Udviklingsfond for perioden 2014-2020;

| W. | der henviser til, at myndighederne i Burundi ved dekret 530/1597 har tvunget ti menneskerettighedsorganisationer, nemlig ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP og SPPDF, til at indstille deres aktiviteter samt spærret deres bankkonti; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at myndighederne i Burundi ved dekret 530/1597 har tvunget ti menneskerettighedsorganisationer, nemlig ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP og SPPDF, til at indstille deres aktiviteter samt spærret deres bankkonti;

| 1. | udtrykker sin dybeste bekymring over den alvorlige sikkerhedsmæssige og politiske situation i Burundi, den hastigt forværrede humanitære situation og de konsekvenser, dette kan have for sikkerheden og stabiliteten i hele subregionen; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste bekymring over den alvorlige sikkerhedsmæssige og politiske situation i Burundi, den hastigt forværrede humanitære situation og de konsekvenser, dette kan have for sikkerheden og stabiliteten i hele subregionen;

| 2. | fordømmer kraftigt de seneste voldelige angreb og de stadig flere tilfælde af menneskerettighedskrænkelser og -overgreb, herunder mord, udenretslige drab, krænkelser af menneskers fysiske integritet, tortur og anden grusom, umenneskelig og/eller nedværdigende behandling, vilkårlige arrestationer og ulovlig frihedsberøvelse, herunder af børn, og militærets og politiets besættelse af skoler, og krænkelser af presse- og ytringsfriheden samt den udbredte straffrihed; opfordrer til en grundig og uafhængig efterforskning af drabene og krænkelserne og til, at gerningsmændene til disse forbrydelser retsforfølges; |
| --- | --- |

2.

fordømmer kraftigt de seneste voldelige angreb og de stadig flere tilfælde af menneskerettighedskrænkelser og -overgreb, herunder mord, udenretslige drab, krænkelser af menneskers fysiske integritet, tortur og anden grusom, umenneskelig og/eller nedværdigende behandling, vilkårlige arrestationer og ulovlig frihedsberøvelse, herunder af børn, og militærets og politiets besættelse af skoler, og krænkelser af presse- og ytringsfriheden samt den udbredte straffrihed; opfordrer til en grundig og uafhængig efterforskning af drabene og krænkelserne og til, at gerningsmændene til disse forbrydelser retsforfølges;

| 3. | opfordrer til omgående at bringe vold, menneskerettighedskrænkelser og politisk intimidering af oppositionskræfter til ophør og til omgående afvæbning af alle væbnede grupper, der er knyttet til politiske partier, i nøje overensstemmelse med folkeretten og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til omgående at bringe vold, menneskerettighedskrænkelser og politisk intimidering af oppositionskræfter til ophør og til omgående afvæbning af alle væbnede grupper, der er knyttet til politiske partier, i nøje overensstemmelse med folkeretten og menneskerettighederne;

| 4. | opfordrer indtrængende alle parter til at tilvejebringe de nødvendige betingelser for genskabelse af tillid og fremme af national enhed og opfordrer til en øjeblikkelig genoptagelse af en inklusiv og gennemsigtig national dialog, som omfatter regeringen, oppositionspartier og civilsamfundsrepræsentanter; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende alle parter til at tilvejebringe de nødvendige betingelser for genskabelse af tillid og fremme af national enhed og opfordrer til en øjeblikkelig genoptagelse af en inklusiv og gennemsigtig national dialog, som omfatter regeringen, oppositionspartier og civilsamfundsrepræsentanter;

| 5. | understreger, at denne dialog, der skal være rettet mod at opnå varig fred, sikkerhed og stabilitet og mod at genskabe demokrati og retsstatsforhold i overensstemmelse med Burundis borgeres interesser bør baseres på Arusha-aftalen og Burundis forfatning, hvilket kræver overholdelse af folkeretten og traktaterne; |
| --- | --- |

5.

understreger, at denne dialog, der skal være rettet mod at opnå varig fred, sikkerhed og stabilitet og mod at genskabe demokrati og retsstatsforhold i overensstemmelse med Burundis borgeres interesser bør baseres på Arusha-aftalen og Burundis forfatning, hvilket kræver overholdelse af folkeretten og traktaterne;

| 6. | påpeger især tilstedeværelsen af mange unge, herunder børn under 18 år, i de væbnede grupper, der opererer i Burundi, og opfordrer derfor det internationale samfund til at lægge særlig vægt på deres genintegrering og til at fremme deres deltagelse i en fredelig politisk proces; |
| --- | --- |

6.

påpeger især tilstedeværelsen af mange unge, herunder børn under 18 år, i de væbnede grupper, der opererer i Burundi, og opfordrer derfor det internationale samfund til at lægge særlig vægt på deres genintegrering og til at fremme deres deltagelse i en fredelig politisk proces;

| 7. | opfordrer alle parter i Burundi til at afholde sig fra enhver handling, som kan true fred og sikkerhed i landet; fordømmer kraftigt alle offentlige udtalelser, som har til formål at anspore til vold eller had mod forskellige grupper i det burundiske samfund, og som kan forværre den nuværende spænding, og opfordrer alle aktører til at afholde sig fra at fremsætte sådanne udtalelser; |
| --- | --- |

7.

opfordrer alle parter i Burundi til at afholde sig fra enhver handling, som kan true fred og sikkerhed i landet; fordømmer kraftigt alle offentlige udtalelser, som har til formål at anspore til vold eller had mod forskellige grupper i det burundiske samfund, og som kan forværre den nuværende spænding, og opfordrer alle aktører til at afholde sig fra at fremsætte sådanne udtalelser;

| 8. | minder de burundiske myndigheder om deres forpligtelse til at sørge for sikkerhed inden for landets område og garantere menneskerettighederne, de borgerlige og politiske rettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i Burundis forfatning, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og i andre internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter; |
| --- | --- |

8.

minder de burundiske myndigheder om deres forpligtelse til at sørge for sikkerhed inden for landets område og garantere menneskerettighederne, de borgerlige og politiske rettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i Burundis forfatning, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder og i andre internationale og regionale menneskerettighedsinstrumenter;

| 9. | minder i denne forbindelse om, at partnerskabet mellem EU og Burundi er underlagt Cotonouaftalen, og at alle parter er forpligtet til at respektere og gennemføre bestemmelserne i denne aftale, navnlig respekten for menneskerettighederne; minder navnlig om, at artikel 96 i Cotonouaftalen giver mulighed for at indlede konsultationsprocedurer i tilfælde af manglende overholdelse af menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstatsprincippet, og glæder sig i denne henseende over EU's beslutning om at anmode om indledning af konsultationer som fastsat i nævnte artikel; |
| --- | --- |

9.

minder i denne forbindelse om, at partnerskabet mellem EU og Burundi er underlagt Cotonouaftalen, og at alle parter er forpligtet til at respektere og gennemføre bestemmelserne i denne aftale, navnlig respekten for menneskerettighederne; minder navnlig om, at artikel 96 i Cotonouaftalen giver mulighed for at indlede konsultationsprocedurer i tilfælde af manglende overholdelse af menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstatsprincippet, og glæder sig i denne henseende over EU's beslutning om at anmode om indledning af konsultationer som fastsat i nævnte artikel;

| 10. | fordømmer på det kraftigste præsident Nkurunzizas krænkelse af Arusha-aftalen ved at blive taget i ed til en tredje præsidentperiode; |
| --- | --- |

10.

fordømmer på det kraftigste præsident Nkurunzizas krænkelse af Arusha-aftalen ved at blive taget i ed til en tredje præsidentperiode;

| 11. | opfordrer indtrængende de burundiske myndigheder til at bidrage til indsatsen for at finde frem til sandheden om de masseforbrydelser, som blev begået mellem 1962 og 2008, via retslige og udenretslige foranstaltninger, såsom en sandheds- og forsoningskommission og særlige tribunaler til fremme af national forsoning; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende de burundiske myndigheder til at bidrage til indsatsen for at finde frem til sandheden om de masseforbrydelser, som blev begået mellem 1962 og 2008, via retslige og udenretslige foranstaltninger, såsom en sandheds- og forsoningskommission og særlige tribunaler til fremme af national forsoning;

| 12. | glæder sig over de mæglingsbestræbelser, der ledes af ØAF, med støtte fra AU og FN, for at lette dialogen mellem de burundiske parter; opfordrer NF/HR til også at støtte disse mæglingsbestræbelser; opfordrer indtrængende regeringen i Burundi og andre berørte parter til at samarbejde fuldt ud med mægleren; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over de mæglingsbestræbelser, der ledes af ØAF, med støtte fra AU og FN, for at lette dialogen mellem de burundiske parter; opfordrer NF/HR til også at støtte disse mæglingsbestræbelser; opfordrer indtrængende regeringen i Burundi og andre berørte parter til at samarbejde fuldt ud med mægleren;

| 13. | er alvorligt bekymret over de mange ofre og tilfælde af alvorlige menneskerettighedskrænkelser, der er rapporteret om siden krisens begyndelse; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til grundigt og hurtigt at efterforske omstændighederne omkring og motiverne bag disse forbrydelser og til at sikre, at de ansvarlige bliver retsforfulgt; gentager, at der ikke må være straffrihed for de ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettigheder; opfordrer myndighederne til at sikre, at skolerne forbliver et sikkert fristed for læring; opfordrer Den Internationale Straffedomstols anklager til nøje at overvåge situationen i Burundi og støtter hendes erklæring af 6. november 2015; |
| --- | --- |

13.

er alvorligt bekymret over de mange ofre og tilfælde af alvorlige menneskerettighedskrænkelser, der er rapporteret om siden krisens begyndelse; opfordrer indtrængende de kompetente myndigheder til grundigt og hurtigt at efterforske omstændighederne omkring og motiverne bag disse forbrydelser og til at sikre, at de ansvarlige bliver retsforfulgt; gentager, at der ikke må være straffrihed for de ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettigheder; opfordrer myndighederne til at sikre, at skolerne forbliver et sikkert fristed for læring; opfordrer Den Internationale Straffedomstols anklager til nøje at overvåge situationen i Burundi og støtter hendes erklæring af 6. november 2015;

| 14. | opfordrer til, at dekret 530/1597 om midlertidig indstilling af arbejdet i adskillige menneskerettighedsorganisationer ophæves, og til, at indefrysningen af deres bankkonti straks annulleres, således at disse organisationer frit kan udøve deres virksomhed; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at dekret 530/1597 om midlertidig indstilling af arbejdet i adskillige menneskerettighedsorganisationer ophæves, og til, at indefrysningen af deres bankkonti straks annulleres, således at disse organisationer frit kan udøve deres virksomhed;

| 15. | opfordrer til en sikker tilbagevenden af journalister og menneskerettighedsforkæmpere i eksil, genåbning af de medier, der var lukket efter det mislykkede kupforsøg den 13. og 14. maj 2015, og at man frafalder anklagerne mod de journalister, der var tiltalt for at have deltaget direkte eller indirekte i det mislykkede kup; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til en sikker tilbagevenden af journalister og menneskerettighedsforkæmpere i eksil, genåbning af de medier, der var lukket efter det mislykkede kupforsøg den 13. og 14. maj 2015, og at man frafalder anklagerne mod de journalister, der var tiltalt for at have deltaget direkte eller indirekte i det mislykkede kup;

| 16. | er især bekymret over det dramatiske omfang af forskelsbehandling og kriminalisering af LGBTI-personer i Burundi; gentager, at seksuel orientering er et led i ytringsfriheden og den enkeltes ret til privatlivets fred, som garanteres af international menneskerettighedslovgivning, i henhold til hvilken principperne om ligestilling og ikke-forskelsbehandling skal understøttes, og ytringsfriheden garanteres; opfordrer derfor Burundis nationalforsamling og regering til at ophæve de artikler i straffeloven, der indebærer forskelsbehandling af LGBTI-personer; |
| --- | --- |

16.

er især bekymret over det dramatiske omfang af forskelsbehandling og kriminalisering af LGBTI-personer i Burundi; gentager, at seksuel orientering er et led i ytringsfriheden og den enkeltes ret til privatlivets fred, som garanteres af international menneskerettighedslovgivning, i henhold til hvilken principperne om ligestilling og ikke-forskelsbehandling skal understøttes, og ytringsfriheden garanteres; opfordrer derfor Burundis nationalforsamling og regering til at ophæve de artikler i straffeloven, der indebærer forskelsbehandling af LGBTI-personer;

| 17. | understreger de alvorlige indvirkninger, som krisen har på børn, og opfordrer Kommissionen til at opretholde samarbejdet med internationale partnere om at sikre udbuddet af sundhedstjenester, herunder vigtige lægemidler, sikker adgang til uddannelse og beskyttelse af børn mod alle former for vold og garantere adgang til andre sociale tjenester; |
| --- | --- |

17.

understreger de alvorlige indvirkninger, som krisen har på børn, og opfordrer Kommissionen til at opretholde samarbejdet med internationale partnere om at sikre udbuddet af sundhedstjenester, herunder vigtige lægemidler, sikker adgang til uddannelse og beskyttelse af børn mod alle former for vold og garantere adgang til andre sociale tjenester;

| 18. | glæder sig over AU's udsendelse af menneskerettighedsobservatører og -eksperter til at overvåge menneskerettighedssituationen og understreger betydningen af at samarbejde med dem for at lette gennemførelsen af deres mandat; opfordrer endvidere Den Internationale Straffedomstol til inden for rammerne af sin retlige kompetence at undersøge påståede menneskerettighedskrænkelser, der er blevet begået under den seneste krise; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over AU's udsendelse af menneskerettighedsobservatører og -eksperter til at overvåge menneskerettighedssituationen og understreger betydningen af at samarbejde med dem for at lette gennemførelsen af deres mandat; opfordrer endvidere Den Internationale Straffedomstol til inden for rammerne af sin retlige kompetence at undersøge påståede menneskerettighedskrænkelser, der er blevet begået under den seneste krise;

| 19. | glæder sig over de målrettede sanktioner, som EU har vedtaget i overensstemmelse med AU's beslutning om at indføre målrettede sanktioner, herunder rejseforbud og indefrysning af aktiver for burundiere, hvis handlinger og erklæringer bidrager til at fastholde volden og hindre bestræbelserne på at nå frem til en politisk løsning på krisen; opfordrer EU til at udvide disse sanktioner til alle dem, hvis handlinger udgør en trussel mod fred og stabilitet i regionen, og som tilskynder til had og krænker Arusha-aftalen; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over de målrettede sanktioner, som EU har vedtaget i overensstemmelse med AU's beslutning om at indføre målrettede sanktioner, herunder rejseforbud og indefrysning af aktiver for burundiere, hvis handlinger og erklæringer bidrager til at fastholde volden og hindre bestræbelserne på at nå frem til en politisk løsning på krisen; opfordrer EU til at udvide disse sanktioner til alle dem, hvis handlinger udgør en trussel mod fred og stabilitet i regionen, og som tilskynder til had og krænker Arusha-aftalen;

| 20. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater — på grund af den måde, hvorpå den offentlige konsultation i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen har udviklet sig — til at overveje at fastfryse al ikke-humanitær bistand til den burundiske regering, indtil der er sat en stopper for den overdrevne magtanvendelse og de menneskerettighedskrænkelser, der begås af regeringsstyrker, som registreret af OHCHR, og der er fundet en politisk løsning gennem en reel dialog internt i Burundi, og til at omdirigere støtten med henblik på at styrke civilsamfundet; mener, at EU bør tage hånd om de grundlæggende problemer med ulighed, fattigdom og kronisk fejlernæring for at opfylde de for nyligt vedtagne mål om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater — på grund af den måde, hvorpå den offentlige konsultation i medfør af artikel 96 i Cotonouaftalen har udviklet sig — til at overveje at fastfryse al ikke-humanitær bistand til den burundiske regering, indtil der er sat en stopper for den overdrevne magtanvendelse og de menneskerettighedskrænkelser, der begås af regeringsstyrker, som registreret af OHCHR, og der er fundet en politisk løsning gennem en reel dialog internt i Burundi, og til at omdirigere støtten med henblik på at styrke civilsamfundet; mener, at EU bør tage hånd om de grundlæggende problemer med ulighed, fattigdom og kronisk fejlernæring for at opfylde de for nyligt vedtagne mål om bæredygtig udvikling;

| 21. | er dybt bekymret over den fortsatte strøm af burundiske flygtninge til nabolande; gentager sin støtte til alle humanitære organisationer, der arbejder på stedet, og til værtsnabolandene; opfordrer det internationale samfund og humanitære organisationer til at vedblive med at yde bistand til alle dem, der nu er flygtninge og internt fordrevne som følge af konflikten; påskønner EU's tilsagn om at øge den finansielle støtte og humanitære bistand for at afhjælpe disse befolkningsgruppers akutte behov; |
| --- | --- |

21.

er dybt bekymret over den fortsatte strøm af burundiske flygtninge til nabolande; gentager sin støtte til alle humanitære organisationer, der arbejder på stedet, og til værtsnabolandene; opfordrer det internationale samfund og humanitære organisationer til at vedblive med at yde bistand til alle dem, der nu er flygtninge og internt fordrevne som følge af konflikten; påskønner EU's tilsagn om at øge den finansielle støtte og humanitære bistand for at afhjælpe disse befolkningsgruppers akutte behov;

| 22. | opfordrer AU, FN og EU til alvorligt at overveje den regionale dimension og forhindre enhver yderligere destabilisering af regionen ved at øge deres tilstedeværelse på stedet navnlig ved at opretholde en politisk dialog mellem landene i regionen; opfordrer indtrængende i denne forbindelse AU til at overveje, i samarbejde med FN's Sikkerhedsråd, at udsende en afrikansk ledet fredsbevarende mission, hvis sikkerheds- og menneskerettighedssituationen forværres yderligere i Burundi; |
| --- | --- |

22.

opfordrer AU, FN og EU til alvorligt at overveje den regionale dimension og forhindre enhver yderligere destabilisering af regionen ved at øge deres tilstedeværelse på stedet navnlig ved at opretholde en politisk dialog mellem landene i regionen; opfordrer indtrængende i denne forbindelse AU til at overveje, i samarbejde med FN's Sikkerhedsråd, at udsende en afrikansk ledet fredsbevarende mission, hvis sikkerheds- og menneskerettighedssituationen forværres yderligere i Burundi;

| 23. | opfordrer indtrængende NF/HR, Federica Mogherini, til at fortsætte indsatsen med henblik på at sikre øjeblikkelig løsladelse af Richard Spiros Hagabimana, en polititjenestemand i Burundi, der er blevet ulovligt fængslet og tortureret, fordi han som politimand nægtede at skyde på en folkemængde den 28. juli 2015; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende NF/HR, Federica Mogherini, til at fortsætte indsatsen med henblik på at sikre øjeblikkelig løsladelse af Richard Spiros Hagabimana, en polititjenestemand i Burundi, der er blevet ulovligt fængslet og tortureret, fordi han som politimand nægtede at skyde på en folkemængde den 28. juli 2015;

| 24. | mener, at Burundis problemer hænger sammen med de stridigheder, der er forbundet med kontrollen over frugtbar jord, indkomstulighed og forskelsbehandling; opfordrer i denne forbindelse til indførelse af en ansvarlig lovgivningsmæssig ramme for, hvordan virksomheder skal overholde menneskerettighedsforpligtelser og forpligtelser med hensyn til sociale og miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

24.

mener, at Burundis problemer hænger sammen med de stridigheder, der er forbundet med kontrollen over frugtbar jord, indkomstulighed og forskelsbehandling; opfordrer i denne forbindelse til indførelse af en ansvarlig lovgivningsmæssig ramme for, hvordan virksomheder skal overholde menneskerettighedsforpligtelser og forpligtelser med hensyn til sociale og miljømæssige standarder;

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Burundis regering og parlament, AVS-EU-Ministerrådet, Kommissionen, Rådet, Det Østafrikanske Fællesskab og dets medlemsstaters regeringer, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Unions institutioner og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Burundis regering og parlament, AVS-EU-Ministerrådet, Kommissionen, Rådet, Det Østafrikanske Fællesskab og dets medlemsstaters regeringer, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Unions institutioner og FN's generalsekretær.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0275.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/196

---

P8_TA(2015)0475

Beskyttelse af Virunga Nationalpark i Den Demokratiske Republik Congo

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2015 om beskyttelse af Virunga nationalpark i Den Demokratiske Republik Congo (2015/2728(RSP))

(2017/C 399/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv, der blev vedtaget den 16. november 1972 i Paris af UNESCO's Generalkonference, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv, der blev vedtaget den 16. november 1972 i Paris af UNESCO's Generalkonference,

| — | der henviser til, at UNESCO i 1979 udpegede Virunga nationalpark (VNP) som verdensnaturarv og i 1994 som truet verdensnaturarv, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at UNESCO i 1979 udpegede Virunga nationalpark (VNP) som verdensnaturarv og i 1994 som truet verdensnaturarv,

| — | der henviser til biodiversitetskonventionen, som blev vedtaget på miljøtopmødet i Rio de Janeiro den 5. juni 1992, |
| --- | --- |

—

der henviser til biodiversitetskonventionen, som blev vedtaget på miljøtopmødet i Rio de Janeiro den 5. juni 1992,

| — | der henviser til konventionen om vådområder af international betydning navnlig som levesteder for vandfugle, der blev vedtaget i Ramsar i 1971, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om vådområder af international betydning navnlig som levesteder for vandfugle, der blev vedtaget i Ramsar i 1971,

| — | der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber, der blev vedtaget i 1976 (og ajourføringerne heraf), og til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, der blev vedtaget i 1971, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber, der blev vedtaget i 1976 (og ajourføringerne heraf), og til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, der blev vedtaget i 1971,

| — | der henviser til den »endelige erklæring efter opnået enighed i forbindelse med klagen fra WWF International mod SOCO International plc« fra juli 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den »endelige erklæring efter opnået enighed i forbindelse med klagen fra WWF International mod SOCO International plc« fra juli 2014,

| — | der henviser til de retlige og kontraktmæssige rammer for kulbrintesektoren i Den Demokratiske Republik Congo, herunder »Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures« og »Code minier« og eventuelle fremtidige »Code congolais des hydrocarbures« samt »Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures«; |
| --- | --- |

—

der henviser til de retlige og kontraktmæssige rammer for kulbrintesektoren i Den Demokratiske Republik Congo, herunder »Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures« og »Code minier« og eventuelle fremtidige »Code congolais des hydrocarbures« samt »Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures«;

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om beskyttelse af Virunga nationalpark i Den Demokratiske Republik Congo (O-000108/2015 — B8-1111/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om beskyttelse af Virunga nationalpark i Den Demokratiske Republik Congo (O-000108/2015 — B8-1111/2015),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at VNP, som ligger i provinserne Nordkivu og Østprovinsen (Province Orientale) i Den Demokratiske Republik Congo (DRC) på grænsen til Rwanda og Uganda, er Afrikas ældste nationalpark, UNESCO verdensnaturarv og verdenskendt for sine unikke habitater og sin rige biodiversitet, hvilket gør den til den mest biologisk mangfoldige park i Afrika; der henviser til, at parken især er kendt for sine bjerggorillaer, der er en alvorligt udryddelsestruet art, der er opført i bilag I til konventionen af 1973 om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at VNP, som ligger i provinserne Nordkivu og Østprovinsen (Province Orientale) i Den Demokratiske Republik Congo (DRC) på grænsen til Rwanda og Uganda, er Afrikas ældste nationalpark, UNESCO verdensnaturarv og verdenskendt for sine unikke habitater og sin rige biodiversitet, hvilket gør den til den mest biologisk mangfoldige park i Afrika; der henviser til, at parken især er kendt for sine bjerggorillaer, der er en alvorligt udryddelsestruet art, der er opført i bilag I til konventionen af 1973 om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES);

| B. | der henviser til, at bevarelsen af biodiversitet ifølge biodiversitetskonventionen, som DRC har undertegnet og ratificeret, er et fælles anliggende for menneskeheden og en integreret del af udviklingsprocessen; der henviser til, at konventionen er retligt bindende og forpligter sine signatarstater til at gennemføre bestemmelserne i den; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at bevarelsen af biodiversitet ifølge biodiversitetskonventionen, som DRC har undertegnet og ratificeret, er et fælles anliggende for menneskeheden og en integreret del af udviklingsprocessen; der henviser til, at konventionen er retligt bindende og forpligter sine signatarstater til at gennemføre bestemmelserne i den;

| C. | der henviser til, at VNP også er beskyttet af Ramsarkonventionen og DRC’s nationale lovgivning; der henviser til, at Europa-Kommissionen og nogle EU-medlemsstater har støttet bevarelsen af parken i de sidste 25 år; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at VNP også er beskyttet af Ramsarkonventionen og DRC’s nationale lovgivning; der henviser til, at Europa-Kommissionen og nogle EU-medlemsstater har støttet bevarelsen af parken i de sidste 25 år;

| D. | der henviser til, at VNP er en af landets tre Ramsarområder (nr. 787); der henviser til, at DRC i medfør af Ramsarkonventionen har en række forpligtelser for så vidt angår de områder, der er opført på Ramsarlisten, såsom at udarbejde og efterfølgende gennemføre planlægning for at fremme bevarelsen af de vådområder, der er opført på listen, og så vidt muligt at anvende vådområderne på dets territorium fornuftigt (artikel 3, stk. 1, i Ramsarkonventionen); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at VNP er en af landets tre Ramsarområder (nr. 787); der henviser til, at DRC i medfør af Ramsarkonventionen har en række forpligtelser for så vidt angår de områder, der er opført på Ramsarlisten, såsom at udarbejde og efterfølgende gennemføre planlægning for at fremme bevarelsen af de vådområder, der er opført på listen, og så vidt muligt at anvende vådområderne på dets territorium fornuftigt (artikel 3, stk. 1, i Ramsarkonventionen);

| E. | der henviser til, at Virunga nationalparken ifølge WWF’s rapport fra 2013 med titlen »Den økonomiske værdi af Virunga nationalparken«, for tiden har en årlig værdi af 48,9 mio. USD; der henviser til, at parken i en stabil situation kunne bidrage til vækst i økonomien og turismen og have en værdi af 1 mia. USD om året og skabe 45 000 arbejdspladser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Virunga nationalparken ifølge WWF’s rapport fra 2013 med titlen »Den økonomiske værdi af Virunga nationalparken«, for tiden har en årlig værdi af 48,9 mio. USD; der henviser til, at parken i en stabil situation kunne bidrage til vækst i økonomien og turismen og have en værdi af 1 mia. USD om året og skabe 45 000 arbejdspladser;

| F. | der henviser til, at parken trods sin status som beskyttet naturområde i årtier har været truet af væbnede grupper, der er involveret i krybskytteri, skovrydning og andre former for ikkebæredygtig og ulovlig udnyttelse af ressourcer; der henviser til, at Virunga er blevet opført på listen over truede verdenkulturarvsområder; der henviser til, at en jagt på olie i en situation med omfattende fattigdom, dårlig regeringsførelse og regional usikkerhed vil have alvorlige sociale og miljømæssige destabiliserende virkninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at parken trods sin status som beskyttet naturområde i årtier har været truet af væbnede grupper, der er involveret i krybskytteri, skovrydning og andre former for ikkebæredygtig og ulovlig udnyttelse af ressourcer; der henviser til, at Virunga er blevet opført på listen over truede verdenkulturarvsområder; der henviser til, at en jagt på olie i en situation med omfattende fattigdom, dårlig regeringsførelse og regional usikkerhed vil have alvorlige sociale og miljømæssige destabiliserende virkninger;

| G. | der henviser til, at Den Demokratiske Republik Congos regering i december 2007 indrømmede oliekoncessioner, der omfatter 85 % af parken; der henviser til, at SOCO International plc (SOCO) indtil videre er den eneste virksomhed, som har efterforsket i parken; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Den Demokratiske Republik Congos regering i december 2007 indrømmede oliekoncessioner, der omfatter 85 % af parken; der henviser til, at SOCO International plc (SOCO) indtil videre er den eneste virksomhed, som har efterforsket i parken;

| H. | der henviser til, at på trods af, at landets lovgivning forbyder miljøskadelige aktiviteter i beskyttede områder, udnyttes der med SOCO’s tilladelse til at udføre efterforskninger en undtagelse i denne lov, der giver mulighed for »videnskabelige aktiviteter« i beskyttede områder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at på trods af, at landets lovgivning forbyder miljøskadelige aktiviteter i beskyttede områder, udnyttes der med SOCO’s tilladelse til at udføre efterforskninger en undtagelse i denne lov, der giver mulighed for »videnskabelige aktiviteter« i beskyttede områder;

| I. | der henviser til, at SOCO International ikke længere er indehaver af tilladelsen for felt V i VNP; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at SOCO International ikke længere er indehaver af tilladelsen for felt V i VNP;

| J. | der henviser til, at det fremgår af en systemisk undersøgelse, at der er olie i VNP; minder om, at efterforskning (og udvinding) ikke er forenelig med bevarelsen af området, der er del af verdens kulturarv; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det fremgår af en systemisk undersøgelse, at der er olie i VNP; minder om, at efterforskning (og udvinding) ikke er forenelig med bevarelsen af området, der er del af verdens kulturarv;

| K. | der henviser til, at ansvaret for at overholde menneskerettighederne er en global norm for den adfærd, der forventes af alle virksomheder, uanset hvor de er økonomisk aktive, hvilket er gentaget i FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder og OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ansvaret for at overholde menneskerettighederne er en global norm for den adfærd, der forventes af alle virksomheder, uanset hvor de er økonomisk aktive, hvilket er gentaget i FN’s vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder og OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder;

| L. | der henviser til, at der har været voldelige konflikter i og omkring VNP i mere end to årtier; der henviser til, at ulovlig minedrift, ulovlig udnyttelse af landets naturressourcer (træ, trækul osv.) og ulovlig jagt på udryddelsestruede dyr samt anden ulovlig handel. navnlig med naturressourcer, har finansieret både oprørere og den officielle hær, og at efterforskning efter og udnyttelse af potentielle oliereserver sandsynligvis vil føre til mere vold, flere alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne og skabe forurening i området; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der har været voldelige konflikter i og omkring VNP i mere end to årtier; der henviser til, at ulovlig minedrift, ulovlig udnyttelse af landets naturressourcer (træ, trækul osv.) og ulovlig jagt på udryddelsestruede dyr samt anden ulovlig handel. navnlig med naturressourcer, har finansieret både oprørere og den officielle hær, og at efterforskning efter og udnyttelse af potentielle oliereserver sandsynligvis vil føre til mere vold, flere alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne og skabe forurening i området;

| M. | der henviser til, at de mest kritiske miljømæssige risici i forbindelse med olieudvindingsaktiviteter i områder, hvor der ikke er god regeringsførelse, omfatter omfattende rydning af vegetationen, indslæbning af invasive planter, fragmentering af levesteder, øget sandsynlighed for krybskytteri og forurening fra olieudslip og gasafbrænding og dumpning af affald; der henviser til, at risikoen for en »olieforbandelse« kan resultere i mere fattigdom og større ulighed, hvilket er blevet konstateret i f.eks. Nigerdeltaet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de mest kritiske miljømæssige risici i forbindelse med olieudvindingsaktiviteter i områder, hvor der ikke er god regeringsførelse, omfatter omfattende rydning af vegetationen, indslæbning af invasive planter, fragmentering af levesteder, øget sandsynlighed for krybskytteri og forurening fra olieudslip og gasafbrænding og dumpning af affald; der henviser til, at risikoen for en »olieforbandelse« kan resultere i mere fattigdom og større ulighed, hvilket er blevet konstateret i f.eks. Nigerdeltaet;

| N. | der henviser til, at en bæredygtig forvaltning af Virungas jord, vand og vilde dyr og planter vil have direkte og indirekte økonomiske fordele for samfund, der er stærkt afhængige af parkens naturressourcer; der henviser til, at alene bjerggorillaturismen ifølge Verdensnaturfonden vil kunne skabe 30 mio. USD om året og skabe tusindvis af nye arbejdspladser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en bæredygtig forvaltning af Virungas jord, vand og vilde dyr og planter vil have direkte og indirekte økonomiske fordele for samfund, der er stærkt afhængige af parkens naturressourcer; der henviser til, at alene bjerggorillaturismen ifølge Verdensnaturfonden vil kunne skabe 30 mio. USD om året og skabe tusindvis af nye arbejdspladser;

| 1. | understreger, at det er absolut nødvendigt at forhindre uoprettelig skade på VNP, der i 1979 blev udpeget af UNESCO som verdensnaturarv og i 1994 som truet verdensnaturarv; |
| --- | --- |

1.

understreger, at det er absolut nødvendigt at forhindre uoprettelig skade på VNP, der i 1979 blev udpeget af UNESCO som verdensnaturarv og i 1994 som truet verdensnaturarv;

| 2. | beklager dybt det forhold, at VNP også er blevet et af de farligste steder i verden, når det handler om bevarelse af dyreliv; bemærker med dyb bekymring, at væbnede grupper har været involveret i ulovlig udnyttelse af parkens naturressourcer gennem minedrift og fremstilling af trækul, der både anvendes til at opretholde deres militære operationer og til personlig vinding; beklager ligeledes, at væbnede grupper har været involveret i omfattende krybskytteri for at skaffe føde og i handel med elfenben og kød fra vildmarken for at finansiere krig; noterer sig desuden med bekymring, at dårlig disciplin, uregelmæssig lønudbetaling og mangel på fødevarer har resulteret i, at hærens personale i stigende grad er involveret i ulovlige aktiviteter, herunder ikkeindustriel minedrift, fremstilling af trækul og krybskytteri efter vilde dyr; bemærker, at mens parken er et område med et omfangsrigt liv af vilde dyr og planter, er der store problemer med at beskytte dets store område (790 000 hektar) især med begrænset offentlig finansiering; bemærker, at parkens overopsynsmand, den belgiske prins Emmanuel de Merode, 15. april 2014 blev alvorligt såret af tre bevæbnede mænd, og at mere end 140 opsynsmænd er blevet dræbt i parken i aktiv tjeneste i de sidste ti år; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt det forhold, at VNP også er blevet et af de farligste steder i verden, når det handler om bevarelse af dyreliv; bemærker med dyb bekymring, at væbnede grupper har været involveret i ulovlig udnyttelse af parkens naturressourcer gennem minedrift og fremstilling af trækul, der både anvendes til at opretholde deres militære operationer og til personlig vinding; beklager ligeledes, at væbnede grupper har været involveret i omfattende krybskytteri for at skaffe føde og i handel med elfenben og kød fra vildmarken for at finansiere krig; noterer sig desuden med bekymring, at dårlig disciplin, uregelmæssig lønudbetaling og mangel på fødevarer har resulteret i, at hærens personale i stigende grad er involveret i ulovlige aktiviteter, herunder ikkeindustriel minedrift, fremstilling af trækul og krybskytteri efter vilde dyr; bemærker, at mens parken er et område med et omfangsrigt liv af vilde dyr og planter, er der store problemer med at beskytte dets store område (790 000 hektar) især med begrænset offentlig finansiering; bemærker, at parkens overopsynsmand, den belgiske prins Emmanuel de Merode, 15. april 2014 blev alvorligt såret af tre bevæbnede mænd, og at mere end 140 opsynsmænd er blevet dræbt i parken i aktiv tjeneste i de sidste ti år;

| 3. | understreger, at der kan opstå uoprettelig skade på VNP som følge af efterforskning efter og udvinding af olie eller andre ulovlige aktiviteter; finder det uacceptabelt, at der blev indrømmet oliekoncessioner i VNP i 2007 til det franske olieselskab TOTAL og til det britiske olieselskab SOCO International i strid med Pariserkonventionen om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv, konventionen af 1992 om den biologiske mangfoldighed, Ramsarkonventionen og den congolesiske lovgivning; minder om, at selv om TOTAL aldrig foretog efterforskninger inden for grænserne af VNP (selv om den congolesiske regering endda besluttede at ændre grænserne), har SOCO International udført olieefterforskning i VNP og afsluttet en seismisk undersøgelse i juli 2014, hvis resultater blev fremlagt for den congolesiske regering, og som viser, at der er olie på området; opfordrer den congolesiske regering til ikke at udstede en tilladelse til en anden operatør; |
| --- | --- |

3.

understreger, at der kan opstå uoprettelig skade på VNP som følge af efterforskning efter og udvinding af olie eller andre ulovlige aktiviteter; finder det uacceptabelt, at der blev indrømmet oliekoncessioner i VNP i 2007 til det franske olieselskab TOTAL og til det britiske olieselskab SOCO International i strid med Pariserkonventionen om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv, konventionen af 1992 om den biologiske mangfoldighed, Ramsarkonventionen og den congolesiske lovgivning; minder om, at selv om TOTAL aldrig foretog efterforskninger inden for grænserne af VNP (selv om den congolesiske regering endda besluttede at ændre grænserne), har SOCO International udført olieefterforskning i VNP og afsluttet en seismisk undersøgelse i juli 2014, hvis resultater blev fremlagt for den congolesiske regering, og som viser, at der er olie på området; opfordrer den congolesiske regering til ikke at udstede en tilladelse til en anden operatør;

| 4. | påpeger, at den ugandiske regering er i gang med at udstede en tilladelse for Ngaji-feltet, der ligger op ad VNP og omfatter Lake Edward, og understreger, at der også kan ske ubodelig skade på VNP som følge af efterforskning og udvinding; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at den ugandiske regering er i gang med at udstede en tilladelse for Ngaji-feltet, der ligger op ad VNP og omfatter Lake Edward, og understreger, at der også kan ske ubodelig skade på VNP som følge af efterforskning og udvinding;

| 5. | noterer sig den aftale, der blev indgået i juni 2014 mellem SOCO International og naturbeskyttelsesforeningen WWF i forhold til WWF’s klage til det britiske nationale kontaktpunkt (NCP) om SOCO’s manglende overholdelse af OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder, hvori selskabet forpligter sig til ikke at gennemføre eller bestille efterforskninger eller andre boringer i Virunga nationalpark, medmindre UNESCO og den congolesiske regering er enige om, at sådanne aktiviteter ikke er uforenelige med dens status som verdensarv; bemærker, at en sådan betinget aftale ikke giver nogen garanti for stop for olierelaterede aktiviteter i parken; påpeger, at SOCO International's uklare standpunkt lader en dør stå på klem for, at parken helt eller delvis kan blive frigivet til olieboringer; bemærker, at koncessionerne, hvor SOCO har efterforsket, befinder sig i og omkring Lake Edward — et område, som er hjemsted for talrige ikoniske (og nogle truede) dyrearter, herunder chimpanser, elefanter, krokodiller og løver; opfordrer derfor SOCO International plc og dets registrerede selskab i Den Demokratisk Republik Congo til permanent at standse al efterforskning og udvinding i Virunga og respektere parkens nuværende grænser; opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering til som krævet af Verdensarvskomitéen at ophæve den tilladelse til olieefterforskning, der er blevet givet inden for Virunga nationalparken; |
| --- | --- |

5.

noterer sig den aftale, der blev indgået i juni 2014 mellem SOCO International og naturbeskyttelsesforeningen WWF i forhold til WWF’s klage til det britiske nationale kontaktpunkt (NCP) om SOCO’s manglende overholdelse af OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder, hvori selskabet forpligter sig til ikke at gennemføre eller bestille efterforskninger eller andre boringer i Virunga nationalpark, medmindre UNESCO og den congolesiske regering er enige om, at sådanne aktiviteter ikke er uforenelige med dens status som verdensarv; bemærker, at en sådan betinget aftale ikke giver nogen garanti for stop for olierelaterede aktiviteter i parken; påpeger, at SOCO International's uklare standpunkt lader en dør stå på klem for, at parken helt eller delvis kan blive frigivet til olieboringer; bemærker, at koncessionerne, hvor SOCO har efterforsket, befinder sig i og omkring Lake Edward — et område, som er hjemsted for talrige ikoniske (og nogle truede) dyrearter, herunder chimpanser, elefanter, krokodiller og løver; opfordrer derfor SOCO International plc og dets registrerede selskab i Den Demokratisk Republik Congo til permanent at standse al efterforskning og udvinding i Virunga og respektere parkens nuværende grænser; opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering til som krævet af Verdensarvskomitéen at ophæve den tilladelse til olieefterforskning, der er blevet givet inden for Virunga nationalparken;

| 6. | understreger, at fiskeriet i Lake Edward skaber værdi for ca. 30 mio. USD pr. år til de lokale samfund, der bor nær Virunga nationalparken, og at der ifølge en uafhængig undersøgelse bestilt af WWF er over 50 000 familier, der er afhængige af søen for at få frisk vand; |
| --- | --- |

6.

understreger, at fiskeriet i Lake Edward skaber værdi for ca. 30 mio. USD pr. år til de lokale samfund, der bor nær Virunga nationalparken, og at der ifølge en uafhængig undersøgelse bestilt af WWF er over 50 000 familier, der er afhængige af søen for at få frisk vand;

| 7. | påpeger, at der ifølge en Global Witness-rapport, som blev offentliggjort i september 2014 i Der Spiegel, The Telegraph og the New York Times, er beskyldninger om, at SOCO International og dets kontrahenter har foretaget ulovlige betalinger, tilsyneladende har bestukket væbnede oprørere og draget nytte af den frygt og vold, som de statslige sikkerhedsstyrker har skabt i det østlige DRC, da de forsøgte at skaffe sig adgang til Afrikas ældste nationalpark med henblik på olieefterforskning; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at der ifølge en Global Witness-rapport, som blev offentliggjort i september 2014 i Der Spiegel, The Telegraph og the New York Times, er beskyldninger om, at SOCO International og dets kontrahenter har foretaget ulovlige betalinger, tilsyneladende har bestukket væbnede oprørere og draget nytte af den frygt og vold, som de statslige sikkerhedsstyrker har skabt i det østlige DRC, da de forsøgte at skaffe sig adgang til Afrikas ældste nationalpark med henblik på olieefterforskning;

| 8. | roser den strategiske miljøvurdering (SMV) af udforskning/udnyttelse af olie i regionen Northern Albertine Rift, herunder i VNP; mener, at de berørte regeringer, herunder den congolesiske regering, med udgangspunkt i denne vurdering bør kunne træffe informerede beslutninger baseret på en grundig analyse af konsekvenserne af olieefterforskning og -udvinding; beklager imidlertid, at SMV-processen er blevet stærkt forsinket, og at olieefterforskningen allerede er påbegyndt i VNP, selv om SMV-processen endnu ikke er afsluttet; |
| --- | --- |

8.

roser den strategiske miljøvurdering (SMV) af udforskning/udnyttelse af olie i regionen Northern Albertine Rift, herunder i VNP; mener, at de berørte regeringer, herunder den congolesiske regering, med udgangspunkt i denne vurdering bør kunne træffe informerede beslutninger baseret på en grundig analyse af konsekvenserne af olieefterforskning og -udvinding; beklager imidlertid, at SMV-processen er blevet stærkt forsinket, og at olieefterforskningen allerede er påbegyndt i VNP, selv om SMV-processen endnu ikke er afsluttet;

| 9. | understreger, at spørgsmålet om olieudvinding i Den Demokratiske Republik Congo er kendetegnet ved en utilstrækkelig eller ineffektiv lovgivning og udvikling af bestemmelser; opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering til at værne om og respektere landets lovgivning og forskrifter, der forbyder miljøskadelige aktiviteter som efterforskning efter og udvinding af olie i beskyttede områder, herunder Virunga, og at lukke de nuværende smuthuller i udkastet til kulbrinte- og naturbeskyttelseslovgivningen, der muliggør efterforskning efter og udnyttelse af naturressourcer i nationalparker og ved verdensarvsområder; |
| --- | --- |

9.

understreger, at spørgsmålet om olieudvinding i Den Demokratiske Republik Congo er kendetegnet ved en utilstrækkelig eller ineffektiv lovgivning og udvikling af bestemmelser; opfordrer Den Demokratiske Republik Congos regering til at værne om og respektere landets lovgivning og forskrifter, der forbyder miljøskadelige aktiviteter som efterforskning efter og udvinding af olie i beskyttede områder, herunder Virunga, og at lukke de nuværende smuthuller i udkastet til kulbrinte- og naturbeskyttelseslovgivningen, der muliggør efterforskning efter og udnyttelse af naturressourcer i nationalparker og ved verdensarvsområder;

| 10. | roser forvaltningsmyndighederne i parken i deres bestræbelser på at sikre en bæredygtig indkomst fra naturlig sol- og vandkraftenergi, hvilket øger indkomsten for en stor del af den lokale befolkning uden at ødelægge det naturlige område, og som er inden for de tilladte aktiviteter for verdensarvssted; |
| --- | --- |

10.

roser forvaltningsmyndighederne i parken i deres bestræbelser på at sikre en bæredygtig indkomst fra naturlig sol- og vandkraftenergi, hvilket øger indkomsten for en stor del af den lokale befolkning uden at ødelægge det naturlige område, og som er inden for de tilladte aktiviteter for verdensarvssted;

| 11. | påpeger, at der siden begyndelsen af 1990’erne har udfoldet sig væbnede konflikter med guerillaer, der bor i og omkring parken, hvilket har ført til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og en stor del af volden; påpeger, at De Demokratiske Styrker til Befrielse af Rwanda (FDLR) — en gruppe guerillaer, der beskyldes for at have begået grusomheder under det folkedrab, der fandt sted i Rwanda i foråret 1994, og som også bredte sig til det østlige DRC — har boet i parken siden 1996 og stadig gemmer sig på den anden side af grænsen i Virunga, samtidig med at det også rapporteres, at Mai-Mai-militser har myrdet, voldtaget og såret mange mennesker og ødelagt landsbyer inden for parkens grænser; opfordrer indtrængende DR Congos regering til at afvæbne oprørerne og genoprette sikkerheden i parkområdet; beklager endvidere, at undertrykkelsen af menneskerettighedsaktivister og journalister i DRC er taget til; opfordrer på ny Den Demokratiske Republik Congos regering til at anerkende og respektere presse- og mediefriheden samt til at forsvare retsstaten og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at der siden begyndelsen af 1990’erne har udfoldet sig væbnede konflikter med guerillaer, der bor i og omkring parken, hvilket har ført til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og en stor del af volden; påpeger, at De Demokratiske Styrker til Befrielse af Rwanda (FDLR) — en gruppe guerillaer, der beskyldes for at have begået grusomheder under det folkedrab, der fandt sted i Rwanda i foråret 1994, og som også bredte sig til det østlige DRC — har boet i parken siden 1996 og stadig gemmer sig på den anden side af grænsen i Virunga, samtidig med at det også rapporteres, at Mai-Mai-militser har myrdet, voldtaget og såret mange mennesker og ødelagt landsbyer inden for parkens grænser; opfordrer indtrængende DR Congos regering til at afvæbne oprørerne og genoprette sikkerheden i parkområdet; beklager endvidere, at undertrykkelsen af menneskerettighedsaktivister og journalister i DRC er taget til; opfordrer på ny Den Demokratiske Republik Congos regering til at anerkende og respektere presse- og mediefriheden samt til at forsvare retsstaten og menneskerettighederne;

| 12. | minder om, at olieefterforskning og -udvinding ifølge Pariskonventionen om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv ikke er forenelig med verdensnaturarvstatus; understreger desuden, at VNP er hjemsted for mange truede dyrearter, som f.eks. de ikoniske bjerggorillaer, der er blandt de sidste i verden, og okapier, og at truede dyrearters levesteder bør beskyttes strengt; glæder sig over, at DRC’s regering har besluttet at oprette en særlig brigade til bekæmpelse af krybskytteri, men opfordrer regeringen til at fastlægge og tage yderligere retlige skridt i samarbejde med CITES-sekretariatet for at bekæmpe kriminelle netværk, der er involveret i ulovlig handel; opfordrer indtrængende DRC's regering til mere generelt at styrke den rolle, som opsynsmændene i parken har, og til at straffe ulovlige aktiviteter, der begås i parken; |
| --- | --- |

12.

minder om, at olieefterforskning og -udvinding ifølge Pariskonventionen om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv ikke er forenelig med verdensnaturarvstatus; understreger desuden, at VNP er hjemsted for mange truede dyrearter, som f.eks. de ikoniske bjerggorillaer, der er blandt de sidste i verden, og okapier, og at truede dyrearters levesteder bør beskyttes strengt; glæder sig over, at DRC’s regering har besluttet at oprette en særlig brigade til bekæmpelse af krybskytteri, men opfordrer regeringen til at fastlægge og tage yderligere retlige skridt i samarbejde med CITES-sekretariatet for at bekæmpe kriminelle netværk, der er involveret i ulovlig handel; opfordrer indtrængende DRC's regering til mere generelt at styrke den rolle, som opsynsmændene i parken har, og til at straffe ulovlige aktiviteter, der begås i parken;

| 13. | fremhæver, at spørgsmålet om ændring af VNP's grænser angiveligt skulle være blevet rejst mellem den congolesiske regering og SOCO International med henblik på at frigive dele af VNP eller hele Virunga, således at der lovligt kan gives tilladelse til at bore efter oliekilder, selv om det ikke på nuværende tidspunkt lader til, at regeringen officielt har anmodet UNESCO om en sådan ændring; |
| --- | --- |

13.

fremhæver, at spørgsmålet om ændring af VNP's grænser angiveligt skulle være blevet rejst mellem den congolesiske regering og SOCO International med henblik på at frigive dele af VNP eller hele Virunga, således at der lovligt kan gives tilladelse til at bore efter oliekilder, selv om det ikke på nuværende tidspunkt lader til, at regeringen officielt har anmodet UNESCO om en sådan ændring;

| 14. | opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at samordne en diplomatisk respons fra EU-medlemsstaterne og potentielle andre donorer, der er aktive i DRC, med sigte på at hjælpe DRC's regering til at afstå fra olieefterforskning og -udvinding inden for parkens grænser, og som krævet af Verdenskulturarvskomitéen annullere de olieefterforskningstilladelser på VNP, der er udstedt, gøre det samme i andre congolesiske UNESCO-verdensnaturarvsområder samt at afstå fra at ændre og begrænse parkens grænser; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at samordne en diplomatisk respons fra EU-medlemsstaterne og potentielle andre donorer, der er aktive i DRC, med sigte på at hjælpe DRC's regering til at afstå fra olieefterforskning og -udvinding inden for parkens grænser, og som krævet af Verdenskulturarvskomitéen annullere de olieefterforskningstilladelser på VNP, der er udstedt, gøre det samme i andre congolesiske UNESCO-verdensnaturarvsområder samt at afstå fra at ændre og begrænse parkens grænser;

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opretholde parkens integritet ved for eksempel at øge sit engagement for at støtte bæredygtig bevarelse og økonomisk udvikling og diversificering i den omkringliggende region; opfordrer navnlig EU til at støtte Den Demokratiske Republik Congos regering med hensyn til at udvikle bæredygtige energimæssige og økonomiske alternativer til udvindingsindustrien, forbedre anvendelsen af indenlandske ressourcer, navnlig gennem et fair og progressivt skattesystem, forbedre regeringsførelsen og at bekæmpe krybskytteri, ulovlig skovhugst, illegal minedrift og korruption, som er vedvarende faktorer, der kan forårsage uoprettelig skade på parken; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opretholde parkens integritet ved for eksempel at øge sit engagement for at støtte bæredygtig bevarelse og økonomisk udvikling og diversificering i den omkringliggende region; opfordrer navnlig EU til at støtte Den Demokratiske Republik Congos regering med hensyn til at udvikle bæredygtige energimæssige og økonomiske alternativer til udvindingsindustrien, forbedre anvendelsen af indenlandske ressourcer, navnlig gennem et fair og progressivt skattesystem, forbedre regeringsførelsen og at bekæmpe krybskytteri, ulovlig skovhugst, illegal minedrift og korruption, som er vedvarende faktorer, der kan forårsage uoprettelig skade på parken;

| 16. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe alle passende foranstaltninger for at gøre SMV-projektet til at reelt beslutningstagningsværktøj; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe alle passende foranstaltninger for at gøre SMV-projektet til at reelt beslutningstagningsværktøj;

| 17. | understreger, at EU’s medlemsstater i henhold til international og europæisk menneskerettighedslovgivning skal sikre, at virksomheder inden for deres jurisdiktion hverken direkte eller indirekte forårsager eller bidrager til menneskerettighedskrænkelser gennem deres forretningsaktiviteter, og at de handler i overensstemmelse med vedtaget adfærdskodekser, der opstiller de sociale og miljømæssige standarder, der skal efterleves, samt instrumenter såsom ILO-konvention 169, OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder og De Forenede Nationers vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe juridisk bindende foranstaltninger for effektivt at stille virksomheder, der bevisligt har omgået de nationale lovgivninger og internationale traktater, til ansvar; |
| --- | --- |

17.

understreger, at EU’s medlemsstater i henhold til international og europæisk menneskerettighedslovgivning skal sikre, at virksomheder inden for deres jurisdiktion hverken direkte eller indirekte forårsager eller bidrager til menneskerettighedskrænkelser gennem deres forretningsaktiviteter, og at de handler i overensstemmelse med vedtaget adfærdskodekser, der opstiller de sociale og miljømæssige standarder, der skal efterleves, samt instrumenter såsom ILO-konvention 169, OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder og De Forenede Nationers vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe juridisk bindende foranstaltninger for effektivt at stille virksomheder, der bevisligt har omgået de nationale lovgivninger og internationale traktater, til ansvar;

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at tackle de grundlæggende årsager til væbnede konflikter og korruption og til at støtte strategier for bæredygtig udvikling og fredsskabelse og projekter i VNP og i den omkringliggende region; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at tackle de grundlæggende årsager til væbnede konflikter og korruption og til at støtte strategier for bæredygtig udvikling og fredsskabelse og projekter i VNP og i den omkringliggende region;

| 19. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, Den Demokratiske Republik Congo og de olieselskaber, der er interesserede i udvinding af olie, til at beskytte VNP's nuværende grænser og de tilgrænsende områder mod udnyttelsen af fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, Den Demokratiske Republik Congo og de olieselskaber, der er interesserede i udvinding af olie, til at beskytte VNP's nuværende grænser og de tilgrænsende områder mod udnyttelsen af fossile brændstoffer;

| 20. | opfordrer Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil til at tage alle nødvendige initiativer for at få DRC’s regering til at efterforske vold mod menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder i Den Demokratiske Republik Congo, navnlig i VNP, og herunder opsynsmændene i VNP, og tilskynder den til at gøre sit yderste for at forhindre en gentagelse af sådanne grusomme handlinger; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil til at tage alle nødvendige initiativer for at få DRC’s regering til at efterforske vold mod menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder i Den Demokratiske Republik Congo, navnlig i VNP, og herunder opsynsmændene i VNP, og tilskynder den til at gøre sit yderste for at forhindre en gentagelse af sådanne grusomme handlinger;

| 21. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at Den Forenede Kongeriges kontor for grov svig (serious fraud office), der er den primære jurisdiktion, og andre relevante jurisdiktioner fuldt ud efterforsker påstandene om korruption i forbindelse med SOCO International plc og dets registrerede selskab i Den Demokratiske Republik Congo (SOCO Exploration and Production DRC SPRL (SOCO); |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at Den Forenede Kongeriges kontor for grov svig (serious fraud office), der er den primære jurisdiktion, og andre relevante jurisdiktioner fuldt ud efterforsker påstandene om korruption i forbindelse med SOCO International plc og dets registrerede selskab i Den Demokratiske Republik Congo (SOCO Exploration and Production DRC SPRL (SOCO);

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Demokratiske Republik Congos, Republikken Ugandas og Republikken Rwandas regeringer og parlamenter, UNESCO's Verdensarvskomité, FN's Miljøprogram og Ramsarkonventionens sekretariat. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Demokratiske Republik Congos, Republikken Ugandas og Republikken Rwandas regeringer og parlamenter, UNESCO's Verdensarvskomité, FN's Miljøprogram og Ramsarkonventionens sekretariat.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 2. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/201 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/201

---

P8_TA(2015)0420

Nedsættelse af et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2)

Europa-Parlamentets afgørelse af 2. december 2015 om nedsættelse af et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2) og fastsættelse af dets sagsområder, medlemstal og funktionsperiode (2015/3005(RSO))

(2017/C 399/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Formandskonferencens forslag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens forslag,

| — | der henviser til Kommissionens beslutning om at undersøge praksis vedrørende afgørelser i skattespørgsmål på baggrund af EU's statsstøtteregler i alle medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beslutning om at undersøge praksis vedrørende afgørelser i skattespørgsmål på baggrund af EU's statsstøtteregler i alle medlemsstater,

| — | der henviser til, at medlemsstaterne i medfør af EU's skatteregler er forpligtede til ved spontan udveksling at meddele de andre medlemsstater oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål, især hvis der kan være tale om et tab af skatteindtægter i en anden medlemsstat, eller hvis der opstår en skattebesparelse som følge af kunstige overførsler af overskud inden for en koncern, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at medlemsstaterne i medfør af EU's skatteregler er forpligtede til ved spontan udveksling at meddele de andre medlemsstater oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål, især hvis der kan være tale om et tab af skatteindtægter i en anden medlemsstat, eller hvis der opstår en skattebesparelse som følge af kunstige overførsler af overskud inden for en koncern,

| — | der henviser til sin afgørelse af 12. februar 2015 (1) om nedsættelse af et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (»TAXE 1-særudvalget«) og fastsættelse af dets sagsområder, sammensætning og funktionsperiode, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 12. februar 2015 (1) om nedsættelse af et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (»TAXE 1-særudvalget«) og fastsættelse af dets sagsområder, sammensætning og funktionsperiode,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 197, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 197,

| 1. | vedtager at nedsætte et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2) med henblik på at undersøge praksis for så vidt angår anvendelsen af EU's statsstøtte- og skattelovgivning i forbindelse med afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, som træffes af medlemsstaterne, såfremt en sådan praksis viser sig at kunne tilskrives en medlemsstat eller Kommissionen, og om skadelige selskabsbeskatningsordninger og -praksisser på europæisk og internationalt plan, som:






  a) | fuldt ud skal bygge på og supplere det arbejde, der er udført af TAXE 1-særudvalget, navnlig med henblik på at behandle uløste spørgsmål, der er fremhævet i Parlamentets ovennævnte beslutning af 25. november 2015, at have adgang til relevante dokumenter til sit arbejde, herunder protokollerne fra møder i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen, og, i nært samarbejde med de stående udvalg, at etablere de nødvendige kontakter og tilrettelægge høringer med internationale, europæiske og nationale institutioner og fora, medlemsstaternes og tredjelandes parlamenter og regeringer samt repræsentanter for den akademiske verden, erhvervslivet og civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- | --- |

1.

vedtager at nedsætte et særligt udvalg om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2) med henblik på at undersøge praksis for så vidt angår anvendelsen af EU's statsstøtte- og skattelovgivning i forbindelse med afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, som træffes af medlemsstaterne, såfremt en sådan praksis viser sig at kunne tilskrives en medlemsstat eller Kommissionen, og om skadelige selskabsbeskatningsordninger og -praksisser på europæisk og internationalt plan, som:

a)

fuldt ud skal bygge på og supplere det arbejde, der er udført af TAXE 1-særudvalget, navnlig med henblik på at behandle uløste spørgsmål, der er fremhævet i Parlamentets ovennævnte beslutning af 25. november 2015, at have adgang til relevante dokumenter til sit arbejde, herunder protokollerne fra møder i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen, og, i nært samarbejde med de stående udvalg, at etablere de nødvendige kontakter og tilrettelægge høringer med internationale, europæiske og nationale institutioner og fora, medlemsstaternes og tredjelandes parlamenter og regeringer samt repræsentanter for den akademiske verden, erhvervslivet og civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter

| b) | skal følge op på medlemsstaternes og de kompetente EU-institutioners gennemførelse af Parlamentets henstillinger i dets ovennævnte beslutning af 25. november 2015 og følge op på igangværende arbejde i internationale institutioner, herunder Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og G20, under fuld hensyntagen til Økonomi- og Valutaudvalgets kompetencer inden for skatteanliggender; |
| --- | --- |

b)

skal følge op på medlemsstaternes og de kompetente EU-institutioners gennemførelse af Parlamentets henstillinger i dets ovennævnte beslutning af 25. november 2015 og følge op på igangværende arbejde i internationale institutioner, herunder Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og G20, under fuld hensyntagen til Økonomi- og Valutaudvalgets kompetencer inden for skatteanliggender;

| 2. | vedtager med dette for øje, at TAXE 2-særudvalget får følgende sagsområder:






  a) | analyse og undersøgelse af praksis med hensyn til anvendelsen af artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, som medlemsstaterne har truffet siden 1. januar 1991 |
| --- | --- | --- |

2.

vedtager med dette for øje, at TAXE 2-særudvalget får følgende sagsområder:

a)

analyse og undersøgelse af praksis med hensyn til anvendelsen af artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, som medlemsstaterne har truffet siden 1. januar 1991

| b) | analyse og vurdering af Kommissionens praksis med hensyn til, jf. artikel 108 i TEUF, løbende at undersøge de støtteordninger, som findes i medlemsstaterne, at foreslå medlemsstaterne sådanne foranstaltninger, som det indre markeds gradvise udvikling eller funktion kræver, at kontrollere, hvorvidt en støtte, som ydes af en stat eller med statsmidler, er forenelig med det indre marked og ikke misbruges, at træffe afgørelse om, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre støtteforanstaltningen inden for en fastsat tidsfrist, og at indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol, såfremt den pågældende stat ikke retter sig efter den trufne afgørelse, hvilket angiveligt har resulteret i et højt antal afgørelser i skattespørgsmål, som ikke er forenelige med EU's statsstøtteregler |
| --- | --- |

b)

analyse og vurdering af Kommissionens praksis med hensyn til, jf. artikel 108 i TEUF, løbende at undersøge de støtteordninger, som findes i medlemsstaterne, at foreslå medlemsstaterne sådanne foranstaltninger, som det indre markeds gradvise udvikling eller funktion kræver, at kontrollere, hvorvidt en støtte, som ydes af en stat eller med statsmidler, er forenelig med det indre marked og ikke misbruges, at træffe afgørelse om, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre støtteforanstaltningen inden for en fastsat tidsfrist, og at indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol, såfremt den pågældende stat ikke retter sig efter den trufne afgørelse, hvilket angiveligt har resulteret i et højt antal afgørelser i skattespørgsmål, som ikke er forenelige med EU's statsstøtteregler

| c) | analyse og undersøgelse af, hvorvidt medlemsstaterne siden 1. januar 1991 har opfyldt de forpligtelser, som er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (3), med hensyn til forpligtelsen til at samarbejde og stille alle nødvendige dokumenter til rådighed |
| --- | --- |

c)

analyse og undersøgelse af, hvorvidt medlemsstaterne siden 1. januar 1991 har opfyldt de forpligtelser, som er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (3), med hensyn til forpligtelsen til at samarbejde og stille alle nødvendige dokumenter til rådighed

| d) | analyse og undersøgelse af, hvorvidt forpligtelserne i Rådets direktiv 77/799/EØF af 19. december 1977 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter og afgiftsbelastning af forsikringspræmier (4) og Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (5) er opfyldt med hensyn til medlemsstaternes meddelelse siden 1. januar 1991 til andre medlemsstater, ved spontan udveksling, af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål |
| --- | --- |

d)

analyse og undersøgelse af, hvorvidt forpligtelserne i Rådets direktiv 77/799/EØF af 19. december 1977 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for området direkte skatter og afgiftsbelastning af forsikringspræmier (4) og Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (5) er opfyldt med hensyn til medlemsstaternes meddelelse siden 1. januar 1991 til andre medlemsstater, ved spontan udveksling, af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål

| e) | analyse og vurdering af Kommissionens praksis med hensyn til den korrekte anvendelse af direktiv 77/799/EØF og 2011/16/EU vedrørende medlemsstaternes meddelelse til andre medlemsstater, ved spontan udveksling, af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål |
| --- | --- |

e)

analyse og vurdering af Kommissionens praksis med hensyn til den korrekte anvendelse af direktiv 77/799/EØF og 2011/16/EU vedrørende medlemsstaternes meddelelse til andre medlemsstater, ved spontan udveksling, af oplysninger om afgørelser i skattespørgsmål

| f) | analyse og vurdering af, hvorvidt medlemsstaterne overholder princippet om loyalt samarbejde, der er nedfældet i artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, f.eks. opfylder forpligtelsen til at bistå Unionen i gennemførelsen af dens opgaver og til at afholde sig fra at træffe foranstaltninger, der kan bringe virkeliggørelsen af Unionens mål i fare, i betragtning af det påståede betydelige omfang af aggressiv skatteplanlægning, som visse medlemsstater har befordret, og de sandsynlige væsentlige konsekvenser, som dette har haft på EU's offentlige finanser og offentlige finanser i EU |
| --- | --- |

f)

analyse og vurdering af, hvorvidt medlemsstaterne overholder princippet om loyalt samarbejde, der er nedfældet i artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, f.eks. opfylder forpligtelsen til at bistå Unionen i gennemførelsen af dens opgaver og til at afholde sig fra at træffe foranstaltninger, der kan bringe virkeliggørelsen af Unionens mål i fare, i betragtning af det påståede betydelige omfang af aggressiv skatteplanlægning, som visse medlemsstater har befordret, og de sandsynlige væsentlige konsekvenser, som dette har haft på EU's offentlige finanser og offentlige finanser i EU

| g) | analyse og vurdering af aggressiv skatteplanlægning, som foretages af selskaber, der er etableret eller registreret i medlemsstaterne, herunder tredjelandsdimensionen, såvel som af udvekslingen af oplysninger med tredjelande i denne forbindelse |
| --- | --- |

g)

analyse og vurdering af aggressiv skatteplanlægning, som foretages af selskaber, der er etableret eller registreret i medlemsstaterne, herunder tredjelandsdimensionen, såvel som af udvekslingen af oplysninger med tredjelande i denne forbindelse

| h) | fremsættelse af henstillinger, som det måtte finde nødvendige i denne sag; |
| --- | --- |

h)

fremsættelse af henstillinger, som det måtte finde nødvendige i denne sag;

| 3. | vedtager, at TAXE 2-særudvalget skal bestå af 45 medlemmer (i lighed med TAXE 1-særudvalget); |
| --- | --- |

3.

vedtager, at TAXE 2-særudvalget skal bestå af 45 medlemmer (i lighed med TAXE 1-særudvalget);

| 4. | finder det passende, at strukturen i TAXE 1-særudvalget bør bibeholdes i TAXE 2-særudvalget; |
| --- | --- |

4.

finder det passende, at strukturen i TAXE 1-særudvalget bør bibeholdes i TAXE 2-særudvalget;

| 5. | vedtager, at TAXE 2-særudvalgets funktionsperiode er på 6 måneder fra den 2. december 2015; |
| --- | --- |

5.

vedtager, at TAXE 2-særudvalgets funktionsperiode er på 6 måneder fra den 2. december 2015;

| 6. | finder det passende, at TAXE 2-særudvalget forelægger en beslutning eller en betænkning, der udarbejdes af to medordførere, med henblik på at redegøre for udvalgets arbejde. |
| --- | --- |

6.

finder det passende, at TAXE 2-særudvalget forelægger en beslutning eller en betænkning, der udarbejdes af to medordførere, med henblik på at redegøre for udvalgets arbejde.

---

(1)  Vedtagne tekster fra denne dato, P8_TA(2015)0039.

(2)  Vedtagne tekster fra denne dato, P8_TA(2015)0408.

(3)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(4)  EFT L 336 af 27.12.1977, s. 15.

(5)  EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1.

---

Tirsdag den 15. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/204

---

P8_TA(2015)0436

Anmodning om ophævelse af Georgios Kyrtsos' immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 15. december 2015 om anmodning om ophævelse af Georgios Kyrtsos' immunitet (2015/2238(IMM))

(2017/C 399/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 21. juli 2015 fra anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret om ophævelse af Georgios Kyrtsos' immunitet i forbindelse med en klage fra Østattikas arbejdstilsyn over manglende lønudbetaling (1) , hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 9. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 21. juli 2015 fra anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret om ophævelse af Georgios Kyrtsos' immunitet i forbindelse med en klage fra Østattikas arbejdstilsyn over manglende lønudbetaling (1) , hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 9. september 2015,

| — | der henviser til, at Georgios Kyrtsos har givet afkald på retten til at blive hørt, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Georgios Kyrtsos har givet afkald på retten til at blive hørt, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (2),

| — | der henviser til artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0358/2015),

| A. | der henviser til, at anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Georgios Kyrtsos' parlamentariske immunitet i forbindelse med eventuelle retslige skridt angående en påstået strafbar handling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Georgios Kyrtsos' parlamentariske immunitet i forbindelse med eventuelle retslige skridt angående en påstået strafbar handling;

| B. | der henviser til, at, Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at, Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at det fastslås i artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, at et parlamentsmedlem under sit mandat ikke kan retsforfølges, fastholdes eller fængsles eller på anden måde berøves sin frihed uden parlamentets samtykke; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det fastslås i artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, at et parlamentsmedlem under sit mandat ikke kan retsforfølges, fastholdes eller fængsles eller på anden måde berøves sin frihed uden parlamentets samtykke;

| D. | der henviser til, at Georgios Kyrtsos anklages for manglende betaling af en del af lønnen til en af sine tidligere ansatte; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Georgios Kyrtsos anklages for manglende betaling af en del af lønnen til en af sine tidligere ansatte;

| E. | der henviser til, at anklagen vedrører en del af lønnen i 2013 til en tidligere ansat i to bladhuse, som Georgios Kyrtsos var leder af på daværende tidspunkt, og er rettet mod Georgios Kyrtsos som den tidligere leder af disse virksomheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at anklagen vedrører en del af lønnen i 2013 til en tidligere ansat i to bladhuse, som Georgios Kyrtsos var leder af på daværende tidspunkt, og er rettet mod Georgios Kyrtsos som den tidligere leder af disse virksomheder;

| F. | der henviser til, at den påståede lovovertrædelse klart intet har at gøre med Georgios Kyrtsos' hverv som medlem af Europa-Parlamentet, men derimod har forbindelse med hans tidligere stilling som leder af to bladhuse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den påståede lovovertrædelse klart intet har at gøre med Georgios Kyrtsos' hverv som medlem af Europa-Parlamentet, men derimod har forbindelse med hans tidligere stilling som leder af to bladhuse;

| G. | der henviser til, at straffesagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at straffesagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter;

| H. | der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis, da straffesagen blev indledt flere år før medlemmets tiltrædelse af embedet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis, da straffesagen blev indledt flere år før medlemmets tiltrædelse af embedet;

| 1. | vedtager at ophæve Georgios Kyrtsos' immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Georgios Kyrtsos' immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de græske myndigheder. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de græske myndigheder.

---

(1)  Dokument ABM:IB2014/8927.

(2)  Domstolens dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/206

---

P8_TA(2015)0437

Anmodning om ophævelse af Stelios Kouloglous immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 15. december 2015 om anmodning om ophævelse af Stelios Kouloglous immunitet (2015/2239(IMM))

(2017/C 399/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 7. august 2015 fra anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret om ophævelse af Stelios Kouloglous immunitet i forbindelse med anklager om injurier og bagvaskelse (1), hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 9. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 7. august 2015 fra anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret om ophævelse af Stelios Kouloglous immunitet i forbindelse med anklager om injurier og bagvaskelse (1), hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 9. september 2015,

| — | der henviser til, at Stelios Kouloglou har givet afkald på retten til at blive hørt, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Stelios Kouloglou har givet afkald på retten til at blive hørt, jf. forretningsordenens artikel 9, stk. 5,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til de domme, som Den Europæiske Unions Domstol har afsagt den 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008, 19. marts 2010, 6. september 2011 og 17. januar 2013 (2),

| — | der henviser til artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 5, stk. 2, artikel 6, stk. 1, og artikel 9,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0356/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0356/2015),

| A. | der henviser til, at anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Stelios Kouloglous parlamentariske immunitet i forbindelse med eventuelle retslige skridt angående en påstået strafbar handling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at anklagemyndigheden ved Grækenlands højesteret har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Stelios Kouloglous parlamentariske immunitet i forbindelse med eventuelle retslige skridt angående en påstået strafbar handling;

| B. | der henviser til, at, Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at, Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling;

| C. | der henviser til, at det fastslås i artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, at et parlamentsmedlem under sit mandat ikke kan retsforfølges, fastholdes eller fængsles eller på anden måde berøves sin frihed uden parlamentets samtykke; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det fastslås i artikel 62 i Den Hellenske Republiks forfatning, at et parlamentsmedlem under sit mandat ikke kan retsforfølges, fastholdes eller fængsles eller på anden måde berøves sin frihed uden parlamentets samtykke;

| D. | der henviser til, at Stelios Kouloglou anklages for injurier og bagvaskelse af nogle fængselsmedarbejdere i Patras; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Stelios Kouloglou anklages for injurier og bagvaskelse af nogle fængselsmedarbejdere i Patras;

| E. | der henviser til, at anklagen vedrører nogle udtalelser, som Stelios Kouloglou hævdes at have fremsat over for pressen i 2010 om hæderligheden af visse fængselsmedarbejdere i Patras, på et tidspunkt hvor var han journalist og primært lavede TV-reportager; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at anklagen vedrører nogle udtalelser, som Stelios Kouloglou hævdes at have fremsat over for pressen i 2010 om hæderligheden af visse fængselsmedarbejdere i Patras, på et tidspunkt hvor var han journalist og primært lavede TV-reportager;

| F. | der henviser til, at den påståede lovovertrædelse klart intet har at gøre med Stelios Kouloglous hverv som medlem af Europa-Parlamentet, men derimod har forbindelse med hans tidligere stilling som TV-reporter; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den påståede lovovertrædelse klart intet har at gøre med Stelios Kouloglous hverv som medlem af Europa-Parlamentet, men derimod har forbindelse med hans tidligere stilling som TV-reporter;

| G. | der henviser til, at straffesagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at straffesagen ikke vedrører meningstilkendegivelser eller stemmeafgivelser under udøvelsen af hvervet som medlem af Europa-Parlamentet som omhandlet i artikel 8 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter;

| H. | der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis, da straffesagen blev indledt flere år før medlemmets tiltrædelse af embedet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke er nogen grund til at formode, at der foreligger fumus persecutionis, da straffesagen blev indledt flere år før medlemmets tiltrædelse af embedet;

| I. | der henviser til, at de græske myndigheder anmodede om et svar fra Europa-Parlamentet senest den 7. oktober 2015, da sagen ellers ville blive forældet, men at Parlamentets formforskrifter ikke gør det muligt at træffe en afgørelse inden for så kort tid; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de græske myndigheder anmodede om et svar fra Europa-Parlamentet senest den 7. oktober 2015, da sagen ellers ville blive forældet, men at Parlamentets formforskrifter ikke gør det muligt at træffe en afgørelse inden for så kort tid;

| J. | der henviser til, at Retsudvalget dog er af den opfattelse, at forældelsen i lyset af den græske højesterets dom nr. 1126/1994 under alle omstændigheder er suspenderet i op til tre år, mens Stelios Kouloglou er medlem af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Retsudvalget dog er af den opfattelse, at forældelsen i lyset af den græske højesterets dom nr. 1126/1994 under alle omstændigheder er suspenderet i op til tre år, mens Stelios Kouloglou er medlem af Europa-Parlamentet;

| 1. | vedtager at ophæve Stelios Kouloglous immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Stelios Kouloglous immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de græske myndigheder. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de græske myndigheder.

---

(1)  Dokument ABM:IΓ/2011/11882.

(2)  Domstolens dom af 12. maj 1964, Wagner mod Fohrmann og Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Domstolens dom af 10. juli 1986, Wybot mod Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Rettens dom af 15. oktober 2008, Mote mod Parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Domstolens dom af 21. oktober 2008, Marra mod De Gregorio og Clemente, C-200/07 og C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Rettens dom af 19. marts 2010, Gollnisch mod Parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Domstolens dom af 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; Rettens dom af 17. januar 2013, Gollnisch mod Parlamentet, T-346/11 og T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Onsdag den 2. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/208

---

P8_TA(2015)0421

Aftale mellem EU og Liechtenstein om automatisk udveksling af oplysninger om finansielle konti*

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 2. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af ændringsprotokollen til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Fyrstendømmet Liechtenstein om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (COM(2015)0395 — C8-0320/2015 — 2015/0175(NLE))

(Høring)

(2017/C 399/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (COM(2015)0395), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (COM(2015)0395),

| — | der henviser til udkast til protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Fyrstendømmet Liechtenstein om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (11798/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Fyrstendømmet Liechtenstein om fastlæggelse af foranstaltninger svarende til dem, der er fastlagt i Rådets direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (11798/2015),

| — | der henviser til artikel 115 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), og stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 115 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), og stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0320/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, artikel 108, stk. 7, og artikel 50, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59, artikel 108, stk. 7, og artikel 50, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0334/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0334/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af ændringsprotokollen til aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af ændringsprotokollen til aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Lichtensteins regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Lichtensteins regering og parlament.

---

Tirsdag den 15. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/209

---

P8_TA(2015)0424

Ordningen med Det Schweiziske Forbund om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af ordningen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor (18079/2013 — C8-0027/2014 — 2013/0422(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (18079/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (18079/2013),

| — | der henviser til udkast til ordning mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor (18078/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til ordning mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om vilkårene for landets deltagelse i Det Europæiske Asylstøttekontor (18078/2013),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 74 og artikel 78, stk. 1 og 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 74 og artikel 78, stk. 1 og 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0027/2014),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, samt artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, samt artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0345/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0345/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af ordningen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af ordningen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Det Europæiske Asylstøttekontor samt til medlemsstaternes og Det Schweiziske Forbunds regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Det Europæiske Asylstøttekontor samt til medlemsstaternes og Det Schweiziske Forbunds regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/210

---

P8_TA(2015)0425

Aftale mellem EU og Dominica om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Commonwealth of Dominica om visumfritagelse for kortvarige ophold (07189/2015 — C8-0143/2015 — 2015/0050(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07189/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07189/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Commonwealth of Dominica om visumfritagelse for kortvarige ophold (07111/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Commonwealth of Dominica om visumfritagelse for kortvarige ophold (07111/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0143/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0322/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0322/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Commonwealth of Dominicas regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Commonwealth of Dominicas regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/211

---

P8_TA(2015)0426

Aftale mellem EU og Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (07192/2015 — C8-0149/2015 — 2015/0052(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07192/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07192/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (07119/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Vanuatu om visumfritagelse for kortvarige ophold (07119/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0149/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0329/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Vanuatus regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Vanuatus regering og parlament.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/212

---

P8_TA(2015)0427

Aftale mellem EU og Trinidad og Tobago om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Trinidad og Tobago om visumfritagelse for kortvarige ophold (07196/2015 — C8-0151/2015 — 2015/0054(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07196/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07196/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Trinidad og Tobago om visumfritagelse for kortvarige ophold (07129/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Trinidad og Tobago om visumfritagelse for kortvarige ophold (07129/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0151/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0323/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Trinidad og Tobagos regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Trinidad og Tobagos regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/213 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/213

---

P8_TA(2015)0428

Aftale mellem EU og Samoa om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Uafhængige Stat Samoa om visumfritagelse for kortvarige ophold (07195/2015 — C8-0146/2015 — 2015/0056(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07195/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07195/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Den Uafhængige Stat Samoa om visumfritagelse for kortvarige ophold (07127/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Den Uafhængige Stat Samoa om visumfritagelse for kortvarige ophold (07127/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0146/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0320/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Uafhængige Stat Samoas regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Uafhængige Stat Samoas regering og parlament.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/214 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/214

---

P8_TA(2015)0429

Aftale mellem EU og Grenada om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Grenada om visumfritagelse for kortvarige ophold (07190/2015 — C8-0144/2015 — 2015/0057(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07190/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07190/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Grenada om visumfritagelse for kortvarige ophold (07113/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Grenada om visumfritagelse for kortvarige ophold (07113/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0144/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0326/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0326/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Grenadas regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Grenadas regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/215

---

P8_TA(2015)0430

Aftale mellem EU og Timor-Leste om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Demokratiske Republik Timor-Leste om visumfritagelse for kortvarige ophold (07194/2015 — C8-0147/2015 — 2015/0058(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07194/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07194/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Den Demokratiske Republik Timor-Leste om visumfritagelse for kortvarige ophold (07125/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Den Demokratiske Republik Timor-Leste om visumfritagelse for kortvarige ophold (07125/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0147/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0327/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0327/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Demokratiske Republik Timor-Lestes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Demokratiske Republik Timor-Lestes regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/216

---

P8_TA(2015)0431

Aftale mellem EU og Saint Lucia om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Saint Lucia om visumfritagelse for kortvarige ophold (07187/2015 — C8-0145/2015 — 2015/0060(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07187/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07187/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Saint Lucia om visumfritagelse for kortvarige ophold (07107/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Saint Lucia om visumfritagelse for kortvarige ophold (07107/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0145/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0321/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0321/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Saint Lucias regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Saint Lucias regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/217

---

P8_TA(2015)0432

Aftale mellem EU og Saint Vincent og Grenadinerne om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Saint Vincent og Grenadinerne om visumfritagelse for kortvarige ophold (07191/2015 — C8-0148/2015 — 2015/0061(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07191/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07191/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Saint Vincent og Grenadinerne om visumfritagelse for kortvarige ophold (07115/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Saint Vincent og Grenadinerne om visumfritagelse for kortvarige ophold (07115/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0148/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0325/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0325/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Saint Vincent og Grenadinernes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Saint Vincent og Grenadinernes regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/218

---

P8_TA(2015)0433

Aftale mellem EU og De Forenede Arabiske Emirater om visumfritagelse for kortvarige ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen mellem Den Europæiske Union og De Forenede Arabiske Emirater om visumfritagelse for kortvarige ophold (07185/2015 — C8-0124/2015 — 2015/0062(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07185/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (07185/2015),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og De Forenede Arabiske Emirater om visumfritagelse for kortvarige ophold (07103/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og De Forenede Arabiske Emirater om visumfritagelse for kortvarige ophold (07103/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0124/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0124/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0324/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0324/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer og parlamenter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/219

---

P8_TA(2015)0434

Aftalememorandummet mellem Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked og Eurojust *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Eurojusts indgåelse af aftalememorandummet mellem Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked og Eurojust (11595/2015 — C8-0303/2015 — 2015/0811(CNS))

(Høring)

(2017/C 399/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (11595/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (11595/2015),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, i henhold til hvilken Rådet hørte Parlamentet (C8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, i henhold til hvilken Rådet hørte Parlamentet (C8-0303/2015),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (1), særlig artikel 26, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (1), særlig artikel 26, stk. 2,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 16. april 2015 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 16. april 2015 (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A8-0353/2015),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets udkast;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 63 af 6.3.2002, s. 1.

(2)  Domstolens domme af 16. april 2015 i de forenede sager C-317/13 og C-679/13, Parlamentet mod Rådet, ECLI:EU:C:2015:223, og i sag C-540/13, Parlamentet mod Rådet, ECLI:EU:C:2015:224.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/220 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/220

---

P8_TA(2015)0435

Metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (COM(2015)0447 — C8-0277/2015 — 2015/0204(NLE))

(Høring)

(2017/C 399/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2015)0447), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2015)0447),

| — | der henviser til artikel 322, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 322, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0277/2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0357/2015),

| A. | der henviser til, at Rådets forordning 2014/335/EU, Euratom (1) forventes at træde i kraft i begyndelsen af 2016; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådets forordning 2014/335/EU, Euratom (1) forventes at træde i kraft i begyndelsen af 2016;

| B. | der henviser til, at afgørelsen ledsages af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (2), som træder i kraft den samme dag som afgørelsen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at afgørelsen ledsages af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (2), som træder i kraft den samme dag som afgørelsen;

| C. | der henviser til, at tilsvarende gældende lovgivning, som er relateret til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom (3), skulle revideres i slutningen af 2014 som følge af usædvanligt høje moms- og BNI-justeringer for visse medlemsstater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tilsvarende gældende lovgivning, som er relateret til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom (3), skulle revideres i slutningen af 2014 som følge af usædvanligt høje moms- og BNI-justeringer for visse medlemsstater;

| D. | der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 også skal revideres i lyset af erfaringerne med 2014-justeringerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 også skal revideres i lyset af erfaringerne med 2014-justeringerne;

| E. | der henviser til, at tilvejebringelsen og justeringen af medlemsstaternes bidrag til Unionens budget ikke bør være genstand for politiske forhandlinger, men bør være en teknisk proces for at opfylde likviditetskrav; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tilvejebringelsen og justeringen af medlemsstaternes bidrag til Unionens budget ikke bør være genstand for politiske forhandlinger, men bør være en teknisk proces for at opfylde likviditetskrav;

| F. | der henviser til, at alle medlemsstater i reglen hidtil uden betydelige forsinkelser har betalt de fulde beløb af deres moms- og BNI-baserede bidrag til Unionens budget selv i tider med kriser og alvorlige finanspolitiske stramninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at alle medlemsstater i reglen hidtil uden betydelige forsinkelser har betalt de fulde beløb af deres moms- og BNI-baserede bidrag til Unionens budget selv i tider med kriser og alvorlige finanspolitiske stramninger;

| G. | der henviser til, at en rapport om beregningerne af og underliggende data til tilpasningen af moms- og BNI-saldoen af hensyn til gennemsigtigheden bør forelægges Parlamentet hvert år samt datoerne for og størrelsen af de overførte bidrag fra medlemsstaterne til Unionens budget; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en rapport om beregningerne af og underliggende data til tilpasningen af moms- og BNI-saldoen af hensyn til gennemsigtigheden bør forelægges Parlamentet hvert år samt datoerne for og størrelsen af de overførte bidrag fra medlemsstaterne til Unionens budget;

| H. | der henviser til, at Kommissionens forslag desuden indeholder ændringer med hensyn til rentebestemmelserne og en række mere tekniske spørgsmål og præciseringer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionens forslag desuden indeholder ændringer med hensyn til rentebestemmelserne og en række mere tekniske spørgsmål og præciseringer;

| I. | der henviser til, at Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 derfor bør ændres i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 derfor bør ændres i overensstemmelse hermed;

| 1. | understreger behovet for effektive regler om, hvordan medlemsstaterne overdrager deres rettidige bidrag til Unionens budget for at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at forvalte sin likviditet; |
| --- | --- |

1.

understreger behovet for effektive regler om, hvordan medlemsstaterne overdrager deres rettidige bidrag til Unionens budget for at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at forvalte sin likviditet;

| 2. | støtter den mulighed, som Kommissionen har, for at anmode medlemsstaterne om betaling af tre tolvtedele af moms- og BNI-indtægterne i første halvdel af året for at give Kommissionen mulighed for at reducere en større del af det foregående års efterslæb i Den Europæiske Garantifond for Landbruget (og i de europæiske struktur- og investeringsfonde), samt for at reducere morarenter; |
| --- | --- |

2.

støtter den mulighed, som Kommissionen har, for at anmode medlemsstaterne om betaling af tre tolvtedele af moms- og BNI-indtægterne i første halvdel af året for at give Kommissionen mulighed for at reducere en større del af det foregående års efterslæb i Den Europæiske Garantifond for Landbruget (og i de europæiske struktur- og investeringsfonde), samt for at reducere morarenter;

| 3. | understreger navnlig behovet for en rettidig gennemførelse af betalinger til modtagere af støtte fra Unionens budget; glæder sig i denne forbindelse over den foreslåede ændring til artikel 12 i forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014, der ikke kun har til formål at øge incitamentet til at betale rettidigt ved at gøre forsinkede betalinger dyrere, men også for at sikre proportionalitet ved at indføre et loft på 20 procentpoint for den maksimale forhøjelse af rentesatsen; |
| --- | --- |

3.

understreger navnlig behovet for en rettidig gennemførelse af betalinger til modtagere af støtte fra Unionens budget; glæder sig i denne forbindelse over den foreslåede ændring til artikel 12 i forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014, der ikke kun har til formål at øge incitamentet til at betale rettidigt ved at gøre forsinkede betalinger dyrere, men også for at sikre proportionalitet ved at indføre et loft på 20 procentpoint for den maksimale forhøjelse af rentesatsen;

| 4. | understreger, at de foreslåede ændringer af de metoder, der anvendes til justeringer af bidrag, har til formål at forhindre, at en lignende hændelse som den i 2014 gentager sig; |
| --- | --- |

4.

understreger, at de foreslåede ændringer af de metoder, der anvendes til justeringer af bidrag, har til formål at forhindre, at en lignende hændelse som den i 2014 gentager sig;

| 5. | understreger, at disse justeringer af bidrag bør behandles så automatisk som muligt for at undgå politisk indblanding i de aftalte metoder til finansiering af Unionens budget og at begrænse det råderum mest muligt, som medlemsstaterne har med hensyn til tidsplanen for deres yderligere bidrag, som er en følge af BNI-justeringer, til Unionens budget; |
| --- | --- |

5.

understreger, at disse justeringer af bidrag bør behandles så automatisk som muligt for at undgå politisk indblanding i de aftalte metoder til finansiering af Unionens budget og at begrænse det råderum mest muligt, som medlemsstaterne har med hensyn til tidsplanen for deres yderligere bidrag, som er en følge af BNI-justeringer, til Unionens budget;

| 6. | tilslutter sig derfor Kommissionens forslag til ændring af tidspunktet for indberetning af justeringer og navnlig datoen for overdragelsen af justeringerne til begyndelsen af året i stedet for den 1. december, hvilket vil gøre det lettere for de nationale finansforvaltninger at styre finansieringen af eventuelle justeringer; |
| --- | --- |

6.

tilslutter sig derfor Kommissionens forslag til ændring af tidspunktet for indberetning af justeringer og navnlig datoen for overdragelsen af justeringerne til begyndelsen af året i stedet for den 1. december, hvilket vil gøre det lettere for de nationale finansforvaltninger at styre finansieringen af eventuelle justeringer;

| 7. | støtter endvidere Kommissionens forslag om, at hver medlemsstat for at forhindre tab for Unionens budget sikrer, at de beløb, der er krediteret de egne indtægter, ikke fratrækkes eventuelle negative renter eller andre gebyrer i den tid, som de skal blive stående på kontoen; |
| --- | --- |

7.

støtter endvidere Kommissionens forslag om, at hver medlemsstat for at forhindre tab for Unionens budget sikrer, at de beløb, der er krediteret de egne indtægter, ikke fratrækkes eventuelle negative renter eller andre gebyrer i den tid, som de skal blive stående på kontoen;

| 8. | noterer sig de store forskelle med hensyn til, hvordan medlemsstaterne håndterer deres nationale regnskabsføring af bidrag til Unionens budget, og opfordrer Kommissionen til at undersøge anbefalinger i denne forbindelse for at muliggøre en lettere sammenligning mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

noterer sig de store forskelle med hensyn til, hvordan medlemsstaterne håndterer deres nationale regnskabsføring af bidrag til Unionens budget, og opfordrer Kommissionen til at undersøge anbefalinger i denne forbindelse for at muliggøre en lettere sammenligning mellem medlemsstaterne;

| 9. | understreger, at ordningen for egne indtægter er for kompliceret og skal reformeres gennemgribende i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme; understreger i denne forbindelse, hvor vigtigt det er, at Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter kommer med forslag til, hvordan man kan løse de problemer, der er konstateret i forbindelse med den nuværende ordning; |
| --- | --- |

9.

understreger, at ordningen for egne indtægter er for kompliceret og skal reformeres gennemgribende i forbindelse med den næste flerårige finansielle ramme; understreger i denne forbindelse, hvor vigtigt det er, at Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter kommer med forslag til, hvordan man kan løse de problemer, der er konstateret i forbindelse med den nuværende ordning;

| 10. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

10.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab;

| 12. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 13. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

13.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 14. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

Ændring 1

Forslag til forordning

Artikel 1 — nr. 4)

Forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014

Artikel 10b — stk. 5 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen giver medlemsstaterne meddelelse om størrelsen af de beløb, der fremkommer ved denne beregning, inden den 1. februar i året efter året for fremlæggelsen af de til justeringen anvendte data. Hver enkelt medlemsstat indbetaler nettobeløbet på den i artikel 9 omhandlede konto den første arbejdsdag i juni samme år. | Kommissionen giver medlemsstaterne
  og Europa-Parlamentet
  meddelelse om størrelsen af de beløb, der fremkommer ved denne beregning, inden den 1. februar i året efter året for fremlæggelsen af de til justeringen anvendte data. Hver enkelt medlemsstat indbetaler nettobeløbet på den i artikel 9 omhandlede konto den første arbejdsdag i juni samme år. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen giver medlemsstaterne meddelelse om størrelsen af de beløb, der fremkommer ved denne beregning, inden den 1. februar i året efter året for fremlæggelsen af de til justeringen anvendte data. Hver enkelt medlemsstat indbetaler nettobeløbet på den i artikel 9 omhandlede konto den første arbejdsdag i juni samme år.

Kommissionen giver medlemsstaterne
  og Europa-Parlamentet
  meddelelse om størrelsen af de beløb, der fremkommer ved denne beregning, inden den 1. februar i året efter året for fremlæggelsen af de til justeringen anvendte data. Hver enkelt medlemsstat indbetaler nettobeløbet på den i artikel 9 omhandlede konto den første arbejdsdag i juni samme år.

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105).

(2)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 39).

(3)  Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17).

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/223

---

P8_TA(2015)0438

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Ansøgning fra Finland — EGF/2015/005 FI/Computer Programming

Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobiliseringen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2015/005 — FI/Computer Programmering, Finland) (COM(2015)0553 — C8-0332/2015 — 2015/2298(BUD))

(2017/C 399/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0553 — C8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0553 — C8-0332/2015),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13,

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0362/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0362/2015),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF);

| C. | der henviser til, at vedtagelsen af EGF-forordningen afspejler den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om at genindføre kriseanvendelseskriteriet, fastlægge Unionens økonomiske støtte til 60 % af de samlede anslåede omkostninger ved de foreslåede foranstaltninger, øge effektiviteten af behandlingen af EGF-ansøgninger i Kommissionen og af Parlamentet og Rådet ved at forkorte perioden for vurdering og godkendelse, udvide omfanget af støtteberettigede foranstaltninger og modtagere ved at inkludere selvstændige erhvervsdrivende og unge og yde støtte til incitamenter til virksomhedsetablering; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vedtagelsen af EGF-forordningen afspejler den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om at genindføre kriseanvendelseskriteriet, fastlægge Unionens økonomiske støtte til 60 % af de samlede anslåede omkostninger ved de foreslåede foranstaltninger, øge effektiviteten af behandlingen af EGF-ansøgninger i Kommissionen og af Parlamentet og Rådet ved at forkorte perioden for vurdering og godkendelse, udvide omfanget af støtteberettigede foranstaltninger og modtagere ved at inkludere selvstændige erhvervsdrivende og unge og yde støtte til incitamenter til virksomhedsetablering;

| D. | der henviser til, at Finland har indsendt ansøgning EGF/2015/005 FI/Computer Programming om økonomisk støtte fra EGF som følge af 1 603 afskedigelser i 69 virksomheder, der er aktive i NACE rev. 2 hovedgruppe 62 (Computerprogrammering, konsulentbistand vedrørende informationsteknologi og lignende aktiviteter) (4) i flere NUTS 2-regioner, der dækker hele Finland, og at 1 200 afskedigede arbejdstagere forventes at deltage i foranstaltningerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Finland har indsendt ansøgning EGF/2015/005 FI/Computer Programming om økonomisk støtte fra EGF som følge af 1 603 afskedigelser i 69 virksomheder, der er aktive i NACE rev. 2 hovedgruppe 62 (Computerprogrammering, konsulentbistand vedrørende informationsteknologi og lignende aktiviteter) (4) i flere NUTS 2-regioner, der dækker hele Finland, og at 1 200 afskedigede arbejdstagere forventes at deltage i foranstaltningerne;

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Finland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 2 623 200 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 4 372 000 EUR for de 1 603 afskedigede arbejdstagere; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Finland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 2 623 200 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 4 372 000 EUR for de 1 603 afskedigede arbejdstagere;

| 2. | bemærker, at de finske myndigheder indsendte ansøgningen om økonomisk støtte fra EGF den 12. juni 2015, og at vurderingen heraf blev afsluttet af Kommissionen den 6. november 2015 og meddelt Parlamentet den samme dag; glæder sig over den hurtige vurderingsperiode på under fem måneder; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at de finske myndigheder indsendte ansøgningen om økonomisk støtte fra EGF den 12. juni 2015, og at vurderingen heraf blev afsluttet af Kommissionen den 6. november 2015 og meddelt Parlamentet den samme dag; glæder sig over den hurtige vurderingsperiode på under fem måneder;

| 3. | bemærker, at fordelingen af beskæftigelsen i IKT-sektoren mellem Unionen og andre økonomier har udviklet sig til skade for Unionen, og understreger, at den teknologiske industri i 2008 beskæftigede i alt 326 000 personer i Finland, hvorimod antallet af ansatte i sådanne virksomheder i 2014 var på 276 000, hvilket svarer til et gennemsnitligt fald på ca. 3 % pr. år (10 000 arbejdstagere); påpeger, at de begivenheder, der har givet anledning til disse afskedigelser, er udviklingen i Nokia i de seneste år, som har haft en væsentlig indvirkning på IKT-sektoren i Finland; minder om, at udviklingen og udformningen af operationelle systemer for Nokias mobiltelefoner dengang beskæftigede tusindvis af finske borgere, og at disse funktioner er nu blevet overført til lande uden for Europa; påpeger, at disse afskedigelser vil forværre arbejdsløshedssituationen yderligere inden for IKT-sektoren i regioner, der kæmper med en høj arbejdsløshedsprocent; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at fordelingen af beskæftigelsen i IKT-sektoren mellem Unionen og andre økonomier har udviklet sig til skade for Unionen, og understreger, at den teknologiske industri i 2008 beskæftigede i alt 326 000 personer i Finland, hvorimod antallet af ansatte i sådanne virksomheder i 2014 var på 276 000, hvilket svarer til et gennemsnitligt fald på ca. 3 % pr. år (10 000 arbejdstagere); påpeger, at de begivenheder, der har givet anledning til disse afskedigelser, er udviklingen i Nokia i de seneste år, som har haft en væsentlig indvirkning på IKT-sektoren i Finland; minder om, at udviklingen og udformningen af operationelle systemer for Nokias mobiltelefoner dengang beskæftigede tusindvis af finske borgere, og at disse funktioner er nu blevet overført til lande uden for Europa; påpeger, at disse afskedigelser vil forværre arbejdsløshedssituationen yderligere inden for IKT-sektoren i regioner, der kæmper med en høj arbejdsløshedsprocent;

| 4. | konstaterer, at afskedigelser inden for IKT-sektoren især berører Uleåborg-regionen i Nordösterbotten, hvor IKT-sektoren i mange år har udgjort en hjørnesten i økonomien; beklager, at der i foråret 2105 var ca. 1 500 arbejdsløse jobsøgende i IKT-sektoren i Nordösterbotten, og at arbejdsløsheden i mange tilfælde forlænges, idet en tredjedel af de arbejdsløse med en videregående uddannelse har været uden arbejde i mere end et år; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at afskedigelser inden for IKT-sektoren især berører Uleåborg-regionen i Nordösterbotten, hvor IKT-sektoren i mange år har udgjort en hjørnesten i økonomien; beklager, at der i foråret 2105 var ca. 1 500 arbejdsløse jobsøgende i IKT-sektoren i Nordösterbotten, og at arbejdsløsheden i mange tilfælde forlænges, idet en tredjedel af de arbejdsløse med en videregående uddannelse har været uden arbejde i mere end et år;

| 5. | bemærker, at NACE rev. 2 hovedgruppe 62 (Computerprogrammering, konsulentbistand vedrørende informationsteknologi og lignende aktiviteter) har været genstand for en anden EFG-ansøgning, som var baseret på den globale finansielle og økonomiske krise (5); konstaterer, at omfanget af dette område er øget på verdensplan, samtidig med at det er faldet i Europa, i takt med at virksomheder og tjenester er flyttet til Kina, Indien, Taiwan og andre ikke-europæiske destinationer; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at NACE rev. 2 hovedgruppe 62 (Computerprogrammering, konsulentbistand vedrørende informationsteknologi og lignende aktiviteter) har været genstand for en anden EFG-ansøgning, som var baseret på den globale finansielle og økonomiske krise (5); konstaterer, at omfanget af dette område er øget på verdensplan, samtidig med at det er faldet i Europa, i takt med at virksomheder og tjenester er flyttet til Kina, Indien, Taiwan og andre ikke-europæiske destinationer;

| 6. | glæder sig over, at de finske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hurtig hjælp besluttede at iværksætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere den 1. august 2014, længe før afgørelsen om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke, og at disse tjenesteydelser, der allerede ydes, vil være berettiget til EGF-støtte; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at de finske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hurtig hjælp besluttede at iværksætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere den 1. august 2014, længe før afgørelsen om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke, og at disse tjenesteydelser, der allerede ydes, vil være berettiget til EGF-støtte;

| 7. | bemærker, at Finland planlægger syv typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning, nemlig: i) coaching-foranstaltninger og andre forberedende foranstaltninger, ii) beskæftigelses- og erhvervsrelaterede tjenester, iii) uddannelse, iv) løntilskud, v) iværksættelsestilskud, vi) fremme af iværksættelse og tjenesteydelser for nye iværksættere og vii) tilskud til omkostninger ved rejse, ophold og flytning. |
| --- | --- |

7.

bemærker, at Finland planlægger syv typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning, nemlig: i) coaching-foranstaltninger og andre forberedende foranstaltninger, ii) beskæftigelses- og erhvervsrelaterede tjenester, iii) uddannelse, iv) løntilskud, v) iværksættelsestilskud, vi) fremme af iværksættelse og tjenesteydelser for nye iværksættere og vii) tilskud til omkostninger ved rejse, ophold og flytning.

| 8. | glæder sig over de foranstaltninger, der støtter iværksætterkultur, i form af etableringsstøtte og foranstaltninger til fremme af iværksætterkultur og tjenesteydelser for nye iværksættere; mener, at disse foranstaltninger vil være mere gavnlige, hvis de tilbydes som en kombineret løsning til deltagerne; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over de foranstaltninger, der støtter iværksætterkultur, i form af etableringsstøtte og foranstaltninger til fremme af iværksætterkultur og tjenesteydelser for nye iværksættere; mener, at disse foranstaltninger vil være mere gavnlige, hvis de tilbydes som en kombineret løsning til deltagerne;

| 9. | glæder sig især over de foreslåede foranstaltninger, som sigter mod at skabe nye virksomheder, og som vil fremme iværksætteri og tjenesteydelser for nye iværksættere; |
| --- | --- |

9.

glæder sig især over de foreslåede foranstaltninger, som sigter mod at skabe nye virksomheder, og som vil fremme iværksætteri og tjenesteydelser for nye iværksættere;

| 10. | påpeger, at et løntilskud fortrinsvis kun bør tilbydes til de afskedigede arbejdstagere, når de job, som deltagerne tilbydes, opfylder passende kvalitetskrav i spørgsmål om kompetenceniveau og kontraktvarighed; slår til lyd for, at der lægges vægt på at matche den arbejdssøgendes kompetencer med den subsidierede stilling, når der træffes beslutninger om udbetaling af løntilskud, og når den procentsats af de lønomkostninger, som skal dækkes af den, fastsættes; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at et løntilskud fortrinsvis kun bør tilbydes til de afskedigede arbejdstagere, når de job, som deltagerne tilbydes, opfylder passende kvalitetskrav i spørgsmål om kompetenceniveau og kontraktvarighed; slår til lyd for, at der lægges vægt på at matche den arbejdssøgendes kompetencer med den subsidierede stilling, når der træffes beslutninger om udbetaling af løntilskud, og når den procentsats af de lønomkostninger, som skal dækkes af den, fastsættes;

| 11. | glæder sig over, at de finske myndigheder foreslår en bred vifte af foranstaltninger til fordel for de afskedigede medarbejdere; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at de finske myndigheder foreslår en bred vifte af foranstaltninger til fordel for de afskedigede medarbejdere;

| 12. | bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet i samråd med arbejdsmarkedets parter og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet i samråd med arbejdsmarkedets parter og regionale myndigheder;

| 13. | minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder, og at den bør være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

13.

minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder, og at den bør være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi;

| 14. | minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersys til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima; |
| --- | --- |

14.

minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersys til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima;

| 15. | minder om, at formålet med de finansierede foranstaltninger bør være at forbedre arbejdssøgendes muligheder, således at de senere kan komme ud på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

15.

minder om, at formålet med de finansierede foranstaltninger bør være at forbedre arbejdssøgendes muligheder, således at de senere kan komme ud på arbejdsmarkedet;

| 16. | noterer sig, at myndighederne anslår, at 18,31 % af omkostningerne vil blive anvendt til tilskud og incitamenter, som fortsat er væsentlig lavere end de maksimalt tilladte 35 %; |
| --- | --- |

16.

noterer sig, at myndighederne anslår, at 18,31 % af omkostningerne vil blive anvendt til tilskud og incitamenter, som fortsat er væsentlig lavere end de maksimalt tilladte 35 %;

| 17. | anmoder Kommissionen om i fremtidige forslag at konkretisere de sektorer, hvori arbejdstagerne forventes at finde beskæftigelse, og om den tilbudte uddannelse er tilpasset de fremtidige økonomiske udsigter og arbejdsmarkedets behov i de regioner, som er berørt afskedigelserne; |
| --- | --- |

17.

anmoder Kommissionen om i fremtidige forslag at konkretisere de sektorer, hvori arbejdstagerne forventes at finde beskæftigelse, og om den tilbudte uddannelse er tilpasset de fremtidige økonomiske udsigter og arbejdsmarkedets behov i de regioner, som er berørt afskedigelserne;

| 18. | forventer, at Kommissionen overvåger og evaluerer anvendelsen af de bevilgede beløb og anvender disse oplysninger i fremtidige ansøgninger med henblik på yderligere at målrette anvendelsen af EGF, således at den bringes på linje med ideerne om resultatbaseret budgettering; |
| --- | --- |

18.

forventer, at Kommissionen overvåger og evaluerer anvendelsen af de bevilgede beløb og anvender disse oplysninger i fremtidige ansøgninger med henblik på yderligere at målrette anvendelsen af EGF, således at den bringes på linje med ideerne om resultatbaseret budgettering;

| 19. | bemærker, at de finske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at de finske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester;

| 20. | påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen; |
| --- | --- |

20.

påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen;

| 21. | anmoder Kommissionen om at sikre aktindsigt i alle dokumenter vedrørende EGF-sager; |
| --- | --- |

21.

anmoder Kommissionen om at sikre aktindsigt i alle dokumenter vedrørende EGF-sager;

| 22. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

22.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 23. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

23.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

(5)  EGF/2011/016 IT/Agile (COM(2013)0120).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Finland — EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2015/2457.)

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/227 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/227

---

P8_TA(2015)0439

EU-varemærke ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker og Kommissionens forordning (EF) nr. 2868/95 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 40/94 om EF-varemærker og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 2869/95 om de gebyrer, der skal betales til Harmoniseringskontoret for det indre marked (varemærker og mønstre) (10373/1/2015 — C8-0351/2015 — 2013/0088(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2017/C 399/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10373/1/2015 — C8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10373/1/2015 — C8-0351/2015),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0161),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A8-0354/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster af 25.2.2014, P7_TA(2014)0118.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/228 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/228

---

P8_TA(2015)0440

Medlemsstaternes lovgivning om varemærker ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) (10374/1/2015 — C8-0352/2015 — 2013/0089(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2017/C 399/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10374/1/2015 — C8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10374/1/2015 — C8-0352/2015),

| — | der henviser til udtalelse af 11. juli 2013 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 11. juli 2013 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0162),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 76, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 76,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A8-0355/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Retsudvalget (A8-0355/2015),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 372 af 12.11.2013, s. 42.

(2)  Vedtagne tekster af 25.2.2014, P7_TA(2014)0119.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/229 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/229

---

P8_TA(2015)0441

Kontrol- og håndhævelsesordning for fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (COM(2015)0121 — C8–0076/2015 — 2015/0063(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2017/C 399/44)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0121), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0121),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0076/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0076/2015),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 27. maj 2015 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 27. maj 2015 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0294/2015),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 332 af 8.10.2015, s. 81.

---

P8_TC1-COD(2015)0063

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) 2016/... om ændring af forordning (EU) nr. 1236/2010 om en kontrol- og håndhævelsesordning for det område, der er omfattet af konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2016/96.)

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/230 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/230

---

P8_TA(2015)0442

Suspension af anvendelsen af exceptionelle handelsforanstaltninger for så vidt angår Bosnien-Hercegovina ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina (COM(2014)0386 — C8-0039/2014 — 2014/0197(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2017/C 399/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0386), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2014)0386),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0039/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0039/2014),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. december 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 9. december 2015 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A8-0060/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A8-0060/2015),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (1); |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (1);

| 2. | noterer sig erklæringerne fra Rådet og Kommissionen, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

noterer sig erklæringerne fra Rådet og Kommissionen, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 30. april 2015 (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0177).

---

P8_TC1-COD(2014)0197

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. december 2015 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/... om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1215/2009 om exceptionelle handelsforanstaltninger for lande og territorier, der deltager i eller er knyttet til Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces, og om suspension af anvendelsen heraf for så vidt angår Bosnien-Hercegovina

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2015/2423.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

RÅDETS ERKLÆRING

Rådet accepterer undtagelsesvis at delegere beføjelse til Kommissionen til at vedtage en delegeret retsakt om suspension af bistand af de årsager, der er fastsat i denne forordnings artikel 1, nr. 1), med henblik på at sikre en rettidig vedtagelse af foranstaltningerne vedrørende det vestlige Balkan. En sådan aftale berører ikke fremtidige lovgivningsmæssige forslag på handelsområdet og området eksterne forbindelser som helhed.

KOMMISSIONENS ERKLÆRING

For så vidt angår denne forordning erindrer Kommissionen om sit tilsagn i stk. 15 i rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen om at ville tilsende Europa-Parlamentet alle oplysninger og dokumenter vedrørende sine møder med nationale eksperter i forbindelse med sit arbejde med forberedelsen af delegerede retsakter.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/232 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/232

---

P8_TA(2015)0443

Strategisk samarbejde i bekæmpelsen af grov kriminalitet og terrorisme mellem De Forenede Arabiske Emirater og Europol *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Den Europæiske Politienheds (Europols) indgåelse af aftalen om strategisk samarbejde i bekæmpelsen af grov kriminalitet og terrorisme mellem De Forenede Arabiske Emirater og Europol (10510/2015 — C8-0275/2015 — 2015/0809(CNS))

(Høring)

(2017/C 399/46)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (10510/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (10510/2015),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, i henhold til hvilken Rådet hørte Parlamentet (C8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, i henhold til hvilken Rådet hørte Parlamentet (C8-0275/2015),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1), særlig artikel 23, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1), særlig artikel 23, stk. 2,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/934/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne vedrørende Europols forbindelser med partnere, herunder udveksling af personoplysninger og klassificerede informationer (2), særlig artikel 5 og 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/934/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne vedrørende Europols forbindelser med partnere, herunder udveksling af personoplysninger og klassificerede informationer (2), særlig artikel 5 og 6,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/935/RIA af 30. november 2009 om fastsættelse af listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/935/RIA af 30. november 2009 om fastsættelse af listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0351/2015),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets udkast;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;

| 4. | opfordrer Kommissionen til efter ikrafttrædelsen af den nye Europolforordning (2013/0091(COD)) at evaluere bestemmelserne i samarbejdsaftalen; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet og Rådet om resultaterne af denne evaluering og, hvis det er hensigtsmæssigt, at fremsætte en henstilling om tilladelse til at indlede en international genforhandling af aftalen; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til efter ikrafttrædelsen af den nye Europolforordning (2013/0091(COD)) at evaluere bestemmelserne i samarbejdsaftalen; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet og Rådet om resultaterne af denne evaluering og, hvis det er hensigtsmæssigt, at fremsætte en henstilling om tilladelse til at indlede en international genforhandling af aftalen;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Europol. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Europol.

---

(1)  EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUT L 325 af 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUT L 325 af 11.12.2009, s. 12.

---

Onsdag den 16. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/233 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/233

---

P8_TA(2015)0448

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: Gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 30. oktober 2015 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (C(2015)07555 — 2015/2939(DEA))

(2017/C 399/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)07555), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)07555),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 12. november 2015, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 12. november 2015, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget til Udvalgsformandskonferencens formand af 27. november 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget til Udvalgsformandskonferencens formand af 27. november 2015,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (1), og særlig artikel 210, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (1), og særlig artikel 210,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/1929 af 28. oktober 2015 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/1929 af 28. oktober 2015 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2),

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 15. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 15. december 2015,

| A. | der henviser til, at direktiv 2014/23/EU (3) og 2014/24/EU (4), som medlemsstaterne har indtil den 18. april 2016 til at gennemføre i deres nationale lovgivning, gjorde det nødvendigt at ændre både forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 for så vidt angår EU-institutionernes udbudsprocedurer og kontrakter, de indgår for egen regning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at direktiv 2014/23/EU (3) og 2014/24/EU (4), som medlemsstaterne har indtil den 18. april 2016 til at gennemføre i deres nationale lovgivning, gjorde det nødvendigt at ændre både forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 for så vidt angår EU-institutionernes udbudsprocedurer og kontrakter, de indgår for egen regning;

| B. | der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 således blev ændret den 28. oktober 2015 ved forordning (EU, Euratom) nr. 2015/1929, som bragte den i overensstemmelse med ovennævnte direktiver og trådte i kraft den 30. oktober 2015; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 således blev ændret den 28. oktober 2015 ved forordning (EU, Euratom) nr. 2015/1929, som bragte den i overensstemmelse med ovennævnte direktiver og trådte i kraft den 30. oktober 2015;

| C. | der henviser til, at Kommissionen den 30. oktober 2015 vedtog den delegerede forordning (C(2015)07555) med henblik på at sikre, at den tilsvarende ajourføring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 kan finde anvendelse fra regnskabsårets begyndelse, således at der sikres en entydig overgang til de nye regler om EU's offentlige udbud og koncessionskontrakter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen den 30. oktober 2015 vedtog den delegerede forordning (C(2015)07555) med henblik på at sikre, at den tilsvarende ajourføring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 kan finde anvendelse fra regnskabsårets begyndelse, således at der sikres en entydig overgang til de nye regler om EU's offentlige udbud og koncessionskontrakter;

| D. | der henviser til, at den delegerede forordning (C(2015)07555) i henhold til artikel 210 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, som tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage sådanne delegerede retsakter, i princippet først kan træde i kraft efter udløbet af Europa-Parlamentets og Rådets kontrolperiode, der løber i to måneder fra datoen for meddelelsen — dvs. indtil den 30. december 2015 — og som kan forlænges med yderligere to måneder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den delegerede forordning (C(2015)07555) i henhold til artikel 210 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, som tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage sådanne delegerede retsakter, i princippet først kan træde i kraft efter udløbet af Europa-Parlamentets og Rådets kontrolperiode, der løber i to måneder fra datoen for meddelelsen — dvs. indtil den 30. december 2015 — og som kan forlænges med yderligere to måneder;

| E. | der henviser til, at Kommissionen imidlertid den 12. november 2015 anmodede Parlamentet om, såfremt det ikke agtede at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt, at underrette Kommissionen herom senest den 21. december 2015, idet den ville skulle videresendes til Publikationskontoret senest den 21. december 2015 for at sikre rettidig offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende inden den 31. december 2015 og dermed sikre den delegerede retsakts ikrafttræden den 1. januar 2016 som planlagt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen imidlertid den 12. november 2015 anmodede Parlamentet om, såfremt det ikke agtede at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt, at underrette Kommissionen herom senest den 21. december 2015, idet den ville skulle videresendes til Publikationskontoret senest den 21. december 2015 for at sikre rettidig offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende inden den 31. december 2015 og dermed sikre den delegerede retsakts ikrafttræden den 1. januar 2016 som planlagt;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 286 af 30.10.2015, s. 1.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/235 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/235

---

P8_TA(2015)0449

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: finansforordningsmodel for offentlig-private partnerskabsorganer

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 30. oktober 2015 om ændring af delegeret forordning (EU) nr. 110/2014 om en finansforordningsmodel for offentlig-private partnerskabsorganer, jf. artikel 209 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (C(2015)07554 — 2015/2940(DEA))

(2017/C 399/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)07554), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2015)07554),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 12. november 2015, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 12. november 2015, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 27. november 2015 fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 27. november 2015 fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), og særlig artikel 210, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), og særlig artikel 210,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/1929 af 28. oktober 2015 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2015/1929 af 28. oktober 2015 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (2),

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 15. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 15. december 2015,

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i deres fælles erklæring om særskilt decharge for fællesforetagender i henhold til artikel 209 i finansforordningen (3) navnlig tilkendegav, at de »har til hensigt at foreslå relevante ændringer til artikel 209 og artikel 60, stk. 7, i finansforordningen inden for rammerne af en fremtidig revision af finansforordningen«; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i deres fælles erklæring om særskilt decharge for fællesforetagender i henhold til artikel 209 i finansforordningen (3) navnlig tilkendegav, at de »har til hensigt at foreslå relevante ændringer til artikel 209 og artikel 60, stk. 7, i finansforordningen inden for rammerne af en fremtidig revision af finansforordningen«;

| B. | der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 blev ændret den 28. oktober 2015 ved forordning (EU, Euratom) 2015/1929, som udover at bringe den i overensstemmelse med direktiv 2014/23/EU (4) og 2014/24/EU (5) og styrke systemet til beskyttelse af EU-budgettet ændrede dens artikel 209 og 60 og bragte reglerne om decharge, ekstern revision og årlig rapportering for de organer, der henhører under artikel 209 i finansforordningen i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse på de organer, der henhører under artikel 208; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 blev ændret den 28. oktober 2015 ved forordning (EU, Euratom) 2015/1929, som udover at bringe den i overensstemmelse med direktiv 2014/23/EU (4) og 2014/24/EU (5) og styrke systemet til beskyttelse af EU-budgettet ændrede dens artikel 209 og 60 og bragte reglerne om decharge, ekstern revision og årlig rapportering for de organer, der henhører under artikel 209 i finansforordningen i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse på de organer, der henhører under artikel 208;

| C. | der henviser til, at Kommissionen den 30. oktober 2015 vedtog den delegerede forordning (C(2015)07554), der ændrer delegeret forordning (EU) nr. 110/2014 om en finansforordningsmodel for offentlig-private partnerskabsorganer, jf. artikel 209 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (så den blev bragt i overensstemmelse med de tilsvarende bestemmelser i delegeret forordning (EU) nr. 1271/2013, der finder anvendelse på de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208), således at den kan finde anvendelse fra regnskabsårets begyndelse, og der sikres en entydig overgang til de nye regler; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen den 30. oktober 2015 vedtog den delegerede forordning (C(2015)07554), der ændrer delegeret forordning (EU) nr. 110/2014 om en finansforordningsmodel for offentlig-private partnerskabsorganer, jf. artikel 209 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (så den blev bragt i overensstemmelse med de tilsvarende bestemmelser i delegeret forordning (EU) nr. 1271/2013, der finder anvendelse på de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208), således at den kan finde anvendelse fra regnskabsårets begyndelse, og der sikres en entydig overgang til de nye regler;

| D. | der henviser til, at den delegerede forordning (C(2015)07554) i henhold til artikel 210 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, som tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage sådanne delegerede retsakter, i princippet først kan træde i kraft efter udløbet af Europa-Parlamentets og Rådets kontrolperiode, der løber i to måneder fra datoen for meddelelsen — dvs. indtil den 30. december 2015 — og som kan forlænges med yderligere to måneder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den delegerede forordning (C(2015)07554) i henhold til artikel 210 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, som tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage sådanne delegerede retsakter, i princippet først kan træde i kraft efter udløbet af Europa-Parlamentets og Rådets kontrolperiode, der løber i to måneder fra datoen for meddelelsen — dvs. indtil den 30. december 2015 — og som kan forlænges med yderligere to måneder;

| E. | der henviser til, at Kommissionen imidlertid den 12. november 2015 anmodede Parlamentet om, såfremt det ikke agtede at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt, at underrette Kommissionen herom senest den 21. december 2015, idet den ville skulle videresendes til Publikationskontoret senest den 21. december 2015 for at sikre rettidig offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende inden den 31. december 2015 og dermed sikre den delegerede retsakts ikrafttræden den 1. januar 2016 som planlagt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen imidlertid den 12. november 2015 anmodede Parlamentet om, såfremt det ikke agtede at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt, at underrette Kommissionen herom senest den 21. december 2015, idet den ville skulle videresendes til Publikationskontoret senest den 21. december 2015 for at sikre rettidig offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende inden den 31. december 2015 og dermed sikre den delegerede retsakts ikrafttræden den 1. januar 2016 som planlagt;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 286 af 30.10.2015, s. 1.

(3)  EUT L 163 af 29.5.2014, s. 21.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/237 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/237

---

P8_TA(2015)0450

Forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA)

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) (C8-0313/2015 — 2015/0903(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/49)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds (EBA's) tilsynsråd af 8. september 2015 om at forlænge mandatperioden for formanden for EBA i yderligere en femårig periode (C8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds (EBA's) tilsynsråd af 8. september 2015 om at forlænge mandatperioden for formanden for EBA i yderligere en femårig periode (C8-0313/2015),

| — | der henviser til artikel 48, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 48, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/78/EF (1),

| — | der henviser til sin forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsorden,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0347/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0347/2015),

| A. | der henviser til, at den første formand for EBA blev udpeget af EBA's tilsynsråd i 2011 for en periode på fem år efter en åben udvælgelsesprocedure i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1093/2010; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den første formand for EBA blev udpeget af EBA's tilsynsråd i 2011 for en periode på fem år efter en åben udvælgelsesprocedure i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1093/2010;

| B. | der henviser til, at EBA's tilsynsråd i henhold til artikel 48, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1093/2010 og under hensyntagen til den i bestemmelsen omhandlede evaluering kan forlænge embedsperioden for formanden for EBA én gang, forudsat at forlængelsen bekræftes af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EBA's tilsynsråd i henhold til artikel 48, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1093/2010 og under hensyntagen til den i bestemmelsen omhandlede evaluering kan forlænge embedsperioden for formanden for EBA én gang, forudsat at forlængelsen bekræftes af Europa-Parlamentet;

| C. | der henviser til, at EBA's tilsynsråd den 8. september 2015 foreslog at forlænge embedsperioden for den siddende formand for EBA, Andrea Enria, med yderligere en femårsperiode og informerede Europa-Parlamentet herom; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EBA's tilsynsråd den 8. september 2015 foreslog at forlænge embedsperioden for den siddende formand for EBA, Andrea Enria, med yderligere en femårsperiode og informerede Europa-Parlamentet herom;

| D. | der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 17. november 2015 afholdt en høring med Andrea Enria, den siddende formand for EBA, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 17. november 2015 afholdt en høring med Andrea Enria, den siddende formand for EBA, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | godkender forslaget om en forlængelse af Andrea Enrias embedsperiode som formand for EBA i yderligere en femårsperiode; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget om en forlængelse af Andrea Enrias embedsperiode som formand for EBA i yderligere en femårsperiode;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, EBA og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, EBA og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/238 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/238

---

P8_TA(2015)0451

Forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA)

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA) (C8-0314/2015 — 2015/0904(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/50)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordningers (EIOPA's) tilsynsråd af 30. september 2015 om at forlænge mandatperioden for formanden for EIOPA i yderligere en femårig periode (C8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordningers (EIOPA's) tilsynsråd af 30. september 2015 om at forlænge mandatperioden for formanden for EIOPA i yderligere en femårig periode (C8-0314/2015),

| — | der henviser til artikel 48, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/79/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 48, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/79/EF (1),

| — | der henviser til sin forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsorden,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0348/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0348/2015),

| A. | der henviser til, at den første formand for EIOPA blev udpeget af EIOPA's tilsynsråd i 2011 for en periode på fem år efter en åben udvælgelsesprocedure i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1094/2010; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den første formand for EIOPA blev udpeget af EIOPA's tilsynsråd i 2011 for en periode på fem år efter en åben udvælgelsesprocedure i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1094/2010;

| B. | der henviser til, at EIOPA's tilsynsråd i henhold til artikel 48, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1094/2010 og under hensyntagen til den i bestemmelsen omhandlede evaluering kan forlænge embedsperioden for formanden for EIOPA én gang, forudsat at forlængelsen bekræftes af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EIOPA's tilsynsråd i henhold til artikel 48, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1094/2010 og under hensyntagen til den i bestemmelsen omhandlede evaluering kan forlænge embedsperioden for formanden for EIOPA én gang, forudsat at forlængelsen bekræftes af Europa-Parlamentet;

| C. | der henviser til, at EIOPA's tilsynsråd den 30. september 2015 foreslog at forlænge embedsperioden for den siddende formand for EIOPA, Gabriel Bernardino, med yderligere en femårsperiode og informerede Europa-Parlamentet herom; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIOPA's tilsynsråd den 30. september 2015 foreslog at forlænge embedsperioden for den siddende formand for EIOPA, Gabriel Bernardino, med yderligere en femårsperiode og informerede Europa-Parlamentet herom;

| D. | der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 17. november 2015 afholdt en høring med Gabriel Bernardino, den siddende formand for EIOPA, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 17. november 2015 afholdt en høring med Gabriel Bernardino, den siddende formand for EIOPA, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | godkender forslaget om en forlængelse af Gabriel Bernardinos embedsperiode som formand for EIOPA i yderligere en femårsperiode; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget om en forlængelse af Gabriel Bernardinos embedsperiode som formand for EIOPA i yderligere en femårsperiode;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, EIOPA og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, EIOPA og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 48.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/239

---

P8_TA(2015)0452

Forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA)

Europa-Parlamentets afgørelse af 16. december 2015 om forlængelse af mandatperioden for formanden for Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) (C8-0315/2015 — 2015/0905(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/51)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag fra Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds (ESMA's) tilsynsråd af 24. september 2015 om at forlænge mandatperioden for formanden for ESMA i yderligere en femårig periode (C8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds (ESMA's) tilsynsråd af 24. september 2015 om at forlænge mandatperioden for formanden for ESMA i yderligere en femårig periode (C8-0315/2015),

| — | der henviser til artikel 48, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 48, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (1),

| — | der henviser til sin forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsorden,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0346/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0346/2015),

| A. | der henviser til, at den første formand for ESMA blev udpeget af ESMA's tilsynsråd i 2011 for en periode på fem år efter en åben udvælgelsesprocedure i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1095/2010; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den første formand for ESMA blev udpeget af ESMA's tilsynsråd i 2011 for en periode på fem år efter en åben udvælgelsesprocedure i overensstemmelse med artikel 48, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1095/2010;

| B. | der henviser til, at ESMA's tilsynsråd i henhold til artikel 48, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1095/2010 og under hensyntagen til den i bestemmelsen omhandlede evaluering kan forlænge embedsperioden for formanden for ESMA én gang, forudsat at forlængelsen bekræftes af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ESMA's tilsynsråd i henhold til artikel 48, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1095/2010 og under hensyntagen til den i bestemmelsen omhandlede evaluering kan forlænge embedsperioden for formanden for ESMA én gang, forudsat at forlængelsen bekræftes af Europa-Parlamentet;

| C. | der henviser til, at ESMA's tilsynsråd den 24. september 2015 foreslog at forlænge embedsperioden for den siddende formand for ESMA, Steven Maijoor, med yderligere en femårsperiode og informerede Europa-Parlamentet herom; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ESMA's tilsynsråd den 24. september 2015 foreslog at forlænge embedsperioden for den siddende formand for ESMA, Steven Maijoor, med yderligere en femårsperiode og informerede Europa-Parlamentet herom;

| D. | der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 17. november 2015 afholdt en høring med Steven Maijoor, den siddende formand for ESMA, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Økonomi- og Valutaudvalget den 17. november 2015 afholdt en høring med Steven Maijoor, den siddende formand for ESMA, hvor han efter en indledende redegørelse besvarede spørgsmål fra udvalgets medlemmer;

| 1. | godkender forslaget om en forlængelse af Steven Maijoors embedsperiode som formand for ESMA i yderligere en femårsperiode; |
| --- | --- |

1.

godkender forslaget om en forlængelse af Steven Maijoors embedsperiode som formand for ESMA i yderligere en femårsperiode;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, ESMA og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet, Kommissionen, ESMA og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/240

---

P8_TA(2015)0453

Operationelt og strategisk samarbejde mellem Bosnien-Hercegovina og Europol *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. december 2015 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af Den Europæiske Politienheds (Europols) indgåelse af aftalen om operationelt og strategisk samarbejde mellem Bosnien-Hercegovina og Europol (10509/2015 — C8-0276/2015 — 2015/0808(CNS))

(Høring)

(2017/C 399/52)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (10509/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (10509/2015),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, i henhold til hvilken Rådet hørte Parlamentet (C8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, i henhold til hvilken Rådet hørte Parlamentet (C8-0276/2015),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1), særlig artikel 23, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1), særlig artikel 23, stk. 2,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/934/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne vedrørende Europols forbindelser med partnere, herunder udveksling af personoplysninger og klassificerede informationer (2), særlig artikel 5 og 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/934/RIA af 30. november 2009 om vedtagelse af gennemførelsesbestemmelserne vedrørende Europols forbindelser med partnere, herunder udveksling af personoplysninger og klassificerede informationer (2), særlig artikel 5 og 6,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/935/RIA af 30. november 2009 om fastsættelse af listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/935/RIA af 30. november 2009 om fastsættelse af listen over de tredjelande og organisationer, hvormed Europol skal indgå aftaler (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0352/2015),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets udkast;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;

| 4. | opfordrer Kommissionen til efter ikrafttrædelsen af den nye Europolforordning (2013/0091(COD)) at evaluere bestemmelserne i samarbejdsaftalen, navnlig om databeskyttelse; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet og Rådet om resultaterne af denne evaluering og, hvis det er hensigtsmæssigt, at fremsætte en henstilling om tilladelse til at indlede en international genforhandling af aftalen; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til efter ikrafttrædelsen af den nye Europolforordning (2013/0091(COD)) at evaluere bestemmelserne i samarbejdsaftalen, navnlig om databeskyttelse; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet og Rådet om resultaterne af denne evaluering og, hvis det er hensigtsmæssigt, at fremsætte en henstilling om tilladelse til at indlede en international genforhandling af aftalen;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Europol. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og Europol.

---

(1)  EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUT L 325 af 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUT L 325 af 11.12.2009, s. 12.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/241

---

P8_TA(2015)0454

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning fra Irland — EGF/2015/006 IE/PWA International

Europa-Parlamentets beslutning af 16. december 2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 13 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2015/006 — IE/PWA International, fra Irland) (COM(2015)0555 — C8-0329/2015 — 2015/2295(BUD))

(2017/C 399/53)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0555 — C8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0555 — C8-0329/2015),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (2), særlig artikel 12,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3) (IIA af 2. december 2013), særlig punkt 13,

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 13 i IIA af 2. december 2013,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0363/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0363/2015),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| B. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 2. december 2013 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF);

| C. | der henviser til, at vedtagelsen af EGF-forordningen afspejler den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om at genindføre kriseanvendelseskriteriet, fastlægge Unionens økonomiske støtte til 60 % af de samlede anslåede omkostninger ved de foreslåede foranstaltninger, øge effektiviteten af behandlingen af EGF-ansøgninger i Kommissionen og af Parlamentet og Rådet ved at forkorte perioden for vurdering og godkendelse, udvide omfanget af støtteberettigede aktioner og modtagere ved at inkludere selvstændige erhvervsdrivende og unge og yde støtte til incitamenter til virksomhedsetablering; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vedtagelsen af EGF-forordningen afspejler den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om at genindføre kriseanvendelseskriteriet, fastlægge Unionens økonomiske støtte til 60 % af de samlede anslåede omkostninger ved de foreslåede foranstaltninger, øge effektiviteten af behandlingen af EGF-ansøgninger i Kommissionen og af Parlamentet og Rådet ved at forkorte perioden for vurdering og godkendelse, udvide omfanget af støtteberettigede aktioner og modtagere ved at inkludere selvstændige erhvervsdrivende og unge og yde støtte til incitamenter til virksomhedsetablering;

| D. | der henviser til, at Irland har indsendt ansøgning EGF/2015/006 IE/PWA International om økonomisk støtte fra EGF som følge af 108 afskedigelser i PWA International Ltd (PWAI), der er aktiv i NACE rev. 2 hovedgruppe 33 (»Reparation og installation af maskiner og udstyr«) (4) i NUTS niveau 2-regionen i det sydlige og østlige Irland, og at alle afskedigede arbejdstagere forventes at deltage i foranstaltningerne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Irland har indsendt ansøgning EGF/2015/006 IE/PWA International om økonomisk støtte fra EGF som følge af 108 afskedigelser i PWA International Ltd (PWAI), der er aktiv i NACE rev. 2 hovedgruppe 33 (»Reparation og installation af maskiner og udstyr«) (4) i NUTS niveau 2-regionen i det sydlige og østlige Irland, og at alle afskedigede arbejdstagere forventes at deltage i foranstaltningerne;

| E. | der henviser til, at ansøgningen ikke opfylder de traditionelle kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen med hensyn til antal afskedigelser, og er indgivet i henhold til interventionskriterierne i artikel 4, stk. 2, i forordningen, som giver mulighed for undtagelse under særlige omstændigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen ikke opfylder de traditionelle kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen med hensyn til antal afskedigelser, og er indgivet i henhold til interventionskriterierne i artikel 4, stk. 2, i forordningen, som giver mulighed for undtagelse under særlige omstændigheder;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at de argumenter, som Irland har fremsat, er »særlige omstændigheder«, og at Irland derfor er berettiget til økonomisk støtte på 442 293 EUR i henhold til ovennævnte forordning; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at de argumenter, som Irland har fremsat, er »særlige omstændigheder«, og at Irland derfor er berettiget til økonomisk støtte på 442 293 EUR i henhold til ovennævnte forordning;

| 2. | bemærker, at de irske myndigheder indgav ansøgningen om økonomisk støtte fra EGF den 19. juni 2015, og at Kommissionens vurdering heraf var afsluttet den 6. november 2015; glæder sig over den hurtige vurderingsperiode på under fem måneder; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at de irske myndigheder indgav ansøgningen om økonomisk støtte fra EGF den 19. juni 2015, og at Kommissionens vurdering heraf var afsluttet den 6. november 2015; glæder sig over den hurtige vurderingsperiode på under fem måneder;

| 3. | bemærker, at PWAI blev etableret i 1989 i Rathcole, Co Dublin som en joint venture mellem United Technologies Corporation og Lufthansa Technik Airmotive Ireland; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at PWAI blev etableret i 1989 i Rathcole, Co Dublin som en joint venture mellem United Technologies Corporation og Lufthansa Technik Airmotive Ireland;

| 4. | bemærker, at Irland specialiserede sig i sektoren for vedligeholdelse, reparation og eftersyn (MRO) i 1990'erne, hvilket var en fordel for landet på det tidspunkt, men som gjorde det særligt sårbart over for den seneste tendens med at placere MRO-aktiviteter i nærheden af centre for global luftfartsekspansion, dvs. i Asien, og over for de negative virkninger af globale handelsaftaler; mener, at eksistensen af to irske EGF-ansøgninger inden for sektoren for reparation og installation af maskiner og udstyr (5) er et tegn på denne sårbarhed; bemærker også, at MRO-aktiviteter er blevet hårdt ramt i Europa, navnlig i Irland, med lukningen af SR Technics i 2009 og lukningen af Lufthansa Technik Airmotive Ireland i 2014, som medførte, at omkring 1 520 arbejdspladser gik tabt; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at Irland specialiserede sig i sektoren for vedligeholdelse, reparation og eftersyn (MRO) i 1990'erne, hvilket var en fordel for landet på det tidspunkt, men som gjorde det særligt sårbart over for den seneste tendens med at placere MRO-aktiviteter i nærheden af centre for global luftfartsekspansion, dvs. i Asien, og over for de negative virkninger af globale handelsaftaler; mener, at eksistensen af to irske EGF-ansøgninger inden for sektoren for reparation og installation af maskiner og udstyr (5) er et tegn på denne sårbarhed; bemærker også, at MRO-aktiviteter er blevet hårdt ramt i Europa, navnlig i Irland, med lukningen af SR Technics i 2009 og lukningen af Lufthansa Technik Airmotive Ireland i 2014, som medførte, at omkring 1 520 arbejdspladser gik tabt;

| 5. | bemærker, at selv om arbejdsløshedsprocenten i det sydlige Dublin (11,61 %) kun er lidt højere end det nationale gennemsnit (10,83 %) dækker disse tal over isolerede områder med betydelige lokale skævheder, og at lukningen af PWAI har haft en betydelig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale, regionale eller nationale økonomi som følge af den allerede vanskelige situation i området, kombineret med den kumulative virkning af tre store lukninger i MRO-sektoren inden for en kort periode; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at selv om arbejdsløshedsprocenten i det sydlige Dublin (11,61 %) kun er lidt højere end det nationale gennemsnit (10,83 %) dækker disse tal over isolerede områder med betydelige lokale skævheder, og at lukningen af PWAI har haft en betydelig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale, regionale eller nationale økonomi som følge af den allerede vanskelige situation i området, kombineret med den kumulative virkning af tre store lukninger i MRO-sektoren inden for en kort periode;

| 6. | er enig i, at den allerede vanskelige situation i området, kombineret med den kumulative virkning af tre store lukninger i MRO-sektoren inden for en kort periode, og at det forhold, at der ikke længere findes nogen arbejdsgivere i denne sektor i Irland, kan bruges som en begrundelse for undtagelsen for tærsklen på 500 afskedigelser, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, i EGF-forordningen; gentager i denne forbindelse sin henstilling til Kommissionen om enten at præcisere undtagelseskriterierne i artikel 4, stk. 1, i EGF-forordningen eller nedsætte tærsklen på 500 afskedigede arbejdstagere; |
| --- | --- |

6.

er enig i, at den allerede vanskelige situation i området, kombineret med den kumulative virkning af tre store lukninger i MRO-sektoren inden for en kort periode, og at det forhold, at der ikke længere findes nogen arbejdsgivere i denne sektor i Irland, kan bruges som en begrundelse for undtagelsen for tærsklen på 500 afskedigelser, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, i EGF-forordningen; gentager i denne forbindelse sin henstilling til Kommissionen om enten at præcisere undtagelseskriterierne i artikel 4, stk. 1, i EGF-forordningen eller nedsætte tærsklen på 500 afskedigede arbejdstagere;

| 7. | glæder sig over, at de irske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hurtig hjælp besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 22. maj 2015 længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at de irske myndigheder for at sikre arbejdstagerne hurtig hjælp besluttede at sætte de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere i værk den 22. maj 2015 længe før den endelige afgørelse om bevilling af EGF-støtte til den foreslåede samordnede pakke;

| 8. | glæder sig endvidere over, at 108 unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), og som på tidspunktet for ansøgningens indgivelse var under 25 år, også vil have adgang til individualiserede tilbud, der medfinansieres af EGF; |
| --- | --- |

8.

glæder sig endvidere over, at 108 unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), og som på tidspunktet for ansøgningens indgivelse var under 25 år, også vil have adgang til individualiserede tilbud, der medfinansieres af EGF;

| 9. | bemærker, at Irland planlægger fem typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning, nemlig i) vejledning og karriereplanlægning og udvikling, ii) EGF-uddannelsesstøtte, iii) programmer for erhvervsuddannelse og yderligere almen uddannelse, iv) programmer for videregående uddannelser og v) tidsbegrænsede tilskud; henstiller til, at dette EGF-program følger et program svarende til EGF-programmet for SR Technics, der gav positive resultater, idet 53,45 % af modtagerne var tilbage i beskæftigelse i september 2012, dvs. mindre end 12 måneder efter programmets afslutning; bemærker, at udgifterne til disse foranstaltninger vil være støtteberettigede til økonomisk støtte fra EGF fra den 22. maj 2014 til den 19. juni 2017; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at Irland planlægger fem typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning, nemlig i) vejledning og karriereplanlægning og udvikling, ii) EGF-uddannelsesstøtte, iii) programmer for erhvervsuddannelse og yderligere almen uddannelse, iv) programmer for videregående uddannelser og v) tidsbegrænsede tilskud; henstiller til, at dette EGF-program følger et program svarende til EGF-programmet for SR Technics, der gav positive resultater, idet 53,45 % af modtagerne var tilbage i beskæftigelse i september 2012, dvs. mindre end 12 måneder efter programmets afslutning; bemærker, at udgifterne til disse foranstaltninger vil være støtteberettigede til økonomisk støtte fra EGF fra den 22. maj 2014 til den 19. juni 2017;

| 10. | ser med tilfredshed på de forskellige uddannelsesmuligheder, som skal tilbydes støttemodtagerne; bemærker, at virksomhedsstøtte og støtte til etablering af selvstændig virksomhed kun vil blive tilbudt et begrænset antal støttemodtagere; |
| --- | --- |

10.

ser med tilfredshed på de forskellige uddannelsesmuligheder, som skal tilbydes støttemodtagerne; bemærker, at virksomhedsstøtte og støtte til etablering af selvstændig virksomhed kun vil blive tilbudt et begrænset antal støttemodtagere;

| 11. | noterer sig, at myndighederne anslår, at 24,81 % af omkostningerne vil blive anvendt til tidsbegrænsede tilskud, hvilket fortsat er væsentlig lavere end de maksimalt tilladte 35 %; |
| --- | --- |

11.

noterer sig, at myndighederne anslår, at 24,81 % af omkostningerne vil blive anvendt til tidsbegrænsede tilskud, hvilket fortsat er væsentlig lavere end de maksimalt tilladte 35 %;

| 12. | bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet i samråd med arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet i samråd med arbejdsmarkedets parter;

| 13. | minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud, som støttes af EGF, i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder, og at den bør være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

13.

minder om, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud, som støttes af EGF, i overensstemmelse med artikel 7 i EGF-forordningen bør udformes på en måde, der tager højde for fremtidige arbejdsmarkedsperspektiver og efterspurgte færdigheder, og at den bør være forenelig med overgangen til en ressourceeffektiv og bæredygtig økonomi;

| 14. | minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersys til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima; |
| --- | --- |

14.

minder om vigtigheden af at forbedre alle arbejdstageres beskæftigelsesegnethed ved hjælp af tilpassede uddannelsestilbud og anerkendelse af færdigheder og kompetencer opnået gennem hele arbejdstagerens arbejdsliv; forventer, at uddannelsestilbuddene i den samordnede pakke ikke blot skræddersys til de afskedigede arbejdstageres behov, men også til det faktiske erhvervsklima;

| 15. | understreger, at de irske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede aktioner ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester; |
| --- | --- |

15.

understreger, at de irske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede aktioner ikke modtager støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger for at sikre fuld overholdelse af de eksisterende forordninger og sikre, at der ikke kan finde nogen overlapning sted mellem EU-finansierede tjenester;

| 16. | påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen; |
| --- | --- |

16.

påskønner den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført efter Parlamentets anmodning om hurtigere frigivelse af tilskuddene; noterer sig det tidspres, som den nye tidsplan indebærer, og den potentielle indvirkning på effektiviteten af sagsbehandlingen;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at handelspolitiske beslutninger behandles på baggrund af deres potentielle indvirkning på Unionens arbejdsmarked; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at handelspolitiske beslutninger behandles på baggrund af deres potentielle indvirkning på Unionens arbejdsmarked;

| 18. | beklager, at forslaget om mobilisering af EGF blot omfatter 108 afskedigede arbejdstagere, som skal kunne opnå støtte fra instrumentet, og påpeger, at en bredere fortolkning af artikel 4, stk. 1, i EGF-forordningen måske ikke er hensigtsmæssig; |
| --- | --- |

18.

beklager, at forslaget om mobilisering af EGF blot omfatter 108 afskedigede arbejdstagere, som skal kunne opnå støtte fra instrumentet, og påpeger, at en bredere fortolkning af artikel 4, stk. 1, i EGF-forordningen måske ikke er hensigtsmæssig;

| 19. | bemærker, at dette forslag tager sigte på at mobilisere EGF til det mindste antal afskedigede arbejdstagere, der er foreslået hidtil; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at dette forslag tager sigte på at mobilisere EGF til det mindste antal afskedigede arbejdstagere, der er foreslået hidtil;

| 20. | bemærker, at næsten 80 % af de afskedigede arbejdstagere er mellem 30 og 54 år og derfor udgør en særdeles beskæftigelsesegnet gruppe med lavere risiko for langtidsledighed; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at næsten 80 % af de afskedigede arbejdstagere er mellem 30 og 54 år og derfor udgør en særdeles beskæftigelsesegnet gruppe med lavere risiko for langtidsledighed;

| 21. | påpeger, at alle 108 afskedigelser er foretaget inden for den økonomiske sektor, som er klassificeret som »reparation og installation af maskiner og udstyr« og mere specifikt luftfartsjetmotorer, hvilket vil sige, at der er tale om kvalificerede arbejdstagere, som er i stand til at tilpasse sig arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at alle 108 afskedigelser er foretaget inden for den økonomiske sektor, som er klassificeret som »reparation og installation af maskiner og udstyr« og mere specifikt luftfartsjetmotorer, hvilket vil sige, at der er tale om kvalificerede arbejdstagere, som er i stand til at tilpasse sig arbejdsmarkedet;

| 22. | understreger, at afskedigelserne fandt sted i Rathcoole, som ligger i nærheden af Dublin, et økonomisk og industrielt center, hvor der registreres faldende arbejdsløshed, stigende erhvervsaktivitet og generel økonomisk vækst; |
| --- | --- |

22.

understreger, at afskedigelserne fandt sted i Rathcoole, som ligger i nærheden af Dublin, et økonomisk og industrielt center, hvor der registreres faldende arbejdsløshed, stigende erhvervsaktivitet og generel økonomisk vækst;

| 23. | henleder opmærksomheden på, at enhver henvisning til ansøgning EGF/2009/021 IE/SR Technics er for vidtgående, da den pågældende sag går tilbage til 2009; |
| --- | --- |

23.

henleder opmærksomheden på, at enhver henvisning til ansøgning EGF/2009/021 IE/SR Technics er for vidtgående, da den pågældende sag går tilbage til 2009;

| 24. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

24.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 25. | pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at undertegne afgørelsen sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

(5)  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik (COM(2013)0047) og EGF/2009/021 IE/SR Technics (COM(2010)0489).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

(ansøgning fra Irland — EGF/2015/006 IE/PWA International)

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) nr. 2015/2458).

---

Torsdag den 17. december 2015

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/246

---

P8_TA(2015)0466

Rammeaftale mellem EU og Vietnam om et alsidigt partnerskab og samarbejde (protokol for at tage hensyn til Kroatiens tiltrædelse) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions og dens medlemsstaters vegne af protokollen til rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (13079/2014 — C8-0282/2014 — 2014/0222(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/54)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (13079/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (13079/2014),

| — | der henviser til udkast til protokol til rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (13078/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol til rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (13078/2014),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og 209 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0282/2014), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og 209 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0282/2014),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0340/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0340/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Socialistiske Republik Vietnams regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Socialistiske Republik Vietnams regering og parlament.

---

| 24.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 399/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 399/247

---

P8_TA(2015)0467

Rammeaftale mellem EU og Vietnam om et alsidigt partnerskab og samarbejde (godkendelse) ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af rammeaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (05432/2015 — C8-0062/2015 — 2013/0440(NLE))

(Godkendelse)

(2017/C 399/55)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05432/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05432/2015),

| — | der henviser til udkast til rammeaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (18204/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til rammeaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Socialistiske Republik Vietnam på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (18204/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og 209 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0062/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 207 og 209 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0062/2015),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 (1) om udkast til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 17. december 2015 (1) om udkast til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1, første og tredje afsnit, og stk. 2, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0339/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0339/2015),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Socialistiske Republik Vietnams regering. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Socialistiske Republik Vietnams regering.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0468.

---