# Europos Sąjungos C 399/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 399 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. lapkričio 24d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 399

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. lapkričio 24d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. gruodžio 2 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 458, 2016 12 8 .PRIIMTI TEKSTAI2015 m. gruodžio 14–17 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 469, 2016 12 15 .
  2015 m. gruodžio 17 d. priimtas tekstas, susijęs su išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje tyrimo komitetu, buvo paskelbtas
  OL L 10, 2016 1 15 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. gruodžio 2 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 458, 2016 12 8 .PRIIMTI TEKSTAI2015 m. gruodžio 14–17 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 469, 2016 12 15 .
  2015 m. gruodžio 17 d. priimtas tekstas, susijęs su išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje tyrimo komitetu, buvo paskelbtas
  OL L 10, 2016 1 15 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 458, 2016 12 8

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 469, 2016 12 15

2015 m. gruodžio 17 d. priimtas tekstas, susijęs su išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje tyrimo komitetu, buvo paskelbtas

OL L 10, 2016 1 15

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis |
| 2017/C 399/01 | 2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo Nr. OI/5/2012/BEH-MHZ dėl FRONTEX specialiosios ataskaitos (2014/2215(INI)) | 2 |
| 2017/C 399/02 | 2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvaraus judumo mieste (2014/2242(INI)) | 10 |
| | 2015 m. gruodžio 15 d., antradienis |
| 2017/C 399/03 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo (2015/2113(INI)) | 21 |
| 2017/C 399/04 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio užtikrinti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinį rodiklį. Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas (2015/2108(INI)) | 48 |
| 2017/C 399/05 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos mikrofinansų priemonės Progress įgyvendinimo (2015/2042(INI)) | 54 |
| 2017/C 399/06 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Naujoji BŽP: techninių priemonių ir daugiamečių planų struktūra (2015/2092(INI)) | 61 |
| | 2015 m. gruodžio 16 d., trečiadienis |
| 2017/C 399/07 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 priimamas Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašas, projekto (D041932/01 – 2015/3010(RSP)) | 68 |
| 2017/C 399/08 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (2015/3006(RSP)) | 71 |
| 2017/C 399/09 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (2015/2010(INL)) | 74 |
| 2017/C 399/10 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kinijos santykių (2015/2003(INI)) | 92 |
| 2017/C 399/11 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiruošimo dėl pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės (2015/2051(INI)) | 106 |
| 2017/C 399/12 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarios Europos netauriųjų metalų pramonės plėtros (2014/2211(INI)) | 118 |
| 2017/C 399/13 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Vengrijoje (2015/2935(RSP)) | 127 |
| | 2015 m. gruodžio 17 d., ketvirtadienis |
| 2017/C 399/14 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ibrahimo Halawos, kuriam gresia mirties bausmė (2015/3016(RSP)) | 130 |
| 2017/C 399/15 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2015/3017(RSP)) | 134 |
| 2017/C 399/16 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Malaizijos (2015/3018(RSP)) | 137 |
| 2017/C 399/17 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI)) | 141 |
| 2017/C 399/18 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (2015/2936(RSP)) | 149 |
| 2017/C 399/19 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2015/2229(INI)) | 151 |
| 2017/C 399/20 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 20-ųjų Deitono taikos susitarimo metinių (2015/2979(RSP)) | 176 |
| 2017/C 399/21 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas (2015/2114(INI)) | 178 |
| 2017/C 399/22 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl patentų ir selekcininkų teisių (2015/2981(RSP)) | 188 |
| 2017/C 399/23 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2015/2973(RSP)) | 190 |
| 2017/C 399/24 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos Virungos nacionalinio parko apsaugos (2015/2728(RSP)) | 196 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis

2017/C 399/01

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo Nr. OI/5/2012/BEH-MHZ dėl FRONTEX specialiosios ataskaitos (2014/2215(INI))

2

2017/C 399/02

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvaraus judumo mieste (2014/2242(INI))

10

2015 m. gruodžio 15 d., antradienis

2017/C 399/03

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo (2015/2113(INI))

21

2017/C 399/04

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio užtikrinti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinį rodiklį. Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas (2015/2108(INI))

48

2017/C 399/05

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos mikrofinansų priemonės Progress įgyvendinimo (2015/2042(INI))

54

2017/C 399/06

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Naujoji BŽP: techninių priemonių ir daugiamečių planų struktūra (2015/2092(INI))

61

2015 m. gruodžio 16 d., trečiadienis

2017/C 399/07

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 priimamas Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašas, projekto (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

68

2017/C 399/08

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (2015/3006(RSP))

71

2017/C 399/09

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (2015/2010(INL))

74

2017/C 399/10

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kinijos santykių (2015/2003(INI))

92

2017/C 399/11

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiruošimo dėl pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės (2015/2051(INI))

106

2017/C 399/12

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarios Europos netauriųjų metalų pramonės plėtros (2014/2211(INI))

118

2017/C 399/13

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Vengrijoje (2015/2935(RSP))

127

2015 m. gruodžio 17 d., ketvirtadienis

2017/C 399/14

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ibrahimo Halawos, kuriam gresia mirties bausmė (2015/3016(RSP))

130

2017/C 399/15

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2015/3017(RSP))

134

2017/C 399/16

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Malaizijos (2015/3018(RSP))

137

2017/C 399/17

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

141

2017/C 399/18

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (2015/2936(RSP))

149

2017/C 399/19

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2015/2229(INI))

151

2017/C 399/20

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 20-ųjų Deitono taikos susitarimo metinių (2015/2979(RSP))

176

2017/C 399/21

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas (2015/2114(INI))

178

2017/C 399/22

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl patentų ir selekcininkų teisių (2015/2981(RSP))

188

2017/C 399/23

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2015/2973(RSP))

190

2017/C 399/24

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos Virungos nacionalinio parko apsaugos (2015/2728(RSP))

196

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis |
| 2017/C 399/25 | 2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (TAXE 2) sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2015/3005(RSO)) | 201 |
| | 2015 m. gruodžio 15 d., antradienis |
| 2017/C 399/26 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą (2015/2238(IMM)) | 204 |
| 2017/C 399/27 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Stelioso Kouloglou (Stelios Kouloglou) imunitetą (2015/2239(IMM)) | 206 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis

2017/C 399/25

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (TAXE 2) sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2015/3005(RSO))

201

2015 m. gruodžio 15 d., antradienis

2017/C 399/26

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą (2015/2238(IMM))

204

2017/C 399/27

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Stelioso Kouloglou (Stelios Kouloglou) imunitetą (2015/2239(IMM))

206

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis |
| 2017/C 399/28 | 2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE)) | 208 |
| | 2015 m. gruodžio 15 d., antradienis |
| 2017/C 399/29 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jos dalyvavimo Europos prieglobsčio paramos biuro veikloje sąlygų sudarymo projekto (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE)) | 209 |
| 2017/C 399/30 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Dominikos Sandraugos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE)) | 210 |
| 2017/C 399/31 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Vanuatu Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE)) | 211 |
| 2017/C 399/32 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE)) | 212 |
| 2017/C 399/33 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Samoa Nepriklausomosios Valstybės susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE)) | 213 |
| 2017/C 399/34 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Grenados susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE)) | 214 |
| 2017/C 399/35 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rytų Timoro Demokratinės Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE)) | 215 |
| 2017/C 399/36 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Lusijos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE)) | 216 |
| 2017/C 399/37 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Vinsento ir Grenadinų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE)) | 217 |
| 2017/C 399/38 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE)) | 218 |
| 2017/C 399/39 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama, kad Eurojustas sudarytų Vidaus rinkos derinimo tarnybos ir Eurojusto susitarimo memorandumą, projekto (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS)) | 219 |
| 2017/C 399/40 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE)) | 220 |
| 2017/C 399/41 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (Suomijos paraiška EGF/2015/005 FI/Computer Programming) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD)) | 223 |
| 2017/C 399/42 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2868/95, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo, ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2869/95 dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) mokamų mokesčių (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD)) | 227 |
| 2017/C 399/43 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD)) | 228 |
| 2017/C 399/44 | P8_TA(2015)0441Kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose ***I2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose | 229 |
| 2017/C 399/45 | P8_TA(2015)0442Išskirtinės prekybos priemonės taikymo Bosnijai ir Hercegovinai sustabdymas ***I2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, ir sustabdomas jo taikymas Bosnijai ir Hercegovinai (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, ir sustabdomas jo taikymas Bosnijai ir Hercegovinai | 230 |
| 2017/C 399/46 | 2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Jungtinių Arabų Emyratų ir Europolo susitarimą dėl strateginio bendradarbiavimo kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu srityje, projekto (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS)) | 232 |
| | 2015 m. gruodžio 16 d., trečiadienis |
| 2017/C 399/47 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA)) | 233 |
| 2017/C 399/48 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotajam reglamentui (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA)) | 235 |
| 2017/C 399/49 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos bankininkystės institucijos (EBI) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE)) | 237 |
| 2017/C 399/50 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE)) | 238 |
| 2017/C 399/51 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE)) | 239 |
| 2017/C 399/52 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Bosnijos ir Hercegovinos ir Europolo operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo susitarimą, projekto (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS)) | 240 |
| 2017/C 399/53 | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (Airijos paraiška – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD)) | 241 |
| | 2015 m. gruodžio 17 d., ketvirtadienis |
| 2017/C 399/54 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE)) | 246 |
| 2017/C 399/55 | 2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE)) | 247 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis

2017/C 399/28

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

208

2015 m. gruodžio 15 d., antradienis

2017/C 399/29

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jos dalyvavimo Europos prieglobsčio paramos biuro veikloje sąlygų sudarymo projekto (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

209

2017/C 399/30

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Dominikos Sandraugos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

210

2017/C 399/31

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Vanuatu Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

211

2017/C 399/32

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

212

2017/C 399/33

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Samoa Nepriklausomosios Valstybės susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

213

2017/C 399/34

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Grenados susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

214

2017/C 399/35

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rytų Timoro Demokratinės Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

215

2017/C 399/36

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Lusijos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

216

2017/C 399/37

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Vinsento ir Grenadinų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

217

2017/C 399/38

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

218

2017/C 399/39

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama, kad Eurojustas sudarytų Vidaus rinkos derinimo tarnybos ir Eurojusto susitarimo memorandumą, projekto (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

219

2017/C 399/40

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

220

2017/C 399/41

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (Suomijos paraiška EGF/2015/005 FI/Computer Programming) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

223

2017/C 399/42

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2868/95, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo, ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2869/95 dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) mokamų mokesčių (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

227

2017/C 399/43

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

228

2017/C 399/44

P8_TA(2015)0441Kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose ***I2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose

229

2017/C 399/45

P8_TA(2015)0442Išskirtinės prekybos priemonės taikymo Bosnijai ir Hercegovinai sustabdymas ***I2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, ir sustabdomas jo taikymas Bosnijai ir Hercegovinai (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, ir sustabdomas jo taikymas Bosnijai ir Hercegovinai

230

2017/C 399/46

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Jungtinių Arabų Emyratų ir Europolo susitarimą dėl strateginio bendradarbiavimo kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu srityje, projekto (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

232

2015 m. gruodžio 16 d., trečiadienis

2017/C 399/47

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

233

2017/C 399/48

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotajam reglamentui (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

235

2017/C 399/49

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos bankininkystės institucijos (EBI) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

237

2017/C 399/50

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

238

2017/C 399/51

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

239

2017/C 399/52

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Bosnijos ir Hercegovinos ir Europolo operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo susitarimą, projekto (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

240

2017/C 399/53

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (Airijos paraiška – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

241

2015 m. gruodžio 17 d., ketvirtadienis

2017/C 399/54

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

246

2017/C 399/55

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

247

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

24.11.2017

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2015–2016 m. SESIJA

2015 m. gruodžio 2 d. posėdis

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 458, 2016 12 8
  .

PRIIMTI TEKSTAI

2015 m. gruodžio 14–17 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 469, 2016 12 15
  .

2015 m. gruodžio 17 d. priimtas tekstas, susijęs su išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje tyrimo komitetu, buvo paskelbtas

  OL L 10, 2016 1 15
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/2

---

P8_TA(2015)0422

Europos ombudsmeno specialusis pranešimas dėl savo iniciatyva atlikto tyrimo, susijusio su agentūra FRONTEX

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo Nr. OI/5/2012/BEH-MHZ dėl FRONTEX specialiosios ataskaitos (2014/2215(INI))

(2017/C 399/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 7 d. Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo Nr. OI/5/2012/BEH-MHZ dėl FRONTEX specialiąją ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 7 d. Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo Nr. OI/5/2012/BEH-MHZ dėl FRONTEX specialiąją ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 1 dalį, 72 straipsnį, 228 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 263 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 1 dalį, 72 straipsnį, 228 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 263 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 41 straipsnį („Teisė į gerą administravimą“) ir 47 straipsnį („Teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 41 straipsnį („Teisė į gerą administravimą“) ir 47 straipsnį („Teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą“),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 1994 m. kovo 9 d. sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų, ypač į jo 3 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 1994 m. kovo 9 d. sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų, ypač į jo 3 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 1932(2013) „FRONTEX. Atsakomybė už žmogaus teises“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 1932(2013) „FRONTEX. Atsakomybė už žmogaus teises“,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantį Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantį Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1168/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1168/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES veiksmų grąžinimo srityje planas“ (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES veiksmų grąžinimo srityje planas“ (COM(2015)0453),

| — | atsižvelgdamas į FRONTEX koordinuojamų bendrų grąžinimo operacijų elgesio kodeksą, kurį parengė šį agentūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRONTEX koordinuojamų bendrų grąžinimo operacijų elgesio kodeksą, kurį parengė šį agentūra,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, ypač į jų 2 punkto n papunktį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, ypač į jų 2 punkto n papunktį,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso (Ženevos konvencija) ir 1967 m. Niujorko protokolą dėl pabėgėlių statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso (Ženevos konvencija) ir 1967 m. Niujorko protokolą dėl pabėgėlių statuso,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 220 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 220 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Peticijų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Peticijų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Peticijų komiteto pranešimą (A8-0343/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Peticijų komiteto pranešimą (A8-0343/2015),

| A. | kadangi pagal 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1168/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (toliau – FRONTEX reglamentas), reikalaujama, kad agentūra užtikrintų visišką pagarbą pagrindinėms migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų teisėms; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1168/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (toliau – FRONTEX reglamentas), reikalaujama, kad agentūra užtikrintų visišką pagarbą pagrindinėms migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų teisėms;

| B. | kadangi FRONTEX, kaip bet kuri kita ES institucija, įstaiga arba agentūra arba bet kuris kitas organas, vykdydami savo veiklą, turi laikytis Pagrindinių teisių chartijos ir kadangi ši pareiga įtvirtinta SESV 263 straipsnyje, kuriame numatyta, kad „Sąjungos įstaigas ar organus steigiantys aktai gali nustatyti konkrečias sąlygas ir tvarką, reguliuojančias fizinių ar juridinių asmenų ieškinių dėl šių įstaigų ar organų aktų, galinčių jiems turėti teisinių padarinių, pateikimą“; |
| --- | --- |

B.

kadangi FRONTEX, kaip bet kuri kita ES institucija, įstaiga arba agentūra arba bet kuris kitas organas, vykdydami savo veiklą, turi laikytis Pagrindinių teisių chartijos ir kadangi ši pareiga įtvirtinta SESV 263 straipsnyje, kuriame numatyta, kad „Sąjungos įstaigas ar organus steigiantys aktai gali nustatyti konkrečias sąlygas ir tvarką, reguliuojančias fizinių ar juridinių asmenų ieškinių dėl šių įstaigų ar organų aktų, galinčių jiems turėti teisinių padarinių, pateikimą“;

| C. | kadangi netgi ir šiuo metu FRONTEX koordinavimo veikla praktiškai negali būti atskirta nuo valstybių narių veiklos, vykdomos koordinuojant šiai agentūrai, taigi FRONTEX (ir tuo pačiu ES) taip pat gali daryti tiesioginį arba netiesioginį poveikį asmenų teisėms ir dėl to galiausiai gali atsirasti nesutartinė atsakomybė (žr. Teisingumo Teismo sprendimą byloje T-341/07, Sison III); kadangi tokios atsakomybės neįmanoma išvengti vien todėl, kad esama administracinių susitarimų su FRONTEX koordinuojamose operacijose dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, kai tokie susitarimai daro poveikį pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi netgi ir šiuo metu FRONTEX koordinavimo veikla praktiškai negali būti atskirta nuo valstybių narių veiklos, vykdomos koordinuojant šiai agentūrai, taigi FRONTEX (ir tuo pačiu ES) taip pat gali daryti tiesioginį arba netiesioginį poveikį asmenų teisėms ir dėl to galiausiai gali atsirasti nesutartinė atsakomybė (žr. Teisingumo Teismo sprendimą byloje T-341/07, Sison III); kadangi tokios atsakomybės neįmanoma išvengti vien todėl, kad esama administracinių susitarimų su FRONTEX koordinuojamose operacijose dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, kai tokie susitarimai daro poveikį pagrindinėms teisėms;

| D. | kadangi Sąjunga ketina prisijungti prie Europos Tarybos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjunga ketina prisijungti prie Europos Tarybos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos;

| E. | kadangi FRONTEX reglamento 26a straipsnyje įtvirtinta nuostata dėl pagrindinių teisių strategijos ir reikalaujama, kad agentūra parengtų, toliau plėtotų ir įgyvendintų šią strategiją, įsteigtų konsultacinį forumą ir paskirtų pagrindinių teisų pareigūną; |
| --- | --- |

E.

kadangi FRONTEX reglamento 26a straipsnyje įtvirtinta nuostata dėl pagrindinių teisių strategijos ir reikalaujama, kad agentūra parengtų, toliau plėtotų ir įgyvendintų šią strategiją, įsteigtų konsultacinį forumą ir paskirtų pagrindinių teisų pareigūną;

| F. | kadangi Elgesio kodekso, taikomo visiems subjektams, dalyvaujantiems FRONTEX veikloje, 5 straipsnio a punkte pabrėžiama, kad FRONTEX veikloje dalyvaujantys subjektai, inter alia, turi skatinti teikti informaciją apie teises ir procedūras asmenims, prašantiems tarptautinės apsaugos; |
| --- | --- |

F.

kadangi Elgesio kodekso, taikomo visiems subjektams, dalyvaujantiems FRONTEX veikloje, 5 straipsnio a punkte pabrėžiama, kad FRONTEX veikloje dalyvaujantys subjektai, inter alia, turi skatinti teikti informaciją apie teises ir procedūras asmenims, prašantiems tarptautinės apsaugos;

| G. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 863/2007 9 straipsnyje numatyta, kad būrių nariai, kuriems pavesta vykdyti stebėjimo ir priežiūros veiklą prie išorės sienų, laikosi Bendrijos teisės ir priimančiosios valstybės narės nacionalinės teisės; |
| --- | --- |

G.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 863/2007 9 straipsnyje numatyta, kad būrių nariai, kuriems pavesta vykdyti stebėjimo ir priežiūros veiklą prie išorės sienų, laikosi Bendrijos teisės ir priimančiosios valstybės narės nacionalinės teisės;

| H. | kadangi 2012 m. Europos ombudsmenas savo iniciatyva pradėjo tyrimą dėl to, kaip FRONTEX vykdo jam tenkančius įpareigojimus, susijusius su pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2012 m. Europos ombudsmenas savo iniciatyva pradėjo tyrimą dėl to, kaip FRONTEX vykdo jam tenkančius įpareigojimus, susijusius su pagrindinėmis teisėmis;

| I. | kadangi į Europos ombudsmeno rekomendacijų projektą įtrauktas individualių skundų nagrinėjimo mechanizmo įgyvendinimas; |
| --- | --- |

I.

kadangi į Europos ombudsmeno rekomendacijų projektą įtrauktas individualių skundų nagrinėjimo mechanizmo įgyvendinimas;

| J. | kadangi Europos ombudsmenas taip pat paskelbė specialiąją ataskaitą, kurioje vėl minimas individualių skundų mechanizmo nagrinėjimo įgyvendinimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos ombudsmenas taip pat paskelbė specialiąją ataskaitą, kurioje vėl minimas individualių skundų mechanizmo nagrinėjimo įgyvendinimas;

| K. | kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 220 straipsnio 2 dalį Europos ombudsmenas turi informuoti Parlamentą apie netinkamo administravimo atvejus ir kadangi atsakingas komitetas gali parengti pranešimą apie tokius atvejus; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 220 straipsnio 2 dalį Europos ombudsmenas turi informuoti Parlamentą apie netinkamo administravimo atvejus ir kadangi atsakingas komitetas gali parengti pranešimą apie tokius atvejus;

| L. | kadangi FRONTEX pavesta užtikrinti bendrų taisyklių dėl išorės sienų kontrolės bei stebėsenos standartų ir procedūrų veiksmingą įgyvendinimą, užtikrinant pagarbą pagrindinėms teisėms, ir šio tikslo siekiama glaudžiau koordinuojant valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą; kadangi akivaizdu, kad dėl šios veiklos daromas poveikis žmogaus teisėms, tačiau šio poveikio klausimo FRONTEX ir ES tinkamai neišsprendė; |
| --- | --- |

L.

kadangi FRONTEX pavesta užtikrinti bendrų taisyklių dėl išorės sienų kontrolės bei stebėsenos standartų ir procedūrų veiksmingą įgyvendinimą, užtikrinant pagarbą pagrindinėms teisėms, ir šio tikslo siekiama glaudžiau koordinuojant valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą; kadangi akivaizdu, kad dėl šios veiklos daromas poveikis žmogaus teisėms, tačiau šio poveikio klausimo FRONTEX ir ES tinkamai neišsprendė;

| M. | kadangi FRONTEX, vykdydama savo užduotis, taip pat palaiko operatyvinio bendradarbiavimo santykius su ES nepriklausančiomis šalimis tokiose svarbiose srityse kaip informacijos mainai, rizikos analizė, mokymai, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, bendros operacijos (įskaitant bendras grąžinimo operacijas) ir bandomieji projektai; |
| --- | --- |

M.

kadangi FRONTEX, vykdydama savo užduotis, taip pat palaiko operatyvinio bendradarbiavimo santykius su ES nepriklausančiomis šalimis tokiose svarbiose srityse kaip informacijos mainai, rizikos analizė, mokymai, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, bendros operacijos (įskaitant bendras grąžinimo operacijas) ir bandomieji projektai;

| N. | kadangi pagal FRONTEX reglamento 14 straipsnio 1 dalį agentūra ir valstybės narės laikosi normų ir standartų, kurie yra bent lygiaverčiai nustatytiems Sąjungos teisės aktuose, taip pat tais atvejais, kai bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis vykdomas tų valstybių teritorijoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal FRONTEX reglamento 14 straipsnio 1 dalį agentūra ir valstybės narės laikosi normų ir standartų, kurie yra bent lygiaverčiai nustatytiems Sąjungos teisės aktuose, taip pat tais atvejais, kai bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis vykdomas tų valstybių teritorijoje;

| O. | kadangi FRONTEX operatyvinis bendradarbiavimas su šalių partnerių kompetentingomis institucijomis vykdomas vadovaujantis darbo susitarimais, kurie nėra teisiškai įpareigojantys, nepatenka į tarptautinės teisės taikymo sritį ir kurių praktinis įgyvendinimas neturi būti vertinamas kaip FRONTEX ir ES tarptautinių įsipareigojimų vykdymas; kadangi dėl tokios situacijos atsiranda teisinis netikrumas, kuris gali būti vertinamas kaip prieštaraujantis FRONTEX įpareigojimams žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

O.

kadangi FRONTEX operatyvinis bendradarbiavimas su šalių partnerių kompetentingomis institucijomis vykdomas vadovaujantis darbo susitarimais, kurie nėra teisiškai įpareigojantys, nepatenka į tarptautinės teisės taikymo sritį ir kurių praktinis įgyvendinimas neturi būti vertinamas kaip FRONTEX ir ES tarptautinių įsipareigojimų vykdymas; kadangi dėl tokios situacijos atsiranda teisinis netikrumas, kuris gali būti vertinamas kaip prieštaraujantis FRONTEX įpareigojimams žmogaus teisių srityje;

| P. | kadangi FRONTEX ir valstybės narės turi pasidalytas, tačiau skirtingas pareigas, kiek tai susiję su vykdant FRONTEX operacijas ir bandomuosius projektus dislokuotų pareigūnų veiksmais; |
| --- | --- |

P.

kadangi FRONTEX ir valstybės narės turi pasidalytas, tačiau skirtingas pareigas, kiek tai susiję su vykdant FRONTEX operacijas ir bandomuosius projektus dislokuotų pareigūnų veiksmais;

| Q. | kadangi atsižvelgiant į FRONTEX įgaliojimų plėtimą nuo tada, kai buvo įsteigta ši agentūra, jai, kaip pagrindinei suinteresuotajai veikėjai vykdant sienų valdymo procesą, turėtų tekti atsakomybė, įskaitant tais atvejais, kai esama įtarimų dėl žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi atsižvelgiant į FRONTEX įgaliojimų plėtimą nuo tada, kai buvo įsteigta ši agentūra, jai, kaip pagrindinei suinteresuotajai veikėjai vykdant sienų valdymo procesą, turėtų tekti atsakomybė, įskaitant tais atvejais, kai esama įtarimų dėl žmogaus teisių pažeidimų;

| R. | kadangi dauguma asmenų, dalyvaujančių FRONTEX operacijose, yra kitų valstybių narių nei priimančioji valstybė narė, kurioje vykdoma FRONTEX operacija, atsiųsti pakviestieji pareigūnai, remiantys tą operaciją; |
| --- | --- |

R.

kadangi dauguma asmenų, dalyvaujančių FRONTEX operacijose, yra kitų valstybių narių nei priimančioji valstybė narė, kurioje vykdoma FRONTEX operacija, atsiųsti pakviestieji pareigūnai, remiantys tą operaciją;

| S. | kadangi pagal FRONTEX reglamento 2a straipsnį Elgesio kodeksas taikytinas visiems asmenims, dalyvaujantiems agentūros veikloje; |
| --- | --- |

S.

kadangi pagal FRONTEX reglamento 2a straipsnį Elgesio kodeksas taikytinas visiems asmenims, dalyvaujantiems agentūros veikloje;

| T. | kadangi pagal FRONTEX reglamento 10 straipsnio 3 dalį pakviestieji pareigūnai, dalyvaujantys FRONTEX misijose, užduotis vykdyti ir įgaliojimus įgyvendinti gali tik vadovaujant ir paprastai dalyvaujant priimančiosios valstybės narės sienos apsaugos tarnybų pareigūnams; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal FRONTEX reglamento 10 straipsnio 3 dalį pakviestieji pareigūnai, dalyvaujantys FRONTEX misijose, užduotis vykdyti ir įgaliojimus įgyvendinti gali tik vadovaujant ir paprastai dalyvaujant priimančiosios valstybės narės sienos apsaugos tarnybų pareigūnams;

| U. | kadangi vykdant operacijas naudojamos skirtingos uniformos ir FRONTEX emblema, todėl privatiems asmenims sudėtinga nustatyti, kam atsakingas tam tikras pareigūnas ir kam galiausiai reikia teikti skundus – FRONTEX ar tiesiogiai atitinkamai valstybei narei; |
| --- | --- |

U.

kadangi vykdant operacijas naudojamos skirtingos uniformos ir FRONTEX emblema, todėl privatiems asmenims sudėtinga nustatyti, kam atsakingas tam tikras pareigūnas ir kam galiausiai reikia teikti skundus – FRONTEX ar tiesiogiai atitinkamai valstybei narei;

| V. | kadangi pagal FRONTEX reglamento 3 straipsnio 1a dalį agentūra neturi vykdomųjų galių valstybėse narėse ir įgaliojimų skirti sankcijas valstybėms narėms arba jų pareigūnams; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal FRONTEX reglamento 3 straipsnio 1a dalį agentūra neturi vykdomųjų galių valstybėse narėse ir įgaliojimų skirti sankcijas valstybėms narėms arba jų pareigūnams;

| W. | kadangi FRONTEX bendrų operacijų veiklos planai yra teisiškai privalomi ir pagal FRONTEX reglamento 3a straipsnio 1 dalį dėl jų turi sutarti FRONTEX vykdomasis direktorius ir priimančioji valstybė narė, konsultuodamiesi su dalyvaujančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

W.

kadangi FRONTEX bendrų operacijų veiklos planai yra teisiškai privalomi ir pagal FRONTEX reglamento 3a straipsnio 1 dalį dėl jų turi sutarti FRONTEX vykdomasis direktorius ir priimančioji valstybė narė, konsultuodamiesi su dalyvaujančioms valstybėms narėms;

| X. | kadangi FRONTEX jau nustatė pranešimų apie nenumatytus įvykius sistemą, kurioje dalyvauja FRONTEX operatyvinių veiksmų skyrius, FRONTEX teisės skyrius ir FRONTEX pagrindinių teisių pareigūnas, o galutinį sprendimą priima FRONTEX vykdomasis direktorius; kadangi ši sistema taikoma vidiniams skundams, gautiems iš FRONTEX darbuotojų ir pakviestųjų pareigūnų, taigi netaikoma tiesioginiams privačių asmenų, teigiančių, kad jų pagrindinės teisės pažeistos, skundams; |
| --- | --- |

X.

kadangi FRONTEX jau nustatė pranešimų apie nenumatytus įvykius sistemą, kurioje dalyvauja FRONTEX operatyvinių veiksmų skyrius, FRONTEX teisės skyrius ir FRONTEX pagrindinių teisių pareigūnas, o galutinį sprendimą priima FRONTEX vykdomasis direktorius; kadangi ši sistema taikoma vidiniams skundams, gautiems iš FRONTEX darbuotojų ir pakviestųjų pareigūnų, taigi netaikoma tiesioginiams privačių asmenų, teigiančių, kad jų pagrindinės teisės pažeistos, skundams;

| Y. | kadangi Europos lygmeniu jau yra individualių skundų nagrinėjimo mechanizmų, taikomų Europos investicijų banko ir Europos pagrindinių teisių agentūros sistemose bei Europos ombudsmenų tinkle; kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad FRONTEX yra operatyvinė agentūra, kurios pobūdis skiriasi nuo minėtųjų organizacijų pobūdžio; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Europos lygmeniu jau yra individualių skundų nagrinėjimo mechanizmų, taikomų Europos investicijų banko ir Europos pagrindinių teisių agentūros sistemose bei Europos ombudsmenų tinkle; kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad FRONTEX yra operatyvinė agentūra, kurios pobūdis skiriasi nuo minėtųjų organizacijų pobūdžio;

| Z. | kadangi Komisija įsipareigojo artimoje ateityje persvarstyti FRONTEX veiklą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Komisija įsipareigojo artimoje ateityje persvarstyti FRONTEX veiklą;

Priežastys, dėl kurių FRONTEX turėtų parengti individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą

| 1. | palankiai vertina Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo dėl FRONTEX specialiąją ataskaitą; remia FRONTEX pastangas atsižvelgti į 12-ka iš 13-kos Ombudsmeno rekomendacijų; pripažįsta dabartines FRONTEX pastangas stiprinti pagarbą pagrindinėms teisėms imantis tokių priemonių kaip pranešimų apie nenumatytus įvykius sistemos sukūrimas, elgesio kodeksų rengimas, konsultacinio forumo pagrindinių teisių klausimu sukūrimas ir Pagrindinių teisių tarnybos įsteigimas, tačiau jomis neapsiribojant; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo dėl FRONTEX specialiąją ataskaitą; remia FRONTEX pastangas atsižvelgti į 12-ka iš 13-kos Ombudsmeno rekomendacijų; pripažįsta dabartines FRONTEX pastangas stiprinti pagarbą pagrindinėms teisėms imantis tokių priemonių kaip pranešimų apie nenumatytus įvykius sistemos sukūrimas, elgesio kodeksų rengimas, konsultacinio forumo pagrindinių teisių klausimu sukūrimas ir Pagrindinių teisių tarnybos įsteigimas, tačiau jomis neapsiribojant;

| 2. | remia Europos ombudsmeno rekomendaciją, kad FRONTEX turėtų nagrinėti privačių asmenų skundus dėl pagrindinių teisių pažeidimų, padarytų vykdant šios agentūros operacijas, ir turėtų tuo tikslu teikti pakankamą administracinę paramą; ragina FRONTEX sukurti tinkamą skundų nagrinėjimo mechanizmą, taikomą taip pat ir šios agentūros darbo susitarimų, sudarytų su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis, sistemoje; |
| --- | --- |

2.

remia Europos ombudsmeno rekomendaciją, kad FRONTEX turėtų nagrinėti privačių asmenų skundus dėl pagrindinių teisių pažeidimų, padarytų vykdant šios agentūros operacijas, ir turėtų tuo tikslu teikti pakankamą administracinę paramą; ragina FRONTEX sukurti tinkamą skundų nagrinėjimo mechanizmą, taikomą taip pat ir šios agentūros darbo susitarimų, sudarytų su trečiųjų valstybių kompetentingomis institucijomis, sistemoje;

| 3. | reiškia didelį susirūpinimą dėl teisinio vakuumo, susijusio su trečiųjų valstybių dislokuotais pareigūnais vykdant grąžinimo operacijas, kaip nurodyta Europos ombudsmeno ataskaitoje, taip pat dėl atskaitomybės stokos, su kuria būtų susidurta tuo atveju, jei trečiųjų valstybių dislokuoti pareigūnai pažeistų žmogaus teises; |
| --- | --- |

3.

reiškia didelį susirūpinimą dėl teisinio vakuumo, susijusio su trečiųjų valstybių dislokuotais pareigūnais vykdant grąžinimo operacijas, kaip nurodyta Europos ombudsmeno ataskaitoje, taip pat dėl atskaitomybės stokos, su kuria būtų susidurta tuo atveju, jei trečiųjų valstybių dislokuoti pareigūnai pažeistų žmogaus teises;

| 4. | mano, kad atsižvelgiant į nuolat augančius humanitarinius ir teisinius iššūkius prie ES išorės sienų ir FRONTEX operacijų stiprinimą, būtinas mechanizmas, pagal kurį būtų galima nagrinėti individualius skundus dėl pagrindinių teisių, kaip įtariama, pažeistų vykdant FRONTEX operacijas arba bendradarbiaujant su trečiosiomis valstybėmis, taigi ši agentūra taptų pirmosios instancijos skundų nagrinėjimo institucija; |
| --- | --- |

4.

mano, kad atsižvelgiant į nuolat augančius humanitarinius ir teisinius iššūkius prie ES išorės sienų ir FRONTEX operacijų stiprinimą, būtinas mechanizmas, pagal kurį būtų galima nagrinėti individualius skundus dėl pagrindinių teisių, kaip įtariama, pažeistų vykdant FRONTEX operacijas arba bendradarbiaujant su trečiosiomis valstybėmis, taigi ši agentūra taptų pirmosios instancijos skundų nagrinėjimo institucija;

| 5. | mano, kad nustačius individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą asmenys turėtų galimybę įgyvendinti savo teisę į veiksmingą teisinę gynybą, jei būtų pažeistos jų pagrindinės teisės; pripažįsta, kad nustačius tokį skundų nagrinėjimo mechanizmą būtų užtikrinamas didesnis skaidrumas ir didesnė pagarba žmogaus teisėms, taip pat ir FRONTEX darbo susitarimų taikymo srityje, nes FRONTEX ir ES institucijos būtų geriau informuotos apie galimus pagrindinių teisių pažeidimus, kurie kitaip galbūt liktų nepastebėti, apie juos nebūtų pranešta ir problemos nebūtų išspręstos; pabrėžia, kad šis skaidrumo trūkumas visų pirma aktualus kalbant apie FRONTEX darbo susitarimus, kurių atžvilgiu Parlamentas negali vykdyti demokratinės priežiūros, kadangi prieš sudarant tokius susitarimus nėra privaloma su juo konsultuotis ir Parlamentas net neinformuojamas apie tai, kaip jie įgyvendinami praktikoje; |
| --- | --- |

5.

mano, kad nustačius individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą asmenys turėtų galimybę įgyvendinti savo teisę į veiksmingą teisinę gynybą, jei būtų pažeistos jų pagrindinės teisės; pripažįsta, kad nustačius tokį skundų nagrinėjimo mechanizmą būtų užtikrinamas didesnis skaidrumas ir didesnė pagarba žmogaus teisėms, taip pat ir FRONTEX darbo susitarimų taikymo srityje, nes FRONTEX ir ES institucijos būtų geriau informuotos apie galimus pagrindinių teisių pažeidimus, kurie kitaip galbūt liktų nepastebėti, apie juos nebūtų pranešta ir problemos nebūtų išspręstos; pabrėžia, kad šis skaidrumo trūkumas visų pirma aktualus kalbant apie FRONTEX darbo susitarimus, kurių atžvilgiu Parlamentas negali vykdyti demokratinės priežiūros, kadangi prieš sudarant tokius susitarimus nėra privaloma su juo konsultuotis ir Parlamentas net neinformuojamas apie tai, kaip jie įgyvendinami praktikoje;

| 6. | pažymi, jog atrodytų, kad pagal FRONTEX reglamentą nėra teisinių kliūčių sukurti individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą ir kad toks mechanizmas netgi patektų į FRONTEX reglamento 26a straipsnio 3 dalies taikymo sritį, nes pagal šią dalį numatyta, kad pagrindinių teisių pareigūnas prisideda prie pagrindinių teisių stebėsenos sistemos veiklos; pažymi, kad toks mechanizmas atitiktų ES teisę ir gero administravimo principą ir padėtų veiksmingiau įgyvendinti agentūros pagrindinių teisių strategiją; mano, kad FRONTEX gebėjimas duoti atkirtį pagrindinių teisių pažeidimams turėtų būti sutvirtintas atsižvelgiant į beaugantį agentūros vaidmenį pagal ES teisę, visų pirma jos dalyvavimą migracijos valdymo rėmimo grupėse, dirbančiose migrantų antplūdžio vietose, ir jos operatyvinį bendradarbiavimą su šalių partnerių kompetentingomis institucijomis vadovaujantis darbo susitarimais; |
| --- | --- |

6.

pažymi, jog atrodytų, kad pagal FRONTEX reglamentą nėra teisinių kliūčių sukurti individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą ir kad toks mechanizmas netgi patektų į FRONTEX reglamento 26a straipsnio 3 dalies taikymo sritį, nes pagal šią dalį numatyta, kad pagrindinių teisių pareigūnas prisideda prie pagrindinių teisių stebėsenos sistemos veiklos; pažymi, kad toks mechanizmas atitiktų ES teisę ir gero administravimo principą ir padėtų veiksmingiau įgyvendinti agentūros pagrindinių teisių strategiją; mano, kad FRONTEX gebėjimas duoti atkirtį pagrindinių teisių pažeidimams turėtų būti sutvirtintas atsižvelgiant į beaugantį agentūros vaidmenį pagal ES teisę, visų pirma jos dalyvavimą migracijos valdymo rėmimo grupėse, dirbančiose migrantų antplūdžio vietose, ir jos operatyvinį bendradarbiavimą su šalių partnerių kompetentingomis institucijomis vadovaujantis darbo susitarimais;

| 7. | mano, kad dėl FRONTEX vaidmens koordinuojant veiksmus neturėtų būti apribota šios agentūros atsakomybė pagal tarptautinę ir ES teisę, visų pirma kiek tai susiję su siekiu užtikrinti, kad migrantų ir prieglobsčio prašytojų pagrindinių teisių būtų paisoma ir kad jos būtų apsaugotos; primena, kad visos Sąjungos agentūros ir valstybės narės, įgyvendindamos ES teisę, privalo laikytis Pagrindinių teisių chartijos nuostatų; |
| --- | --- |

7.

mano, kad dėl FRONTEX vaidmens koordinuojant veiksmus neturėtų būti apribota šios agentūros atsakomybė pagal tarptautinę ir ES teisę, visų pirma kiek tai susiję su siekiu užtikrinti, kad migrantų ir prieglobsčio prašytojų pagrindinių teisių būtų paisoma ir kad jos būtų apsaugotos; primena, kad visos Sąjungos agentūros ir valstybės narės, įgyvendindamos ES teisę, privalo laikytis Pagrindinių teisių chartijos nuostatų;

Individualių skundų nagrinėjimo mechanizmo struktūra

| 8. | laikosi nuomonės, jog manyti, kad už FRONTEX operacijose dalyvaujančių asmenų veiksmus atsako FRONTEX ir apskritai ES, yra teisėtas lūkestis; pabrėžia, kad teisiniai santykiai ir skirtinga, tačiau FRONTEX ir valstybių narių pasidalyta atsakomybė neturėtų daryti žalos pagrindinių teisių garantijoms ir šių teisių paisymui vykdant bendras operacijas; primena, kad FRONTEX neturi įgaliojimų skirti sankcijas valstybėms narėms arba jų pareigūnams; mano, kad atsižvelgiant į tai reikėtų tinkamai apsvarstyti FRONTEX ir ES valstybių narių kompetencijas; |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, jog manyti, kad už FRONTEX operacijose dalyvaujančių asmenų veiksmus atsako FRONTEX ir apskritai ES, yra teisėtas lūkestis; pabrėžia, kad teisiniai santykiai ir skirtinga, tačiau FRONTEX ir valstybių narių pasidalyta atsakomybė neturėtų daryti žalos pagrindinių teisių garantijoms ir šių teisių paisymui vykdant bendras operacijas; primena, kad FRONTEX neturi įgaliojimų skirti sankcijas valstybėms narėms arba jų pareigūnams; mano, kad atsižvelgiant į tai reikėtų tinkamai apsvarstyti FRONTEX ir ES valstybių narių kompetencijas;

| 9. | pabrėžia, kad būtina oficiali centrinė individualių skundų nagrinėjimo sistema FRONTEX; rekomenduoja, kad FRONTEX pagrindinių teisių pareigūno tarnyba turėtų atlikti itin svarbų vaidmenį nagrinėjant skundus; mano, kad visų pirma ši tarnyba turėtų objektyviai patikrinti skundų priimtinumą, atrinkti priimtinus, perduoti atsakingoms institucijoms ir atidžiai stebėti tolesnį jų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad būtina oficiali centrinė individualių skundų nagrinėjimo sistema FRONTEX; rekomenduoja, kad FRONTEX pagrindinių teisių pareigūno tarnyba turėtų atlikti itin svarbų vaidmenį nagrinėjant skundus; mano, kad visų pirma ši tarnyba turėtų objektyviai patikrinti skundų priimtinumą, atrinkti priimtinus, perduoti atsakingoms institucijoms ir atidžiai stebėti tolesnį jų nagrinėjimą;

| 10. | palankiai vertina tai, kad FRONTEX jau nustatė išsamią FRONTEX darbuotojų ir pakviestųjų pareigūnų vidinių ataskaitų dėl rimtų pagrindinių teisių pažeidimų nagrinėjimo procedūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad ši procedūra jau naudojama nagrinėjant trečiųjų asmenų, tiesiogiai nedalyvaujančių FRONTEX operacijose, skundus, ir rekomenduoja šią procedūrą vystyti toliau siekiant nustatyti išsamų ir prieinamą individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą; pabrėžia, jog FRONTEX turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant mechanizmą būtų laikomasi prieinamumo, nepriklausomumo, veiksmingumo ir skaidrumo kriterijų; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad FRONTEX jau nustatė išsamią FRONTEX darbuotojų ir pakviestųjų pareigūnų vidinių ataskaitų dėl rimtų pagrindinių teisių pažeidimų nagrinėjimo procedūrą; atkreipia dėmesį į tai, kad ši procedūra jau naudojama nagrinėjant trečiųjų asmenų, tiesiogiai nedalyvaujančių FRONTEX operacijose, skundus, ir rekomenduoja šią procedūrą vystyti toliau siekiant nustatyti išsamų ir prieinamą individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą; pabrėžia, jog FRONTEX turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant mechanizmą būtų laikomasi prieinamumo, nepriklausomumo, veiksmingumo ir skaidrumo kriterijų;

Skundų pateikimas ir priimtinumas

| 11. | laikosi nuomonės, kad asmenys, kurie mano, jog jiems žalą padarė pasienio pareigūnai, nešiojantys FRONTEX emblemą, turėtų turėti teisę pateikti skundą; primygtinai ragina FRONTEX užtikrinti visišką konfidencialumą ir be skundo pateikėjo sutikimo neatskleisti jo tapatybės tretiesiems asmenims, išskyrus atvejus, kai agentūra teismo sprendimu teisiškai įpareigojama tai padaryti; be to, mano, jog FRONTEX turėtų užtikrinti, kad būtų imtasi visų reikiamų veiksmų siekiant skundo nagrinėjimo metu išvengti bet kokio interesų konflikto; |
| --- | --- |

11.

laikosi nuomonės, kad asmenys, kurie mano, jog jiems žalą padarė pasienio pareigūnai, nešiojantys FRONTEX emblemą, turėtų turėti teisę pateikti skundą; primygtinai ragina FRONTEX užtikrinti visišką konfidencialumą ir be skundo pateikėjo sutikimo neatskleisti jo tapatybės tretiesiems asmenims, išskyrus atvejus, kai agentūra teismo sprendimu teisiškai įpareigojama tai padaryti; be to, mano, jog FRONTEX turėtų užtikrinti, kad būtų imtasi visų reikiamų veiksmų siekiant skundo nagrinėjimo metu išvengti bet kokio interesų konflikto;

| 12. | pripažįsta, kad reikia nustatyti garantijas, kuriomis būtų užkirstas kelias netinkamam naudojimuisi skundų mechanizmu; todėl rekomenduoja nepriimti anoniminių skundų; vis dėlto pabrėžia, kad tokiu būdu neužkertama galimybė pateikti skundus tretiesiems asmenims, kurie, veikdami sąžiningai, atstovauja skundo pateikėjo, nenorinčio atskleisti savo tapatybės, interesams; taip pat siūlo priimti tik skundus, kuriuose nurodyti konkretūs pagal ES teisę saugomų pagrindinių teisių pažeidimai; mano, kad šie veiksmai neturėtų užkirsti kelio tam, kad FRONTEX ne tik naudotų skundų nagrinėjimo procedūrą, bet atsižvelgtų ir į kitus informacijos šaltinius dėl įtariamų pagrindinių teisių pažeidimų, įskaitant NVO, tarptautinių organizacijų ir kitų suinteresuotųjų veikėjų pateiktas bendras atskaitas; pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškius skundų priimtinumo kriterijus, ir rekomenduoja nustatyti standartizuotą skundų pateikimo formą, pagal kurią būtų reikalaujama nurodyti detalią informaciją, pavyzdžiui, įvykio datą ir vietą, nes taip būtų lengviau priimti sprendimus dėl skundo priimtinumo; rekomenduoja tokius kriterijus ir standartizuotą formą nustatyti bendradarbiaujant su konsultaciniu forumu; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad reikia nustatyti garantijas, kuriomis būtų užkirstas kelias netinkamam naudojimuisi skundų mechanizmu; todėl rekomenduoja nepriimti anoniminių skundų; vis dėlto pabrėžia, kad tokiu būdu neužkertama galimybė pateikti skundus tretiesiems asmenims, kurie, veikdami sąžiningai, atstovauja skundo pateikėjo, nenorinčio atskleisti savo tapatybės, interesams; taip pat siūlo priimti tik skundus, kuriuose nurodyti konkretūs pagal ES teisę saugomų pagrindinių teisių pažeidimai; mano, kad šie veiksmai neturėtų užkirsti kelio tam, kad FRONTEX ne tik naudotų skundų nagrinėjimo procedūrą, bet atsižvelgtų ir į kitus informacijos šaltinius dėl įtariamų pagrindinių teisių pažeidimų, įskaitant NVO, tarptautinių organizacijų ir kitų suinteresuotųjų veikėjų pateiktas bendras atskaitas; pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškius skundų priimtinumo kriterijus, ir rekomenduoja nustatyti standartizuotą skundų pateikimo formą, pagal kurią būtų reikalaujama nurodyti detalią informaciją, pavyzdžiui, įvykio datą ir vietą, nes taip būtų lengviau priimti sprendimus dėl skundo priimtinumo; rekomenduoja tokius kriterijus ir standartizuotą formą nustatyti bendradarbiaujant su konsultaciniu forumu;

| 13. | pabrėžia, kad ši forma turėtų būti prieinama kalbomis, kurias supranta arba, kaip pagrįstai manoma, turėtų suprasti migrantai ir prieglobsčio prašytojai, ir kad joje turėtų būti nurodyta visa reikiama informacija apie tai, kaip pateikti skundą, įskaitant lengvai suprantamas praktines gaires; primena, kad Reglamente (ES) Nr. 656/2014 jau numatyta galimybė kreiptis į krante esančius vertėjus žodžiu, patarėjus teisės klausimais ir kitus atitinkamus ekspertus; rekomenduoja užtikrinti galimybę pateikti skundą žodžiu asmeniui, nešiojančiam FRONTEX emblemą; atitinkamas pareigūnas turėtų skundą tinkamai užrašyti; primygtinai ragina FRONTEX sudaryti galimybę savo interneto svetainėje, valstybių narių patikros centruose ir iš FRONTEX darbuotojų bei pakviestųjų pareigūnų, dalyvaujančių bet kokioje FRONTEX operacijoje, gauti skundo formą išmaniesiems telefonams pritaikytu elektroniniu formatu ir popierine forma; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad ši forma turėtų būti prieinama kalbomis, kurias supranta arba, kaip pagrįstai manoma, turėtų suprasti migrantai ir prieglobsčio prašytojai, ir kad joje turėtų būti nurodyta visa reikiama informacija apie tai, kaip pateikti skundą, įskaitant lengvai suprantamas praktines gaires; primena, kad Reglamente (ES) Nr. 656/2014 jau numatyta galimybė kreiptis į krante esančius vertėjus žodžiu, patarėjus teisės klausimais ir kitus atitinkamus ekspertus; rekomenduoja užtikrinti galimybę pateikti skundą žodžiu asmeniui, nešiojančiam FRONTEX emblemą; atitinkamas pareigūnas turėtų skundą tinkamai užrašyti; primygtinai ragina FRONTEX sudaryti galimybę savo interneto svetainėje, valstybių narių patikros centruose ir iš FRONTEX darbuotojų bei pakviestųjų pareigūnų, dalyvaujančių bet kokioje FRONTEX operacijoje, gauti skundo formą išmaniesiems telefonams pritaikytu elektroniniu formatu ir popierine forma;

| 14. | rekomenduoja FRONTEX nustatyti pagrįstą terminą skundui pateikti ir užtikrinti galimybę skundus pateikti FRONTEX operacijai pasibaigus; mano, kad tai itin svarbu vykdant grąžinimo operacijas; rekomenduoja valstybėms narėms skundus išnagrinėti per tinkamą laiką laikantis nacionalinių procedūrinių taisyklių; |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja FRONTEX nustatyti pagrįstą terminą skundui pateikti ir užtikrinti galimybę skundus pateikti FRONTEX operacijai pasibaigus; mano, kad tai itin svarbu vykdant grąžinimo operacijas; rekomenduoja valstybėms narėms skundus išnagrinėti per tinkamą laiką laikantis nacionalinių procedūrinių taisyklių;

Skundai dėl pakviestųjų pareigūnų

| 15. | pripažįsta, kad skundai gali būti susiję su pakviestųjų pareigūnų, kurie patenka į atitinkamos valstybės narės valdžios institucijos kompetencijos sritį, tačiau nešioja FRONTEX emblemą, elgesiu; pažymi, kad šie pareigūnai, atlikdami užduotis, dėvi savo nacionalinę uniformą, kuri galbūt neapima skiriamųjų ženklų su nurodyta pavarde arba atpažinties numeriu; pažymi, kad, nors pakviestieji pareigūnai įpareigoti visuomet nešiotis akreditacijos dokumentą, norint pateikti skundą prieš tokį pareigūną gali kilti kliūčių, susijusių su tapatybės išsiaiškinimu; rekomenduoja, kad visų asmenų, nešiojančių FRONTEX emblemą, uniformos dalis turėtų būti matomas skiriamasis ženklas su nurodyta pavarde arba atpažinties numeriu; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad skundai gali būti susiję su pakviestųjų pareigūnų, kurie patenka į atitinkamos valstybės narės valdžios institucijos kompetencijos sritį, tačiau nešioja FRONTEX emblemą, elgesiu; pažymi, kad šie pareigūnai, atlikdami užduotis, dėvi savo nacionalinę uniformą, kuri galbūt neapima skiriamųjų ženklų su nurodyta pavarde arba atpažinties numeriu; pažymi, kad, nors pakviestieji pareigūnai įpareigoti visuomet nešiotis akreditacijos dokumentą, norint pateikti skundą prieš tokį pareigūną gali kilti kliūčių, susijusių su tapatybės išsiaiškinimu; rekomenduoja, kad visų asmenų, nešiojančių FRONTEX emblemą, uniformos dalis turėtų būti matomas skiriamasis ženklas su nurodyta pavarde arba atpažinties numeriu;

| 16. | primena, kad FRONTEX neturi kompetencijos taikyti drausminių priemonių kitiems asmenims nei šios agentūros darbuotojai ir kad pagal FRONTEX reglamento 3 straipsnio 1a dalį drausminių priemonių taikymas priklauso išskirtinei siunčiančiųjų valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

16.

primena, kad FRONTEX neturi kompetencijos taikyti drausminių priemonių kitiems asmenims nei šios agentūros darbuotojai ir kad pagal FRONTEX reglamento 3 straipsnio 1a dalį drausminių priemonių taikymas priklauso išskirtinei siunčiančiųjų valstybių narių kompetencijai;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės skundus dėl pakviestųjų pareigūnų nagrinėja labai skirtingai; yra susirūpinęs, kad valstybės narės gali veiksmingai nenagrinėti įtariamų pagrindinių teisių pažeidimų; ragina FRONTEX ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti ir keistis gerąja patirtimi siekiant užtikrinti tinkamą skundų dėl pakviestųjų pareigūnų veiksmų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės skundus dėl pakviestųjų pareigūnų nagrinėja labai skirtingai; yra susirūpinęs, kad valstybės narės gali veiksmingai nenagrinėti įtariamų pagrindinių teisių pažeidimų; ragina FRONTEX ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti ir keistis gerąja patirtimi siekiant užtikrinti tinkamą skundų dėl pakviestųjų pareigūnų veiksmų nagrinėjimą;

| 18. | rekomenduoja pagrindinių teisų pareigūno tarnybai skundus dėl pakviestųjų pareigūnų kompetentingai nacionalinei valdžios institucijai perduoti naudojantis konkrečiai apibrėžta perdavimo sistema; rekomenduoja, kad tokia sistema apimtų apeliacijos mechanizmą, taikytiną tais atvejais, kai skundas pripažįstamas nepriimtinu arba atmetamas; mano, kad itin svarbu įtraukti nacionalinį ombudsmeną arba kitas atitinkamas institucijas, kompetentingas pagrindinių teisių klausimu ir įgaliotas atlikti nacionalinių institucijų bei pareigūnų veiksmų tyrimą, kadangi pagrindinių teisių pareigūnas neturi teisės to daryti; pabrėžia, kad FRONTEX būtina bendradarbiauti su nacionalinėmis žmogaus teisių gynimo institucijomis ir nacionalinėmis sienų apsaugos institucijomis; |
| --- | --- |

18.

rekomenduoja pagrindinių teisų pareigūno tarnybai skundus dėl pakviestųjų pareigūnų kompetentingai nacionalinei valdžios institucijai perduoti naudojantis konkrečiai apibrėžta perdavimo sistema; rekomenduoja, kad tokia sistema apimtų apeliacijos mechanizmą, taikytiną tais atvejais, kai skundas pripažįstamas nepriimtinu arba atmetamas; mano, kad itin svarbu įtraukti nacionalinį ombudsmeną arba kitas atitinkamas institucijas, kompetentingas pagrindinių teisių klausimu ir įgaliotas atlikti nacionalinių institucijų bei pareigūnų veiksmų tyrimą, kadangi pagrindinių teisių pareigūnas neturi teisės to daryti; pabrėžia, kad FRONTEX būtina bendradarbiauti su nacionalinėmis žmogaus teisių gynimo institucijomis ir nacionalinėmis sienų apsaugos institucijomis;

| 19. | rekomenduoja, kad tiek FRONTEX darbuotojams, tiek pakviestiesiems pareigūnams, prieš jiems prisijungiant prie FRONTEX operacijų, būtų surengti privalomi lyčių aspektu grindžiami mokymai siekiant padidinti jų informuotumą apie smurtą dėl lyties ir moterų migrančių pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja, kad tiek FRONTEX darbuotojams, tiek pakviestiesiems pareigūnams, prieš jiems prisijungiant prie FRONTEX operacijų, būtų surengti privalomi lyčių aspektu grindžiami mokymai siekiant padidinti jų informuotumą apie smurtą dėl lyties ir moterų migrančių pažeidžiamumą;

| 20. | laikosi nuomonės, kad pagrindinių teisų pareigūnas, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamu FRONTEX operatyviniu skyriumi, prireikus turėtų prisidėti prie nacionalinių institucijų vykdomo tyrimo teikdamas tolesnę informaciją apie įvykį; |
| --- | --- |

20.

laikosi nuomonės, kad pagrindinių teisų pareigūnas, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamu FRONTEX operatyviniu skyriumi, prireikus turėtų prisidėti prie nacionalinių institucijų vykdomo tyrimo teikdamas tolesnę informaciją apie įvykį;

| 21. | pabrėžia, kad FRONTEX turėtų atidžiai stebėti skundų nagrinėjimą, oficialiai prašydamas iš atitinkamos valstybės narės grįžtamojo ryšio, prireikus siųsdamas perspėjimo laišką, kuriame būtų primenama, kokių veiksmų gali imtis FRONTEX, jeigu nebus imtasi priemonių gavus šį laišką; primena, kad FRONTEX, vykdydamas pareigą stebėti, kaip paisoma pagrindinių teisių vykdant visą jo veiklą, turi teisę gauti informaciją apie pagrindinių teisių pažeidimus, kuriuos padarė pakviestieji pareigūnai; rekomenduoja FRONTEX glaudžiai bendradarbiauti ne tik su nacionalinėmis sienų apsaugos institucijomis, bet ir su nacionalinėmis žmogaus teisių gynimo institucijomis; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad FRONTEX turėtų atidžiai stebėti skundų nagrinėjimą, oficialiai prašydamas iš atitinkamos valstybės narės grįžtamojo ryšio, prireikus siųsdamas perspėjimo laišką, kuriame būtų primenama, kokių veiksmų gali imtis FRONTEX, jeigu nebus imtasi priemonių gavus šį laišką; primena, kad FRONTEX, vykdydamas pareigą stebėti, kaip paisoma pagrindinių teisių vykdant visą jo veiklą, turi teisę gauti informaciją apie pagrindinių teisių pažeidimus, kuriuos padarė pakviestieji pareigūnai; rekomenduoja FRONTEX glaudžiai bendradarbiauti ne tik su nacionalinėmis sienų apsaugos institucijomis, bet ir su nacionalinėmis žmogaus teisių gynimo institucijomis;

| 22. | rekomenduoja pagrindinių teisių pareigūnui pateikti skundo pateikėjui pagrindimą, įskaitant informaciją apie atsakingą nacionalinę instituciją, jeigu FRONTEX nepradeda tolesnių veiksmų procedūros; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja pagrindinių teisių pareigūnui pateikti skundo pateikėjui pagrindimą, įskaitant informaciją apie atsakingą nacionalinę instituciją, jeigu FRONTEX nepradeda tolesnių veiksmų procedūros;

| 23. | primena, kad atitinkamai valstybei narei sutikus FRONTEX gali taikyti drausminę procedūrą taip pat ir komandiruotiesiems pakviestiesiems pareigūnams bei komandiruotiesiems nacionaliniams ekspertams; primena, kad FRONTEX gali prašyti valstybės narės nedelsiant pašalinti atitinkamą pakviestąjį pareigūną ir komandiruotąjį nacionalinį ekspertą iš FRONTEX veiklos, jeigu valstybė narė neleidžia taikyti drausminės procedūros, ir prireikus pašalinti šį asmenį iš pakviestųjų pareigūnų sąrašo; |
| --- | --- |

23.

primena, kad atitinkamai valstybei narei sutikus FRONTEX gali taikyti drausminę procedūrą taip pat ir komandiruotiesiems pakviestiesiems pareigūnams bei komandiruotiesiems nacionaliniams ekspertams; primena, kad FRONTEX gali prašyti valstybės narės nedelsiant pašalinti atitinkamą pakviestąjį pareigūną ir komandiruotąjį nacionalinį ekspertą iš FRONTEX veiklos, jeigu valstybė narė neleidžia taikyti drausminės procedūros, ir prireikus pašalinti šį asmenį iš pakviestųjų pareigūnų sąrašo;

| 24. | ragina FRONTEX vykdomąjį direktorių apsvarstyti galimybę įrodžius, kad pareigūnas pažeidė pagrindines teises, neleisti jam dalyvauti jokioje FRONTEX vykdomoje operacijoje ar bandomajame projekte; pabrėžia, kad tai taip pat turėtų būti taikoma šalių partnerių nacionaliniams pareigūnams, kurie FRONTEX operacijose dalyvauja remiantis darbo susitarimais; |
| --- | --- |

24.

ragina FRONTEX vykdomąjį direktorių apsvarstyti galimybę įrodžius, kad pareigūnas pažeidė pagrindines teises, neleisti jam dalyvauti jokioje FRONTEX vykdomoje operacijoje ar bandomajame projekte; pabrėžia, kad tai taip pat turėtų būti taikoma šalių partnerių nacionaliniams pareigūnams, kurie FRONTEX operacijose dalyvauja remiantis darbo susitarimais;

| 25. | mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę nutraukti finansinę paramą valstybėms narėms arba sustabdyti valstybės narės dalyvavimą bendrose operacijose tuo atveju, jei padaromi sunkūs pagrindinių teisių pažeidimai; be to, mano, kad sprendimas sustabdyti ir galiausiai nutraukti operaciją sunkių arba nuolatinių pagrindinių teisių pažeidimų atveju turėtų būti priimtas nedarant poveikio tikslui gelbėti gyvybes; |
| --- | --- |

25.

mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę nutraukti finansinę paramą valstybėms narėms arba sustabdyti valstybės narės dalyvavimą bendrose operacijose tuo atveju, jei padaromi sunkūs pagrindinių teisių pažeidimai; be to, mano, kad sprendimas sustabdyti ir galiausiai nutraukti operaciją sunkių arba nuolatinių pagrindinių teisių pažeidimų atveju turėtų būti priimtas nedarant poveikio tikslui gelbėti gyvybes;

| 26. | mano, kad remiantis konsultacinio forumo, pagrindinių teisių pareigūno, kitų atitinkamų veikėjų ir NVO, pavyzdžiui, Pagrindinių teisių agentūros, JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro ir Tarptautinės migracijos asociacijos, rekomendacijomis reikėtų nustatyti aiškius kriterijus, kokiais atvejais turėtų būti nutraukiamos FRONTEX operacijos; |
| --- | --- |

26.

mano, kad remiantis konsultacinio forumo, pagrindinių teisių pareigūno, kitų atitinkamų veikėjų ir NVO, pavyzdžiui, Pagrindinių teisių agentūros, JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro ir Tarptautinės migracijos asociacijos, rekomendacijomis reikėtų nustatyti aiškius kriterijus, kokiais atvejais turėtų būti nutraukiamos FRONTEX operacijos;

| 27. | pabrėžia, kad individualių skundų nagrinėjimo mechanizmas neturėtų būti laikomas suteikiančiu papildomas teises naudotis baudžiamojo teisingumo sistema asmenims, kurie teikia skundus; primena, kad nusikalstamų veikų tyrimus turi atlikti valstybės narės, kuriose vykdomos operacijos; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad individualių skundų nagrinėjimo mechanizmas neturėtų būti laikomas suteikiančiu papildomas teises naudotis baudžiamojo teisingumo sistema asmenims, kurie teikia skundus; primena, kad nusikalstamų veikų tyrimus turi atlikti valstybės narės, kuriose vykdomos operacijos;

Bendrieji aspektai

| 28. | laikosi nuomonės, kad individualių skundų nagrinėjimo mechanizmas gali būti veiksmingas tik tuo atveju, jeigu įvykdžius veiksmingą ir lyčių aspektu grindžiamą informavimo kampaniją potencialūs skundų pateikėjai ir pareigūnai, dalyvaujantys FRONTEX operacijose, bus informuoti apie privačių asmenų teisę teikti skundus oficialiosiomis ES kalbomis ir kalbomis, kurias supranta arba, kaip pagrįstai manoma, turėtų suprasti prieglobsčio prašytojai ir migrantai; mano, kad turėtų būti įmanoma iš esmės apriboti galimų nepriimtinų skundų skaičių įvykdžius tokią informavimo kampaniją ir atliekant gerai struktūruotą skundų priimtinumo patikrinimą; pažymi, kad prieš atliekant grąžinimo operacijas grąžinami asmenys turėtų būti informuojami apie jų teises, įskaitant teisę pateikti skundą; |
| --- | --- |

28.

laikosi nuomonės, kad individualių skundų nagrinėjimo mechanizmas gali būti veiksmingas tik tuo atveju, jeigu įvykdžius veiksmingą ir lyčių aspektu grindžiamą informavimo kampaniją potencialūs skundų pateikėjai ir pareigūnai, dalyvaujantys FRONTEX operacijose, bus informuoti apie privačių asmenų teisę teikti skundus oficialiosiomis ES kalbomis ir kalbomis, kurias supranta arba, kaip pagrįstai manoma, turėtų suprasti prieglobsčio prašytojai ir migrantai; mano, kad turėtų būti įmanoma iš esmės apriboti galimų nepriimtinų skundų skaičių įvykdžius tokią informavimo kampaniją ir atliekant gerai struktūruotą skundų priimtinumo patikrinimą; pažymi, kad prieš atliekant grąžinimo operacijas grąžinami asmenys turėtų būti informuojami apie jų teises, įskaitant teisę pateikti skundą;

| 29. | laikosi nuomonės, kad individualių skundų nagrinėjimo mechanizmas turėtų būti ir veiksmingas, ir skaidrus; pabrėžia, jog pagrindinių teisių tarnyba turi būti tinkamai aprūpinta ištekliais ir personalu, kad galėtų tvarkyti gautus skundus, ir ragina šiuo tikslu skirti reikiamų papildomų išteklių; |
| --- | --- |

29.

laikosi nuomonės, kad individualių skundų nagrinėjimo mechanizmas turėtų būti ir veiksmingas, ir skaidrus; pabrėžia, jog pagrindinių teisių tarnyba turi būti tinkamai aprūpinta ištekliais ir personalu, kad galėtų tvarkyti gautus skundus, ir ragina šiuo tikslu skirti reikiamų papildomų išteklių;

| 30. | mano, kad pagrindinių teisių pareigūnui priskirtų užduočių aprašas pernelyg ribotas ir suformuluotas netiksliai; pažymi, kad šio pareigūno užduotys šiuo metu apibūdintos tik pranešime apie laisvą darbo vietą; siūlo ateityje persvarstant FRONTEX reglamentą įtraukti nuostatas dėl pagrindinių teisių pareigūno užduočių; |
| --- | --- |

30.

mano, kad pagrindinių teisių pareigūnui priskirtų užduočių aprašas pernelyg ribotas ir suformuluotas netiksliai; pažymi, kad šio pareigūno užduotys šiuo metu apibūdintos tik pranešime apie laisvą darbo vietą; siūlo ateityje persvarstant FRONTEX reglamentą įtraukti nuostatas dėl pagrindinių teisių pareigūno užduočių;

| 31. | mano, kad norint padidinti FRONTEX skaidrumą, atskaitomybę ir veiksmingumą ir sudaryti galimybę atidžiai nagrinėti privačių asmenų skundus, Parlamentui turėtų būti būti reguliariai reikiamos ataskaitos apie FRONTEX skiriamų lėšų panaudojimą, be to, ši informacija turėtų būti skelbiama FRONTEX interneto svetainėje; |
| --- | --- |

31.

mano, kad norint padidinti FRONTEX skaidrumą, atskaitomybę ir veiksmingumą ir sudaryti galimybę atidžiai nagrinėti privačių asmenų skundus, Parlamentui turėtų būti būti reguliariai reikiamos ataskaitos apie FRONTEX skiriamų lėšų panaudojimą, be to, ši informacija turėtų būti skelbiama FRONTEX interneto svetainėje;

| 32. | palankiai vertina Europos ombudsmeno, Europos ombudsmenų tinklo, kurio veiklos sričiai priklauso pagrindinės teisės, narių ir FRONTEX konsultacinio forumo pasirengimą remti FRONTEX veiklą nustatant ir įgyvendinant individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą; ragina FRONTEX laikytis kitų Europos įstaigų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko, gerosios patirties ir glaudžiai bendradarbiauti su Europos ombudsmenu; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Europos ombudsmeno, Europos ombudsmenų tinklo, kurio veiklos sričiai priklauso pagrindinės teisės, narių ir FRONTEX konsultacinio forumo pasirengimą remti FRONTEX veiklą nustatant ir įgyvendinant individualių skundų nagrinėjimo mechanizmą; ragina FRONTEX laikytis kitų Europos įstaigų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko, gerosios patirties ir glaudžiai bendradarbiauti su Europos ombudsmenu;

| 33. | rekomenduoja FRONTEX ir Europos ombudsmenui pradėti glaudžiai bendradarbiauti siekiant geriau apsaugoti asmenis nuo galimo netinkamo administravimo, susijusio su FRONTEX veikla, įskaitant atvejus, kai ši agentūra, vadovaudamasi darbo susitarimais, vykdo veiksmus už ES išorės sienų; |
| --- | --- |

33.

rekomenduoja FRONTEX ir Europos ombudsmenui pradėti glaudžiai bendradarbiauti siekiant geriau apsaugoti asmenis nuo galimo netinkamo administravimo, susijusio su FRONTEX veikla, įskaitant atvejus, kai ši agentūra, vadovaudamasi darbo susitarimais, vykdo veiksmus už ES išorės sienų;

| 34. | ragina valstybes nares ir šalis partneres, sudariusias darbo susitarimus su FRONTEX, veiksmingai bendradarbiauti su šia agentūra siekiant užtikrinti sklandų skundų nagrinėjimo mechanizmo veikimą; ragina FRONTEX teikti techninę pagalbą valstybėms narėms ir atitinkamoms trečiosioms valstybėms siekiant užtikrinti mechanizmo veiksmingumą; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares ir šalis partneres, sudariusias darbo susitarimus su FRONTEX, veiksmingai bendradarbiauti su šia agentūra siekiant užtikrinti sklandų skundų nagrinėjimo mechanizmo veikimą; ragina FRONTEX teikti techninę pagalbą valstybėms narėms ir atitinkamoms trečiosioms valstybėms siekiant užtikrinti mechanizmo veiksmingumą;

| 35. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti specialią apsaugą nelydimiems nepilnamečiams, moterims, nukentėjusioms nuo persekiojimo dėl lyties, LGBTI asmenims ir kitoms pažeidžiamų asmenų grupėms; rekomenduoja FRONTEX prireikus šiuo tikslu konsultuotis su atitinkamomis ES agentūromis; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti specialią apsaugą nelydimiems nepilnamečiams, moterims, nukentėjusioms nuo persekiojimo dėl lyties, LGBTI asmenims ir kitoms pažeidžiamų asmenų grupėms; rekomenduoja FRONTEX prireikus šiuo tikslu konsultuotis su atitinkamomis ES agentūromis;

| 36. | ragina FRONTEX savo bendrojoje metinėje ataskaitoje pateikti viešai prieinamą informaciją apie skundų nagrinėjimo mechanizmą; rekomenduoja nurodyti gautų skundų skaičių, pagrindinių teisių pažeidimų tipus, susijusią FRONTEX operaciją ir tolesnes priemones, kurių ėmėsi agentūra; pažymi, kad tokia informacija padėtų FRONTEX nustatyti galimus trūkumus ir patobulinti savo darbo metodus; |
| --- | --- |

36.

ragina FRONTEX savo bendrojoje metinėje ataskaitoje pateikti viešai prieinamą informaciją apie skundų nagrinėjimo mechanizmą; rekomenduoja nurodyti gautų skundų skaičių, pagrindinių teisių pažeidimų tipus, susijusią FRONTEX operaciją ir tolesnes priemones, kurių ėmėsi agentūra; pažymi, kad tokia informacija padėtų FRONTEX nustatyti galimus trūkumus ir patobulinti savo darbo metodus;

| 37. | rekomenduoja ateityje persvarstant FRONTEX reglamentą įtraukti nuostatas dėl individualių skundų nagrinėjimo mechanizmo; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja ateityje persvarstant FRONTEX reglamentą įtraukti nuostatas dėl individualių skundų nagrinėjimo mechanizmo;

o

o o

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, nacionaliniams parlamentams ir FRONTEX. |
| --- | --- |

38.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, nacionaliniams parlamentams ir FRONTEX.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/10

---

P8_TA(2015)0423

Tvarus judumas mieste

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvaraus judumo mieste (2014/2242(INI))

(2017/C 399/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos judumo sistemos mieste kūrimas“ (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos judumo sistemos mieste kūrimas“ (COM(2013)0913),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Judumo mieste veiksmų planas“ (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Judumo mieste veiksmų planas“ (COM(2009)0490),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Įvairių sričių ES politikos miestų dimensija. Pagrindiniai ES miestų darbotvarkės ypatumai“ (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Įvairių sričių ES politikos miestų dimensija. Pagrindiniai ES miestų darbotvarkės ypatumai“ (COM(2014)0490),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos žaliąją knygą „Nauja mobilumo mieste kultūra“ (COM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos žaliąją knygą „Nauja mobilumo mieste kultūra“ (COM(2007)0551),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio mėn. Komisijos specialųjį „Eurobarometro“ tyrimą Nr. 406 „Europiečių požiūris į judumą mieste“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio mėn. Komisijos specialųjį „Eurobarometro“ tyrimą Nr. 406 „Europiečių požiūris į judumą mieste“,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Komisija įsteigė Europos tvaraus judumo mieste planų platformą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Komisija įsteigė Europos tvaraus judumo mieste planų platformą,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. lapkričio 29 d. Komisijos žaliąją knygą „Piliečių tinklas: užpildant viešojo keleivių transporto potencialą Europoje“ (COM(1995)0601), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. lapkričio 29 d. Komisijos žaliąją knygą „Piliečių tinklas: užpildant viešojo keleivių transporto potencialą Europoje“ (COM(1995)0601),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Transportas ir CO2. Bendrijos požiūrio formavimas“ (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Transportas ir CO2. Bendrijos požiūrio formavimas“ (COM(1998)0204),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Paryžiaus protokolas. Kaip švelninsime klimato kaitą pasaulyje po 2020 m.?“ (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Paryžiaus protokolas. Kaip švelninsime klimato kaitą pasaulyje po 2020 m.?“ (COM(2015)0081),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (3),

| — | atsižvelgdamas į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 (4) ir Reglamento (EB) Nr. 595/2009 (5) nuostatas dėl kelių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 (4) ir Reglamento (EB) Nr. 595/2009 (5) nuostatas dėl kelių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 27 d. EP rezoliuciją dėl išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 27 d. EP rezoliuciją dėl išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą „Europos švaraus oro programa“ (COM(2013)0918), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą „Europos švaraus oro programa“ (COM(2013)0918),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos oro kokybės gaires ir ekonominio sveikatos vertinimo priemonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos oro kokybės gaires ir ekonominio sveikatos vertinimo priemonę,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą „Aplinkos triukšmo sukeltų ligų našta. Prarastų sveiko gyvenimo metų Europoje apskaičiavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą „Aplinkos triukšmo sukeltų ligų našta. Prarastų sveiko gyvenimo metų Europoje apskaičiavimas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2013 m. gruodžio mėn. Pranešimų apie transportą ir aplinką mechanizmo (TERM) pranešimą „Atidesnis žvilgsnis į miesto transportą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros 2013 m. gruodžio mėn. Pranešimų apie transportą ir aplinką mechanizmo (TERM) pranešimą „Atidesnis žvilgsnis į miesto transportą“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 3 d. EP rezoliuciją „Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 3 d. EP rezoliuciją „Kelių eismo sauga 2011–2020 m. Pirmasis etapas rengiant sužalojimų mažinimo strategiją“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 1988 m. spalio 12 d. EP rezoliuciją dėl pėsčiųjų apsaugos ir Europos pėsčiųjų teisių chartijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1988 m. spalio 12 d. EP rezoliuciją dėl pėsčiųjų apsaugos ir Europos pėsčiųjų teisių chartijos (8),

| — | atsižvelgdamas į Vienos kelių eismo konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vienos kelių eismo konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“ (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“ (COM(2012)0636),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. EP rezoliuciją dėl „CARS 2020“: Siekiant stiprios, konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. EP rezoliuciją dėl „CARS 2020“: Siekiant stiprios, konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės“ (9),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Žiedinės ekonomikos kūrimas. Europos be atliekų programa“ (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Žiedinės ekonomikos kūrimas. Europos be atliekų programa“ (COM(2014)0398),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 1/2014 „ES remiamų viešojo miesto transporto projektų veiksmingumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 1/2014 „ES remiamų viešojo miesto transporto projektų veiksmingumas“,

| — | atsižvelgdamas į Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Merų paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Merų paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0319/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0319/2015),

| A. | kadangi prognozuojama, kad iki 2050 m. beveik 82 proc. visų ES piliečių gyvens miestų teritorijose; |
| --- | --- |

A.

kadangi prognozuojama, kad iki 2050 m. beveik 82 proc. visų ES piliečių gyvens miestų teritorijose;

| B. | kadangi, kaip planuota, smarkiai daugėjant miestuose gyvenančių asmenų, miestų centruose kyla su visuomene, gyvenimo kokybe ir tvariu vystymusi susijusių problemų, kurioms spręsti reikia visapusiškų planavimo priemonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip planuota, smarkiai daugėjant miestuose gyvenančių asmenų, miestų centruose kyla su visuomene, gyvenimo kokybe ir tvariu vystymusi susijusių problemų, kurioms spręsti reikia visapusiškų planavimo priemonių;

| C. | kadangi judumas mieste vis dar daugiausia užtikrinamas naudojant tradiciniais degalais varomus automobilius ir kadangi dėl to daugiau kaip 96 proc. ES transporto energijos poreikio (arba trečdalį viso energijos suvartojimo) patenkina nafta ir jos produktai; |
| --- | --- |

C.

kadangi judumas mieste vis dar daugiausia užtikrinamas naudojant tradiciniais degalais varomus automobilius ir kadangi dėl to daugiau kaip 96 proc. ES transporto energijos poreikio (arba trečdalį viso energijos suvartojimo) patenkina nafta ir jos produktai;

| D. | kadangi miestų transporto išmetamo CO2 dalis sudaro iki 25 proc. viso išmetamo CO2 kiekio ir apie 70 proc. viso klimato kaitą sukeliančių išmetamųjų teršalų kiekio miestų teritorijose ir kadangi šis sektorius ES yra vienintelis sektorius, kuriame nuolat didėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; |
| --- | --- |

D.

kadangi miestų transporto išmetamo CO2 dalis sudaro iki 25 proc. viso išmetamo CO2 kiekio ir apie 70 proc. viso klimato kaitą sukeliančių išmetamųjų teršalų kiekio miestų teritorijose ir kadangi šis sektorius ES yra vienintelis sektorius, kuriame nuolat didėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;

| E. | kadangi, remiantis 2013 m. paskelbto specialiojo „Eurobarometro“ tyrimo Nr. 406 duomenimis, apie 50 proc. ES piliečių kasdien naudojasi asmeniniais automobiliais, tik 16 proc. naudojasi viešuoju transportu ir tik 12 proc. važinėja dviračiais; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis 2013 m. paskelbto specialiojo „Eurobarometro“ tyrimo Nr. 406 duomenimis, apie 50 proc. ES piliečių kasdien naudojasi asmeniniais automobiliais, tik 16 proc. naudojasi viešuoju transportu ir tik 12 proc. važinėja dviračiais;

| F. | kadangi, remiantis tuo pačiu tyrimu, ES piliečiai mano, kad mažesnės viešojo transporto kainos (59 proc.), geresnė viešojo transporto paslaugų kokybė (56 proc.) ir geresnė infrastruktūra dviratininkams (33 proc.) yra veiksmingos judumo mieste gerinimo priemonės; |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis tuo pačiu tyrimu, ES piliečiai mano, kad mažesnės viešojo transporto kainos (59 proc.), geresnė viešojo transporto paslaugų kokybė (56 proc.) ir geresnė infrastruktūra dviratininkams (33 proc.) yra veiksmingos judumo mieste gerinimo priemonės;

| G. | kadangi apie 50 proc. kelionių miestų teritorijose yra trumpesnės nei 5 km, todėl būtų galima eiti pėstute, važiuoti dviračiu, naudotis viešuoju (kolektyviniu) transportu ar kitomis transporto priemonėmis, pvz., dalijantis vienu automobiliu; |
| --- | --- |

G.

kadangi apie 50 proc. kelionių miestų teritorijose yra trumpesnės nei 5 km, todėl būtų galima eiti pėstute, važiuoti dviračiu, naudotis viešuoju (kolektyviniu) transportu ar kitomis transporto priemonėmis, pvz., dalijantis vienu automobiliu;

| H. | kadangi plataus masto dyzelino suvartojimas transporte, ypač senesniuose automobiliuose ir automobiliuose, kuriuose nėra įrengta kietųjų dalelių filtrų, yra viena iš pagrindinių didelę kietųjų dalelių koncentraciją ES miestuose lemiančių priežasčių, todėl reikėtų skatinti miesto transporto priemonėse vartoti naudoti alternatyviuosius degalus ir keisti įprastus šių transporto priemonių naudojimo būdus, nemažinant judumo mieste; |
| --- | --- |

H.

kadangi plataus masto dyzelino suvartojimas transporte, ypač senesniuose automobiliuose ir automobiliuose, kuriuose nėra įrengta kietųjų dalelių filtrų, yra viena iš pagrindinių didelę kietųjų dalelių koncentraciją ES miestuose lemiančių priežasčių, todėl reikėtų skatinti miesto transporto priemonėse vartoti naudoti alternatyviuosius degalus ir keisti įprastus šių transporto priemonių naudojimo būdus, nemažinant judumo mieste;

| I. | kadangi, anot Europos aplinkos agentūros, 2011 m. daugiau kaip 125 mln. ES piliečių kentėjo nuo triukšmo taršos, kurios lygis viršijo nustatytas 55 dB saugos ribas, o pagrindinis taršos šaltinis – kelių eismas; |
| --- | --- |

I.

kadangi, anot Europos aplinkos agentūros, 2011 m. daugiau kaip 125 mln. ES piliečių kentėjo nuo triukšmo taršos, kurios lygis viršijo nustatytas 55 dB saugos ribas, o pagrindinis taršos šaltinis – kelių eismas;

| J. | kadangi kokybiškos transporto paslaugos yra itin svarbios miestų teritorijose gyvenantiems asmenims, norintiems patenkinti savo judumo poreikius, susijusius su profesine veikla, mokymusi, turizmu ir laisvalaikiu; kadangi tvarus miesto transportas gali padėti sumažinti energijos suvartojimą, atmosferos ir triukšmo taršą, eismo įvykių skaičių, transporto spūstis, žemės naudojimo ir dirvožemio sandarinimo mastą; |
| --- | --- |

J.

kadangi kokybiškos transporto paslaugos yra itin svarbios miestų teritorijose gyvenantiems asmenims, norintiems patenkinti savo judumo poreikius, susijusius su profesine veikla, mokymusi, turizmu ir laisvalaikiu; kadangi tvarus miesto transportas gali padėti sumažinti energijos suvartojimą, atmosferos ir triukšmo taršą, eismo įvykių skaičių, transporto spūstis, žemės naudojimo ir dirvožemio sandarinimo mastą;

| K. | kadangi tikslinės priemonės siekiant tvaraus judumo mieste yra įmanomos ir būtinos, kad būtų pasiekti ES tikslai ir užtikrinamas teisės aktų, susijusių su transportu ir aplinka, laikymasis; |
| --- | --- |

K.

kadangi tikslinės priemonės siekiant tvaraus judumo mieste yra įmanomos ir būtinos, kad būtų pasiekti ES tikslai ir užtikrinamas teisės aktų, susijusių su transportu ir aplinka, laikymasis;

| L. | kadangi, tinkamai laikydamasi subsidiarumo principo, ES turėtų padėti, remdama vietos veiksmus, kurti integruotą, ilgalaikį požiūrį į judumą mieste, kurio laikantis būtų sumažinti transporto tarša, spūstys, triukšmas ir kelių eismo nelaimių skaičius, teikiama derama parama miestams ir užtikrinami geresni informavimas, koordinavimas ir bendradarbiavimas tarp ES valstybių narių; |
| --- | --- |

L.

kadangi, tinkamai laikydamasi subsidiarumo principo, ES turėtų padėti, remdama vietos veiksmus, kurti integruotą, ilgalaikį požiūrį į judumą mieste, kurio laikantis būtų sumažinti transporto tarša, spūstys, triukšmas ir kelių eismo nelaimių skaičius, teikiama derama parama miestams ir užtikrinami geresni informavimas, koordinavimas ir bendradarbiavimas tarp ES valstybių narių;

| M. | kadangi svarbu pabrėžti viešojo transporto svarbą miestų ekonomikai, taip pat skurdiems regionams, ir pripažinti jo socialinę naudą, pvz., pagalbą kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir užtikrinant galimybę visiems piliečiams rasti darbą; |
| --- | --- |

M.

kadangi svarbu pabrėžti viešojo transporto svarbą miestų ekonomikai, taip pat skurdiems regionams, ir pripažinti jo socialinę naudą, pvz., pagalbą kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir užtikrinant galimybę visiems piliečiams rasti darbą;

| N. | kadangi geriausia priemonė atpratinti naudotis privačiu transportu ir vienas iš geriausių būdų išvengti transporto kamščių yra geras viešasis transportas, kuriuo paprasta naudotis; |
| --- | --- |

N.

kadangi geriausia priemonė atpratinti naudotis privačiu transportu ir vienas iš geriausių būdų išvengti transporto kamščių yra geras viešasis transportas, kuriuo paprasta naudotis;

| O. | kadangi 73 proc. ES piliečių kelių eismo saugą laiko rimta miestų problema, daugiau nei 30 proc. žūčių ir sunkių sužalojimų įvyksta miestų teritorijose ir dažniai žūsta arba sužalojami pažeidžiami eismo dalyviai ir pėstieji; |
| --- | --- |

O.

kadangi 73 proc. ES piliečių kelių eismo saugą laiko rimta miestų problema, daugiau nei 30 proc. žūčių ir sunkių sužalojimų įvyksta miestų teritorijose ir dažniai žūsta arba sužalojami pažeidžiami eismo dalyviai ir pėstieji;

| P. | kadangi 38 proc. vis žūčių įvyksta miestų teritorijose ir 55 proc. – tarpmiestiniuose keliuose, kadangi aukomis dažniausiai tampa dviratininkai ir kiti pažeidžiami eismo dalyviai, ir kadangi eismo įvykiai vyksta dėl didelės transporto priemonių koncentracijos ir didelio greičio; |
| --- | --- |

P.

kadangi 38 proc. vis žūčių įvyksta miestų teritorijose ir 55 proc. – tarpmiestiniuose keliuose, kadangi aukomis dažniausiai tampa dviratininkai ir kiti pažeidžiami eismo dalyviai, ir kadangi eismo įvykiai vyksta dėl didelės transporto priemonių koncentracijos ir didelio greičio;

| Q. | kadangi tvarus miesto transportas yra vienas iš platesnės teritorijų planavimo politikos aspektų ir kadangi miestų žaliosios zonos gali sušvelninti kelių transporto sukeliamos taršos poveikį; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tvarus miesto transportas yra vienas iš platesnės teritorijų planavimo politikos aspektų ir kadangi miestų žaliosios zonos gali sušvelninti kelių transporto sukeliamos taršos poveikį;

| R. | kadangi alternatyviųjų propelentų ir transporto priemonių naudojimas susijęs su reikalingos infrastruktūros kūrimu, taip pat būtinybe keisti su judumu susijusį asmenų elgesį; |
| --- | --- |

R.

kadangi alternatyviųjų propelentų ir transporto priemonių naudojimas susijęs su reikalingos infrastruktūros kūrimu, taip pat būtinybe keisti su judumu susijusį asmenų elgesį;

| S. | kadangi pagrįstai pripažinta, kad miestai ir kitos didelės miestų teritorijos yra itin svarbūs mazgai naujoje TEN-T strategijoje, nes jie yra svarbūs ekonominės veiklos ir inovacijų centrai, taip pat jie yra pagrindinė keleivių ir krovinių transporto grandinės grandis; |
| --- | --- |

S.

kadangi pagrįstai pripažinta, kad miestai ir kitos didelės miestų teritorijos yra itin svarbūs mazgai naujoje TEN-T strategijoje, nes jie yra svarbūs ekonominės veiklos ir inovacijų centrai, taip pat jie yra pagrindinė keleivių ir krovinių transporto grandinės grandis;

| T. | kadangi daugiarūšio transporto tinklai ir įvairių rūšių transporto ir paslaugų miestų teritorijose ir jų kaimynystėje integracija gali būti padėti gerinant keleivinio ir krovininio transporto veiksmingumą ir tokiu būdu padėti mažinti išmetamą anglies junginių ir kitų žalingų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

T.

kadangi daugiarūšio transporto tinklai ir įvairių rūšių transporto ir paslaugų miestų teritorijose ir jų kaimynystėje integracija gali būti padėti gerinant keleivinio ir krovininio transporto veiksmingumą ir tokiu būdu padėti mažinti išmetamą anglies junginių ir kitų žalingų teršalų kiekį;

| U. | kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai, 2012 m. susirinkę Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“), įsipareigojo remti tvaraus transporto tinklų plėtrą (12); |
| --- | --- |

U.

kadangi valstybių ir vyriausybių vadovai, 2012 m. susirinkę Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“), įsipareigojo remti tvaraus transporto tinklų plėtrą (12);

| V. | kadangi nėra vieno visoms miestų teritorijoms tinkamo sprendimo ir miestų visoje Europos Sąjungoje padėtis ir poreikiai yra specifiniai, ypač tie, kurie susiję su geografinėmis ir klimato sąlygomis, demografine struktūra, kultūrinėmis tradicijomis ir kitais veiksniais; |
| --- | --- |

V.

kadangi nėra vieno visoms miestų teritorijoms tinkamo sprendimo ir miestų visoje Europos Sąjungoje padėtis ir poreikiai yra specifiniai, ypač tie, kurie susiję su geografinėmis ir klimato sąlygomis, demografine struktūra, kultūrinėmis tradicijomis ir kitais veiksniais;

| W. | kadangi judumas mieste ir miesto transporto valdymas priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos sričiai – šios institucijos savo teritorijoje viešąją politiką formuoja ir vykdo atsižvelgdamos į nacionalinę galiojančią sistemą ir Europos Sąjungos miestų darbotvarkę; |
| --- | --- |

W.

kadangi judumas mieste ir miesto transporto valdymas priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos sričiai – šios institucijos savo teritorijoje viešąją politiką formuoja ir vykdo atsižvelgdamos į nacionalinę galiojančią sistemą ir Europos Sąjungos miestų darbotvarkę;

| X. | kadangi rūpestį kelia tai, kad Komisija kalba apie ES lygmens transporto koncepcijos sukūrimą vėliau ją pritaikant prie valstybių narių konkrečių sąlygų; kadangi, sprendžiant šiuos klausimus, užuot taikius principą „iš viršaus į apačią“ ir nekreipiant dėmesio į tai, kad reikia bendrų taisyklių ir standartų, būtų geriau laikytis principo „iš apačios į viršų“, kartu vykdant eksperimentus vietoje ir taip skatinant inovacijas; kadangi labai pritaria tam, jog būtų sukurtos platformos, per kurias vietos suinteresuotieji subjektai galėtų keistis patirtimi, kad būtų galima plačiau skleisti informaciją apie sėkmingus atvejus; |
| --- | --- |

X.

kadangi rūpestį kelia tai, kad Komisija kalba apie ES lygmens transporto koncepcijos sukūrimą vėliau ją pritaikant prie valstybių narių konkrečių sąlygų; kadangi, sprendžiant šiuos klausimus, užuot taikius principą „iš viršaus į apačią“ ir nekreipiant dėmesio į tai, kad reikia bendrų taisyklių ir standartų, būtų geriau laikytis principo „iš apačios į viršų“, kartu vykdant eksperimentus vietoje ir taip skatinant inovacijas; kadangi labai pritaria tam, jog būtų sukurtos platformos, per kurias vietos suinteresuotieji subjektai galėtų keistis patirtimi, kad būtų galima plačiau skleisti informaciją apie sėkmingus atvejus;

| 1. | pabrėžia, kad Europos lygmeniu ir daugelyje miestų iki šiol nudirbti darbai davė teigiamų rezultatų ir turėtų būti tęsiami, todėl džiaugiasi minėtu Komisijos komunikatu dėl judumo mieste; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Europos lygmeniu ir daugelyje miestų iki šiol nudirbti darbai davė teigiamų rezultatų ir turėtų būti tęsiami, todėl džiaugiasi minėtu Komisijos komunikatu dėl judumo mieste;

Erdvės ir infrastruktūros grąžinimas visiems piliečiams ir prieinamumo pagerinimas

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad žemės planavimas yra svarbiausias etapas kuriant sklandaus ir saugaus transporto tinklus, kurie būtų ilgalaikiai ir darytų realų poveikį eismo apimčiai ir eismo pasiskirstymui; pabrėžia, kad saugumas privalo būti suprantamas kaip svarbiausias viso tvaraus miestų planavimo elementas; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad žemės planavimas yra svarbiausias etapas kuriant sklandaus ir saugaus transporto tinklus, kurie būtų ilgalaikiai ir darytų realų poveikį eismo apimčiai ir eismo pasiskirstymui; pabrėžia, kad saugumas privalo būti suprantamas kaip svarbiausias viso tvaraus miestų planavimo elementas;

| 3. | yra įsitikinęs, kad, siekiant užtikrinti skaidrų planavimą, vystymą ir sprendimų priėmimą, būtina teikti informaciją ES piliečiams, mažmenininkams, krovinių vežėjams ir visiems kitiems su judumu mieste susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, taip pat būtina, kad su jais būtų konsultuojamasi; pabrėžia, kad ši informacija turėtų būti viešai ir lengvai prieinama; pabrėžia, kad reikėtų stiprinti atitinkamų subjektų ir miestų bendradarbiavimą ES lygmeniu siekiant pasidalinti patirtimi sprendžiant su tvariu judumu susijusias problemas; |
| --- | --- |

3.

yra įsitikinęs, kad, siekiant užtikrinti skaidrų planavimą, vystymą ir sprendimų priėmimą, būtina teikti informaciją ES piliečiams, mažmenininkams, krovinių vežėjams ir visiems kitiems su judumu mieste susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, taip pat būtina, kad su jais būtų konsultuojamasi; pabrėžia, kad ši informacija turėtų būti viešai ir lengvai prieinama; pabrėžia, kad reikėtų stiprinti atitinkamų subjektų ir miestų bendradarbiavimą ES lygmeniu siekiant pasidalinti patirtimi sprendžiant su tvariu judumu susijusias problemas;

| 4. | yra įsitikinęs, kad ilgalaikiai tvaraus judumo mieste planai, remiami IRT technologijomis, yra svarbi priemonė ieškant deramų ir saugių su judumu susijusių problemų sprendimo būdų visiems piliečiams; ragina kompetentingas valdžios institucijas tvaraus judumo mieste planuose reglamentuojant susisiekimo sistemą atsižvelgti į riboto judumo asmenų specialiuosius poreikius; pabrėžia, kad infrastruktūra be kliūčių itin svarbi riboto judumo asmenų judumui; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog į tvaraus judumo mieste planus būtų įtraukti specialiosios eismo saugos strategijos ir saugi infrastruktūra, paliekant deramai erdvės pažeidžiamiausiems eismo dalyviams; |
| --- | --- |

4.

yra įsitikinęs, kad ilgalaikiai tvaraus judumo mieste planai, remiami IRT technologijomis, yra svarbi priemonė ieškant deramų ir saugių su judumu susijusių problemų sprendimo būdų visiems piliečiams; ragina kompetentingas valdžios institucijas tvaraus judumo mieste planuose reglamentuojant susisiekimo sistemą atsižvelgti į riboto judumo asmenų specialiuosius poreikius; pabrėžia, kad infrastruktūra be kliūčių itin svarbi riboto judumo asmenų judumui; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog į tvaraus judumo mieste planus būtų įtraukti specialiosios eismo saugos strategijos ir saugi infrastruktūra, paliekant deramai erdvės pažeidžiamiausiems eismo dalyviams;

| 5. | pabrėžia, kad tvaraus judumo mieste planai yra svarbūs siekiant su CO2 išlakomis, triukšmu, oro tarša ir eismo įvykių sumažinimu susijusių ES tikslų; mano, kad tvaraus judumo mieste planų parengimas turėtų būti svarbus miesto transporto srities ES projektų finansavimo elementas ir kad ES finansavimas ir informacinė pagalba galėtų būti paskatos kurti ir įgyvendinti tokius planus; ragina Komisiją kompetentingoms valdžios institucijoms teikti reikiamas konsultacijas ir techninę pagalbą rengiant tvaraus judumo mieste planus, visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad tvaraus judumo mieste planai yra svarbūs siekiant su CO2 išlakomis, triukšmu, oro tarša ir eismo įvykių sumažinimu susijusių ES tikslų; mano, kad tvaraus judumo mieste planų parengimas turėtų būti svarbus miesto transporto srities ES projektų finansavimo elementas ir kad ES finansavimas ir informacinė pagalba galėtų būti paskatos kurti ir įgyvendinti tokius planus; ragina Komisiją kompetentingoms valdžios institucijoms teikti reikiamas konsultacijas ir techninę pagalbą rengiant tvaraus judumo mieste planus, visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą;

| 6. | ragina valstybių narių valdžios institucijas parengti tvaraus judumo mieste planus, kuriuose pirmenybė būtų teikiama mažataršėms transporto rūšims, įskaitant elektrinius traukimo įrenginius ir alternatyviaisiais degalais varomas transporto priemones, taip pat kurie apimtų pažangiąsias transporto sistemas; pritaria tam, kad būtų sukurtos eismo zonos ir tarprūšinės platformos, kur pirmenybė būtų teikiama viešajam transportui; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybių narių valdžios institucijas parengti tvaraus judumo mieste planus, kuriuose pirmenybė būtų teikiama mažataršėms transporto rūšims, įskaitant elektrinius traukimo įrenginius ir alternatyviaisiais degalais varomas transporto priemones, taip pat kurie apimtų pažangiąsias transporto sistemas; pritaria tam, kad būtų sukurtos eismo zonos ir tarprūšinės platformos, kur pirmenybė būtų teikiama viešajam transportui;

| 7. | ragina valstybes nares ir Europos miestus kurti automobilių statymo politiką (automobilių stovėjimo aikštelių įrengimas, išmaniųjų automobilių statymo sistemų naudojimas ir derama kainodara), kurią būtų galima įtraukti į integruotą miestų politiką, ir tuo pačiu metu dėti daugiau pastangų kuriant funkcinius įvairiarūšio transporto mazgus, teikiant įvairias transporto paslaugas ir sudarant sąlygas sklandžiai derinti su transportu susijusius sprendimus, pvz., su kolektyviniu transportu, bendru transportu, dviračių ir nuomos paslaugomis; ragina geriau sujungti priemiesčių automobilių statymo aikšteles su geležinkelio ir viešojo transporto paslaugomis pasitelkiant, pvz., persėdimo iš asmeninio automobilio į viešąjį transportą vietas (angl. park and ride); primena, kad reikia panaikinti nuostatų dėl neįgalių piliečių trūkumus; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares ir Europos miestus kurti automobilių statymo politiką (automobilių stovėjimo aikštelių įrengimas, išmaniųjų automobilių statymo sistemų naudojimas ir derama kainodara), kurią būtų galima įtraukti į integruotą miestų politiką, ir tuo pačiu metu dėti daugiau pastangų kuriant funkcinius įvairiarūšio transporto mazgus, teikiant įvairias transporto paslaugas ir sudarant sąlygas sklandžiai derinti su transportu susijusius sprendimus, pvz., su kolektyviniu transportu, bendru transportu, dviračių ir nuomos paslaugomis; ragina geriau sujungti priemiesčių automobilių statymo aikšteles su geležinkelio ir viešojo transporto paslaugomis pasitelkiant, pvz., persėdimo iš asmeninio automobilio į viešąjį transportą vietas (angl. park and ride); primena, kad reikia panaikinti nuostatų dėl neįgalių piliečių trūkumus;

| 8. | pabrėžia, kad, turint omenyje būtinybę mažinti neigiamą poveikį aplinkai, kurį lemia ES transporto sistemos priklausomybė nuo naftos (itin didelė transporto sistemos dalis priklausoma nuo naftos ir jos produktų), ESIF turėtų būti sistemingai panaudojami visapusiškų ir integruotų tvaraus judumo mieste planų plėtrai ir įgyvendinimui, taikant vienas kitą papildančias ir sustiprinančias judumo mieste priemones platesniame erdvinio planavimo kontekste ir nesukuriant papildomų transporto poreikių, susijusių su pernelyg dažnu automobilių naudojimu, taip pat ypatingą dėmesį skiriant integruotai transporto sistemai, pagrįstai atskirų transporto rūšių sąveika; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad, turint omenyje būtinybę mažinti neigiamą poveikį aplinkai, kurį lemia ES transporto sistemos priklausomybė nuo naftos (itin didelė transporto sistemos dalis priklausoma nuo naftos ir jos produktų), ESIF turėtų būti sistemingai panaudojami visapusiškų ir integruotų tvaraus judumo mieste planų plėtrai ir įgyvendinimui, taikant vienas kitą papildančias ir sustiprinančias judumo mieste priemones platesniame erdvinio planavimo kontekste ir nesukuriant papildomų transporto poreikių, susijusių su pernelyg dažnu automobilių naudojimu, taip pat ypatingą dėmesį skiriant integruotai transporto sistemai, pagrįstai atskirų transporto rūšių sąveika;

| 9. | tvirtai mano, kad Komisijos tvaraus judumo mieste planų platforma turėtų tapti svarbia paramos priemone miestams ir regionams, jiems kuriant ir įgyvendinant tvaraus judumo mieste planus; pabrėžia, kad investuojant į judumą mieste yra svarbu atsižvelgti į visus miestus, nepriklausomai nuo jų dydžio, taip pat į svarbų vaidmenį, kurį Europos miestai ir regionai vaidina skatinant ir stiprinant tvarų judumą mieste; ragina skirtingų dydžių vietos ir regionų valdžios institucijas ir įvairių suinteresuotųjų subjektų (pvz., dviratininkų asociacijų) atstovus dalyvauti Europos platformos ir valstybių narių judumo mieste ir transporto ekspertų grupės veikloje; |
| --- | --- |

9.

tvirtai mano, kad Komisijos tvaraus judumo mieste planų platforma turėtų tapti svarbia paramos priemone miestams ir regionams, jiems kuriant ir įgyvendinant tvaraus judumo mieste planus; pabrėžia, kad investuojant į judumą mieste yra svarbu atsižvelgti į visus miestus, nepriklausomai nuo jų dydžio, taip pat į svarbų vaidmenį, kurį Europos miestai ir regionai vaidina skatinant ir stiprinant tvarų judumą mieste; ragina skirtingų dydžių vietos ir regionų valdžios institucijas ir įvairių suinteresuotųjų subjektų (pvz., dviratininkų asociacijų) atstovus dalyvauti Europos platformos ir valstybių narių judumo mieste ir transporto ekspertų grupės veikloje;

| 10. | pabrėžia, kad tvaraus judumo mieste planai turėtų atitikti dabartinę ES darbotvarkę ir tikslus, ypač tuos, kurie susiję su perėjimu nuo kelių prie geležinkelių transporto priemonių, kaip nustatyta 2011 m. Baltojoje knygoje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad tvaraus judumo mieste planai turėtų atitikti dabartinę ES darbotvarkę ir tikslus, ypač tuos, kurie susiję su perėjimu nuo kelių prie geležinkelių transporto priemonių, kaip nustatyta 2011 m. Baltojoje knygoje;

| 11. | primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas įvertinti judumo mieste planus ir atlikti jų auditą atsižvelgiant į strategijos „Transportas 2050“ uždavinius ir tikslus; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas įvertinti judumo mieste planus ir atlikti jų auditą atsižvelgiant į strategijos „Transportas 2050“ uždavinius ir tikslus;

Aplinkos, gyvenimo kokybės ir sveikatos gerinimas

| 12. | visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis transporto modelis daro daug žalos esminiams gamtinės aplinkos elementams, įskaitant orą, vandenį ir dirvą, taip pat įvairioms ekosistemoms; |
| --- | --- |

12.

visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis transporto modelis daro daug žalos esminiams gamtinės aplinkos elementams, įskaitant orą, vandenį ir dirvą, taip pat įvairioms ekosistemoms;

| 13. | yra įsitikinęs, kad oro tarša gali būti vietinio, regioninio, nacionalinio ir tarpvalstybinio pobūdžio, todėl reikia imtis veiksmų visais valdymo lygmenimis; todėl ragina stiprinti daugiapakopio valdymo metodą, kurį taikant visi dalyviai prisiimtų atsakomybę ir imtųsi priemonių, kurių galima imtis ir kurių turėtų būti imtasi būtent tuo lygmeniu; |
| --- | --- |

13.

yra įsitikinęs, kad oro tarša gali būti vietinio, regioninio, nacionalinio ir tarpvalstybinio pobūdžio, todėl reikia imtis veiksmų visais valdymo lygmenimis; todėl ragina stiprinti daugiapakopio valdymo metodą, kurį taikant visi dalyviai prisiimtų atsakomybę ir imtųsi priemonių, kurių galima imtis ir kurių turėtų būti imtasi būtent tuo lygmeniu;

| 14. | ragina miestus atidžiai įvertinti piliečių ir įmonių poreikius ir transporto rūšių ypatumus, kad būtų galima užtikrinti tvarų judumą mieste, taip pat imtis reikalingų priemonių oro kokybei mietuose pagerinti, inter alia, labiau skatinant pereiti prie tvarių rūšių transporto, taip pat eiti pėstute arba važiuoti dviračiu, ir populiarinant integruoto ir įvairiarūšio transporto ir (arba) įvairių transporto rūšių derinimo politiką; |
| --- | --- |

14.

ragina miestus atidžiai įvertinti piliečių ir įmonių poreikius ir transporto rūšių ypatumus, kad būtų galima užtikrinti tvarų judumą mieste, taip pat imtis reikalingų priemonių oro kokybei mietuose pagerinti, inter alia, labiau skatinant pereiti prie tvarių rūšių transporto, taip pat eiti pėstute arba važiuoti dviračiu, ir populiarinant integruoto ir įvairiarūšio transporto ir (arba) įvairių transporto rūšių derinimo politiką;

| 15. | ragina vietos valdžios institucijas kuriant tvaraus judumo planus atsižvelgti į savo piliečių gerovę, ypač ragina kompetentingas valdžios institucijas imtis priemonių su eismu susijusiam triukšmui miestuose sumažinti; |
| --- | --- |

15.

ragina vietos valdžios institucijas kuriant tvaraus judumo planus atsižvelgti į savo piliečių gerovę, ypač ragina kompetentingas valdžios institucijas imtis priemonių su eismu susijusiam triukšmui miestuose sumažinti;

| 16. | ragina kompetentingas valdžios institucijas, laikantis atsargumo ir proporcingumo principų, imtis prevencinių priemonių oro kokybei miesteliuose ir miestuose pagerinti ir teršalų koncentracijai, mažesnei už Pasaulio sveikatos organizacijos gairėse nustatytą koncentraciją, užtikrinti; taigi, pritaria tam, kad būtų sukurtos mažos taršos zonos; pabrėžia, kad kompetentingos valdžios institucijos yra atsakingos už saugių ir sveikų judumo galimybių savo piliečiams užtikrinimą; mano, kad šias galimybes būtų galima grįsti nebrangaus, išmanaus, patikimo ir prieinamo viešojo transporto sistemomis; ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas apsvarstyti, ar tais atvejais, kai kyla rizika, jog bus viršyta minėtose PSO gairėse nurodyta riba, nereikėtų imtis priemonių viešojo transporto prieinamumui pagerinti, pvz., ieškant kitų eismo galimybių; |
| --- | --- |

16.

ragina kompetentingas valdžios institucijas, laikantis atsargumo ir proporcingumo principų, imtis prevencinių priemonių oro kokybei miesteliuose ir miestuose pagerinti ir teršalų koncentracijai, mažesnei už Pasaulio sveikatos organizacijos gairėse nustatytą koncentraciją, užtikrinti; taigi, pritaria tam, kad būtų sukurtos mažos taršos zonos; pabrėžia, kad kompetentingos valdžios institucijos yra atsakingos už saugių ir sveikų judumo galimybių savo piliečiams užtikrinimą; mano, kad šias galimybes būtų galima grįsti nebrangaus, išmanaus, patikimo ir prieinamo viešojo transporto sistemomis; ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas apsvarstyti, ar tais atvejais, kai kyla rizika, jog bus viršyta minėtose PSO gairėse nurodyta riba, nereikėtų imtis priemonių viešojo transporto prieinamumui pagerinti, pvz., ieškant kitų eismo galimybių;

| 17. | pabrėžia, kad būtina laikytis kompleksinio požiūrio į oro taršą Europos miestuose; ragina Komisiją nustatyti veiksmingas priemones, kurios padėtų valstybėms narėms laikytis reikalavimų, nustatytų Aplinkos oro kokybės direktyva (Direktyva 2008/50/EB), visų pirma nustatant veiksmingas ir plataus užmojo išmetamųjų teršalų ribas 2025 m. ir 2030 m. pagal Tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyvą, taip pat užtikrinant geresnį priemonių pagal Tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyvą ir Aplinkos oro kokybės direktyvą koordinavimą, nustatant plataus užmojo automobilių išmetamųjų teršalų normas 2025 m. ir 2030 m., laiku peržiūrint CO2 ir automobilių reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 443/2009), be to, nustatant aiškų laikotarpį, per kurį reikia įgyvendinti privačių transporto priemonių važiavimo realiomis sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymų sistemą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būtina laikytis kompleksinio požiūrio į oro taršą Europos miestuose; ragina Komisiją nustatyti veiksmingas priemones, kurios padėtų valstybėms narėms laikytis reikalavimų, nustatytų Aplinkos oro kokybės direktyva (Direktyva 2008/50/EB), visų pirma nustatant veiksmingas ir plataus užmojo išmetamųjų teršalų ribas 2025 m. ir 2030 m. pagal Tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyvą, taip pat užtikrinant geresnį priemonių pagal Tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyvą ir Aplinkos oro kokybės direktyvą koordinavimą, nustatant plataus užmojo automobilių išmetamųjų teršalų normas 2025 m. ir 2030 m., laiku peržiūrint CO2 ir automobilių reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 443/2009), be to, nustatant aiškų laikotarpį, per kurį reikia įgyvendinti privačių transporto priemonių važiavimo realiomis sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymų sistemą;

| 18. | ragina Komisiją, remiantis atskirais valstybių narių planais, įvertinti atmosferos taršos matavimo ir stebėjimo stočių vietos parinkimo padėtį pagrindinėse miestų aglomeracijose, kuriose kyla problemų dėl oro kokybės, nes dėl netinkamos šių stočių vietos labai dažnai gaunami netikslūs duomenys, todėl gali kilti pavojus visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją, remiantis atskirais valstybių narių planais, įvertinti atmosferos taršos matavimo ir stebėjimo stočių vietos parinkimo padėtį pagrindinėse miestų aglomeracijose, kuriose kyla problemų dėl oro kokybės, nes dėl netinkamos šių stočių vietos labai dažnai gaunami netikslūs duomenys, todėl gali kilti pavojus visuomenės sveikatai;

| 19. | atkreipia dėmesį į su transporto priemonių turėjimu ir naudojimu susijusius elgesio pokyčius (dalijimąsi vienu automobiliu, susitarimus pavežti automobiliu); skatina Komisiją sukurti transporto sistemas, į kurias būtų įtrauktos kolektyvinės ir viešosios judumo formos, ir remti šias sistemas; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į su transporto priemonių turėjimu ir naudojimu susijusius elgesio pokyčius (dalijimąsi vienu automobiliu, susitarimus pavežti automobiliu); skatina Komisiją sukurti transporto sistemas, į kurias būtų įtrauktos kolektyvinės ir viešosios judumo formos, ir remti šias sistemas;

| 20. | mano, kad Komisija turėtų įvertinti, kaip visuomenę gali paveikti naujų rūšių judumas, remiantis bendro vartojimo ekonomikos modeliu, įskaitant dalijimąsi automobiliu; mano, kad nacionaliniu lygmeniu valstybės narės turėtų vadovautis vadinamojo besidalijančio miesto (angl. shareable city) koncepcija tais atvejais, kai klausimai susiję su judumu ir transportu, nes tai gali duoti naudos piliečiams, ypač mažuose ir vidutinio dydžio miesteliuose ir miestuose, kur viešojo transporto tinklas mažesnis, ir gali atsirasti galimybių plėtoti bendradarbiavimu grindžiamus sprendimus; |
| --- | --- |

20.

mano, kad Komisija turėtų įvertinti, kaip visuomenę gali paveikti naujų rūšių judumas, remiantis bendro vartojimo ekonomikos modeliu, įskaitant dalijimąsi automobiliu; mano, kad nacionaliniu lygmeniu valstybės narės turėtų vadovautis vadinamojo besidalijančio miesto (angl. shareable city) koncepcija tais atvejais, kai klausimai susiję su judumu ir transportu, nes tai gali duoti naudos piliečiams, ypač mažuose ir vidutinio dydžio miesteliuose ir miestuose, kur viešojo transporto tinklas mažesnis, ir gali atsirasti galimybių plėtoti bendradarbiavimu grindžiamus sprendimus;

| 21. | pabrėžia, kad stipriai išvystytas, veiksmingas, nebrangus, saugus ir prieinamas viešasis transportas yra neatsiejama miestų vystymosi dalis; yra įsitikinęs, kad patikimos viešojo transporto paslaugos gali būti svarbios mažinant spūstis, oro taršą ir triukšmą miestuose; ragina valstybes nares populiarinti viešąjį transportą siekiant iki 2030 m. padidinti naudojimosi juo mastą; taip pat skatina nacionalinės ir vietos valdžios institucija skatinti teikti paslaugas viešajame transporte ir stotelėse, remti inovatyvių rūšių judumo sistemų kūrimą ir taikyti pažangiąsias transporto sistemas ir kitas moderniausias technologijas; pabrėžia, kad dalijimosi vienu automobiliu, važiavimo kartu ir susitarimų pavežti automobiliu paslaugos leidžia geriau panaudoti esamus išteklius ir padėti sumažinti automobilių skaičių miestuose; pripažįsta Europos palydovinės navigacijos programų GALILEO ir EGNOS bei mobilių sparčiųjų tinklų svarbą; pritaria tam, kad būtų suformuota reguliavimo sistema, kuri suteiktų galimybę naudoti naujas judumo formas ir naujus bendro naudojimosi automobiliais modelius tam, kad būtų geriau panaudoti turimi ištekliai; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad stipriai išvystytas, veiksmingas, nebrangus, saugus ir prieinamas viešasis transportas yra neatsiejama miestų vystymosi dalis; yra įsitikinęs, kad patikimos viešojo transporto paslaugos gali būti svarbios mažinant spūstis, oro taršą ir triukšmą miestuose; ragina valstybes nares populiarinti viešąjį transportą siekiant iki 2030 m. padidinti naudojimosi juo mastą; taip pat skatina nacionalinės ir vietos valdžios institucija skatinti teikti paslaugas viešajame transporte ir stotelėse, remti inovatyvių rūšių judumo sistemų kūrimą ir taikyti pažangiąsias transporto sistemas ir kitas moderniausias technologijas; pabrėžia, kad dalijimosi vienu automobiliu, važiavimo kartu ir susitarimų pavežti automobiliu paslaugos leidžia geriau panaudoti esamus išteklius ir padėti sumažinti automobilių skaičių miestuose; pripažįsta Europos palydovinės navigacijos programų GALILEO ir EGNOS bei mobilių sparčiųjų tinklų svarbą; pritaria tam, kad būtų suformuota reguliavimo sistema, kuri suteiktų galimybę naudoti naujas judumo formas ir naujus bendro naudojimosi automobiliais modelius tam, kad būtų geriau panaudoti turimi ištekliai;

| 22. | pabrėžia, jog svarbu, kad viešajame miestų transporte būtų teikiama vieša informacija, taip pat atsižvelgiant į turistų vartojamas kalbas ir siekiant tvaraus turizmo politikos naudos; ragina vietos valdžios institucijas realiuoju laiku teikti informaciją internetu ir ekranuose miestuose, naudojant pakankamą skaičių ekranų; ragina valdžios institucijas ir transporto operatorius gerinti nemokamų skaitmeninių paslaugų viešajame transporto ir stotelėse prieinamumą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, jog svarbu, kad viešajame miestų transporte būtų teikiama vieša informacija, taip pat atsižvelgiant į turistų vartojamas kalbas ir siekiant tvaraus turizmo politikos naudos; ragina vietos valdžios institucijas realiuoju laiku teikti informaciją internetu ir ekranuose miestuose, naudojant pakankamą skaičių ekranų; ragina valdžios institucijas ir transporto operatorius gerinti nemokamų skaitmeninių paslaugų viešajame transporto ir stotelėse prieinamumą;

| 23. | pabrėžia socialinius bėginio viešojo transporto privalumus miestų teritorijų prieinamumo, miestų atnaujinimo, socialinės įtraukties ir geresnio miestų įvaizdžio aspektais; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia socialinius bėginio viešojo transporto privalumus miestų teritorijų prieinamumo, miestų atnaujinimo, socialinės įtraukties ir geresnio miestų įvaizdžio aspektais;

| 24. | pripažįsta viešojo transporto operatorių siūlomų darbo vietų kokybę ir įvairovę bei su jomis susijusią naudą ekonomikai; ragina Komisiją stebėti ir įvertinti viešojo transporto indėlį kuriant žaliąsias darbo vietas ir žaliojo augimo strategijas nacionaliniu ir Europos Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta viešojo transporto operatorių siūlomų darbo vietų kokybę ir įvairovę bei su jomis susijusią naudą ekonomikai; ragina Komisiją stebėti ir įvertinti viešojo transporto indėlį kuriant žaliąsias darbo vietas ir žaliojo augimo strategijas nacionaliniu ir Europos Sąjungos lygmenimis;

| 25. | ragina valstybes nares imtis efektyvių veiksmų siekiant užtikrinti saugumą viešajame transporte, kartu gerbiant vietos lygmens įgaliojimus; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares imtis efektyvių veiksmų siekiant užtikrinti saugumą viešajame transporte, kartu gerbiant vietos lygmens įgaliojimus;

| 26. | primena, kad asmeninis judumas nenaudojant motorizuotų transporto priemonių, pvz., vaikščiojimas ir važinėjimas dviračiu, gali geriausiai prisidėti užtikrinant CO2 pusiausvyrą; |
| --- | --- |

26.

primena, kad asmeninis judumas nenaudojant motorizuotų transporto priemonių, pvz., vaikščiojimas ir važinėjimas dviračiu, gali geriausiai prisidėti užtikrinant CO2 pusiausvyrą;

| 27. | ragina valstybes nares peržiūrėti savo strategijas, siekiant pagerinti susisiekimo nenaudojant motorizuotų transporto priemonių galimybes, kad būtų galima įgyvendinti susijusius tikslus pagerinti judumą ir miestų aplinką; ragina valstybes nares, kai reikia, skatinti naudotis dviračiais, taip pat nustatant su naudojimosi dviračiais mastu susijusius plataus užmojo tikslus 2030 m. ir pagerinant sąlygas vaikščiojimui pėstute ir važiavimui dviračiu; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares peržiūrėti savo strategijas, siekiant pagerinti susisiekimo nenaudojant motorizuotų transporto priemonių galimybes, kad būtų galima įgyvendinti susijusius tikslus pagerinti judumą ir miestų aplinką; ragina valstybes nares, kai reikia, skatinti naudotis dviračiais, taip pat nustatant su naudojimosi dviračiais mastu susijusius plataus užmojo tikslus 2030 m. ir pagerinant sąlygas vaikščiojimui pėstute ir važiavimui dviračiu;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti informuotumą apie važiavimą dviračiu ir alternatyvias transporto rūšis, padėti pereiti prie tvarių rūšių transporto ir toliau remti Europos judumo savaitės kampaniją; ragina miestus kurti dalijimosi dviračiu sistemas, susietas su viešuoju transportu; palankiai vertina nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens iniciatyvas, pagal kurias populiarinami ir rengiami dienų „ES sekmadienis be automobilio“ ir „ES dviračio diena“ renginiai siekiant pagerinti oro kokybę miestuose; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares didinti informuotumą apie važiavimą dviračiu ir alternatyvias transporto rūšis, padėti pereiti prie tvarių rūšių transporto ir toliau remti Europos judumo savaitės kampaniją; ragina miestus kurti dalijimosi dviračiu sistemas, susietas su viešuoju transportu; palankiai vertina nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens iniciatyvas, pagal kurias populiarinami ir rengiami dienų „ES sekmadienis be automobilio“ ir „ES dviračio diena“ renginiai siekiant pagerinti oro kokybę miestuose;

| 29. | ragina privačias įmones, administravimo įstaigas ir ES institucijas toliau tobulinti judumo valdymo paslaugas, teikiamas savo nariams, darbuotojams ir lankytojams; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kurti politiką, kuria bendrovės būtų raginamos mažinti kelionių į darbo vietą ir iš jos skaičių, inter alia, leidžiant ir skatinant darbą nuotoliniu būdu, taip pat raginant naudotis IRT technologijomis ir rengti telekonferencijas; mano, kad judumo priemonės, pvz., tos, kurias koordinuoja Europos judumo valdymo platforma (angl. EPOMM), atveria daug galimybių eismo spūsčių miestuose problemoms spręsti ir prieinamumui visiems užtikrinti; |
| --- | --- |

29.

ragina privačias įmones, administravimo įstaigas ir ES institucijas toliau tobulinti judumo valdymo paslaugas, teikiamas savo nariams, darbuotojams ir lankytojams; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kurti politiką, kuria bendrovės būtų raginamos mažinti kelionių į darbo vietą ir iš jos skaičių, inter alia, leidžiant ir skatinant darbą nuotoliniu būdu, taip pat raginant naudotis IRT technologijomis ir rengti telekonferencijas; mano, kad judumo priemonės, pvz., tos, kurias koordinuoja Europos judumo valdymo platforma (angl. EPOMM), atveria daug galimybių eismo spūsčių miestuose problemoms spręsti ir prieinamumui visiems užtikrinti;

| 30. | ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas nustatyti aplinkosauginio veiksmingumo reikalavimus, taikomus viešojo pirkimo procedūroms, ypač kai perkamos viešojo transporto priemonės arba viešosios valdžios institucijų naudojamos transporto priemonės; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas nustatyti aplinkosauginio veiksmingumo reikalavimus, taikomus viešojo pirkimo procedūroms, ypač kai perkamos viešojo transporto priemonės arba viešosios valdžios institucijų naudojamos transporto priemonės;

Energijos taupymas ir klimato apsauga

| 31. | mano, kad energijos vartojimo efektyvumas ir mažo anglies dioksido kiekio ir atsinaujinantieji energijos ištekliai yra itin svarbūs siekiant užtikrinti tvarų judumą mieste, sykiu gerinant aplinkosaugines sąlygas, taip pat mano, kad priimant priemones, kurias taikant turėtų būti įgyvendinami su CO2 išlakomis ir energijos taupymu susiję ES tikslai, reikėtų laikytis technologinio neutralumo principo; |
| --- | --- |

31.

mano, kad energijos vartojimo efektyvumas ir mažo anglies dioksido kiekio ir atsinaujinantieji energijos ištekliai yra itin svarbūs siekiant užtikrinti tvarų judumą mieste, sykiu gerinant aplinkosaugines sąlygas, taip pat mano, kad priimant priemones, kurias taikant turėtų būti įgyvendinami su CO2 išlakomis ir energijos taupymu susiję ES tikslai, reikėtų laikytis technologinio neutralumo principo;

| 32. | ragina valstybes nares remti Transporto baltojoje knygoje nurodytus tikslus iki 2030 m. per pusę sumažinti automobilių, „varomų naudojant įprastinius degalus“, miestų transporte skaičių ir iki 2050 m. miestuose jų visai nebenaudoti; ragina miestus skatinti ir remti perėjimą prie alternatyviųjų transporto priemonių ir mažiau teršalų išskiriančių transporto priemonių, atsižvelgiant į jų faktinį anglies dioksido išmetimo rodiklį, taip siekiant ES tikslų iki 2050 m. 60 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; palankiai vertina keliautojams skirtas paskatas derinti įvairių rūšių transportą; |
| --- | --- |

32.

ragina valstybes nares remti Transporto baltojoje knygoje nurodytus tikslus iki 2030 m. per pusę sumažinti automobilių, „varomų naudojant įprastinius degalus“, miestų transporte skaičių ir iki 2050 m. miestuose jų visai nebenaudoti; ragina miestus skatinti ir remti perėjimą prie alternatyviųjų transporto priemonių ir mažiau teršalų išskiriančių transporto priemonių, atsižvelgiant į jų faktinį anglies dioksido išmetimo rodiklį, taip siekiant ES tikslų iki 2050 m. 60 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; palankiai vertina keliautojams skirtas paskatas derinti įvairių rūšių transportą;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu naudoti elektrines transporto priemones ir transporto priemones, varomas alternatyviaisiais degalais (antrosios ir trečiosios kartos biokuru, vandeniliu, kurio gamybai naudojami atsinaujinantieji energijos šaltiniai, suslėgtomis gamtinėmis dujomis ir suskystintomis gamtinėmis dujomis) siekiant miestuose sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; primena Direktyvoje 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nustatytas nuostatas ir ragina valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei atitinkamais pramonės subjektais, sparčiai kurti tokią infrastruktūrą, ypač transeuropiniame transporto tinkle (TEN-T); ragina viešąjį ir privatųjį sektorius skatinti įrengti įkrovimo infrastruktūrą bendrose transporto priemonių statymo aikštelėse; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu naudoti elektrines transporto priemones ir transporto priemones, varomas alternatyviaisiais degalais (antrosios ir trečiosios kartos biokuru, vandeniliu, kurio gamybai naudojami atsinaujinantieji energijos šaltiniai, suslėgtomis gamtinėmis dujomis ir suskystintomis gamtinėmis dujomis) siekiant miestuose sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; primena Direktyvoje 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nustatytas nuostatas ir ragina valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis bei atitinkamais pramonės subjektais, sparčiai kurti tokią infrastruktūrą, ypač transeuropiniame transporto tinkle (TEN-T); ragina viešąjį ir privatųjį sektorius skatinti įrengti įkrovimo infrastruktūrą bendrose transporto priemonių statymo aikštelėse;

| 34. | prašo Komisijos, nacionalinių ir vietos valdžios institucijų skatinti, kur įmanoma, vidaus vandenų laivybą kaip integruoto judumo sprendimą, susijusį su tausojamuoju judumu mieste; |
| --- | --- |

34.

prašo Komisijos, nacionalinių ir vietos valdžios institucijų skatinti, kur įmanoma, vidaus vandenų laivybą kaip integruoto judumo sprendimą, susijusį su tausojamuoju judumu mieste;

| 35. | pabrėžia, kad principas „iš apačios į viršų“ yra svarbus; taigi, tvirtai remia, pvz., Merų paktą dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo (šį paktą yra pasirašę daugiau kaip 6 000 merų), ir palankiai vertina Komisijos nario A. Canette kreipimąsi 2015 m. spalio 13 d. Briuselyje parengti platesnio užmojo dokumentą; remia teigiamą Komisijos, kaip aktyvios tokių iniciatyvų skatintojos, vaidmenį; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad principas „iš apačios į viršų“ yra svarbus; taigi, tvirtai remia, pvz., Merų paktą dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo (šį paktą yra pasirašę daugiau kaip 6 000 merų), ir palankiai vertina Komisijos nario A. Canette kreipimąsi 2015 m. spalio 13 d. Briuselyje parengti platesnio užmojo dokumentą; remia teigiamą Komisijos, kaip aktyvios tokių iniciatyvų skatintojos, vaidmenį;

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares į 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančios 21-osios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 21) darbotvarkę kaip svarbias įtraukti plataus užmojo priemones dėl tvaraus judumo mieste; ragina Komisiją aktyviai remti Veiksmų darbotvarkės iniciatyvas dėl integruoto tvaraus judumo mieste; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir valstybes nares į 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančios 21-osios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 21) darbotvarkę kaip svarbias įtraukti plataus užmojo priemones dėl tvaraus judumo mieste; ragina Komisiją aktyviai remti Veiksmų darbotvarkės iniciatyvas dėl integruoto tvaraus judumo mieste;

Inovacijos – mokslinių tyrimų politikos, kuria siekiama nustatyti išmaniojo judumo principus, pagrindas

| 37. | primena, kad dėl pažangiųjų transporto sistemų judumas yra saugesnis, veiksmingesnis, labiau tausojantis aplinką ir sklandesnis, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų dėl pažangiųjų transporto sistemų, įskaitant inovacijas ir įgyvendinimą informacijos apie kelionę teikimo realiuoju laiku, labai automatizuotų transporto priemonių, išmaniosios infrastruktūros ir pažangiųjų eismo signalų sistemų srityse. primena, kad pažangiosios transporto sistemos yra svarbios realiuoju laiku teikiant tikslius duomenis apie eismą ir kelionę, todėl ragina Komisiją Skaitmeninėje darbotvarkėje atkreipti dėmesį judumą mieste; ragina suinteresuotuosius subjektus glaudžiai bendradarbiauti kuriant sąveikias ir integruotas judumo paslaugas, pvz., daugiarūšio viešojo transporto, dalijimosi transporto priemonėmis galimybių ir tarprūšinio integruoto bilietų pardavimo sistemų infrastruktūrą; prašo Komisijos teikti prioritetą tam, kad būtų vystomos inovatyvios programos ir naujos technologijos, suteikiančios galimybę eismo dalyviams imtis iniciatyvesnio plėtotojų ir duomenų rengėjų vaidmens transporto sistemoje, siekiant prisidėti prie judumo paslaugų platformų, kaip nustatyta pagal ES taisykles ir duomenų apsaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

37.

primena, kad dėl pažangiųjų transporto sistemų judumas yra saugesnis, veiksmingesnis, labiau tausojantis aplinką ir sklandesnis, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų dėl pažangiųjų transporto sistemų, įskaitant inovacijas ir įgyvendinimą informacijos apie kelionę teikimo realiuoju laiku, labai automatizuotų transporto priemonių, išmaniosios infrastruktūros ir pažangiųjų eismo signalų sistemų srityse. primena, kad pažangiosios transporto sistemos yra svarbios realiuoju laiku teikiant tikslius duomenis apie eismą ir kelionę, todėl ragina Komisiją Skaitmeninėje darbotvarkėje atkreipti dėmesį judumą mieste; ragina suinteresuotuosius subjektus glaudžiai bendradarbiauti kuriant sąveikias ir integruotas judumo paslaugas, pvz., daugiarūšio viešojo transporto, dalijimosi transporto priemonėmis galimybių ir tarprūšinio integruoto bilietų pardavimo sistemų infrastruktūrą; prašo Komisijos teikti prioritetą tam, kad būtų vystomos inovatyvios programos ir naujos technologijos, suteikiančios galimybę eismo dalyviams imtis iniciatyvesnio plėtotojų ir duomenų rengėjų vaidmens transporto sistemoje, siekiant prisidėti prie judumo paslaugų platformų, kaip nustatyta pagal ES taisykles ir duomenų apsaugos reikalavimus;

| 38. | ragina visas šalis visapusiškai panaudoti duomenų ir skaitmeninimo galimybes ir naudoti reguliavimo sumažinimo priemones siekiant skatinti naujus verslo modelius; |
| --- | --- |

38.

ragina visas šalis visapusiškai panaudoti duomenų ir skaitmeninimo galimybes ir naudoti reguliavimo sumažinimo priemones siekiant skatinti naujus verslo modelius;

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti naujų technologijų, naujų verslo modelių ir naujų integruotųjų tvaraus judumo mieste praktikos ir miesto logistikos srityje vykdomas mokslinių tyrimų programas; remia programos „Horizontas 2020“ prioritetus, susijusius su visuomeniniais sunkumais išmaniojo, žaliojo ir integruotojo transporto ir judumo mieste srityse, taip pat judumo kaip paslaugos (angl. Maas) iniciatyvų rengimą visoje Europoje; mano, kad programa „Horizontas 2020“ turi paspartinti mokslinius tyrimus ir inovacijas gyvenimo kokybės, tvarių darbo vietų, demografijos, aktyvaus judumo pokyčių, aplinkos apsaugos ir su klimatu susijusiose srityse; mano, kad Komisija turėtų vadovautis šiais prioritetais, užtikrinti pakankamas ES lėšas būsimai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai miestų geležinkelio sistemose ir pagerinti tvarių transporto sistemų efektyvumą; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti naujų technologijų, naujų verslo modelių ir naujų integruotųjų tvaraus judumo mieste praktikos ir miesto logistikos srityje vykdomas mokslinių tyrimų programas; remia programos „Horizontas 2020“ prioritetus, susijusius su visuomeniniais sunkumais išmaniojo, žaliojo ir integruotojo transporto ir judumo mieste srityse, taip pat judumo kaip paslaugos (angl. Maas) iniciatyvų rengimą visoje Europoje; mano, kad programa „Horizontas 2020“ turi paspartinti mokslinius tyrimus ir inovacijas gyvenimo kokybės, tvarių darbo vietų, demografijos, aktyvaus judumo pokyčių, aplinkos apsaugos ir su klimatu susijusiose srityse; mano, kad Komisija turėtų vadovautis šiais prioritetais, užtikrinti pakankamas ES lėšas būsimai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai miestų geležinkelio sistemose ir pagerinti tvarių transporto sistemų efektyvumą;

Tvaresnis ir saugesnis judumas mieste

| 40. | pažymi, kad itin geros išankstinės saugos sąlygos ir geresnis eismo ir greičio valdymas padeda labai sumažinti kelių eismo nelaimėse žūstančių ir sunkiai sužeidžiamų asmenų skaičių miestuose; pabrėžia, kad saugumo pajėgos, kurioms patikėta valdyti ir kontroliuoti eismą ir atlikti nuolatinius eismo saugos veikų, pvz., greičio viršijimas, vairavimas esant apsvaigus nuo alkoholio, narkotikų ar vaistų, ar vairavimas naudojant judriojo ryšio telefonus ir kitus bendravimo ir informacijos įrenginius, patikrinimus, padeda sumažinti eismo nelaimių miestuose skaičių; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad itin geros išankstinės saugos sąlygos ir geresnis eismo ir greičio valdymas padeda labai sumažinti kelių eismo nelaimėse žūstančių ir sunkiai sužeidžiamų asmenų skaičių miestuose; pabrėžia, kad saugumo pajėgos, kurioms patikėta valdyti ir kontroliuoti eismą ir atlikti nuolatinius eismo saugos veikų, pvz., greičio viršijimas, vairavimas esant apsvaigus nuo alkoholio, narkotikų ar vaistų, ar vairavimas naudojant judriojo ryšio telefonus ir kitus bendravimo ir informacijos įrenginius, patikrinimus, padeda sumažinti eismo nelaimių miestuose skaičių;

| 41. | ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas iki 2020 m. persvarstyti greičio koncepciją, atsižvelgiant į vietos sąlygas, kad būtų galima užtikrinti saugą, inter alia, gyvenamuosiuose rajonuose, šalia mokyklų ir švietimo ir socialinių įstaigų, taip pat apsvarstyti galimybę sukurti ir įrengti saugesnių kelių infrastruktūrą; ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas naudotis visomis moderniomis sistemomis, taip pat geresnio pažangiojo eismo valdymo sistema, siekiant užtikrinti visų eismo dalyvių, įskaitant pėsčiuosius, saugumą; ragina Europos miestus keistis geriausia patirtimi saugos valdymo srityje; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas iki 2020 m. persvarstyti greičio koncepciją, atsižvelgiant į vietos sąlygas, kad būtų galima užtikrinti saugą, inter alia, gyvenamuosiuose rajonuose, šalia mokyklų ir švietimo ir socialinių įstaigų, taip pat apsvarstyti galimybę sukurti ir įrengti saugesnių kelių infrastruktūrą; ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas naudotis visomis moderniomis sistemomis, taip pat geresnio pažangiojo eismo valdymo sistema, siekiant užtikrinti visų eismo dalyvių, įskaitant pėsčiuosius, saugumą; ragina Europos miestus keistis geriausia patirtimi saugos valdymo srityje;

Inovacijos tvaraus krovinių vežimo srityje

| 42. | mano, kad inovatyvios, tvarios, aplinką tausojančios miestų logistikos strategijos, įtraukiant privačiuosius ir viešuosius subjektus, yra itin svarbios sprendžiant spūsčių ir su aplinkos apsauga susijusias problemas miestuose; mano, kad logistiką reikėtų grįsti tvarių rūšių transportu; ragina geriau optimizuoti tiekimo grandines miestų teritorijose, remiantis naujais, sąnaudų efektyvumu pasižyminčiais veiklos, technologijos ir verslo modeliais; pabrėžia, kad tvaraus judumo mieste planai, apimantys logistikos sistemas veiksmingai naudojant atskiras transporto rūšis ir jų derinius, yra svarbūs, taip pat pabrėžia, kad tais atvejais, kai reikia, geležinkelius, švarios vidaus vandenų laivybos ir jūrų uostus reikia integruoti į logistikos strategijas ir tvaraus judumo mieste planus; ragina kompetentingas valdžios institucijas, kai galima, sumažinti sunkiųjų transporto priemonių eismą miestų centruose; |
| --- | --- |

42.

mano, kad inovatyvios, tvarios, aplinką tausojančios miestų logistikos strategijos, įtraukiant privačiuosius ir viešuosius subjektus, yra itin svarbios sprendžiant spūsčių ir su aplinkos apsauga susijusias problemas miestuose; mano, kad logistiką reikėtų grįsti tvarių rūšių transportu; ragina geriau optimizuoti tiekimo grandines miestų teritorijose, remiantis naujais, sąnaudų efektyvumu pasižyminčiais veiklos, technologijos ir verslo modeliais; pabrėžia, kad tvaraus judumo mieste planai, apimantys logistikos sistemas veiksmingai naudojant atskiras transporto rūšis ir jų derinius, yra svarbūs, taip pat pabrėžia, kad tais atvejais, kai reikia, geležinkelius, švarios vidaus vandenų laivybos ir jūrų uostus reikia integruoti į logistikos strategijas ir tvaraus judumo mieste planus; ragina kompetentingas valdžios institucijas, kai galima, sumažinti sunkiųjų transporto priemonių eismą miestų centruose;

| 43. | pabrėžia, kad didelio tankumo teritorijoms ir kitos teritorijoms, pvz., apsipirkinėjimo ir mažmeninės prekybos centrams, kyla vis daugiau su eismu ir spūstimis susijusių problemų, ir pabrėžia, kad svarbu veiksmingoje ir visapusiškoje planavimo politikoje šias teritorijas susieti su veiksmingu viešuoju transporto ir išmaniosiomis tiekimo į namus paslaugomis; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad didelio tankumo teritorijoms ir kitos teritorijoms, pvz., apsipirkinėjimo ir mažmeninės prekybos centrams, kyla vis daugiau su eismu ir spūstimis susijusių problemų, ir pabrėžia, kad svarbu veiksmingoje ir visapusiškoje planavimo politikoje šias teritorijas susieti su veiksmingu viešuoju transporto ir išmaniosiomis tiekimo į namus paslaugomis;

| 44. | ragina Komisiją parengti politiką, kuria krovinių vežimo sektorius būtų skatinamas didinti savo parkų ekologiškumą, o vietos valdžios institucijos – teikti paramą ir (arba) paskatas subjektams miestų krovininio transporto veiklą vykdyti tvaresniu būdu; primena, kad geležinkeliai ir kitų tvaresnių rūšių transportas, kartu su gerai suplanuotais apkeitimais ir logistika, gali vaidinti svarbų vaidmenį prekes gabenant į miestų pakraščius; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją parengti politiką, kuria krovinių vežimo sektorius būtų skatinamas didinti savo parkų ekologiškumą, o vietos valdžios institucijos – teikti paramą ir (arba) paskatas subjektams miestų krovininio transporto veiklą vykdyti tvaresniu būdu; primena, kad geležinkeliai ir kitų tvaresnių rūšių transportas, kartu su gerai suplanuotais apkeitimais ir logistika, gali vaidinti svarbų vaidmenį prekes gabenant į miestų pakraščius;

Išorės sąnaudų mažinimas ir aukštesnės kokybės investicijų užtikrinimas

| 45. | pabrėžia, kad investicijų sąnaudų ir naudos įvertinimą reikėtų atlikti siekiant kuo didesnės visuomeninės išorės naudos ir kuo labiau sumažinti išorės sąnaudas, patiriamas, pvz., dėl klimato kaitos, eismo nelaimių, sveikatos, triukšmo, oro taršos ir erdvės naudojimo; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad investicijų sąnaudų ir naudos įvertinimą reikėtų atlikti siekiant kuo didesnės visuomeninės išorės naudos ir kuo labiau sumažinti išorės sąnaudas, patiriamas, pvz., dėl klimato kaitos, eismo nelaimių, sveikatos, triukšmo, oro taršos ir erdvės naudojimo;

| 46. | pabrėžia, kad judumas mieste turėtų padėti siekti ES efektyvaus išteklių naudojimo tikslų ir reikėtų jį visapusiškai įtraukti į šiuos tikslus, visų pirma tuos tikslus, kurie susiję su žiedine ekonomika; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad judumas mieste turėtų padėti siekti ES efektyvaus išteklių naudojimo tikslų ir reikėtų jį visapusiškai įtraukti į šiuos tikslus, visų pirma tuos tikslus, kurie susiję su žiedine ekonomika;

| 47. | primena, kad miestų kelių ir automobilių stovėjimo vietų apmokestinimas, pagrįstas nediskriminavimo, sąveikos principais ir principu „teršėjas moka“, gali būti integruotos judumo mieste politikos dalis; |
| --- | --- |

47.

primena, kad miestų kelių ir automobilių stovėjimo vietų apmokestinimas, pagrįstas nediskriminavimo, sąveikos principais ir principu „teršėjas moka“, gali būti integruotos judumo mieste politikos dalis;

| 48. | primena, kad kelių apmokestinimo srityje reikėtų vadovautis principu „naudoti įplaukas“, ir ragina, kai dera, proporcingą procentinę dalį iš už naudojimąsi keliais gautų įplaukų (kelių rinkliavų ir (arba) eurovinječių) skirti tvaraus judumo mieste gerinimui; |
| --- | --- |

48.

primena, kad kelių apmokestinimo srityje reikėtų vadovautis principu „naudoti įplaukas“, ir ragina, kai dera, proporcingą procentinę dalį iš už naudojimąsi keliais gautų įplaukų (kelių rinkliavų ir (arba) eurovinječių) skirti tvaraus judumo mieste gerinimui;

| 49. | mano, kad, prireikus ir laikantis TEN-T teisės aktų, judumą mieste reikėtų įtraukti į Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) priemones, įskaitant paramą miestų transporto mazgams ir judumo planų pasienio miestams integravimą, nes šios priemonės skatina ekonomikos ir socialinį vystymąsi ir padeda užtikrinti didesnį prieinamumą; mano, kad veiksminga įvairių transporto rūšių ir transporto tinklų sąveika, įskaitant priemiesčių ir tarpregioninius tinklus, pagerintų piliečių judumą; pritaria tam, kad būtų kuriamos integruotos bilietų pardavimo sistemos, kurios galėtų pagerinti viešojo transporto prieinamumą; |
| --- | --- |

49.

mano, kad, prireikus ir laikantis TEN-T teisės aktų, judumą mieste reikėtų įtraukti į Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) priemones, įskaitant paramą miestų transporto mazgams ir judumo planų pasienio miestams integravimą, nes šios priemonės skatina ekonomikos ir socialinį vystymąsi ir padeda užtikrinti didesnį prieinamumą; mano, kad veiksminga įvairių transporto rūšių ir transporto tinklų sąveika, įskaitant priemiesčių ir tarpregioninius tinklus, pagerintų piliečių judumą; pritaria tam, kad būtų kuriamos integruotos bilietų pardavimo sistemos, kurios galėtų pagerinti viešojo transporto prieinamumą;

| 50. | ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas pasinaudoti naujomis miesto projektų finansavimo galimybėmis pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę miestų transporto mazguose; primena, kad, nustatant papildomą bendro finansavimo procentinį dydį transporto projektams energetikos ir telekomunikacijų srityse, sinergijos projektus galima finansuoti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, o tai gali atverti didžiulių galimybių įgyvendinant miestų projektus; ragina Komisiją, persvarstant Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo biudžetus, apsvarstyti galimybę deramą ES finansavimą skirti tvaraus judumo projektams; ragina susijusias valdžios institucijas užtikrinti tvirtą ryšį tarp išmaniojo ir tvaraus judumo mieste politikos ir miesto judumo projektų, kurie finansuojami iš ES fondų, ir nustatyti aiškius panaudojimo tikslus ir rodiklius, kad būtų išvengta nepakankamo projektų panaudojimo ir nebūtų sumenkinta jų ekonominė ir socialinė nauda; pripažįsta, kad būtina ieškoti naujų formų tvaraus viešojo transporto finansavimo, kuriuo būtų užtikrinamas aplinkos tvarumas, skaitmeninimas ir prieinamumas, skatinama ekonomika miestų teritorijose ir kuriamos naujos darbo vietos; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas pasinaudoti naujomis miesto projektų finansavimo galimybėmis pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę miestų transporto mazguose; primena, kad, nustatant papildomą bendro finansavimo procentinį dydį transporto projektams energetikos ir telekomunikacijų srityse, sinergijos projektus galima finansuoti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, o tai gali atverti didžiulių galimybių įgyvendinant miestų projektus; ragina Komisiją, persvarstant Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo biudžetus, apsvarstyti galimybę deramą ES finansavimą skirti tvaraus judumo projektams; ragina susijusias valdžios institucijas užtikrinti tvirtą ryšį tarp išmaniojo ir tvaraus judumo mieste politikos ir miesto judumo projektų, kurie finansuojami iš ES fondų, ir nustatyti aiškius panaudojimo tikslus ir rodiklius, kad būtų išvengta nepakankamo projektų panaudojimo ir nebūtų sumenkinta jų ekonominė ir socialinė nauda; pripažįsta, kad būtina ieškoti naujų formų tvaraus viešojo transporto finansavimo, kuriuo būtų užtikrinamas aplinkos tvarumas, skaitmeninimas ir prieinamumas, skatinama ekonomika miestų teritorijose ir kuriamos naujos darbo vietos;

| 51. | atkreipia dėmesį į neseniai priimtą dokumentą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir tai, kad šia priemone ypatingas dėmesys skiriamas horizontaliesiems prioritetams ir išmaniesiems ir tvariems miestų projektams; ragina Komisiją ir valstybes nares remti tvaraus judumo mieste projektus, užtikrinti reikiamą įvairių finansavimo šaltinių ir programų sinergiją, taip pat plėtoti judumo mieste, naujos skaitmeninės darbotvarkės ir energetikos sąjungos sąsajas; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį į neseniai priimtą dokumentą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir tai, kad šia priemone ypatingas dėmesys skiriamas horizontaliesiems prioritetams ir išmaniesiems ir tvariems miestų projektams; ragina Komisiją ir valstybes nares remti tvaraus judumo mieste projektus, užtikrinti reikiamą įvairių finansavimo šaltinių ir programų sinergiją, taip pat plėtoti judumo mieste, naujos skaitmeninės darbotvarkės ir energetikos sąjungos sąsajas;

| 52. | pabrėžia vietos valdžios institucijų ir priemiesčio teritorijų subjektų gebėjimų rengti ir įgyvendinti integruoto vystymosi strategijas stiprinimo svarbą siekiant palengvinti įvairių teritorijų bendradarbiavimą ir skatinti jų tarpusavio priklausomybę ir papildomumą; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia vietos valdžios institucijų ir priemiesčio teritorijų subjektų gebėjimų rengti ir įgyvendinti integruoto vystymosi strategijas stiprinimo svarbą siekiant palengvinti įvairių teritorijų bendradarbiavimą ir skatinti jų tarpusavio priklausomybę ir papildomumą;

| 53. | mano, kad investicijomis į tvarų viešąjį transportą ne tik sprendžiamos judumo mieste problemos, bet jos apima ir miestų atnaujinimo elementus, kurie daro įtaką bendrai miestų ekonominei sistemai ir padeda kurti žalią miestų aplinką, taip pat prieigą prie įvairios paskirties (komercinės, gyvenamosios, laisvalaikio, kultūros, švietimo) centrų; pabrėžia, kad siekiant kuo didesnio investicijų poveikio labai svarbus tinkamas judumo ir miestų planavimo koordinavimas; |
| --- | --- |

53.

mano, kad investicijomis į tvarų viešąjį transportą ne tik sprendžiamos judumo mieste problemos, bet jos apima ir miestų atnaujinimo elementus, kurie daro įtaką bendrai miestų ekonominei sistemai ir padeda kurti žalią miestų aplinką, taip pat prieigą prie įvairios paskirties (komercinės, gyvenamosios, laisvalaikio, kultūros, švietimo) centrų; pabrėžia, kad siekiant kuo didesnio investicijų poveikio labai svarbus tinkamas judumo ir miestų planavimo koordinavimas;

| 54. | ragina pasinaudoti Jaunimo užimtumo iniciatyvomis ir kitais ESIF, skatinant užimtumą srityse, kurios stimuliuoja tvaraus judumo mieste plėtrą; pabrėžia, kad įgyvendinant judumo mieste projektus daromas teigiamas poveikis visiems regionams ir jų gyventojams, nes skatinama užpildyti esamas arba novatoriškas atitinkamų sričių darbo vietas, įskaitant tas profesijas, kurių atstovų trūksta; |
| --- | --- |

54.

ragina pasinaudoti Jaunimo užimtumo iniciatyvomis ir kitais ESIF, skatinant užimtumą srityse, kurios stimuliuoja tvaraus judumo mieste plėtrą; pabrėžia, kad įgyvendinant judumo mieste projektus daromas teigiamas poveikis visiems regionams ir jų gyventojams, nes skatinama užpildyti esamas arba novatoriškas atitinkamų sričių darbo vietas, įskaitant tas profesijas, kurių atstovų trūksta;

| 55. | primygtinai ragina Komisiją sudaryti lengvai prieinamas ES bendrai finansuojamų judumo mieste programų apžvalgas; taip pat prašo teikti vartotojams patogią informaciją apie ES bendro finansavimo galimybes miestų transporto projektams; prašo Komisijos, valdant ES finansuojamus judumo mieste projektus, užtikrinti, kad: a) būtų nustatytos valdymo priemonės, kurias pasitelkiant būtų stebima paslaugų kokybė ir naudotojų pasitenkinimas, kai tik projektai pradedami įgyvendinti, b) judumo mieste projektai būtų įtraukiami į patikimo judumo politiką ir c) prie minėtų punktų įgyvendinimo taip pat prisidėtų ir valstybių narių valdžios institucijos; prašo Komisijos, jai atliekant ESIF panaudojimo laikotarpio vidurio peržiūrą, pateikti kokybinę ir kiekybinę sanglaudos politikos paramos tvariam judumui mieste analizę; |
| --- | --- |

55.

primygtinai ragina Komisiją sudaryti lengvai prieinamas ES bendrai finansuojamų judumo mieste programų apžvalgas; taip pat prašo teikti vartotojams patogią informaciją apie ES bendro finansavimo galimybes miestų transporto projektams; prašo Komisijos, valdant ES finansuojamus judumo mieste projektus, užtikrinti, kad: a) būtų nustatytos valdymo priemonės, kurias pasitelkiant būtų stebima paslaugų kokybė ir naudotojų pasitenkinimas, kai tik projektai pradedami įgyvendinti, b) judumo mieste projektai būtų įtraukiami į patikimo judumo politiką ir c) prie minėtų punktų įgyvendinimo taip pat prisidėtų ir valstybių narių valdžios institucijos; prašo Komisijos, jai atliekant ESIF panaudojimo laikotarpio vidurio peržiūrą, pateikti kokybinę ir kiekybinę sanglaudos politikos paramos tvariam judumui mieste analizę;

Veiksmingų judumo sistemų tinklų integravimas ir bendradarbiavimo stiprinimas

| 56. | ragina valstybes nares skatinti daugiapakopį valdymą siekiant aktyvesnio regionų, nacionalinės valdžios ir Europos Sąjungos institucijų bendradarbiavimo rengiant įvairių sričių politiką, įskaitant miesto politikos, kuri turi aiškų poveikį miesto teritorijoms, kūrimą, įgyvendinimą ir stebėjimą; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares skatinti daugiapakopį valdymą siekiant aktyvesnio regionų, nacionalinės valdžios ir Europos Sąjungos institucijų bendradarbiavimo rengiant įvairių sričių politiką, įskaitant miesto politikos, kuri turi aiškų poveikį miesto teritorijoms, kūrimą, įgyvendinimą ir stebėjimą;

| 57. | atkreipia dėmesį į Komisijos piliečių tinklo iniciatyvą kaip į gerą pagrindą skatinti ir remti įvairiarūšio tvaraus judumo grandines, pagrįstas ėjimu pėstute, važiavimu dviračiu, viešuoju (kolektyviniu) transportu, taip pat susitarimais pavežti automobiliu bei dalijimusi vienu automobiliu, bei važiavimu taksi; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į Komisijos piliečių tinklo iniciatyvą kaip į gerą pagrindą skatinti ir remti įvairiarūšio tvaraus judumo grandines, pagrįstas ėjimu pėstute, važiavimu dviračiu, viešuoju (kolektyviniu) transportu, taip pat susitarimais pavežti automobiliu bei dalijimusi vienu automobiliu, bei važiavimu taksi;

| 58. | ragina Komisiją populiarinti keitimąsi geriausia patirtimi ir skatinti taip elgtis, taip pat ir gairėmis, siekiant spręsti su judumu mieste susijusias problemas ir sudaryti geresnes sąlygas perduoti įgūdžiams ir technologijoms tvaraus judumo srityje, visų pirma siekiant naudos visuomenei ir privatiesiems suinteresuotiesiems subjektams, kurie kuria tvaraus judumo sistemas, taip pat siekiant naudos kooperatyvų, savidraudos ir ne pelno sektoriui; ragina Komisiją iš geriausios patirties pavyzdžių erdvės planavimo ir erdvės naudojimo srityje sukurti tvaraus judumo tinklą; taip pat ragina valstybes nares skatinti miestus dalyvauti pažangiųjų miestų ir gyvenviečių bei Europos inovacijų partnerystėje; ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti informuotumo didinimo kampanijas siekiant populiarinti veiksmingą, tvarų ir nuo privačių, įprastiniais degalais varomų automobilių priklausomą judumą; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją populiarinti keitimąsi geriausia patirtimi ir skatinti taip elgtis, taip pat ir gairėmis, siekiant spręsti su judumu mieste susijusias problemas ir sudaryti geresnes sąlygas perduoti įgūdžiams ir technologijoms tvaraus judumo srityje, visų pirma siekiant naudos visuomenei ir privatiesiems suinteresuotiesiems subjektams, kurie kuria tvaraus judumo sistemas, taip pat siekiant naudos kooperatyvų, savidraudos ir ne pelno sektoriui; ragina Komisiją iš geriausios patirties pavyzdžių erdvės planavimo ir erdvės naudojimo srityje sukurti tvaraus judumo tinklą; taip pat ragina valstybes nares skatinti miestus dalyvauti pažangiųjų miestų ir gyvenviečių bei Europos inovacijų partnerystėje; ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti informuotumo didinimo kampanijas siekiant populiarinti veiksmingą, tvarų ir nuo privačių, įprastiniais degalais varomų automobilių priklausomą judumą;

| 59. | remia Judumo mieste stebėsenos centro (ELTIS) veiklą ir mano, kad reikėtų užtikrinti geresnį bendravimą šios iniciatyvos klausimu, įskaitant jos portalą; |
| --- | --- |

59.

remia Judumo mieste stebėsenos centro (ELTIS) veiklą ir mano, kad reikėtų užtikrinti geresnį bendravimą šios iniciatyvos klausimu, įskaitant jos portalą;

| 60. | džiaugiasi dėl Komisijos pastangų koordinuoti ir konsoliduoti ES iniciatyvas judumo mieste srityje, pvz., CIVITAS 2020 iniciatyvą, kuri skirta moksliniams tyrimams ir inovacijoms, Judumo mieste stebėsenos centrą, skirtas keistis pažangiąja patirtimi, ir Tvaraus judumo miestuose planų platformą; ragina Komisiją sustiprinti savo pastangas, kuriomis siekiama sumažinti atitinkamų ES iniciatyvų ir programų susiskaidymą bei koordinavimo trūkumą ir atsižvelgti į tokių programų kaip URBAN ir URBACT sėkmę; prašo Komisijos raginti valstybių narių valdžios institucijas kurti pažangumo centrus judumo mieste srityje, tęsti su CIVITAS 2020 iniciatyva susijusias pastangas ir skatinti daugiau ES piliečių prisijungti prie šio projekto; |
| --- | --- |

60.

džiaugiasi dėl Komisijos pastangų koordinuoti ir konsoliduoti ES iniciatyvas judumo mieste srityje, pvz., CIVITAS 2020 iniciatyvą, kuri skirta moksliniams tyrimams ir inovacijoms, Judumo mieste stebėsenos centrą, skirtas keistis pažangiąja patirtimi, ir Tvaraus judumo miestuose planų platformą; ragina Komisiją sustiprinti savo pastangas, kuriomis siekiama sumažinti atitinkamų ES iniciatyvų ir programų susiskaidymą bei koordinavimo trūkumą ir atsižvelgti į tokių programų kaip URBAN ir URBACT sėkmę; prašo Komisijos raginti valstybių narių valdžios institucijas kurti pažangumo centrus judumo mieste srityje, tęsti su CIVITAS 2020 iniciatyva susijusias pastangas ir skatinti daugiau ES piliečių prisijungti prie šio projekto;

| 61. | yra įsitikinęs, kad, kalbant apie būsimos judumo politikos įgyvendinimą, reikia papildomų pastangų siekiant susieti ir koordinuoti ES bandomuosius projektus, pvz., CIVITAS, POLIS, ELTIS, taip pat integruoti miestus su jų praktine patirtimi ir praktinėmis žiniomis; primygtinai ragina Komisiją sudaryti lengvai prieinamas ES bendrai finansuojamų judumo mieste programų apžvalgas; be to, prašo pateikti aiškią ir vartotojams suprantamą informaciją, kaip gauti bendrą ES finansavimą judumo mieste projektams; pabrėžia būtinybę finansuoti ne tik infrastruktūrą, bet ir IT paslaugas, stebėjimo procesus ir tarpregioninius projektus, taip pat sudaryti strategines partnerystes tarp pramonės įmonių ir Europos miestų siekiant sukurti rytdienos miestų sistemas; |
| --- | --- |

61.

yra įsitikinęs, kad, kalbant apie būsimos judumo politikos įgyvendinimą, reikia papildomų pastangų siekiant susieti ir koordinuoti ES bandomuosius projektus, pvz., CIVITAS, POLIS, ELTIS, taip pat integruoti miestus su jų praktine patirtimi ir praktinėmis žiniomis; primygtinai ragina Komisiją sudaryti lengvai prieinamas ES bendrai finansuojamų judumo mieste programų apžvalgas; be to, prašo pateikti aiškią ir vartotojams suprantamą informaciją, kaip gauti bendrą ES finansavimą judumo mieste projektams; pabrėžia būtinybę finansuoti ne tik infrastruktūrą, bet ir IT paslaugas, stebėjimo procesus ir tarpregioninius projektus, taip pat sudaryti strategines partnerystes tarp pramonės įmonių ir Europos miestų siekiant sukurti rytdienos miestų sistemas;

| 62. | pasisako už tvirtą ryšį tarp judumo planų ir tvarumo miestuose bei kitų iniciatyvų, tokių kaip Pažangieji miestai ir Merų paktas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad miestai būtų tvaresni ir save aprūpinantys; mano, kad Merų pakte prisiimti savanoriški įsipareigojimai gali būti tinkamas pagrindas kreiptis į visas suinteresuotąsias šalis kuriant judumo ir tvarumo planus, kurie gali būti reklamuojami nedidelėmis sąnaudomis; palankiai vertina iniciatyvą „CITES – Ateities miestai. Investicijos į Europą“ ir ragina Komisiją panaudoti esamas platformas siekiant parengti komunikacijos priemones, kurios suvienytų tvariu miestų vystymusi suinteresuotus subjektus; |
| --- | --- |

62.

pasisako už tvirtą ryšį tarp judumo planų ir tvarumo miestuose bei kitų iniciatyvų, tokių kaip Pažangieji miestai ir Merų paktas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad miestai būtų tvaresni ir save aprūpinantys; mano, kad Merų pakte prisiimti savanoriški įsipareigojimai gali būti tinkamas pagrindas kreiptis į visas suinteresuotąsias šalis kuriant judumo ir tvarumo planus, kurie gali būti reklamuojami nedidelėmis sąnaudomis; palankiai vertina iniciatyvą „CITES – Ateities miestai. Investicijos į Europą“ ir ragina Komisiją panaudoti esamas platformas siekiant parengti komunikacijos priemones, kurios suvienytų tvariu miestų vystymusi suinteresuotus subjektus;

o

o o

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

63.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 72.

(2)  OL C 390 E, 2012 12 18, p. 10.

(3)  OL L 152, 2008 6 11, p. 1.

(4)  OL L 171, 2007 6 29, p. 1.

(5)  OL L 188, 2009 7 18, p. 1.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0375.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0314.

(8)  OL C 290, 1988 11 14, p. 51.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0547.

(10)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

(11)  OL L 307, 2014 10 28, p. 1.

(12)  Jungtinių Tautų rezoliucija 66/288 „Ateitis, kurios norime“, 135 dalis.

---

2015 m. gruodžio 15 d., antradienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/21

---

P8_TA(2015)0444

Europos energetikos sąjungos kūrimas

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo (2015/2113(INI))

(2017/C 399/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191, 192 ir 194 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191, 192 ir 194 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) steigimo sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) steigimo sutartį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080) ir jo priedus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080) ir jo priedus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos energetinio saugumo strategija“ ir lydimuosius darbinius dokumentus (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos energetinio saugumo strategija“ ir lydimuosius darbinius dokumentus (COM(2014)0330),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos dujų sistemos atsparumas trumpuoju laikotarpiu. Pasirengimas galimam tiekimo iš Rytų sutrikimui 2014–2015 m. rudenį ir žiemą“ (COM(2014)0654), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos dujų sistemos atsparumas trumpuoju laikotarpiu. Pasirengimas galimam tiekimo iš Rytų sutrikimui 2014–2015 m. rudenį ir žiemą“ (COM(2014)0654),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo pavadinimu „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“ (COM(2011)0539); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo pavadinimu „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“ (COM(2011)0539);

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Komunikato dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo bei 2011 m. lapkričio mėn. Energetikos tarybos išvadų įgyvendinimas“ (COM(2013)0638), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Komunikato dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo bei 2011 m. lapkričio mėn. Energetikos tarybos išvadų įgyvendinimas“ (COM(2013)0638),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „Antroji Strateginė energetikos apžvalga. ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planas“ (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „Antroji Strateginė energetikos apžvalga. ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planas“ (COM(2008)0781),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „Postūmis energijos vidaus rinkai“ (COM(2012)0663) bei lydimuosius darbinius dokumentus ir į 2013 m. rugsėjo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl postūmio energijos vidaus rinkai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „Postūmis energijos vidaus rinkai“ (COM(2012)0663) bei lydimuosius darbinius dokumentus ir į 2013 m. rugsėjo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl postūmio energijos vidaus rinkai (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energijos vidaus rinkos kūrimo pažanga“ (COM(2014)0634), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energijos vidaus rinkos kūrimo pažanga“ (COM(2014)0634),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energetikos infrastruktūros prioritetai 2020 m. ir vėliau. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energetikos infrastruktūros prioritetai 2020 m. ir vėliau. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ (COM(2010)0677),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 29 d. Komisijos komunikatą „Energijos kainos ir išlaidos Europoje“ (COM(2014)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 29 d. Komisijos komunikatą „Energijos kainos ir išlaidos Europoje“ (COM(2014)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos ataskaitą „Europos anglies dioksido rinkos padėtis 2012 m.“ (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos ataskaitą „Europos anglies dioksido rinkos padėtis 2012 m.“ (COM(2012)0652),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571) ir į 2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571) ir į 2012 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl efektyviai išteklius naudojančios Europos (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energijos vartojimo efektyvumas ir jo vaidmuo siekiant užtikrinti energetinį saugumą ir įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją“ (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energijos vartojimo efektyvumas ir jo vaidmuo siekiant užtikrinti energetinį saugumą ir įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją“ (COM(2014)0520),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885) ir į 2013 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885) ir į 2013 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Ekologiško augimo darbo vietų kūrimo potencialo išnaudojimas“ (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Ekologiško augimo darbo vietų kūrimo potencialo išnaudojimas“ (SWD(2012)0092),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo Europoje ateities perspektyvų (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo Europoje ateities perspektyvų (COM(2013)0180),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2014)0015),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 19 ir 20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 19 ir 20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, taip pat į 2013 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė Europos ir kitų šalių infrastruktūros vizija“ (COM(2013)0711), kuriame nustatytas pirmas visos Sąjungos bendro intereso energetikos infrastruktūros projektų sąrašas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, taip pat į 2013 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė Europos ir kitų šalių infrastruktūros vizija“ (COM(2013)0711), kuriame nustatytas pirmas visos Sąjungos bendro intereso energetikos infrastruktūros projektų sąrašas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 2004/67/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 2004/67/EB,

| — | atsižvelgdamas į trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią ir vėliau panaikinančią direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią ir vėliau panaikinančią direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 994/2012/ES, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus mechanizmas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 994/2012/ES, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus mechanizmas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo su užsienio partneriais energetikos politikos klausimais „Strateginis požiūris siekiant saugaus, tvaraus ir konkurencingo energijos tiekimo“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl bendradarbiavimo su užsienio partneriais energetikos politikos klausimais „Strateginis požiūris siekiant saugaus, tvaraus ir konkurencingo energijos tiekimo“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoninių, energetinių ir kitų aspektų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl skalūnų dujų ir skalūnų alyvos pramoninių, energetinių ir kitų aspektų (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo tyrimą „Išlaidų dėl ES masto veiksmų nebuvimo nustatymas, 2014–2019 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo tyrimą „Išlaidų dėl ES masto veiksmų nebuvimo nustatymas, 2014–2019 m.“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio. Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio. Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į Energetikos chartijos sutartį, ypač į jos 7 ir 20 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Energetikos chartijos sutartį, ypač į jos 7 ir 20 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A8-0341/2015),

| A. | kadangi pagal SESV 194 straipsnį Europos energetikos politika turi būti užtikrintas energijos rinkos veikimas, energijos tiekimo saugumas, skatinamas energijos vartojimo efektyvumas ir taupymas, atsinaujinančiųjų energijos formų plėtojimas ir skatinamas energetikos tinklų sujungimas; kadangi valstybių narių energijos rūšių derinio nustatymas paliekamas nacionalinei šalių kompetencijai ir todėl šie deriniai yra labai įvairūs; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal SESV 194 straipsnį Europos energetikos politika turi būti užtikrintas energijos rinkos veikimas, energijos tiekimo saugumas, skatinamas energijos vartojimo efektyvumas ir taupymas, atsinaujinančiųjų energijos formų plėtojimas ir skatinamas energetikos tinklų sujungimas; kadangi valstybių narių energijos rūšių derinio nustatymas paliekamas nacionalinei šalių kompetencijai ir todėl šie deriniai yra labai įvairūs;

| B. | kadangi kuriant atsparią energetikos sąjungą ir perspektyvią klimato kaitos politiką būtina remtis šiais pagrindiniais principais: perėjimu prie tvarios, į ateitį orientuotos energetikos sistemos, energijos vartojimo efektyvumu, atsinaujinančiąja energija, tinkamiausiu Europos energijos šaltinių panaudojimu ir pažangia infrastruktūra; kadangi siekiant kurti ekonomikos augimą ir darbo vietas bei užtikrinti itin svarbų ES vaidmenį šiose srityse, būtina ilgalaikė ir stabili reglamentavimo sistema; |
| --- | --- |

B.

kadangi kuriant atsparią energetikos sąjungą ir perspektyvią klimato kaitos politiką būtina remtis šiais pagrindiniais principais: perėjimu prie tvarios, į ateitį orientuotos energetikos sistemos, energijos vartojimo efektyvumu, atsinaujinančiąja energija, tinkamiausiu Europos energijos šaltinių panaudojimu ir pažangia infrastruktūra; kadangi siekiant kurti ekonomikos augimą ir darbo vietas bei užtikrinti itin svarbų ES vaidmenį šiose srityse, būtina ilgalaikė ir stabili reglamentavimo sistema;

| C. | kadangi energetinio saugumo strategija turi apimti ekonomiškai efektyvias priemones energijos paklausai mažinti ir tiek pat veiksmingas priemones dideliems gresiantiems sutrikimams įveikti, taip pat solidarumo ir koordinavimo mechanizmus, kuriais būtų galima apsaugoti ir sustiprinti energijos gamybos, pažangiojo perdavimo ir paskirstymo infrastruktūrą ir jungiamąsias linijas; kadangi šią infrastruktūrą turi būti galima naudoti kintantiems atsinaujinantiesiems ištekliams ir ji turi būti įtraukta į visiškai integruotą ir gerai veikiančią ES energetikos vidaus rinką kaip esminė energetikos sąjungos, turinčios įvairių išorės tiekėjų ir maršrutų, dalis; |
| --- | --- |

C.

kadangi energetinio saugumo strategija turi apimti ekonomiškai efektyvias priemones energijos paklausai mažinti ir tiek pat veiksmingas priemones dideliems gresiantiems sutrikimams įveikti, taip pat solidarumo ir koordinavimo mechanizmus, kuriais būtų galima apsaugoti ir sustiprinti energijos gamybos, pažangiojo perdavimo ir paskirstymo infrastruktūrą ir jungiamąsias linijas; kadangi šią infrastruktūrą turi būti galima naudoti kintantiems atsinaujinantiesiems ištekliams ir ji turi būti įtraukta į visiškai integruotą ir gerai veikiančią ES energetikos vidaus rinką kaip esminė energetikos sąjungos, turinčios įvairių išorės tiekėjų ir maršrutų, dalis;

| D. | kadangi Parlamentas du kartus ragino nustatyti privalomus kovos su klimato kaita ir energetikos tikslus (iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti CO2 kiekį, naudoti ne mažiau kaip 30 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir 40 proc. pagerinti energijos vartojimo efektyvumą), kurie turi būti įgyvendinami nustatant kiekvienos valstybės nacionalinius tikslus; kadangi privalomi nacionaliniai ir ES energijos vartojimo efektyvumo bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslai skatina ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir padėtų užtikrinti ES technologinį pirmavimą šiose srityse; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas du kartus ragino nustatyti privalomus kovos su klimato kaita ir energetikos tikslus (iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti CO2 kiekį, naudoti ne mažiau kaip 30 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir 40 proc. pagerinti energijos vartojimo efektyvumą), kurie turi būti įgyvendinami nustatant kiekvienos valstybės nacionalinius tikslus; kadangi privalomi nacionaliniai ir ES energijos vartojimo efektyvumo bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslai skatina ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir padėtų užtikrinti ES technologinį pirmavimą šiose srityse;

| E. | kadangi tvirtinant priemones, skirtas vystyti energetikos sąjungą ir pasiekti klimato kaitos ir energetikos tikslus, privalu visapusiškai atsižvelgti į poveikį energijos kainoms ir sutelkti dėmesį į sinergiją ir tolesnę rinkos integraciją, kurios gali padėti sumažinti bendras sąnaudas ir padidinti ES ekonomikos konkurencingumą, siekiant gauti būtiną piliečių ir pramonės pritarimą, kadangi šiomis aplinkybėmis atliekant visus reikiamus poveikio vertinimus taip pat turi būti visapusiškai atsižvelgta į dabartines ir būsimas paslėptas ir negrįžtamąsias sąnaudas, atsirandančias dėl įprastos energetikos politikos; |
| --- | --- |

E.

kadangi tvirtinant priemones, skirtas vystyti energetikos sąjungą ir pasiekti klimato kaitos ir energetikos tikslus, privalu visapusiškai atsižvelgti į poveikį energijos kainoms ir sutelkti dėmesį į sinergiją ir tolesnę rinkos integraciją, kurios gali padėti sumažinti bendras sąnaudas ir padidinti ES ekonomikos konkurencingumą, siekiant gauti būtiną piliečių ir pramonės pritarimą, kadangi šiomis aplinkybėmis atliekant visus reikiamus poveikio vertinimus taip pat turi būti visapusiškai atsižvelgta į dabartines ir būsimas paslėptas ir negrįžtamąsias sąnaudas, atsirandančias dėl įprastos energetikos politikos;

| F. | kadangi energetikos sąjunga turėtų būti naujas Europos energetikos modelis, paremtas plačiu teisėkūros pagrindu ir plataus užmojo tikslais; kadangi energetikos sąjungos valdymas turi būti skaidrus, užtikrinantis struktūrinį stabilumą ir įtraukiantis Parlamentą į sprendimų priėmimo procesą ir kartu skatinantis vietos valdžios institucijų ir piliečių dalyvavimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi energetikos sąjunga turėtų būti naujas Europos energetikos modelis, paremtas plačiu teisėkūros pagrindu ir plataus užmojo tikslais; kadangi energetikos sąjungos valdymas turi būti skaidrus, užtikrinantis struktūrinį stabilumą ir įtraukiantis Parlamentą į sprendimų priėmimo procesą ir kartu skatinantis vietos valdžios institucijų ir piliečių dalyvavimą;

| G. | kadangi labai svarbu, jog ES ir jos valstybės narės pripažintų, kaip svarbu įtraukti vartotojų iniciatyvas, pavyzdžiui, kooperatyvus, bendruomenių atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektus, taip pat pabrėžia, kad reikia panaikinti ekonomines, reguliavimo ir administracines kliūtis, kad piliečiai galėtų aktyviai dalyvauti energetikos sistemoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi labai svarbu, jog ES ir jos valstybės narės pripažintų, kaip svarbu įtraukti vartotojų iniciatyvas, pavyzdžiui, kooperatyvus, bendruomenių atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektus, taip pat pabrėžia, kad reikia panaikinti ekonomines, reguliavimo ir administracines kliūtis, kad piliečiai galėtų aktyviai dalyvauti energetikos sistemoje;

| H. | kadangi klimato kaita, nekonkurencingos energijos kainos ir itin didelė priklausomybė nuo nepatikimų tiekėjų iš trečiųjų valstybių kelia grėsmę Europos energetikos sistemos tvarumui; |
| --- | --- |

H.

kadangi klimato kaita, nekonkurencingos energijos kainos ir itin didelė priklausomybė nuo nepatikimų tiekėjų iš trečiųjų valstybių kelia grėsmę Europos energetikos sistemos tvarumui;

| I. | kadangi atsparios energetikos sąjungos, paremtos plataus užmojo klimato politika, tikslas – užtikrinti perėjimą prie naujo energetikos modelio, kuris suteikia namų ūkiams ir įmonėms galimybę gaminti ir vartoti saugią, tvarią, konkurencingą ir nebrangią energiją; |
| --- | --- |

I.

kadangi atsparios energetikos sąjungos, paremtos plataus užmojo klimato politika, tikslas – užtikrinti perėjimą prie naujo energetikos modelio, kuris suteikia namų ūkiams ir įmonėms galimybę gaminti ir vartoti saugią, tvarią, konkurencingą ir nebrangią energiją;

| J. | kadangi energetikos sąjungoje energijos nepritekliaus klausimą reikia spręsti suteikiant pažeidžiamiems vartotojams daugiau galimybių, didinant labiausiai pažeidžiamų asmenų energijos vartojimo efektyvumą ir parengiant sąlygų gerinimo priemones, kad energija taptų įperkama skurstantiems; |
| --- | --- |

J.

kadangi energetikos sąjungoje energijos nepritekliaus klausimą reikia spręsti suteikiant pažeidžiamiems vartotojams daugiau galimybių, didinant labiausiai pažeidžiamų asmenų energijos vartojimo efektyvumą ir parengiant sąlygų gerinimo priemones, kad energija taptų įperkama skurstantiems;

| K. | kadangi energijos nepriteklių galima apibrėžti kaip namų ūkių negebėjimą išlaikyti pakankamo energijos tiekimo lygio, kad būtų užsitikrinti minimalūs patogumai ir sveikatos lygis, o jį lemia aplinkybių derinys, pvz., žemos pajamos, aukštos energijos kainos ir prasta būsto kokybė; |
| --- | --- |

K.

kadangi energijos nepriteklių galima apibrėžti kaip namų ūkių negebėjimą išlaikyti pakankamo energijos tiekimo lygio, kad būtų užsitikrinti minimalūs patogumai ir sveikatos lygis, o jį lemia aplinkybių derinys, pvz., žemos pajamos, aukštos energijos kainos ir prasta būsto kokybė;

| L. | kadangi energetikos sąjungos ateities vizija – bendra sąjunga, kurioje valstybės narės pripažįsta, kad jos visos yra viena nuo kitos priklausomos teikiant saugią, tvarią ir nebrangią energiją savo piliečiams, remiantis tikru solidarumu ir pasitikėjimu, ir kurioje Europos Sąjunga pasauliniu mastu laikosi tos pačios pozicijos; kadangi dėl šių priežasčių kiekviena valstybė narė privalo teikti pirmenybę energijos vartojimo efektyvumui ir energijos paklausos mažinimui, kad užtikrintų energijos tiekimo saugumą ES ir jos valstybių narių visumai; |
| --- | --- |

L.

kadangi energetikos sąjungos ateities vizija – bendra sąjunga, kurioje valstybės narės pripažįsta, kad jos visos yra viena nuo kitos priklausomos teikiant saugią, tvarią ir nebrangią energiją savo piliečiams, remiantis tikru solidarumu ir pasitikėjimu, ir kurioje Europos Sąjunga pasauliniu mastu laikosi tos pačios pozicijos; kadangi dėl šių priežasčių kiekviena valstybė narė privalo teikti pirmenybę energijos vartojimo efektyvumui ir energijos paklausos mažinimui, kad užtikrintų energijos tiekimo saugumą ES ir jos valstybių narių visumai;

| M. | kadangi ES energetikos politika turėtų papildyti klimato politiką, o jų tikslai – viena kitą sustiprinti; kadangi energetikos sąjunga turėtų papildyti Europos reindustrializacijos ir augimo uždavinius, skatinti perėjimą prie tvarios ekonomikos, didžiąja dalimi pagrįstos energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija, o tai padidintų Europos ekonomikos konkurencingumą pasaulyje, ir kartu būtų veiksmingai išvengta anglies dioksido nutekėjimo grėsmės; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES energetikos politika turėtų papildyti klimato politiką, o jų tikslai – viena kitą sustiprinti; kadangi energetikos sąjunga turėtų papildyti Europos reindustrializacijos ir augimo uždavinius, skatinti perėjimą prie tvarios ekonomikos, didžiąja dalimi pagrįstos energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija, o tai padidintų Europos ekonomikos konkurencingumą pasaulyje, ir kartu būtų veiksmingai išvengta anglies dioksido nutekėjimo grėsmės;

| N. | kadangi ES importuoja daugiau kaip pusę visos jos suvartojamos energijos (jos priklausomybė nuo importo ypač didelė žalios naftos (daugiau kaip 90 proc.) ir gamtinių dujų (66 proc.) atvejais), o bendra importui išleista suma 2013 m. buvo daugiau kaip 400 mlrd. EUR; kadangi maždaug 40 proc. galutinio ES suvartotos energijos kiekio ir apie 60 proc. į ES importuoto dujų kiekio sudaro ES pastatų eksploatavimui reikalinga energija, jos reikmių pastatuose mažinimas yra svarbus siekiant energetinės nepriklausomybės; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES importuoja daugiau kaip pusę visos jos suvartojamos energijos (jos priklausomybė nuo importo ypač didelė žalios naftos (daugiau kaip 90 proc.) ir gamtinių dujų (66 proc.) atvejais), o bendra importui išleista suma 2013 m. buvo daugiau kaip 400 mlrd. EUR; kadangi maždaug 40 proc. galutinio ES suvartotos energijos kiekio ir apie 60 proc. į ES importuoto dujų kiekio sudaro ES pastatų eksploatavimui reikalinga energija, jos reikmių pastatuose mažinimas yra svarbus siekiant energetinės nepriklausomybės;

| O. | kadangi pasaulinė naftos kaina labai sumažėjo, o tai ES suteikė galimybę imtis svarbių veiksmų pertvarkant mūsų energetikos sistemą, investuojant į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, išnaudojant pastatų ir pramonės efektyvaus energijos vartojimo potencialą ir kuriant pažangiąją infrastruktūrą; kadangi pinigais, kurie išleidžiami iškastiniam kurui importuoti, nedaug prisidedama prie investicijų, darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo Sąjungoje, o nukreipiant šias lėšas į vidaus investicijas būtų paskatintas ekonomikos augimas ir sukurta vietinių kokybiškų, aukštos kvalifikacijos darbo vietų; |
| --- | --- |

O.

kadangi pasaulinė naftos kaina labai sumažėjo, o tai ES suteikė galimybę imtis svarbių veiksmų pertvarkant mūsų energetikos sistemą, investuojant į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, išnaudojant pastatų ir pramonės efektyvaus energijos vartojimo potencialą ir kuriant pažangiąją infrastruktūrą; kadangi pinigais, kurie išleidžiami iškastiniam kurui importuoti, nedaug prisidedama prie investicijų, darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo Sąjungoje, o nukreipiant šias lėšas į vidaus investicijas būtų paskatintas ekonomikos augimas ir sukurta vietinių kokybiškų, aukštos kvalifikacijos darbo vietų;

| P. | kadangi daugelis šalių labai priklausomos nuo vienintelio tiekėjo ir dėl to tiekimo sutrikimai gali jas padaryti pažeidžiamas; |
| --- | --- |

P.

kadangi daugelis šalių labai priklausomos nuo vienintelio tiekėjo ir dėl to tiekimo sutrikimai gali jas padaryti pažeidžiamas;

| Q. | kadangi ES yra labai priklausoma nuo energijos importo iš Rusijos, kuri pasirodė esanti nepatikima partnerė ir kuri savo energijos tiekimą naudoja kaip politinį ginklą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES yra labai priklausoma nuo energijos importo iš Rusijos, kuri pasirodė esanti nepatikima partnerė ir kuri savo energijos tiekimą naudoja kaip politinį ginklą;

| R. | kadangi strateginių išteklių, ypač naftos ir gamtinių dujų, strategijos parengimas ir įgyvendinimas tapo svarbia Rusijos užsienio politikos strategijos dalimi, kad ji galėtų taikyti politinį spaudimą kitoms šalims; pažymi, kad šią praktiką Rusija taikė daugeliui kaimyninių šalių ir keletui Europos Sąjungos valstybių narių; |
| --- | --- |

R.

kadangi strateginių išteklių, ypač naftos ir gamtinių dujų, strategijos parengimas ir įgyvendinimas tapo svarbia Rusijos užsienio politikos strategijos dalimi, kad ji galėtų taikyti politinį spaudimą kitoms šalims; pažymi, kad šią praktiką Rusija taikė daugeliui kaimyninių šalių ir keletui Europos Sąjungos valstybių narių;

| S. | kadangi naftos ir gamtinių dujų naudojimas užsienio politikos ir kitų šalių destabilizavimo tikslais stabdo ekonomikos augimą ir, o tai netgi pavojingiau, kelia grėsmę Europos demokratiniam stabilumui ir suverenių valstybių nepriklausomybei; |
| --- | --- |

S.

kadangi naftos ir gamtinių dujų naudojimas užsienio politikos ir kitų šalių destabilizavimo tikslais stabdo ekonomikos augimą ir, o tai netgi pavojingiau, kelia grėsmę Europos demokratiniam stabilumui ir suverenių valstybių nepriklausomybei;

| T. | kadangi Europos energetinis saugumas turi būti vystomas taip, kad būtų ginamas ir Europos saugumas, ir Europos šalių (tiek ES valstybių narių, tiek Rytų partnerystės šalių) suverenitetas; |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos energetinis saugumas turi būti vystomas taip, kad būtų ginamas ir Europos saugumas, ir Europos šalių (tiek ES valstybių narių, tiek Rytų partnerystės šalių) suverenitetas;

| U. | kadangi įgyvendinat energetinio saugumo politiką turi būti sprendžiamas poreikio užtikrinti stabilaus tiekimo iš įvairių energijos šaltinių klausimas, užtikrinantis Europos ekonomikai energiją, reikalingą transportui, pramonei ir būstams, tokiu būdu, kuriuo remiamas konkurencingumas ir klimato politika, tuo pat metu mažinant priklausomumą nuo tų, kurie sąmoningai siekia energijos išteklius panaudoti savo politiniais tikslais, kad galėtų daryti įtaką politinei kitų šalių raidai; |
| --- | --- |

U.

kadangi įgyvendinat energetinio saugumo politiką turi būti sprendžiamas poreikio užtikrinti stabilaus tiekimo iš įvairių energijos šaltinių klausimas, užtikrinantis Europos ekonomikai energiją, reikalingą transportui, pramonei ir būstams, tokiu būdu, kuriuo remiamas konkurencingumas ir klimato politika, tuo pat metu mažinant priklausomumą nuo tų, kurie sąmoningai siekia energijos išteklius panaudoti savo politiniais tikslais, kad galėtų daryti įtaką politinei kitų šalių raidai;

| V. | kadangi jokiai valstybei narei neturėtų būti taikomos su ES teise nesuderinamos sutarčių sąlygos, kuriomis pasinaudojama tos valstybės narės silpna pozicija energijos rinkoje, vadovaujantis vien tik geografiniais ir istoriniais veiksniais; |
| --- | --- |

V.

kadangi jokiai valstybei narei neturėtų būti taikomos su ES teise nesuderinamos sutarčių sąlygos, kuriomis pasinaudojama tos valstybės narės silpna pozicija energijos rinkoje, vadovaujantis vien tik geografiniais ir istoriniais veiksniais;

| W. | kadangi 2006 ir 2009 m. kilus Rusijos ir tranzito šalies Ukrainos dujų ginčui daugelis ES valstybių patyrė didelį energijos nepriteklių; kadangi sutrikimai rodo, jog priemonės, kurių iki šiol buvo imtasi, nebuvo pakankamos, kad būtų panaikinta Europos priklausomybė nuo Rusijos dujų; |
| --- | --- |

W.

kadangi 2006 ir 2009 m. kilus Rusijos ir tranzito šalies Ukrainos dujų ginčui daugelis ES valstybių patyrė didelį energijos nepriteklių; kadangi sutrikimai rodo, jog priemonės, kurių iki šiol buvo imtasi, nebuvo pakankamos, kad būtų panaikinta Europos priklausomybė nuo Rusijos dujų;

| X. | kadangi visų su energetika susijusių sutarčių atitikties ES teisei baigiamąjį vertinimą ir patikrą yra įmanoma atlikti, be kita ko, per konkurenciją ir energetikos srities reglamentus; kadangi nepakankami ex ante atitikties tikrinimai nacionaliniu ir ES lygmenimis sukelia didelius rinkos iškraipymus; kadangi Komisija pripažino šiuos trukumus ir ėmėsi priemonių ex ante dujų tiekimo sutarčių vertinimo nuostatoms stiprinti; |
| --- | --- |

X.

kadangi visų su energetika susijusių sutarčių atitikties ES teisei baigiamąjį vertinimą ir patikrą yra įmanoma atlikti, be kita ko, per konkurenciją ir energetikos srities reglamentus; kadangi nepakankami ex ante atitikties tikrinimai nacionaliniu ir ES lygmenimis sukelia didelius rinkos iškraipymus; kadangi Komisija pripažino šiuos trukumus ir ėmėsi priemonių ex ante dujų tiekimo sutarčių vertinimo nuostatoms stiprinti;

| Y. | kadangi vien iki 2020 m. į ES energetikos sektorių reikia investuoti daugiau kaip 1 trln. EUR ir kadangi kiekvienam eurui, kuris nebus investuotas į energetikos infrastruktūrą iki 2020 m., po 2020 m. reikės 4,3 euro tiems patiems tikslams pasiekti, o tai būtų bereikalinga našta ateities kartoms; |
| --- | --- |

Y.

kadangi vien iki 2020 m. į ES energetikos sektorių reikia investuoti daugiau kaip 1 trln. EUR ir kadangi kiekvienam eurui, kuris nebus investuotas į energetikos infrastruktūrą iki 2020 m., po 2020 m. reikės 4,3 euro tiems patiems tikslams pasiekti, o tai būtų bereikalinga našta ateities kartoms;

| Z. | kadangi Sąjunga turėtų sudaryti galimybę finansuoti šias investicijas naudojant visus esamus viešuosius (struktūrinių fondų ir Europos investicijų banko (EIB)) ir privačiuosius išteklius, sudarant palankias sąlygas nukreipti namų ūkių santaupas ir ilgalaikių investuotojų (pensijų fondų, draudimo) pajėgumus ir sukuriant naujus ES finansinius pajėgumus; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Sąjunga turėtų sudaryti galimybę finansuoti šias investicijas naudojant visus esamus viešuosius (struktūrinių fondų ir Europos investicijų banko (EIB)) ir privačiuosius išteklius, sudarant palankias sąlygas nukreipti namų ūkių santaupas ir ilgalaikių investuotojų (pensijų fondų, draudimo) pajėgumus ir sukuriant naujus ES finansinius pajėgumus;

| AA. | kadangi ES įmonių elektros energijos kainos, neatsižvelgus į energijai imlioms pramonės šakoms taikomas mokesčių išimtis, yra daugiau kaip du kartus didesnės už JAV ir Rusijos elektros energijos kainas, 20 proc. – už Kinijos, bet 20 proc. mažesnės už Japonijos kainas; |
| --- | --- |

AA.

kadangi ES įmonių elektros energijos kainos, neatsižvelgus į energijai imlioms pramonės šakoms taikomas mokesčių išimtis, yra daugiau kaip du kartus didesnės už JAV ir Rusijos elektros energijos kainas, 20 proc. – už Kinijos, bet 20 proc. mažesnės už Japonijos kainas;

| AB. | kadangi Europos pramonė vis dar yra nepalankioje konkurencinėje padėtyje dėl dujų kainų (daugiausia dėl to, kad į ilgalaikes sutartis su Rusija įtrauktas naftos kainų indeksas); |
| --- | --- |

AB.

kadangi Europos pramonė vis dar yra nepalankioje konkurencinėje padėtyje dėl dujų kainų (daugiausia dėl to, kad į ilgalaikes sutartis su Rusija įtrauktas naftos kainų indeksas);

| AC. | kadangi kainų skirtumai, palyginti su kitų šalių kainomis, gali turėti neigiamą poveikį mūsų pramonės konkurencingumui, ypač energijai imliai pramonei; |
| --- | --- |

AC.

kadangi kainų skirtumai, palyginti su kitų šalių kainomis, gali turėti neigiamą poveikį mūsų pramonės konkurencingumui, ypač energijai imliai pramonei;

| AD. | kadangi konkurencingos energijos kainos ypač svarbios įgyvendinant strategijos „ES 2020 m.“ 20 proc. reindustrializacijos tikslinį rodiklį; |
| --- | --- |

AD.

kadangi konkurencingos energijos kainos ypač svarbios įgyvendinant strategijos „ES 2020 m.“ 20 proc. reindustrializacijos tikslinį rodiklį;

| AE. | kadangi ES įmonės, kurių daugelis yra MVĮ ir kuriose Europoje dirba 1,2 mln. žmonių, atsinaujinančiosios energijos sektoriuje valdo 40 proc. visų pasaulio atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų patentų, ir dėl to ES yra pasaulinio masto lyderė; kadangi reikia išlaikyti šią lyderės poziciją ateityje užtikrinant patikimą ES atsinaujinančiųjų energijos išteklių strategiją; |
| --- | --- |

AE.

kadangi ES įmonės, kurių daugelis yra MVĮ ir kuriose Europoje dirba 1,2 mln. žmonių, atsinaujinančiosios energijos sektoriuje valdo 40 proc. visų pasaulio atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų patentų, ir dėl to ES yra pasaulinio masto lyderė; kadangi reikia išlaikyti šią lyderės poziciją ateityje užtikrinant patikimą ES atsinaujinančiųjų energijos išteklių strategiją;

| AF. | kadangi, nepaisant pirmavimo investicijų į atsinaujinančiuosius energijos išteklius srityje, „World Energy Outlook 2014“ prognozuoja, kad iki 2040 m. pasaulinė energijos paklausa išaugs 37 proc., o anglių – 15 proc.; kadangi prognozuojamas augimas ES bus gerokai mažesnis dėl labai sėkmingų energijos vartojimo efektyvumo patobulinimų; |
| --- | --- |

AF.

kadangi, nepaisant pirmavimo investicijų į atsinaujinančiuosius energijos išteklius srityje, „World Energy Outlook 2014“ prognozuoja, kad iki 2040 m. pasaulinė energijos paklausa išaugs 37 proc., o anglių – 15 proc.; kadangi prognozuojamas augimas ES bus gerokai mažesnis dėl labai sėkmingų energijos vartojimo efektyvumo patobulinimų;

| AG. | kadangi, dėl ES dujų rinkos neveiksmingumo kasmet susidaro 11 mlrd. eurų dydžio gerovės nuostoliai, visų pirma dėl nepakankamos infrastruktūros, mažo rinkos likvidumo lygio ir skaidrumo stokos; |
| --- | --- |

AG.

kadangi, dėl ES dujų rinkos neveiksmingumo kasmet susidaro 11 mlrd. eurų dydžio gerovės nuostoliai, visų pirma dėl nepakankamos infrastruktūros, mažo rinkos likvidumo lygio ir skaidrumo stokos;

| AH. | kadangi ekonomiškai ir fiziškai labiau integruota bendroji energijos rinka galėtų gerokai padidinti efektyvumą; |
| --- | --- |

AH.

kadangi ekonomiškai ir fiziškai labiau integruota bendroji energijos rinka galėtų gerokai padidinti efektyvumą;

| AI. | kadangi ES mažmeninė energetikos rinka šiuo metu neveikia tinkamai, nes daugelyje valstybių narių vartotojai turi labai mažą tiekėjų pasirinkimą; kadangi ES konkurencijos politikoje turėtų būti sprendžiami rinkos koncentracijos klausimai, siekiant vartotojams suteikti galimybę pakeisti tiekėjus ir tuo būdu sustiprinti konkurenciją ir sumažinti kainas; kadangi reikia atkreipti dėmesį į riziką, jog mažiau informuoti piliečiai, kurie mažiau linkę lyginti ir keisti paslaugų teikėjus, toliau mokės pagal pasenusius nekonkurencingus tarifus; |
| --- | --- |

AI.

kadangi ES mažmeninė energetikos rinka šiuo metu neveikia tinkamai, nes daugelyje valstybių narių vartotojai turi labai mažą tiekėjų pasirinkimą; kadangi ES konkurencijos politikoje turėtų būti sprendžiami rinkos koncentracijos klausimai, siekiant vartotojams suteikti galimybę pakeisti tiekėjus ir tuo būdu sustiprinti konkurenciją ir sumažinti kainas; kadangi reikia atkreipti dėmesį į riziką, jog mažiau informuoti piliečiai, kurie mažiau linkę lyginti ir keisti paslaugų teikėjus, toliau mokės pagal pasenusius nekonkurencingus tarifus;

| AJ. | kadangi visapusiškas integruotos Europos energetikos rinkos įgyvendinimas dujų ir elektros energijos sektoriuose ypač svarbus užtikrinant energetinį saugumą ir siekiant sukurti energetikos sąjungą; kadangi Komisija privalo užtikrinti, jog visos valstybės narės, siekdamos sukurti integruotą elektros energijos ir dujų rinką, įgyvendintų visus trečiojo energetikos dokumentų rinkinio elementus ir jų nepažeistų; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi visapusiškas integruotos Europos energetikos rinkos įgyvendinimas dujų ir elektros energijos sektoriuose ypač svarbus užtikrinant energetinį saugumą ir siekiant sukurti energetikos sąjungą; kadangi Komisija privalo užtikrinti, jog visos valstybės narės, siekdamos sukurti integruotą elektros energijos ir dujų rinką, įgyvendintų visus trečiojo energetikos dokumentų rinkinio elementus ir jų nepažeistų;

| AK. | kadangi įgyvendinus 10 proc. tinklų sujungimo tikslą, padidinus tarpvalstybinio elektros energijos ir dujų perdavimo pajėgumus ir papildomai sustiprinus esamus elektros tinklus padidės energetinis saugumas, bus sudarytos sąlygos geresnei atsinaujinančiosios energijos gamybos integracijai ir valstybių narių pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai ir kartu skatinama kainų konvergencija vartotojų naudai; |
| --- | --- |

AK.

kadangi įgyvendinus 10 proc. tinklų sujungimo tikslą, padidinus tarpvalstybinio elektros energijos ir dujų perdavimo pajėgumus ir papildomai sustiprinus esamus elektros tinklus padidės energetinis saugumas, bus sudarytos sąlygos geresnei atsinaujinančiosios energijos gamybos integracijai ir valstybių narių pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai ir kartu skatinama kainų konvergencija vartotojų naudai;

| AL. | kadangi intensyvesnis regioninis bendradarbiavimas tarp valstybių narių taip pat gali prisidėti prie konvergencijos ir sąnaudų optimizavimo; |
| --- | --- |

AL.

kadangi intensyvesnis regioninis bendradarbiavimas tarp valstybių narių taip pat gali prisidėti prie konvergencijos ir sąnaudų optimizavimo;

| AM. | kadangi Energijos bendrija yra priemonė siekiant plėsti ES energetikos vidaus rinką į ją įtraukiant Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančias šalis, taip padedant kurti visos Europos energetikos erdvę, grindžiamą bendrais principais ir teisės normomis; |
| --- | --- |

AM.

kadangi Energijos bendrija yra priemonė siekiant plėsti ES energetikos vidaus rinką į ją įtraukiant Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančias šalis, taip padedant kurti visos Europos energetikos erdvę, grindžiamą bendrais principais ir teisės normomis;

| AN. | kadangi energetikos sąjunga atspindi daugelį Europos Parlamento raginimų sukurti tikrą visos Europos energetikos bendriją, grindžiamą tvirta bendra energetikos rinka, energijos pirkimo už ES ribų koordinavimu ir bendro ES finansavimo, skiriamo moksliniams tyrimams ir inovacijoms naujų tvarių energetikos technologijų srityje; |
| --- | --- |

AN.

kadangi energetikos sąjunga atspindi daugelį Europos Parlamento raginimų sukurti tikrą visos Europos energetikos bendriją, grindžiamą tvirta bendra energetikos rinka, energijos pirkimo už ES ribų koordinavimu ir bendro ES finansavimo, skiriamo moksliniams tyrimams ir inovacijoms naujų tvarių energetikos technologijų srityje;

| AO. | kadangi ES energetikos politikos išorės aspektas turi būti darnesnis ir juo dar nebuvo visapusiškai naudojamasi, siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir Sąjungos konkurencingumą; |
| --- | --- |

AO.

kadangi ES energetikos politikos išorės aspektas turi būti darnesnis ir juo dar nebuvo visapusiškai naudojamasi, siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir Sąjungos konkurencingumą;

| AP. | kadangi Europos energetinio saugumo strategijoje nurodytus 33 infrastruktūros projektus derėtų papildyti skiriant daugiau dėmesio elektros energijos paskirstymo tinklų modernizavimui ir perėjimui nuo anglių ir dujų prie biomasės, siekiant padidinti tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

AP.

kadangi Europos energetinio saugumo strategijoje nurodytus 33 infrastruktūros projektus derėtų papildyti skiriant daugiau dėmesio elektros energijos paskirstymo tinklų modernizavimui ir perėjimui nuo anglių ir dujų prie biomasės, siekiant padidinti tiekimo saugumą;

| AQ. | kadangi pripažįstama, jog anglies dioksido surinkimas ir saugojimas (CCS) gali turėti lemiamos reikšmės kovai su klimato kaita, o konkrečiau – gali padėti sumažinti perėjimo prie anglies dioksido neišskiriančios energetikos rinkos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sąnaudas; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi pripažįstama, jog anglies dioksido surinkimas ir saugojimas (CCS) gali turėti lemiamos reikšmės kovai su klimato kaita, o konkrečiau – gali padėti sumažinti perėjimo prie anglies dioksido neišskiriančios energetikos rinkos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sąnaudas;

| AR. | kadangi pagrindinės energetikos sąjungos varomosios jėgos yra išteklių įvairinimas, energetikos vidaus rinkos užbaigimas, veiksmingesnio energijos vartojimo padidinimas, tolesnis Europos energijos išteklių vystymas, įskaitant atsinaujinančiosios energijos šaltinius, ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla; |
| --- | --- |

AR.

kadangi pagrindinės energetikos sąjungos varomosios jėgos yra išteklių įvairinimas, energetikos vidaus rinkos užbaigimas, veiksmingesnio energijos vartojimo padidinimas, tolesnis Europos energijos išteklių vystymas, įskaitant atsinaujinančiosios energijos šaltinius, ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla;

| AS. | kadangi derėtų propaguoti ir remti tradicinių vietos naftos ir dujų išteklių eksploatavimą visapusiškai laikantis ES acquis tiek tradicinėse gavybos zonose (pavyzdžiui, Šiaurės jūroje), tiek naujai atrastose zonose (pavyzdžiui, Viduržemio jūros rytinėje dalyje ir Juodojoje jūroje); |
| --- | --- |

AS.

kadangi derėtų propaguoti ir remti tradicinių vietos naftos ir dujų išteklių eksploatavimą visapusiškai laikantis ES acquis tiek tradicinėse gavybos zonose (pavyzdžiui, Šiaurės jūroje), tiek naujai atrastose zonose (pavyzdžiui, Viduržemio jūros rytinėje dalyje ir Juodojoje jūroje);

| AT. | kadangi vietos energijos ištekliai visais atvejais turi būti tvarūs ir saugūs; |
| --- | --- |

AT.

kadangi vietos energijos ištekliai visais atvejais turi būti tvarūs ir saugūs;

| AU. | kadangi ES siekis – iki 2020 m. iki 20 proc. padidinti pramonės dalį BVP, o jo nebus įmanoma įgyvendinti neužtikrinus konkurencingų energijos kainų ir nepadidinus energetikos našumo; |
| --- | --- |

AU.

kadangi ES siekis – iki 2020 m. iki 20 proc. padidinti pramonės dalį BVP, o jo nebus įmanoma įgyvendinti neužtikrinus konkurencingų energijos kainų ir nepadidinus energetikos našumo;

Energetikos sąjungos aspektai

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“; atkreipia dėmesį į Komisijos apibrėžtus 5 energetikos sąjungos ramsčius; tvirtina, kad pagal šiuos ramsčius vykdomos politikos priemonės turi visuomet prisidėti prie energijos teikimo saugumo užtikrinimo, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, ilgalaikio ekonomikos tvarumo ir prieinamų bei konkurencingų energijos kainų užtikrinimo; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“; atkreipia dėmesį į Komisijos apibrėžtus 5 energetikos sąjungos ramsčius; tvirtina, kad pagal šiuos ramsčius vykdomos politikos priemonės turi visuomet prisidėti prie energijos teikimo saugumo užtikrinimo, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, ilgalaikio ekonomikos tvarumo ir prieinamų bei konkurencingų energijos kainų užtikrinimo;

| 2. | pakartoja, kad energija yra socialinis visuomenės turtas, todėl ES turėtų sutelkti dėmesį į energijos nepritekliaus klausimą ir skatinti imtis konkrečių priemonių šiai problemai išspręsti; todėl primygtinai teigia, kad energetikos sąjunga turėtų užtikrinti visiems vienodą energijos prieinamumą, prisidėti prie to, kad jos kainos būtų prieinamos vartotojams, remti jungtis ir energijos infrastruktūrą, kurios turi strateginę reikšmę žmonėms, ir sustiprinti reguliavimą; |
| --- | --- |

2.

pakartoja, kad energija yra socialinis visuomenės turtas, todėl ES turėtų sutelkti dėmesį į energijos nepritekliaus klausimą ir skatinti imtis konkrečių priemonių šiai problemai išspręsti; todėl primygtinai teigia, kad energetikos sąjunga turėtų užtikrinti visiems vienodą energijos prieinamumą, prisidėti prie to, kad jos kainos būtų prieinamos vartotojams, remti jungtis ir energijos infrastruktūrą, kurios turi strateginę reikšmę žmonėms, ir sustiprinti reguliavimą;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų energetikos sąjungos srityje būtų svarstomi pagal įprastą teisėkūros procedūrą, taip visapusiškai įtraukiant Parlamentą ir užtikrinant veiksmingą demokratinę priežiūrą; tikisi, kad energetikos sąjungos valdymo sistema po 2020 m. bus plataus užmojo, patikima, skaidri, demokratinė ir joje visapusiškai dalyvaus Parlamentas, ir kad pagal ją bus užtikrinta, jog būtų pasiekti 2030 m. klimato ir energetikos srities tikslai, visų pirma visapusiškai įgyvendinant, vykdant ir atnaujinant galiojančius klimato ir energetikos srities teisės aktus; prašo Komisijos, nedarant poveikio kitoms prievolėms teikti ataskaitas, kasmet teikti energetikos sąjungos įgyvendinimo ataskaitas, įskaitant išsamią informaciją apie energetikos srities teisės aktų įgyvendinimą, 2020 m. ir 2030 m. tikslų įgyvendinimo pažangą, taip pat parengti ir atnaujinti pagrindinius rodiklius, kurie būtų įtraukti į ataskaitą ir leistų įvertinti pažangą įgyvendinant energetikos sąjungą; tie rodikliai, be kita ko, galėtų būti: jungčių pajėgumas, rinkos integracija, energijos importo mažinimas, šaltinių įvairinimo lygis, energijos kainos ir sąnaudos, bendrijos ir vietos lygmens gamybos plėtojimas, energijos nepritekliaus ir pažeidžiamumo lygis; atkreipia dėmesį į 2015 m. lapkričio 26 d. Energetikos tarybos išvadas dėl energetikos sąjungos valdymo sistemos ir prašo Komisiją atsižvelgiant į Tarybos išvadas ir į šiame pranešime išreikštą Parlamento nuomonę netrukus Parlamentui ir Tarybai pristatyti pasiūlymą dėl teisės akto; pritaria Tarybos išvadoms, kad 2021–2030 m. laikotarpį apimantys nacionaliniai energetikos ir klimato planai turėtų būti skirti ne tik 2030 m. tikslams pasiekti, bet taip pat turėtų atspindėti ilgesnio laikotarpio perspektyvą, būtent susitartą ES tikslą iki 2050 m. išmetamų teršalų kiekį sumažinti 80–95 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų energetikos sąjungos srityje būtų svarstomi pagal įprastą teisėkūros procedūrą, taip visapusiškai įtraukiant Parlamentą ir užtikrinant veiksmingą demokratinę priežiūrą; tikisi, kad energetikos sąjungos valdymo sistema po 2020 m. bus plataus užmojo, patikima, skaidri, demokratinė ir joje visapusiškai dalyvaus Parlamentas, ir kad pagal ją bus užtikrinta, jog būtų pasiekti 2030 m. klimato ir energetikos srities tikslai, visų pirma visapusiškai įgyvendinant, vykdant ir atnaujinant galiojančius klimato ir energetikos srities teisės aktus; prašo Komisijos, nedarant poveikio kitoms prievolėms teikti ataskaitas, kasmet teikti energetikos sąjungos įgyvendinimo ataskaitas, įskaitant išsamią informaciją apie energetikos srities teisės aktų įgyvendinimą, 2020 m. ir 2030 m. tikslų įgyvendinimo pažangą, taip pat parengti ir atnaujinti pagrindinius rodiklius, kurie būtų įtraukti į ataskaitą ir leistų įvertinti pažangą įgyvendinant energetikos sąjungą; tie rodikliai, be kita ko, galėtų būti: jungčių pajėgumas, rinkos integracija, energijos importo mažinimas, šaltinių įvairinimo lygis, energijos kainos ir sąnaudos, bendrijos ir vietos lygmens gamybos plėtojimas, energijos nepritekliaus ir pažeidžiamumo lygis; atkreipia dėmesį į 2015 m. lapkričio 26 d. Energetikos tarybos išvadas dėl energetikos sąjungos valdymo sistemos ir prašo Komisiją atsižvelgiant į Tarybos išvadas ir į šiame pranešime išreikštą Parlamento nuomonę netrukus Parlamentui ir Tarybai pristatyti pasiūlymą dėl teisės akto; pritaria Tarybos išvadoms, kad 2021–2030 m. laikotarpį apimantys nacionaliniai energetikos ir klimato planai turėtų būti skirti ne tik 2030 m. tikslams pasiekti, bet taip pat turėtų atspindėti ilgesnio laikotarpio perspektyvą, būtent susitartą ES tikslą iki 2050 m. išmetamų teršalų kiekį sumažinti 80–95 proc., palyginti su 1990 m. lygiu;

| 4. | ragina valstybes nares parengti ilgalaikes energetikos strategijas, turint mintyje ilgalaikį tikslą iki 2050 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 80–95 proc.; parengti atitinkamas strategijas ir dėti panašias pastangas turėtų ir didžiausios pasaulio teršėjos; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares parengti ilgalaikes energetikos strategijas, turint mintyje ilgalaikį tikslą iki 2050 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 80–95 proc.; parengti atitinkamas strategijas ir dėti panašias pastangas turėtų ir didžiausios pasaulio teršėjos;

| 5. | pripažįsta, kad negalima nepaisyti nacionaliniuose referendumuose energetikos klausimais priimtų sprendimų; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad negalima nepaisyti nacionaliniuose referendumuose energetikos klausimais priimtų sprendimų;

| 6. | pabrėžia, kad energetikos sąjunga turėtų taikyti visa apimantį požiūrį ir pagrindinį dėmesį skirti tokiems aspektams, kaip visiškai integruotos energijos vidaus rinkos sukūrimas, tiekimo saugumas, tinkamiausias ES energijos išteklių naudojimas, energijos poreikio mažinimas, šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas, kuris visų pirma būtų grindžiamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimu, taip pat visoje ES veikianti anglies dioksido rinka ir moksliniai tyrimai bei inovacijos, kuriomis siekiama lyderystės energetikos technologijų srityje; pabrėžia, kad didžiausias dėmesys energetikos sąjungoje turėtų būti skiriamas piliečiams ir jiems turėtų būti užtikrinta saugi, tvari ir įperkama energija; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad energetikos sąjunga turėtų taikyti visa apimantį požiūrį ir pagrindinį dėmesį skirti tokiems aspektams, kaip visiškai integruotos energijos vidaus rinkos sukūrimas, tiekimo saugumas, tinkamiausias ES energijos išteklių naudojimas, energijos poreikio mažinimas, šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas, kuris visų pirma būtų grindžiamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimu, taip pat visoje ES veikianti anglies dioksido rinka ir moksliniai tyrimai bei inovacijos, kuriomis siekiama lyderystės energetikos technologijų srityje; pabrėžia, kad didžiausias dėmesys energetikos sąjungoje turėtų būti skiriamas piliečiams ir jiems turėtų būti užtikrinta saugi, tvari ir įperkama energija;

| 7. | atkreipia dėmesį į Europos Vadovų tarybos silpnus 2030 m. klimato ir energetikos tikslus, būtent: sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą 40 proc., padidinti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos dalį Europos energijos rūšių derinyje iki 27 proc. ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą 27 proc.; primena, kad Parlamentas ne kartą ragino nustatyti privalomus kovos su klimato kaita ir energetikos tikslus (iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti ES išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, naudoti ne mažiau kaip 30 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir 40 proc. pagerinti energijos vartojimo efektyvumą), kurie turi būti įgyvendinami nustatant kiekvienos valstybės nacionalinius tikslus; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į Europos Vadovų tarybos silpnus 2030 m. klimato ir energetikos tikslus, būtent: sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą 40 proc., padidinti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos dalį Europos energijos rūšių derinyje iki 27 proc. ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą 27 proc.; primena, kad Parlamentas ne kartą ragino nustatyti privalomus kovos su klimato kaita ir energetikos tikslus (iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti ES išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, naudoti ne mažiau kaip 30 proc. atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir 40 proc. pagerinti energijos vartojimo efektyvumą), kurie turi būti įgyvendinami nustatant kiekvienos valstybės nacionalinius tikslus;

Energetinis saugumas, solidarumas ir pasitikėjimas

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingai siekti tvaresnių ir labiau konkurencingų importuojamos energijos kainų ir sąnaudų ES piliečiams ir įmonėms įvairinant išteklius (energijos šaltinius, tiekėjus ir maršrutus); todėl ragina Komisiją skatinti kurti atitinkamus energijos infrastruktūros prioritetinius koridorius, kaip nurodyta transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) reglamento I priede ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) reglamento I priedo II dalyje, ypatingą dėmesį skiriant labai priklausomoms valstybėms narėms; ragina Komisiją teikti pirmenybę turimiems vidaus gamybos pajėgumams ir ES energijos ištekliams; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingai siekti tvaresnių ir labiau konkurencingų importuojamos energijos kainų ir sąnaudų ES piliečiams ir įmonėms įvairinant išteklius (energijos šaltinius, tiekėjus ir maršrutus); todėl ragina Komisiją skatinti kurti atitinkamus energijos infrastruktūros prioritetinius koridorius, kaip nurodyta transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) reglamento I priede ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) reglamento I priedo II dalyje, ypatingą dėmesį skiriant labai priklausomoms valstybėms narėms; ragina Komisiją teikti pirmenybę turimiems vidaus gamybos pajėgumams ir ES energijos ištekliams;

| 9. | pripažįsta, kad šiuo metu į bendro intereso projektų (PCI) sąrašą įtrauktų projektų nepakanka tam, kad būtų pasiektas Europos nustatytas tikslas tarpusavyje sujungti Iberijos pusiasalį su žemynine Europa; ragina TEN-E regioninę grupę ir Komisiją atrinkti papildomus projektus, kuriuos reikėtų įtraukti į 2015 m. PCI sąrašą, kad būtų gerokai padidinti pralaidumo tarp Ispanijos ir Prancūzijos pajėgumai; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad šiuo metu į bendro intereso projektų (PCI) sąrašą įtrauktų projektų nepakanka tam, kad būtų pasiektas Europos nustatytas tikslas tarpusavyje sujungti Iberijos pusiasalį su žemynine Europa; ragina TEN-E regioninę grupę ir Komisiją atrinkti papildomus projektus, kuriuos reikėtų įtraukti į 2015 m. PCI sąrašą, kad būtų gerokai padidinti pralaidumo tarp Ispanijos ir Prancūzijos pajėgumai;

| 10. | pabrėžia, kad gerai išvystyta ir visapusiškai integruota infrastruktūra, kuri leistų skatinti išteklių įvairinimą ir tarpvalstybinius srautus, yra ypač svarbi užtikrinant tiekimo saugumą tiek įprastomis, tiek ekstremaliomis sąlygomis, ir leistų tiekti konkurencingų šaltinių energiją vartotojams visoje Europos Sąjungoje ir Energijos bendrijoje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad gerai išvystyta ir visapusiškai integruota infrastruktūra, kuri leistų skatinti išteklių įvairinimą ir tarpvalstybinius srautus, yra ypač svarbi užtikrinant tiekimo saugumą tiek įprastomis, tiek ekstremaliomis sąlygomis, ir leistų tiekti konkurencingų šaltinių energiją vartotojams visoje Europos Sąjungoje ir Energijos bendrijoje;

| 11. | pabrėžia, kad didelės dujų atsargos Šiaurės Afrikos šalyse ir neseniai rytiniame Viduržemio jūros regione atrastos atsargos Viduržemio jūros regionui suteikia galimybę tapti aktyviu dujų transportavimo į Europą vamzdyno tinklo centru; ragina sukurti padidintų SGD pajėgumų Viduržemio jūros regiono dujų mazgą; pabrėžia, kad ES, siekdama didinti savo energetinį saugumą, turėtų pasinaudoti galimybėmis, susijusiomis su šiais dujų rezervais; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad didelės dujų atsargos Šiaurės Afrikos šalyse ir neseniai rytiniame Viduržemio jūros regione atrastos atsargos Viduržemio jūros regionui suteikia galimybę tapti aktyviu dujų transportavimo į Europą vamzdyno tinklo centru; ragina sukurti padidintų SGD pajėgumų Viduržemio jūros regiono dujų mazgą; pabrėžia, kad ES, siekdama didinti savo energetinį saugumą, turėtų pasinaudoti galimybėmis, susijusiomis su šiais dujų rezervais;

| 12. | pabrėžia, kad visi ES infrastruktūros projektai, skirti energijos šaltiniams, tiekėjams ir maršrutams įvairinti, privalo atitikti ES klimato ir energetikos srities teisės aktus ir ilgalaikius tikslus ir prioritetus, įskaitant dėl ES energetinio saugumo, kartu užtikrinant, kad būtų intensyviai ir efektyviai naudojama esama energetikos infrastruktūra ir tranzitiniai maršrutai į ES; ragina Komisiją laikyti investicijas, kuriomis mažinamas energijos poreikis, pvz., į pastatus, tinkamais finansuoti projektais; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad visi ES infrastruktūros projektai, skirti energijos šaltiniams, tiekėjams ir maršrutams įvairinti, privalo atitikti ES klimato ir energetikos srities teisės aktus ir ilgalaikius tikslus ir prioritetus, įskaitant dėl ES energetinio saugumo, kartu užtikrinant, kad būtų intensyviai ir efektyviai naudojama esama energetikos infrastruktūra ir tranzitiniai maršrutai į ES; ragina Komisiją laikyti investicijas, kuriomis mažinamas energijos poreikis, pvz., į pastatus, tinkamais finansuoti projektais;

| 13. | pabrėžia, kad trečiųjų šalių energijos tiekėjams, vykdantiems veiklą bendrojoje rinkoje, turi būti taikomas ES teisynas, visų pirma ES konkurencijos ir valstybės pagalbos teisės aktai, ir ragina Komisiją visomis įmanomomis priemonėmis sustiprinti ES teisę, siekiant užtikrinti laisvą energijos tiekimą ES ir apsaugoti vidaus rinką nuo iškraipymų; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad trečiųjų šalių energijos tiekėjams, vykdantiems veiklą bendrojoje rinkoje, turi būti taikomas ES teisynas, visų pirma ES konkurencijos ir valstybės pagalbos teisės aktai, ir ragina Komisiją visomis įmanomomis priemonėmis sustiprinti ES teisę, siekiant užtikrinti laisvą energijos tiekimą ES ir apsaugoti vidaus rinką nuo iškraipymų;

| 14. | pabrėžia, kad ES ypač svarbu panaikinti valstybių narių ir regionų atskirtį nuo vidaus energijos rinkos – tai atskleidė Komisijos atliktas dujų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją tokius testus vykdyti reguliariai; laikosi nuomonės, kad visų pirma ES turėtų padėti pažeidžiamiausioms šalims įvairinti energijos šaltinius ir tiekimo maršrutus; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares ir Komisiją nedelsiant įgyvendinti dujų sistemos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rekomendacijas; rekomenduoja Komisijai apsvarstyti galimybę atlikti elektros energijos testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant parengti visos energijos rinkos padėties atsparumo bendrą apžvalgą; pabrėžia, kad atliekant tokius testavimus nepalankiausiomis sąlygomis visų pirma turėtų būti nustatoma visos nacionalinės perdavimo sistemos būklė, pajėgumas ir patvarumas, taip pat sujungimo ir tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo pajėgumų lygis, ir kad vėlesnės tokiais testavimais nepalankiausiomis sąlygomis pagrįstos rekomendacijos apimtų išsamius nacionalinių planų ir sąjungos tikslų poveikio vertinimus, sprendžiant vykdant testavimus atskleistas problemas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad ES ypač svarbu panaikinti valstybių narių ir regionų atskirtį nuo vidaus energijos rinkos – tai atskleidė Komisijos atliktas dujų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją tokius testus vykdyti reguliariai; laikosi nuomonės, kad visų pirma ES turėtų padėti pažeidžiamiausioms šalims įvairinti energijos šaltinius ir tiekimo maršrutus; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares ir Komisiją nedelsiant įgyvendinti dujų sistemos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rekomendacijas; rekomenduoja Komisijai apsvarstyti galimybę atlikti elektros energijos testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant parengti visos energijos rinkos padėties atsparumo bendrą apžvalgą; pabrėžia, kad atliekant tokius testavimus nepalankiausiomis sąlygomis visų pirma turėtų būti nustatoma visos nacionalinės perdavimo sistemos būklė, pajėgumas ir patvarumas, taip pat sujungimo ir tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo pajėgumų lygis, ir kad vėlesnės tokiais testavimais nepalankiausiomis sąlygomis pagrįstos rekomendacijos apimtų išsamius nacionalinių planų ir sąjungos tikslų poveikio vertinimus, sprendžiant vykdant testavimus atskleistas problemas;

| 15. | pažymi, kad būsimoje energetikos sąjungoje, be kita ko, būtina nedelsiant spręsti kiekybinio ir kokybinio energijos tiekimo saugumo ir konkurencijos klausimus, todėl būtina, kad valstybės narės, kurdamos savo energetikos politiką, pagerintų savo veiksmų koordinavimą ir bendradarbiavimą ES lygiu su kaimyninėmis šalimis; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją išnagrinėti, kaip dabartinė nacionalinių prevencinių ir reagavimo į nelaimes priemonių sistema galėtų būti patobulinta tiek regioniniu, tiek ES lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad būsimoje energetikos sąjungoje, be kita ko, būtina nedelsiant spręsti kiekybinio ir kokybinio energijos tiekimo saugumo ir konkurencijos klausimus, todėl būtina, kad valstybės narės, kurdamos savo energetikos politiką, pagerintų savo veiksmų koordinavimą ir bendradarbiavimą ES lygiu su kaimyninėmis šalimis; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją išnagrinėti, kaip dabartinė nacionalinių prevencinių ir reagavimo į nelaimes priemonių sistema galėtų būti patobulinta tiek regioniniu, tiek ES lygmeniu;

| 16. | mano, kad nacionaliniai pajėgumo mechanizmai turėtų būti naudojami tik nesant kitos išeities, apsvarsčius visas kitas galimybes, įskaitant didesnį kaimyninių šalių sujungimo lygį, reagavimo į paklausą priemones ir kitas regioninės rinkos integracijos formas; |
| --- | --- |

16.

mano, kad nacionaliniai pajėgumo mechanizmai turėtų būti naudojami tik nesant kitos išeities, apsvarsčius visas kitas galimybes, įskaitant didesnį kaimyninių šalių sujungimo lygį, reagavimo į paklausą priemones ir kitas regioninės rinkos integracijos formas;

| 17. | mano, kad energetikos sąjunga suteikia galimybę derėtis su trečiosiomis šalimis laikantis vienos pozicijos; ragina Komisiją išnagrinėti savanoriško bendro pirkimo mechanizmo tinkamumą ir galimą struktūrą bei jo poveikį dujų vidaus rinkos veikimui, susijusioms bendrovėms, taip pat jo vaidmenį siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą; pažymi, kad, atsižvelgiant į kelis galimus bendro pirkimo mechanizmų modelius, reikia toliau imtis veiksmų siekiant nustatyti geriausią rinka grindžiamą modelį, kurį būtų galima taikyti ES regionams ir susijusiems tiekėjams, taip pat kokiomis sąlygomis galėtų būti pradedamas taikyti savanoriškas bendro pirkimo mechanizmas; mano, kad pozicijų derinimas ir bendras dujų pirkimas turėtų prasidėti regionų lygiu; kol kas rekomenduoja Komisijai ir Energijos bendrijos sekretoriatui atitinkamai remti tas ES valstybes nares ir Energijos bendrijos susitariančiąsias šalis, kurios savanoriškai norėtų derėtis dėl energetikos sutarčių, laikydamosi ES vidaus rinkos teisyno ir ES konkurencijos ir Pasaulio prekybos organizacijos taisyklių, ir užtikrinti neskelbtinos komercinės informacijos apsaugą; pabrėžia, kad energijos tiekimo sutartys turi būti grindžiamos rinkos kainomis ir konkurencija; |
| --- | --- |

17.

mano, kad energetikos sąjunga suteikia galimybę derėtis su trečiosiomis šalimis laikantis vienos pozicijos; ragina Komisiją išnagrinėti savanoriško bendro pirkimo mechanizmo tinkamumą ir galimą struktūrą bei jo poveikį dujų vidaus rinkos veikimui, susijusioms bendrovėms, taip pat jo vaidmenį siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą; pažymi, kad, atsižvelgiant į kelis galimus bendro pirkimo mechanizmų modelius, reikia toliau imtis veiksmų siekiant nustatyti geriausią rinka grindžiamą modelį, kurį būtų galima taikyti ES regionams ir susijusiems tiekėjams, taip pat kokiomis sąlygomis galėtų būti pradedamas taikyti savanoriškas bendro pirkimo mechanizmas; mano, kad pozicijų derinimas ir bendras dujų pirkimas turėtų prasidėti regionų lygiu; kol kas rekomenduoja Komisijai ir Energijos bendrijos sekretoriatui atitinkamai remti tas ES valstybes nares ir Energijos bendrijos susitariančiąsias šalis, kurios savanoriškai norėtų derėtis dėl energetikos sutarčių, laikydamosi ES vidaus rinkos teisyno ir ES konkurencijos ir Pasaulio prekybos organizacijos taisyklių, ir užtikrinti neskelbtinos komercinės informacijos apsaugą; pabrėžia, kad energijos tiekimo sutartys turi būti grindžiamos rinkos kainomis ir konkurencija;

| 18. | ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę parengti išsamią energetikos sąjungos išorės aspekto sistemą, ypatingą dėmesį skiriant strateginės partnerystės su energiją gaminančiomis ir tranzito trečiosiomis šalimis, ypač pagal Europos kaimynystės ir plėtros skatinimo politiką, atsižvelgiant į plėtros politiką, grindžiamą bendromis vertybėmis ir atsižvelgiant į dabartinę regioninio bendradarbiavimo padėtį; reikėtų apsvarstyti ir ištirti buvusias ir naujas strategines partnerystes, siekiant stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą dėl naftos ir gamtinių dujų, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, prekybos ir energetikos sąjungos jungčių su išorės elektros energijos tinklais; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę parengti išsamią energetikos sąjungos išorės aspekto sistemą, ypatingą dėmesį skiriant strateginės partnerystės su energiją gaminančiomis ir tranzito trečiosiomis šalimis, ypač pagal Europos kaimynystės ir plėtros skatinimo politiką, atsižvelgiant į plėtros politiką, grindžiamą bendromis vertybėmis ir atsižvelgiant į dabartinę regioninio bendradarbiavimo padėtį; reikėtų apsvarstyti ir ištirti buvusias ir naujas strategines partnerystes, siekiant stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą dėl naftos ir gamtinių dujų, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, prekybos ir energetikos sąjungos jungčių su išorės elektros energijos tinklais;

| 19. | pabrėžia, kad tikra bendra ES išorės energetikos politika turėtų būti glaudžiai derinama su jos bendra užsienio ir saugumo politika; ragina šiomis aplinkybėmis užtikrinti geresnį vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos ir atitinkamų Komisijos narių veiklos koordinavimą turint tikslą didinti įvairių krypčių ES išorės energetinio saugumo politikos darną; todėl ragina Komisiją sukurti stipresnę vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos vadovaujamą grupę, kurioje dirbtų asmuo, atsakingas už tokių politikos sričių koordinavimą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad tikra bendra ES išorės energetikos politika turėtų būti glaudžiai derinama su jos bendra užsienio ir saugumo politika; ragina šiomis aplinkybėmis užtikrinti geresnį vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos ir atitinkamų Komisijos narių veiklos koordinavimą turint tikslą didinti įvairių krypčių ES išorės energetinio saugumo politikos darną; todėl ragina Komisiją sukurti stipresnę vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos vadovaujamą grupę, kurioje dirbtų asmuo, atsakingas už tokių politikos sričių koordinavimą;

| 20. | ragina Komisiją sudaryti aukšto lygio svarstymo grupę energetinio saugumo, užsienio politikos ir energetikos sąjungos klausimais, kuriai tvirtai atstovautų ir kurioje aktyviai dalyvautų Parlamentas ir visuomenės suinteresuotieji subjektai, kad būtų galima sudaryti patikimus ilgalaikius paklausos, pasiūlos ir bendradarbiavimo su išorės partneriais veiksmų planus, visų pirma gebėjimų stiprinimo ir keitimosi technologijomis atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo, taip pat energijos ir žmogaus teisių santykio srityse; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją sudaryti aukšto lygio svarstymo grupę energetinio saugumo, užsienio politikos ir energetikos sąjungos klausimais, kuriai tvirtai atstovautų ir kurioje aktyviai dalyvautų Parlamentas ir visuomenės suinteresuotieji subjektai, kad būtų galima sudaryti patikimus ilgalaikius paklausos, pasiūlos ir bendradarbiavimo su išorės partneriais veiksmų planus, visų pirma gebėjimų stiprinimo ir keitimosi technologijomis atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo, taip pat energijos ir žmogaus teisių santykio srityse;

| 21. | reiškia susirūpinimą dėl pasiūlymo padvigubinti dujotiekio „Nordstream“ pajėgumą ir poveikio, kurį tai turėtų energetiniam saugumui ir tiekimo įvairinimui bei valstybių narių solidarumo principui; atsižvelgdamas į trišales ES, Ukrainos ir Rusijos derybas, pabrėžia poreikį užtikrinti ilgalaikį energijos tiekimą į Ukrainą ir tranzitą per ją; |
| --- | --- |

21.

reiškia susirūpinimą dėl pasiūlymo padvigubinti dujotiekio „Nordstream“ pajėgumą ir poveikio, kurį tai turėtų energetiniam saugumui ir tiekimo įvairinimui bei valstybių narių solidarumo principui; atsižvelgdamas į trišales ES, Ukrainos ir Rusijos derybas, pabrėžia poreikį užtikrinti ilgalaikį energijos tiekimą į Ukrainą ir tranzitą per ją;

| 22. | pabrėžia, kad ES pagerinus energijos vartojimo efektyvumą sumažėtų priklausomybės grėsmė, vadinasi, būtų sustiprinta ES derybinė pozicija energetikos srityje; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad ES pagerinus energijos vartojimo efektyvumą sumažėtų priklausomybės grėsmė, vadinasi, būtų sustiprinta ES derybinė pozicija energetikos srityje;

| 23. | pabrėžia, kad būtina įgyvendinti didesnį su energetika susijusių susitarimų skaidrumą, ir tai galima pasiekti sustiprinus Komisijos vaidmenį su energetika susijusiose derybose, kuriose dalyvauja viena ar daugiau valstybių narių ir trečiųjų šalių, visų pirma nustačius reikalavimą Komisijai dalyvauti visose derybose kaip stebėtojai, siekiant sustiprinti kiekvienos atskiros valstybės narės poziciją derybose su trečiosios šalies tiekėju tam, kad būtų sumažinta vieno tiekėjo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi rizika; be to, pažymi, kad Komisija turėtų atlikti ex ante ir ex post vertinimus, visapusiškai atsižvelgdama į neskelbtiną komercinę informaciją, ir sudaryti teigiamų ir neigiamų susitarimų sąlygų sąrašą, pvz., eksporto draudimo, paskirties, „imk arba mokėk“ sąlygų, naftos kainomis grindžiamo dujų kainų indeksavimo arba sąlygų, kuriomis draudžiama trečiajai šaliai energijos tiekimą daryti priklausomą nuo leidimo lengvatinėmis sąlygomis ES naudotis energijos transporto infrastruktūra; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 994/2010/ES 13 straipsnio 6 dalies a punktą valstybės narės, sudarydamos su trečiosiomis šalimis tarpvyriausybinius susitarimus, kurie gali turėti įtakos dujų infrastruktūros ir dujų tiekimo vystymuisi, privalo apie tai informuoti Komisiją, kad pastaroji galėtų įvertinti tiekimo saugumo padėtį ES lygmeniu; ragina Komisiją persvarstant Dujų tiekimo saugumo reglamentą į komercines dujų tiekimo sutartis įtraukti griežtas ex ante vertinimo nuostatas; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad būtina įgyvendinti didesnį su energetika susijusių susitarimų skaidrumą, ir tai galima pasiekti sustiprinus Komisijos vaidmenį su energetika susijusiose derybose, kuriose dalyvauja viena ar daugiau valstybių narių ir trečiųjų šalių, visų pirma nustačius reikalavimą Komisijai dalyvauti visose derybose kaip stebėtojai, siekiant sustiprinti kiekvienos atskiros valstybės narės poziciją derybose su trečiosios šalies tiekėju tam, kad būtų sumažinta vieno tiekėjo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi rizika; be to, pažymi, kad Komisija turėtų atlikti ex ante ir ex post vertinimus, visapusiškai atsižvelgdama į neskelbtiną komercinę informaciją, ir sudaryti teigiamų ir neigiamų susitarimų sąlygų sąrašą, pvz., eksporto draudimo, paskirties, „imk arba mokėk“ sąlygų, naftos kainomis grindžiamo dujų kainų indeksavimo arba sąlygų, kuriomis draudžiama trečiajai šaliai energijos tiekimą daryti priklausomą nuo leidimo lengvatinėmis sąlygomis ES naudotis energijos transporto infrastruktūra; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 994/2010/ES 13 straipsnio 6 dalies a punktą valstybės narės, sudarydamos su trečiosiomis šalimis tarpvyriausybinius susitarimus, kurie gali turėti įtakos dujų infrastruktūros ir dujų tiekimo vystymuisi, privalo apie tai informuoti Komisiją, kad pastaroji galėtų įvertinti tiekimo saugumo padėtį ES lygmeniu; ragina Komisiją persvarstant Dujų tiekimo saugumo reglamentą į komercines dujų tiekimo sutartis įtraukti griežtas ex ante vertinimo nuostatas;

| 24. | pabrėžia, kad vadovaujantis Sprendimu Nr. 994/2012/ES, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus mechanizmas, pasirašant būsimus tarpvyriausybinius energetikos susitarimus su trečiosiomis šalimis, reikia apie juos iš anksto informuoti Komisiją, kad būtų galima įsitikinti, jog jie atitinka ES teisės aktus, ypač trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį, ir nekelia grėsmės ES energijos tiekimo saugumui; atkreipia dėmesį į tai, kad toks aptarimas ir konsultacijos turi būti naudojamos kaip priemonė siekiant stiprinti ES valstybių narių ir įmonių derybines galias, kartu visapusiškai laikantis neskelbtinos komercinės informacijos principų; mano, kad toks aptarimas ir konsultacijos neturėtų daryti jokio poveikio susitarimų esmei ir turiniui, bet turėtų užtikrinti, kad šie susitarimai derėtų su visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais ir kuo labiau atitiktų susijusių įmonių ir valstybių narių interesus; ragina Komisiją persvarstyti Sprendimą Nr. 994/2012/ES, siekiant atitinkamai sustiprinti informacijos mechanizmą ir padidinti Komisijos vaidmenį; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vadovaujantis Sprendimu Nr. 994/2012/ES, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus mechanizmas, pasirašant būsimus tarpvyriausybinius energetikos susitarimus su trečiosiomis šalimis, reikia apie juos iš anksto informuoti Komisiją, kad būtų galima įsitikinti, jog jie atitinka ES teisės aktus, ypač trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį, ir nekelia grėsmės ES energijos tiekimo saugumui; atkreipia dėmesį į tai, kad toks aptarimas ir konsultacijos turi būti naudojamos kaip priemonė siekiant stiprinti ES valstybių narių ir įmonių derybines galias, kartu visapusiškai laikantis neskelbtinos komercinės informacijos principų; mano, kad toks aptarimas ir konsultacijos neturėtų daryti jokio poveikio susitarimų esmei ir turiniui, bet turėtų užtikrinti, kad šie susitarimai derėtų su visais atitinkamais Sąjungos teisės aktais ir kuo labiau atitiktų susijusių įmonių ir valstybių narių interesus; ragina Komisiją persvarstyti Sprendimą Nr. 994/2012/ES, siekiant atitinkamai sustiprinti informacijos mechanizmą ir padidinti Komisijos vaidmenį;

| 25. | ragina Komisiją parengti sutarčių pavyzdžių šablonus ir gaires, įskaitant orientacinį nesąžiningų sąlygų sąrašą, siekiant kompetentingoms institucijoms ir įmonėms suteikti informaciją, kuria jos pasinaudotų sudarydamos sutartis; ragina valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius energetikos susitarimus su trečiosiomis šalimis mechanizmą, siekiant didinti skaidrumą ir suteikti valstybėms narėms daugiau svorio derybose su trečiosiomis šalimis, tokiu būdu užtikrinant ES vartotojams energijos tiekimą prieinamesnėmis kainomis; be to, primygtinai ragina Komisiją ir toliau kas ketvirtį skelbti sutarčių sąlygų, pvz., vidutinių importo kainų, vertinimus; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją parengti sutarčių pavyzdžių šablonus ir gaires, įskaitant orientacinį nesąžiningų sąlygų sąrašą, siekiant kompetentingoms institucijoms ir įmonėms suteikti informaciją, kuria jos pasinaudotų sudarydamos sutartis; ragina valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius energetikos susitarimus su trečiosiomis šalimis mechanizmą, siekiant didinti skaidrumą ir suteikti valstybėms narėms daugiau svorio derybose su trečiosiomis šalimis, tokiu būdu užtikrinant ES vartotojams energijos tiekimą prieinamesnėmis kainomis; be to, primygtinai ragina Komisiją ir toliau kas ketvirtį skelbti sutarčių sąlygų, pvz., vidutinių importo kainų, vertinimus;

| 26. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti vienodas galimybes ir sustiprinti ES įmonių pozicijas derybose su išorės tiekėjais, ypač svarbu užtikrinti didesnį svarbiausių sutarčių dalių skaidrumą, jas surinkti ir reguliariai informuoti kompetentingas institucijas, kad būtų sukaupta visa būtina informacija, kuria būsimose derybose galėtų vadovautis tiek pačios kompetentingos institucijos, tiek įmonės, kartu užtikrinant neskelbtinos informacijos slaptumą; mano, kad tai padėtų užtikrinti sąžiningą konkurenciją energijos tiekimo sutartyse, išvengti trečiųjų šalių piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ir užtikrinti atitiktį ES konkurencijos teisės aktams; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti vienodas galimybes ir sustiprinti ES įmonių pozicijas derybose su išorės tiekėjais, ypač svarbu užtikrinti didesnį svarbiausių sutarčių dalių skaidrumą, jas surinkti ir reguliariai informuoti kompetentingas institucijas, kad būtų sukaupta visa būtina informacija, kuria būsimose derybose galėtų vadovautis tiek pačios kompetentingos institucijos, tiek įmonės, kartu užtikrinant neskelbtinos informacijos slaptumą; mano, kad tai padėtų užtikrinti sąžiningą konkurenciją energijos tiekimo sutartyse, išvengti trečiųjų šalių piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ir užtikrinti atitiktį ES konkurencijos teisės aktams;

| 27. | ragina Komisiją imtis konkrečių veiksmų įgyvendinant priklausomybės nuo energijos importo mažinimo tikslą, stebėti importo įvairinimo mastą ir skelbti reguliarias šios srities pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją imtis konkrečių veiksmų įgyvendinant priklausomybės nuo energijos importo mažinimo tikslą, stebėti importo įvairinimo mastą ir skelbti reguliarias šios srities pažangos ataskaitas;

| 28. | pabrėžia, kad labai svarbu didinti Europos pramonės ir technologijų srities atstovų dalyvavimą visoje energijos gamybos grandinėje, kuri apima ne tik žaliavas, bet ir gamybą, perdirbimą, saugojimą, pervežimą bei paskirstymą, nes tai yra labai svarbūs ES priklausomybės nuo energijos importo mažinimo aspektai; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad labai svarbu didinti Europos pramonės ir technologijų srities atstovų dalyvavimą visoje energijos gamybos grandinėje, kuri apima ne tik žaliavas, bet ir gamybą, perdirbimą, saugojimą, pervežimą bei paskirstymą, nes tai yra labai svarbūs ES priklausomybės nuo energijos importo mažinimo aspektai;

| 29. | mano, kad visai ES yra svarbi valstybių narių energijos išteklių įvairovė, pagrįsta jų atitinkamomis galimybėmis, aplinka, geografine padėtimi, patirtimi, žiniomis ir ekonominėmis sąnaudomis ir poreikiais, kartu prisidedanti prie bendrų energetikos tikslų ir klimato strategijos bei politikos įgyvendinimo, nes ji sustiprina atsparumą tiekimo sutrikimams, suteikia galimybes pasirinkti veiksmingiausią energijos rūšį ir vystyti įvairias technologijas bei konkuruoti rinkoje, kartu mažinant energijos sąnaudas; vis dėlto tvirtina, kad nacionalinė įvairovė neturi būti kliūtis bendrajai rinkai, ir valstybės narės turi visapusiškai laikytis valstybės pagalbos taisyklių, tinkamai investuoti į savo nacionalinę perdavimo infrastruktūrą ir užtikrinti aukšto lygio tarpusavio sąsajas ir nacionalinių energetikos sistemų atsparumą, kad būtų užtikrintas Sąjungos energetinis saugumas ir pasiekti rinkos tikslai; |
| --- | --- |

29.

mano, kad visai ES yra svarbi valstybių narių energijos išteklių įvairovė, pagrįsta jų atitinkamomis galimybėmis, aplinka, geografine padėtimi, patirtimi, žiniomis ir ekonominėmis sąnaudomis ir poreikiais, kartu prisidedanti prie bendrų energetikos tikslų ir klimato strategijos bei politikos įgyvendinimo, nes ji sustiprina atsparumą tiekimo sutrikimams, suteikia galimybes pasirinkti veiksmingiausią energijos rūšį ir vystyti įvairias technologijas bei konkuruoti rinkoje, kartu mažinant energijos sąnaudas; vis dėlto tvirtina, kad nacionalinė įvairovė neturi būti kliūtis bendrajai rinkai, ir valstybės narės turi visapusiškai laikytis valstybės pagalbos taisyklių, tinkamai investuoti į savo nacionalinę perdavimo infrastruktūrą ir užtikrinti aukšto lygio tarpusavio sąsajas ir nacionalinių energetikos sistemų atsparumą, kad būtų užtikrintas Sąjungos energetinis saugumas ir pasiekti rinkos tikslai;

| 30. | mano, kad Sąjunga gali padidinti savo energetinį saugumą ir sumažinti priklausomybę nuo tam tikrų tiekėjų ir kuro rūšių didindama energijos vartojimo efektyvumą, taip pat kuo geriau panaudodama Europos energijos išteklius vadovaudamasi ES energetinio saugumo, aplinkos ir klimato srities tikslais, visuomenės sveikatos ir saugos teisės aktais, atsižvelgdama į valstybių narių ypatumus, susijusius su jų energijos rūšių deriniu, vengdama nereikalingos administracinės naštos ir laikydamasi proporcingumo principo; pabrėžia, kad iš esmės neturėtų būti diskriminuojamos jokios kuro rūšys ar technologijos, kurios prisideda prie energetinio saugumo ir kovos su klimato kaita tikslų; |
| --- | --- |

30.

mano, kad Sąjunga gali padidinti savo energetinį saugumą ir sumažinti priklausomybę nuo tam tikrų tiekėjų ir kuro rūšių didindama energijos vartojimo efektyvumą, taip pat kuo geriau panaudodama Europos energijos išteklius vadovaudamasi ES energetinio saugumo, aplinkos ir klimato srities tikslais, visuomenės sveikatos ir saugos teisės aktais, atsižvelgdama į valstybių narių ypatumus, susijusius su jų energijos rūšių deriniu, vengdama nereikalingos administracinės naštos ir laikydamasi proporcingumo principo; pabrėžia, kad iš esmės neturėtų būti diskriminuojamos jokios kuro rūšys ar technologijos, kurios prisideda prie energetinio saugumo ir kovos su klimato kaita tikslų;

| 31. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai panaudoti esamas ES finansavimo schemas, įskaitant Europos strateginių investicijų fondą, siekiant pritraukti investicijas pagrindiniams energetikos infrastruktūros projektams, moksliniams tyrimams ir inovacijoms efektyvaus energijos vartojimo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir Europos vidaus pajėgumų plėtojimo srityse, siekiant įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos srities tikslus, grindžiamus sąnaudų ir naudos kriterijais, kurie yra technologijų atžvilgiu neutralūs ir kuriuose pirmenybė teikiama išorės sąnaudų internalizavimui; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai panaudoti esamas ES finansavimo schemas, įskaitant Europos strateginių investicijų fondą, siekiant pritraukti investicijas pagrindiniams energetikos infrastruktūros projektams, moksliniams tyrimams ir inovacijoms efektyvaus energijos vartojimo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir Europos vidaus pajėgumų plėtojimo srityse, siekiant įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos srities tikslus, grindžiamus sąnaudų ir naudos kriterijais, kurie yra technologijų atžvilgiu neutralūs ir kuriuose pirmenybė teikiama išorės sąnaudų internalizavimui;

| 32. | ragina greitai sutelkti išteklius bendro intereso projektams finansuoti siekiant sukurti reikiamą infrastruktūrą ir sudaryti sąlygas sklandžiai ir patikimai tiekti energiją nepatiriant jokio politinio ES nepriklausančių subjektų spaudimo; |
| --- | --- |

32.

ragina greitai sutelkti išteklius bendro intereso projektams finansuoti siekiant sukurti reikiamą infrastruktūrą ir sudaryti sąlygas sklandžiai ir patikimai tiekti energiją nepatiriant jokio politinio ES nepriklausančių subjektų spaudimo;

| 33. | pabrėžia, kad Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) turėtų veikti kaip mechanizmas, kuriuo investicijos į infrastruktūrą būtų paverčiamos visiškai likvidžia turto klase, kurios obligacijos būtų prieinamos Europos ir pasaulio rinkose ir jomis būtų galima prekiauti; be to, pažymi, kad institucinius investuotojus, pvz., draudimo įmones ar pensijų fondus, kurie natūraliai linkę daryti ilgalaikes investicijas į realų turtą, galima būtų pritraukti tik standartizuotais investiciniais produktais ir tvirta projektų sistema, galinčia užtikrinti patikimą verslo vykdymą; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) turėtų veikti kaip mechanizmas, kuriuo investicijos į infrastruktūrą būtų paverčiamos visiškai likvidžia turto klase, kurios obligacijos būtų prieinamos Europos ir pasaulio rinkose ir jomis būtų galima prekiauti; be to, pažymi, kad institucinius investuotojus, pvz., draudimo įmones ar pensijų fondus, kurie natūraliai linkę daryti ilgalaikes investicijas į realų turtą, galima būtų pritraukti tik standartizuotais investiciniais produktais ir tvirta projektų sistema, galinčia užtikrinti patikimą verslo vykdymą;

| 34. | ragina Komisiją, ypač jos TRADE GD, toliau siekti tikslo, kad į Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą (TPIP) būtų įtrauktas atskiras energetikai skirtas skyrius, kuriuo siekiama pašalinti JAV tarifines ir netarifines suskystintų gamtinių dujų ir žalios naftos prekybos kliūtis bei nepateisinamas protekcionistines priemones, nes taip būtų prisidedama prie labiau konkurencingos aplinkos Europos įmonėms kūrimo, mažinant energijos kainų skirtumus abiejose Atlanto pusėse; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją užtikrinti, kad į tokį energetikos skyrių taip pat būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis būtų didinamas ES ir JAV bendradarbiavimas įgyvendinant valstybės finansuojamas energetikos srities mokslinių tyrimų programas, visų pirma JAV programą ARPA-E; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją, ypač jos TRADE GD, toliau siekti tikslo, kad į Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą (TPIP) būtų įtrauktas atskiras energetikai skirtas skyrius, kuriuo siekiama pašalinti JAV tarifines ir netarifines suskystintų gamtinių dujų ir žalios naftos prekybos kliūtis bei nepateisinamas protekcionistines priemones, nes taip būtų prisidedama prie labiau konkurencingos aplinkos Europos įmonėms kūrimo, mažinant energijos kainų skirtumus abiejose Atlanto pusėse; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją užtikrinti, kad į tokį energetikos skyrių taip pat būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis būtų didinamas ES ir JAV bendradarbiavimas įgyvendinant valstybės finansuojamas energetikos srities mokslinių tyrimų programas, visų pirma JAV programą ARPA-E;

| 35. | nurodo, kad vykdant ES prekybos politiką turėtų būti siekiama didinti energetinį saugumą, kaip nurodoma SESV 194 straipsnyje, įvairinti Europos energijos rūšių derinį ir mažinti priklausomybę nuo vieno išorės tiekėjo arba vienintelio tiekimo šaltinio, kartu atsižvelgiant į atitinkamą kompetencijos sričių pasidalijimą, įtvirtintą ES sutartyje; |
| --- | --- |

35.

nurodo, kad vykdant ES prekybos politiką turėtų būti siekiama didinti energetinį saugumą, kaip nurodoma SESV 194 straipsnyje, įvairinti Europos energijos rūšių derinį ir mažinti priklausomybę nuo vieno išorės tiekėjo arba vienintelio tiekimo šaltinio, kartu atsižvelgiant į atitinkamą kompetencijos sričių pasidalijimą, įtvirtintą ES sutartyje;

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti griežtesnę antikonkurencinio elgesio ir antidempingo priemonių kontrolę, kad Europos energetikos sektorius būtų apsaugotas nuo nesąžiningo importo iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją užtikrinti griežtesnę antikonkurencinio elgesio ir antidempingo priemonių kontrolę, kad Europos energetikos sektorius būtų apsaugotas nuo nesąžiningo importo iš trečiųjų šalių;

| 37. | apgailestauja, kad Taryboje stringa diskusijos dėl prekybos apsaugos priemonių modernizavimo, nors Parlamentas pareiškė stiprų griežtesnių priemonių prieš nesąžiningą importą iš trečiųjų šalių palaikymą; |
| --- | --- |

37.

apgailestauja, kad Taryboje stringa diskusijos dėl prekybos apsaugos priemonių modernizavimo, nors Parlamentas pareiškė stiprų griežtesnių priemonių prieš nesąžiningą importą iš trečiųjų šalių palaikymą;

| 38. | ragina Tarybą tęsti prekybos apsaugos priemonių modernizavimą, kad būtų užtikrinta, jog Europos gamybos pramonės šakos, ypač vėjo jėgainių, fotovoltinių plokščių, aukštos kokybės plieno ir gamybos medžiagų gamybos sektoriai, galėtų visapusiškai pasinaudoti energetikos sistemos pertvarkos pranašumais; |
| --- | --- |

38.

ragina Tarybą tęsti prekybos apsaugos priemonių modernizavimą, kad būtų užtikrinta, jog Europos gamybos pramonės šakos, ypač vėjo jėgainių, fotovoltinių plokščių, aukštos kokybės plieno ir gamybos medžiagų gamybos sektoriai, galėtų visapusiškai pasinaudoti energetikos sistemos pertvarkos pranašumais;

| 39. | pabrėžia, kokios svarbios yra į prekybos susitarimus įtrauktos nuostatos, susijusios su bendradarbiavimu technologijų srityje ir paslaugomis energijos vartojimo efektyvumo srityje, taip pat decentralizuota atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba, įskaitant techninį aptarnavimą ir programinės įrangos kūrimą; pažymi, kad priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas yra bendras ES ir daugelio šalių-partnerių, regionų ir miestų tikslas; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kokios svarbios yra į prekybos susitarimus įtrauktos nuostatos, susijusios su bendradarbiavimu technologijų srityje ir paslaugomis energijos vartojimo efektyvumo srityje, taip pat decentralizuota atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba, įskaitant techninį aptarnavimą ir programinės įrangos kūrimą; pažymi, kad priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas yra bendras ES ir daugelio šalių-partnerių, regionų ir miestų tikslas;

| 40. | ragina Komisiją, taikant tarptautines prekybos priemones, skatinti besivystančias šalis įvairinti savo energijos gamybą ir skatinti saulės energijos gamybą visų pirma ES pietų kaimynystėje; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją, taikant tarptautines prekybos priemones, skatinti besivystančias šalis įvairinti savo energijos gamybą ir skatinti saulės energijos gamybą visų pirma ES pietų kaimynystėje;

| 41. | palankiai vertina ES ir 13 kitų PPO narių derybas dėl ekologiškų prekių iniciatyvos, kuri apima produktus, paslaugas ir technologijas, kuriais padedama siekti ekologiškai tvaraus augimo, aplinkos apsaugos, veiksmų klimato kaitos srityje ir tvaraus vystymosi, ir ragina užbaigti derybas 2015 m. pabaigoje Nairobyje vyksiančioje PPO ministrų konferencijoje; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina ES ir 13 kitų PPO narių derybas dėl ekologiškų prekių iniciatyvos, kuri apima produktus, paslaugas ir technologijas, kuriais padedama siekti ekologiškai tvaraus augimo, aplinkos apsaugos, veiksmų klimato kaitos srityje ir tvaraus vystymosi, ir ragina užbaigti derybas 2015 m. pabaigoje Nairobyje vyksiančioje PPO ministrų konferencijoje;

| 42. | pabrėžia, kad derybos dėl ekologiškų prekių susitarimo turi būti pagrįstos ekologiškų prekių apibrėžtimi, kuri atitiktų ES politiką, ir neprieštarautų besivystančioms šalims skirtoms priemonėms, kurios buvo patvirtintos pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK); |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad derybos dėl ekologiškų prekių susitarimo turi būti pagrįstos ekologiškų prekių apibrėžtimi, kuri atitiktų ES politiką, ir neprieštarautų besivystančioms šalims skirtoms priemonėms, kurios buvo patvirtintos pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK);

| 43. | ragina Komisiją toliau primygtinai reikalauti sukurti keitimosi energija tarp ES ir JAV sistemą, atsižvelgiant į dabartinius ir būsimus mokslinių tyrimų, inovacijų ir elektros linijų sistemų, pvz., aukštos įtampos jungčių, licencijavimo pokyčius, siekiant sukurti pasaulinį dalijimosi atsinaujinančiąja energija tinklą; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją toliau primygtinai reikalauti sukurti keitimosi energija tarp ES ir JAV sistemą, atsižvelgiant į dabartinius ir būsimus mokslinių tyrimų, inovacijų ir elektros linijų sistemų, pvz., aukštos įtampos jungčių, licencijavimo pokyčius, siekiant sukurti pasaulinį dalijimosi atsinaujinančiąja energija tinklą;

| 44. | pabrėžia, kad tvirtesnė Energijos bendrija turėtų būti ES energetikos išorės politikos svertas, ir ragina Komisiją pateikti konkrečius pasiūlymus, paremtus aukšto lygio svarstymų grupės Energijos bendrijos reformos klausimais ataskaita; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad tvirtesnė Energijos bendrija turėtų būti ES energetikos išorės politikos svertas, ir ragina Komisiją pateikti konkrečius pasiūlymus, paremtus aukšto lygio svarstymų grupės Energijos bendrijos reformos klausimais ataskaita;

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti Energijos bendrijos veiklą, visų pirma atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityje, siekiant didesnio tiekimo saugumo, be kita ko, geriau įgyvendinant ir vykdant ES teisės aktus, pvz., 2020 m. ir 2030 m. tikslus, ir ypač gerinant valdymą, supaprastinant procedūras ir geriau naudojant IT priemones, kuriomis mažinama administracinė našta, suteikiant daugiau galių jos institucijoms, įskaitant Energijos bendrijos parlamentinės asamblėjos įsteigimą, ir įgyvendinant svarbiausius infrastruktūros projektus, pvz., tarpvalstybines dvikryptes jungtis, kad būtų užtikrinta geresnė integracija ES energijos rinkoje ir tiekimo mechanizmo saugumas, nesiremiant nacionalinių pajėgumų rinkų kūrimu, kuris pakenktų vidaus energijos rinkos efektyvumui; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti Energijos bendrijos veiklą, visų pirma atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityje, siekiant didesnio tiekimo saugumo, be kita ko, geriau įgyvendinant ir vykdant ES teisės aktus, pvz., 2020 m. ir 2030 m. tikslus, ir ypač gerinant valdymą, supaprastinant procedūras ir geriau naudojant IT priemones, kuriomis mažinama administracinė našta, suteikiant daugiau galių jos institucijoms, įskaitant Energijos bendrijos parlamentinės asamblėjos įsteigimą, ir įgyvendinant svarbiausius infrastruktūros projektus, pvz., tarpvalstybines dvikryptes jungtis, kad būtų užtikrinta geresnė integracija ES energijos rinkoje ir tiekimo mechanizmo saugumas, nesiremiant nacionalinių pajėgumų rinkų kūrimu, kuris pakenktų vidaus energijos rinkos efektyvumui;

| 46. | pabrėžia, kad reikia sustiprinti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą dujų, elektros, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių srityje; prašo Komisijos paspartinti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių dujų platformos kūrimą; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad reikia sustiprinti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą dujų, elektros, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių srityje; prašo Komisijos paspartinti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių dujų platformos kūrimą;

Visiškai integruota Europos energijos rinka

| 47. | mano, kad būsima energetikos sąjunga ES ir Energijos bendrijos šalyse turi įtvirtinti laisvą energijos tekėjimą; |
| --- | --- |

47.

mano, kad būsima energetikos sąjunga ES ir Energijos bendrijos šalyse turi įtvirtinti laisvą energijos tekėjimą;

| 48. | pabrėžia, kad būsimos energetikos sąjungos pagrindas turi būti visapusiškai veikianti, tarpusavyje sujungta vidaus energijos rinka, kurioje deramai veikiančiais, saugiais ir atspariais perdavimo tinklais būtų tiekiama saugi, teisingai paskirstyta, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu atsakinga, efektyvi, konkurencinga, įperkama ir tvari energija, taip pat energijos poreikio mažinimas, siekiant ES įmonėms ir vartotojams suteikti prieigą prie dujų, elektros energijos, šildymo ir vėsinimo pačiu tvariausiu, efektyviausiu, demokratiškiausiu ir ekonomiškai veiksmingiausiu būdu; todėl mano, kad turėtų būti siekiama tolesnės esamų rinkos zonų plėtros; mano, kad būtina sudaryti palankias sąlygas gaminančių vartotojų (angl. prosumers) integracijai į ES rinką ir tinklą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl prastų energijos tinklų jungčių kaimo bendruomenės visoje ES susiduria su dideliais trūkumais; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad būsimos energetikos sąjungos pagrindas turi būti visapusiškai veikianti, tarpusavyje sujungta vidaus energijos rinka, kurioje deramai veikiančiais, saugiais ir atspariais perdavimo tinklais būtų tiekiama saugi, teisingai paskirstyta, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu atsakinga, efektyvi, konkurencinga, įperkama ir tvari energija, taip pat energijos poreikio mažinimas, siekiant ES įmonėms ir vartotojams suteikti prieigą prie dujų, elektros energijos, šildymo ir vėsinimo pačiu tvariausiu, efektyviausiu, demokratiškiausiu ir ekonomiškai veiksmingiausiu būdu; todėl mano, kad turėtų būti siekiama tolesnės esamų rinkos zonų plėtros; mano, kad būtina sudaryti palankias sąlygas gaminančių vartotojų (angl. prosumers) integracijai į ES rinką ir tinklą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl prastų energijos tinklų jungčių kaimo bendruomenės visoje ES susiduria su dideliais trūkumais;

| 49. | pripažįsta, kad šiuo metu Europoje nėra energijos vidaus rinkos ir kad dėl to kylantis ES energetikos rinkų susiskaldymas smarkiai kenkia Europos konkurencingumui ir energetiniam saugumui; |
| --- | --- |

49.

pripažįsta, kad šiuo metu Europoje nėra energijos vidaus rinkos ir kad dėl to kylantis ES energetikos rinkų susiskaldymas smarkiai kenkia Europos konkurencingumui ir energetiniam saugumui;

| 50. | primena, kad energijos rinkos nuo finansų rinkų skiriasi dėl pagrindinio ilgalaikio turto, kuris energetikos sektoriuje panaikina sisteminį pavojų; šiuo atžvilgiu mano, kad finansų reguliavimą, kuris taip pat apima energetikos sektorių, būtina vykdyti taip, kad jis neiškreiptų gerai veikiančios energijos vidaus rinkos vystymosi; |
| --- | --- |

50.

primena, kad energijos rinkos nuo finansų rinkų skiriasi dėl pagrindinio ilgalaikio turto, kuris energetikos sektoriuje panaikina sisteminį pavojų; šiuo atžvilgiu mano, kad finansų reguliavimą, kuris taip pat apima energetikos sektorių, būtina vykdyti taip, kad jis neiškreiptų gerai veikiančios energijos vidaus rinkos vystymosi;

| 51. | pabrėžia, kad norint įvertinti realų veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą, reikia atsižvelgti į įvairių energijos šaltinių tiesiogines ir išorės sąnaudas, taip pat į visų rūšių viešųjų intervencijų poveikį jų santykinei konkurencinei padėčiai; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad norint įvertinti realų veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą, reikia atsižvelgti į įvairių energijos šaltinių tiesiogines ir išorės sąnaudas, taip pat į visų rūšių viešųjų intervencijų poveikį jų santykinei konkurencinei padėčiai;

| 52. | mano, kad rinka pagrįstus mechanizmus būtina papildyti apčiuopiamais ir plataus užmojo energijos tiekimo saugumo ir solidarumo mechanizmais, pvz., veiksmingesniu regionų ir ES lygmens krizių valdymu, priimtomis plataus užmojo energijos taupymo priemonėmis, optimizuotu naudojimusi dujų ir suskystintų gamtinių dujų saugyklų infrastruktūra, visų pirma regiono lygmens tiekimo saugumo reikmėms, šie mechanizmai turėtų būti matomi ES teisės aktuose, įskaitant Dujų tiekimo saugumo reglamentą, kurį reikia nedelsiant persvarstyti; |
| --- | --- |

52.

mano, kad rinka pagrįstus mechanizmus būtina papildyti apčiuopiamais ir plataus užmojo energijos tiekimo saugumo ir solidarumo mechanizmais, pvz., veiksmingesniu regionų ir ES lygmens krizių valdymu, priimtomis plataus užmojo energijos taupymo priemonėmis, optimizuotu naudojimusi dujų ir suskystintų gamtinių dujų saugyklų infrastruktūra, visų pirma regiono lygmens tiekimo saugumo reikmėms, šie mechanizmai turėtų būti matomi ES teisės aktuose, įskaitant Dujų tiekimo saugumo reglamentą, kurį reikia nedelsiant persvarstyti;

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinti ir vykdomi galiojantys ES valstybės pagalbos, energetikos, aplinkos ir klimato srities teisės aktai; ypač ragina įvertinti trečiojo energetikos dokumentų rinkinio įgyvendinimą ir vartotojams teikiamą naudą; ragina panaikinti nuo trečiojo energetikos dokumentų rinkinio nukrypti leidžiančias nuostatas ir skubiai patvirtinti ir įgyvendinti Europos tinklų kodus ir gaires; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinti ir vykdomi galiojantys ES valstybės pagalbos, energetikos, aplinkos ir klimato srities teisės aktai; ypač ragina įvertinti trečiojo energetikos dokumentų rinkinio įgyvendinimą ir vartotojams teikiamą naudą; ragina panaikinti nuo trečiojo energetikos dokumentų rinkinio nukrypti leidžiančias nuostatas ir skubiai patvirtinti ir įgyvendinti Europos tinklų kodus ir gaires;

| 54. | ragina Komisiją skirti daugiau finansinių išteklių Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER) ir pabrėžia, kad turėtų būti leidžiama įdarbinti papildomų darbuotojų tam, kad būtų sudarytos sąlygos visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti energijos rinkų stebėseną, siekiant užtikrinti prekybos energija vientisumą ir skaidrumą ir atitiktį Reglamentui dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (REMIT), kaip būtiną tinkamo ES energijos vidaus rinkos veikimo sąlygą; pažymi, kad turėtų būti stiprinama ACER kompetencija Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinkle (ENTSO-E), Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinkle (ENSTO-G) ir kitose įstaigose, atliekančiose pagrindines ES funkcijas, siekiant užtikrinti, kad ji galėtų atlikti atitinkamuose ES teisės aktuose nurodytas savo užduotis, ir mano, kad ši agentūra turėtų bendradarbiauti su skirstomųjų tinklų operatoriams (STO), vartotojų organizacijoms ir kitoms pilietinės visuomenės grupėms atstovaujančiomis asociacijomis; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją skirti daugiau finansinių išteklių Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER) ir pabrėžia, kad turėtų būti leidžiama įdarbinti papildomų darbuotojų tam, kad būtų sudarytos sąlygos visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti energijos rinkų stebėseną, siekiant užtikrinti prekybos energija vientisumą ir skaidrumą ir atitiktį Reglamentui dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (REMIT), kaip būtiną tinkamo ES energijos vidaus rinkos veikimo sąlygą; pažymi, kad turėtų būti stiprinama ACER kompetencija Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinkle (ENTSO-E), Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinkle (ENSTO-G) ir kitose įstaigose, atliekančiose pagrindines ES funkcijas, siekiant užtikrinti, kad ji galėtų atlikti atitinkamuose ES teisės aktuose nurodytas savo užduotis, ir mano, kad ši agentūra turėtų bendradarbiauti su skirstomųjų tinklų operatoriams (STO), vartotojų organizacijoms ir kitoms pilietinės visuomenės grupėms atstovaujančiomis asociacijomis;

| 55. | pakartoja nuosavybės atskyrimo svarbą, kaip siūloma trečiajame energetikos dokumentų rinkinyje; ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu nacionalinės reguliavimo institucijos (NRA) užtikrina sąlygas, apibūdintas Komisijos pateiktose nuomonėse dėl perdavimo sistemų operatorių sertifikavimo; |
| --- | --- |

55.

pakartoja nuosavybės atskyrimo svarbą, kaip siūloma trečiajame energetikos dokumentų rinkinyje; ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu nacionalinės reguliavimo institucijos (NRA) užtikrina sąlygas, apibūdintas Komisijos pateiktose nuomonėse dėl perdavimo sistemų operatorių sertifikavimo;

| 56. | apgailestauja dėl to, kad ENTSO-E ir ENTSO-G pernelyg priklausomi nuo nacionalinių perdavimo sistemos operatorių skiriamų biudžeto lėšų, o tai kelia pavojų jų gebėjimui veikti kaip Europos veikėjams; |
| --- | --- |

56.

apgailestauja dėl to, kad ENTSO-E ir ENTSO-G pernelyg priklausomi nuo nacionalinių perdavimo sistemos operatorių skiriamų biudžeto lėšų, o tai kelia pavojų jų gebėjimui veikti kaip Europos veikėjams;

| 57. | ragina Komisiją didinti elektros energijos biržų ir dujų mazgų rinkos veiklos reguliavimą ir stebėjimą; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją didinti elektros energijos biržų ir dujų mazgų rinkos veiklos reguliavimą ir stebėjimą;

| 58. | pabrėžia, kad norint stiprinti solidarumą ekstremaliais atvejais teikiant elektros energiją ir atsparumą tiekimo sutrikimams, visą laiką reikia eksportuoti tiek dujas, tiek elektros energiją; šiuo atžvilgiu pažymi, kad dabartinėms tarpvalstybinio perdavimo sistemoms dažnai kenkia nacionalinių perdavimo operatorių sprendimai; todėl ragina ACER savo metinėje rinkos priežiūros ataskaitoje į šį klausimą atkreipti didesnį dėmesį; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad norint stiprinti solidarumą ekstremaliais atvejais teikiant elektros energiją ir atsparumą tiekimo sutrikimams, visą laiką reikia eksportuoti tiek dujas, tiek elektros energiją; šiuo atžvilgiu pažymi, kad dabartinėms tarpvalstybinio perdavimo sistemoms dažnai kenkia nacionalinių perdavimo operatorių sprendimai; todėl ragina ACER savo metinėje rinkos priežiūros ataskaitoje į šį klausimą atkreipti didesnį dėmesį;

| 59. | pažymi, kad visiškai veikianti energijos vidaus rinka nebus baigta kurti, kol bus valstybių narių, kurių elektros sistemos priklauso nuo trečiosios šalies operatoriaus, ir pabrėžia, kad svarbu ir reikia iki 2025 m. užtikrinti sinchronišką Baltijos šalių veikimą kontinentinės Europos tinkluose; |
| --- | --- |

59.

pažymi, kad visiškai veikianti energijos vidaus rinka nebus baigta kurti, kol bus valstybių narių, kurių elektros sistemos priklauso nuo trečiosios šalies operatoriaus, ir pabrėžia, kad svarbu ir reikia iki 2025 m. užtikrinti sinchronišką Baltijos šalių veikimą kontinentinės Europos tinkluose;

| 60. | pabrėžia, kad skubiai reikalingas ES ateities elektros energijos rinkos modelio projektas, kuriuo būtų siekiama skatinti ilgalaikį tiekimą užtikrinančias investicijas, kuris būtų labiau nukreiptas į rinką ir optimalesnis tinklo saugumo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracijos atžvilgiu, kad kartu būtų visapusiškai atsižvelgiama į besikeičiantį energijos pasiūlos ir paklausos pobūdį, įskaitant didesnį labai mažo kiekio gamybos, reagavimo į paklausą technologijų ir didėjančios atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies įsisavinimą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad pažangiesiems tinklams reikia taikyti bendrus standartus, nes jie – pagrindinis stabilaus energijos tiekimo ir laisvo srauto tarp valstybių užtikrinimo elementas, taigi prisideda prie energetinio saugumo didinimo; be to, atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį pažangesnių energijos tinklų ir naujų kaupimo įrenginių plėtojimas gali atlikti didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių lygį Europos mastu ir užtikrinant, kad tokia infrastruktūra būtų plėtojama kartu su regioniniais atsinaujinančiųjų energijos išteklių centrais; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad skubiai reikalingas ES ateities elektros energijos rinkos modelio projektas, kuriuo būtų siekiama skatinti ilgalaikį tiekimą užtikrinančias investicijas, kuris būtų labiau nukreiptas į rinką ir optimalesnis tinklo saugumo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracijos atžvilgiu, kad kartu būtų visapusiškai atsižvelgiama į besikeičiantį energijos pasiūlos ir paklausos pobūdį, įskaitant didesnį labai mažo kiekio gamybos, reagavimo į paklausą technologijų ir didėjančios atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies įsisavinimą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad pažangiesiems tinklams reikia taikyti bendrus standartus, nes jie – pagrindinis stabilaus energijos tiekimo ir laisvo srauto tarp valstybių užtikrinimo elementas, taigi prisideda prie energetinio saugumo didinimo; be to, atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį pažangesnių energijos tinklų ir naujų kaupimo įrenginių plėtojimas gali atlikti didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių lygį Europos mastu ir užtikrinant, kad tokia infrastruktūra būtų plėtojama kartu su regioniniais atsinaujinančiųjų energijos išteklių centrais;

| 61. | ragina valstybes nares ir Komisiją, taip pat Energijos bendrijos susitariančiąsias šalis ir Energijos bendrijos sekretoriatą skirti visas pastangas vykdant bendrų interesų projektus ir Energijos bendrijai aktualius projektus, siekiant įgyvendinti Europos masto didelės apimties bendrus elektros ir dujų tinklus, kurie padėtų visoje ES tiekti energiją ir dujas iš įvairių šaltinių; mano, kad elektros energijos tinklas turi būti pajėgus nukreipti energiją iš perteklinių zonų į nepritekliaus zonas tam, kad rinka galėtų nedelsdama reaguoti į tiekimo trūkumus, kompensuoti paros ir sezoninius ciklus, integruoti atsinaujinančiuosius išteklius, užtikrinti tiekimo saugumą ir padėti plėtoti Europos energijos rinką; mano, kad reikėtų paspartinti projektų patvirtinimo ir leidimo juos įgyvendinti procesą ir skatinti modernizuoti esamas linijas; taip pat pabrėžia, kad tokios pastangos ypač turi būti skirtos problemoms, kylančioms dėl energetinių salų, spręsti; |
| --- | --- |

61.

ragina valstybes nares ir Komisiją, taip pat Energijos bendrijos susitariančiąsias šalis ir Energijos bendrijos sekretoriatą skirti visas pastangas vykdant bendrų interesų projektus ir Energijos bendrijai aktualius projektus, siekiant įgyvendinti Europos masto didelės apimties bendrus elektros ir dujų tinklus, kurie padėtų visoje ES tiekti energiją ir dujas iš įvairių šaltinių; mano, kad elektros energijos tinklas turi būti pajėgus nukreipti energiją iš perteklinių zonų į nepritekliaus zonas tam, kad rinka galėtų nedelsdama reaguoti į tiekimo trūkumus, kompensuoti paros ir sezoninius ciklus, integruoti atsinaujinančiuosius išteklius, užtikrinti tiekimo saugumą ir padėti plėtoti Europos energijos rinką; mano, kad reikėtų paspartinti projektų patvirtinimo ir leidimo juos įgyvendinti procesą ir skatinti modernizuoti esamas linijas; taip pat pabrėžia, kad tokios pastangos ypač turi būti skirtos problemoms, kylančioms dėl energetinių salų, spręsti;

| 62. | palankiai vertina savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio. Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas“; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio. Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas“;

| 63. | pakartoja savo įsipareigojimą pasiekti 10 proc. sujungiamumo tikslą, siekiant užbaigti energijos vidaus rinkos ES kūrimą ir palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos pasiūlymą iki 2030 m. pasiekti 15 proc. valstybių narių elektros tinklų sujungimo lygį; pripažįsta, kad svarbu siekti kiekybinio tikslo sujungiamumo srityje, siekiant užtikrinti galimybes naudotis esama nacionaline ir tarpvalstybine infrastruktūra, užtikrinti veiksmingą Europos energijos šaltinių naudojimą ir padidinti tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

63.

pakartoja savo įsipareigojimą pasiekti 10 proc. sujungiamumo tikslą, siekiant užbaigti energijos vidaus rinkos ES kūrimą ir palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos pasiūlymą iki 2030 m. pasiekti 15 proc. valstybių narių elektros tinklų sujungimo lygį; pripažįsta, kad svarbu siekti kiekybinio tikslo sujungiamumo srityje, siekiant užtikrinti galimybes naudotis esama nacionaline ir tarpvalstybine infrastruktūra, užtikrinti veiksmingą Europos energijos šaltinių naudojimą ir padidinti tiekimo saugumą;

| 64. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tvirtą, stabilią ir nuspėjamą reglamentavimo sistemą, kurioje bus sudarytos sąlygos ilgalaikiams įsipareigojimams ir kuri reikalinga siekiant pritraukti naujas investicijas į energetikos infrastruktūrą; ragina Komisiją sutrumpinti pasirengimo laikotarpį, per kurį projektus galima paskelbti bendro intereso projektais; pabrėžia, kad reikia supaprastinti pažangiųjų paskirstymo tinklų diegimą paspartinant leidimo išdavimo procedūras, taip pat tinklo operatoriams teikiant politinę paramą ir pritaikytas reglamentavimo sistemas, kuriomis pripažįstami kintantys investicijų poreikiai ir skatinamos investicijos į IRT ir automatizavimą, kaip ir tradicinių tinklų plėtra; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tvirtą, stabilią ir nuspėjamą reglamentavimo sistemą, kurioje bus sudarytos sąlygos ilgalaikiams įsipareigojimams ir kuri reikalinga siekiant pritraukti naujas investicijas į energetikos infrastruktūrą; ragina Komisiją sutrumpinti pasirengimo laikotarpį, per kurį projektus galima paskelbti bendro intereso projektais; pabrėžia, kad reikia supaprastinti pažangiųjų paskirstymo tinklų diegimą paspartinant leidimo išdavimo procedūras, taip pat tinklo operatoriams teikiant politinę paramą ir pritaikytas reglamentavimo sistemas, kuriomis pripažįstami kintantys investicijų poreikiai ir skatinamos investicijos į IRT ir automatizavimą, kaip ir tradicinių tinklų plėtra;

| 65. | pabrėžia, kad energetikos sąjunga taip pat turėtų prisidėti kuriant „Investicijų į energetiką sąjungą“ ir užtikrinti, kad daugiau kaip 1 trln. EUR investicijų, kurių ateinančiais metais reikės Europos ekonomikai gaivinti, būtų gauta iš privačiojo ir viešojo sektorių investuotojų; pažymi, kad tokia „Investicijų į energetiką sąjunga“ turėtų suteikti galimybių stambiems investuotojams, taip pat individualiems vartotojams ir privatiems piliečiams; pažymi, kad norint sukurti aplinką, kurioje būtų sudarytos palankesnės sąlygos privačiojo sektoriaus finansavimui ir kuo geresniam jo panaudojimui, svarbiausia užtikrinti investuotojų pasitikėjimą; primygtinai teigia, kad stabilią sistemą galima pasiekti tik taikant tvirtą valdymo sistemą, kuria užtikrinamos vienodos galimybės ir stabilios reglamentavimo sąlygos, taip pat skatinamas pasitikėjimas privačiajame sektoriuje; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad energetikos sąjunga taip pat turėtų prisidėti kuriant „Investicijų į energetiką sąjungą“ ir užtikrinti, kad daugiau kaip 1 trln. EUR investicijų, kurių ateinančiais metais reikės Europos ekonomikai gaivinti, būtų gauta iš privačiojo ir viešojo sektorių investuotojų; pažymi, kad tokia „Investicijų į energetiką sąjunga“ turėtų suteikti galimybių stambiems investuotojams, taip pat individualiems vartotojams ir privatiems piliečiams; pažymi, kad norint sukurti aplinką, kurioje būtų sudarytos palankesnės sąlygos privačiojo sektoriaus finansavimui ir kuo geresniam jo panaudojimui, svarbiausia užtikrinti investuotojų pasitikėjimą; primygtinai teigia, kad stabilią sistemą galima pasiekti tik taikant tvirtą valdymo sistemą, kuria užtikrinamos vienodos galimybės ir stabilios reglamentavimo sąlygos, taip pat skatinamas pasitikėjimas privačiajame sektoriuje;

| 66. | pabrėžia, kad įgyvendinant strateginės infrastruktūros projektus prisidedama prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių energetinio saugumo aspektų, visapusiškai laikomasi ES ilgalaikių įsipareigojimų mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir ES aplinkosaugos ir kitų atitinkamų teisės aktų; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad įgyvendinant strateginės infrastruktūros projektus prisidedama prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių energetinio saugumo aspektų, visapusiškai laikomasi ES ilgalaikių įsipareigojimų mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir ES aplinkosaugos ir kitų atitinkamų teisės aktų;

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares investicijas į mažesnio masto dujų ir elektros jungiamąsias linijas, kuriomis sujungiami kaimyniniai regionai, vertinti taip pat rimtai, kaip ir investicijas į didesnius bendro intereso projektus; ragina Komisiją ir valstybes nares kuriant šias jungiamąsias linijas glaudžiai bendradarbiauti su regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją ir valstybes nares investicijas į mažesnio masto dujų ir elektros jungiamąsias linijas, kuriomis sujungiami kaimyniniai regionai, vertinti taip pat rimtai, kaip ir investicijas į didesnius bendro intereso projektus; ragina Komisiją ir valstybes nares kuriant šias jungiamąsias linijas glaudžiai bendradarbiauti su regionų valdžios institucijomis;

| 68. | pažymi, kad, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą optimaliomis sąnaudomis ir išvengti nereikalingų arba per didelių investicijų į infrastruktūrą ir neatgaunamų sąnaudų, svarbu ES energijos vidaus rinkos lygmeniu integruoti energijos paklausos ir pasiūlos planavimą, pirmenybę teikiant poreikio mažinimui ir decentralizuotiems sprendimams; |
| --- | --- |

68.

pažymi, kad, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą optimaliomis sąnaudomis ir išvengti nereikalingų arba per didelių investicijų į infrastruktūrą ir neatgaunamų sąnaudų, svarbu ES energijos vidaus rinkos lygmeniu integruoti energijos paklausos ir pasiūlos planavimą, pirmenybę teikiant poreikio mažinimui ir decentralizuotiems sprendimams;

| 69. | mano, kad atsižvelgiant į didelius senstančių ir netinkamų paskirstymo tinklų investicijų poreikius ir į tai, kad daugelis atsinaujinančiųjų energijos išteklių sujungti paskirstymo tinklo lygmeniu, Komisija ir valstybės narės turi apsvarstyti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamos skirstymo sistemų operatorių investicijos, įskaitant finansines priemones; primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms teikti pirmenybę tokioms investicijoms; |
| --- | --- |

69.

mano, kad atsižvelgiant į didelius senstančių ir netinkamų paskirstymo tinklų investicijų poreikius ir į tai, kad daugelis atsinaujinančiųjų energijos išteklių sujungti paskirstymo tinklo lygmeniu, Komisija ir valstybės narės turi apsvarstyti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamos skirstymo sistemų operatorių investicijos, įskaitant finansines priemones; primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms teikti pirmenybę tokioms investicijoms;

| 70. | ragina Komisiją išaiškinti, kaip ji ketina panaudoti 315 mlrd. EUR Investicijų planą kartu su kitais dabartiniais fondais, kad būtų kuo labiau padidintos ESIF svertinės galimybės ir finansuojama infrastruktūra ir projektai, kurių reikia energetikos sąjungos kūrimui užbaigti; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją išaiškinti, kaip ji ketina panaudoti 315 mlrd. EUR Investicijų planą kartu su kitais dabartiniais fondais, kad būtų kuo labiau padidintos ESIF svertinės galimybės ir finansuojama infrastruktūra ir projektai, kurių reikia energetikos sąjungos kūrimui užbaigti;

| 71. | mano, kad didesnis regionų bendradarbiavimas ir politikos koordinavimas yra būtinas žingsnis platesnės ES lygmens energijos rinkos integracijos link; todėl remia regioninius metodus tiek tarp valstybių narių, tiek tarp Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių, kad būtų galima užtikrinti energijos tiekimo saugumą, paspartinti rinkos integraciją, įskaitant regioninių centrų, skirtų padidinti rinkos likvidumą, sukūrimą, pirmiausia Vidurio ir Rytų Europos regione; pabrėžia, kad tokiais bendradarbiavimo mechanizmais galima būtų supaprastinti politinį ir energijos rinkos bendradarbiavimą ir bendrų sprendimų dėl investicijų į esminę ES infrastruktūrą regionuose priėmimą; mano, kad galima būtų kartų rengti žinias ir informaciją tokiais klausimais, kaip energijos kaupimo įrenginiai, ir suskystintų gamtinių dujų bei jungiamųjų linijų konkursų procesus; pripažįsta svarbų energijos biržų vaidmenį skatinant likvidžią, skaidrią ir saugią prekybą energija; pabrėžia, kad nuo tarpvalstybinių projektų neatsiejamos galimybės yra ES lygmens sprendimų svertas; |
| --- | --- |

71.

mano, kad didesnis regionų bendradarbiavimas ir politikos koordinavimas yra būtinas žingsnis platesnės ES lygmens energijos rinkos integracijos link; todėl remia regioninius metodus tiek tarp valstybių narių, tiek tarp Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių, kad būtų galima užtikrinti energijos tiekimo saugumą, paspartinti rinkos integraciją, įskaitant regioninių centrų, skirtų padidinti rinkos likvidumą, sukūrimą, pirmiausia Vidurio ir Rytų Europos regione; pabrėžia, kad tokiais bendradarbiavimo mechanizmais galima būtų supaprastinti politinį ir energijos rinkos bendradarbiavimą ir bendrų sprendimų dėl investicijų į esminę ES infrastruktūrą regionuose priėmimą; mano, kad galima būtų kartų rengti žinias ir informaciją tokiais klausimais, kaip energijos kaupimo įrenginiai, ir suskystintų gamtinių dujų bei jungiamųjų linijų konkursų procesus; pripažįsta svarbų energijos biržų vaidmenį skatinant likvidžią, skaidrią ir saugią prekybą energija; pabrėžia, kad nuo tarpvalstybinių projektų neatsiejamos galimybės yra ES lygmens sprendimų svertas;

| 72. | remia šalių kandidačių ir būsimų šalių kandidačių energijos sistemų integraciją būsimoje Europos energetikos sąjungoje taikant regioninius metodus; |
| --- | --- |

72.

remia šalių kandidačių ir būsimų šalių kandidačių energijos sistemų integraciją būsimoje Europos energetikos sąjungoje taikant regioninius metodus;

| 73. | pabrėžia, kad didesniu regionų bendradarbiavimu galima prisidėti prie energetinio saugumo didinimo, pagerinti infrastruktūros planavimą, užtikrinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimo sąnaudų ir vartotojų patiriamų sąnaudų mažinimo optimizavimą; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad didesniu regionų bendradarbiavimu galima prisidėti prie energetinio saugumo didinimo, pagerinti infrastruktūros planavimą, užtikrinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimo sąnaudų ir vartotojų patiriamų sąnaudų mažinimo optimizavimą;

| 74. | pritaria tam, kad Komisija didesniam regionų bendradarbiavimui teikia didelę svarbą; ragina Komisiją ištirti ir nustatyti, koks yra optimalus bendradarbiavimo ES elektros energijos ir dujų tinklų (bei rinkų) srityse lygmuo; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kada valstybės narės pačios gali geriausiai nustatyti, kas reikalinga jų teritorijose, o kartais ES valdomas bendradarbiavimas yra akivaizdžiai pranašesnis; vis dėlto pažymi, kad tam tikrais atvejais nustatyta, jog vykdant didelio užmojo regionų bendradarbiavimą, susijusį su bendromis problemomis, valstybių narių grupės greičiau pasiekė rezultatų, pvz., Penkiašalio energetikos forumo atveju; pritaria Komisijai, kad dabartiniai regionų susitarimai gali būti pavyzdys visai ES; |
| --- | --- |

74.

pritaria tam, kad Komisija didesniam regionų bendradarbiavimui teikia didelę svarbą; ragina Komisiją ištirti ir nustatyti, koks yra optimalus bendradarbiavimo ES elektros energijos ir dujų tinklų (bei rinkų) srityse lygmuo; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kada valstybės narės pačios gali geriausiai nustatyti, kas reikalinga jų teritorijose, o kartais ES valdomas bendradarbiavimas yra akivaizdžiai pranašesnis; vis dėlto pažymi, kad tam tikrais atvejais nustatyta, jog vykdant didelio užmojo regionų bendradarbiavimą, susijusį su bendromis problemomis, valstybių narių grupės greičiau pasiekė rezultatų, pvz., Penkiašalio energetikos forumo atveju; pritaria Komisijai, kad dabartiniai regionų susitarimai gali būti pavyzdys visai ES;

| 75. | ragina Komisiją pateikti makroregioninę rinkos bendradarbiavimo valdymo sistemą, kurioje tam tikrą vaidmenį atliktų Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai; pažymi, kad šis regioninis valdymas turėtų būti grindžiamas esamais geografiniais ir rinkos subjektais, kad būtų pasiekta geriausia išlaidų optimizacija, t. y.: i) Baltijos energijos rinkos jungčių planu (BEMIP), ii) Pietryčių Europos koordinavimo iniciatyvomis, iii) išplėstu Penkiašaliu forumu, iv) Šiaurės jūros šalių jėgainių tinklo jūroje iniciatyva; pabrėžia, kad šioje srityje turėtų būti stiprinamas ACER vaidmuo; |
| --- | --- |

75.

ragina Komisiją pateikti makroregioninę rinkos bendradarbiavimo valdymo sistemą, kurioje tam tikrą vaidmenį atliktų Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai; pažymi, kad šis regioninis valdymas turėtų būti grindžiamas esamais geografiniais ir rinkos subjektais, kad būtų pasiekta geriausia išlaidų optimizacija, t. y.: i) Baltijos energijos rinkos jungčių planu (BEMIP), ii) Pietryčių Europos koordinavimo iniciatyvomis, iii) išplėstu Penkiašaliu forumu, iv) Šiaurės jūros šalių jėgainių tinklo jūroje iniciatyva; pabrėžia, kad šioje srityje turėtų būti stiprinamas ACER vaidmuo;

| 76. | ragina Komisiją atlikti išlaidų optimizavimo tyrimus, įvertinant ir kiekybiškai nustatant regioninio bendradarbiavimo naudą minėtuose regionuose; mano, kad remdamosi tokiais tyrimais Komisija ir atitinkamos valstybės narės turėtų kartu parengti ir įgyvendinti šių makroregionų kūrimo projektus; |
| --- | --- |

76.

ragina Komisiją atlikti išlaidų optimizavimo tyrimus, įvertinant ir kiekybiškai nustatant regioninio bendradarbiavimo naudą minėtuose regionuose; mano, kad remdamosi tokiais tyrimais Komisija ir atitinkamos valstybės narės turėtų kartu parengti ir įgyvendinti šių makroregionų kūrimo projektus;

| 77. | ragina Komisiją skatinti ir remti saugios, konkurencingos ir tvarios energijos požiūriu itin svarbių regionų bendradarbiavimo projektus tarp elektros energijos ir dujų tiekimo tinklų valdytojų, suteikiant galimybę teikti pagalbą vietos energijos, ypač atsinaujinančiosios energijos, gamybos, technologinių pokyčių (pažangieji tinklai, modernūs skaitikliai ir t. t.) ir naujų gamybos būdų bei vartojimo (elektrinės transporto priemonės ir t. t.) srityse; |
| --- | --- |

77.

ragina Komisiją skatinti ir remti saugios, konkurencingos ir tvarios energijos požiūriu itin svarbių regionų bendradarbiavimo projektus tarp elektros energijos ir dujų tiekimo tinklų valdytojų, suteikiant galimybę teikti pagalbą vietos energijos, ypač atsinaujinančiosios energijos, gamybos, technologinių pokyčių (pažangieji tinklai, modernūs skaitikliai ir t. t.) ir naujų gamybos būdų bei vartojimo (elektrinės transporto priemonės ir t. t.) srityse;

| 78. | ragina Komisiją skatinti keistis nuomonėmis energetikos projektų srityje Europos teritorijose ir tarp jų (regionų, vietos bendruomenių, miestų ir t. t.), siekiant informuoti ir susieti išrinktuosius atstovus ir piliečius; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją skatinti keistis nuomonėmis energetikos projektų srityje Europos teritorijose ir tarp jų (regionų, vietos bendruomenių, miestų ir t. t.), siekiant informuoti ir susieti išrinktuosius atstovus ir piliečius;

| 79. | ragina kurti gerai integruotas ir konkurencingas regionines elektros energijos ir dujų rinkas, kurios padėtų užtikrinti energijos sistemos tinkamumą ir lankstumą ir kurios veiktų visose Sąjungos dalyse; reikalauja, kad Komisija imtųsi ryžtingų ir skaidrių veiksmų prieš bet kokį protekcionistinį ir antikonkurencinį elgesį ir kliūtis patekti į rinką ir pasitraukti iš jos; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti stabilias nacionalines reglamentavimo sistemas, spręsti administracinių kliūčių klausimą ir supaprastinti nacionalines administracines procedūras, taip pat užtikrinti vienodas sąlygas piliečių projektams; |
| --- | --- |

79.

ragina kurti gerai integruotas ir konkurencingas regionines elektros energijos ir dujų rinkas, kurios padėtų užtikrinti energijos sistemos tinkamumą ir lankstumą ir kurios veiktų visose Sąjungos dalyse; reikalauja, kad Komisija imtųsi ryžtingų ir skaidrių veiksmų prieš bet kokį protekcionistinį ir antikonkurencinį elgesį ir kliūtis patekti į rinką ir pasitraukti iš jos; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti stabilias nacionalines reglamentavimo sistemas, spręsti administracinių kliūčių klausimą ir supaprastinti nacionalines administracines procedūras, taip pat užtikrinti vienodas sąlygas piliečių projektams;

| 80. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant sėkmingai subalansuoti vidaus rinką, būtinos investicijos ne tik į jungiamąsias linijas, bet ir, be kita ko, į nacionalinius tinklus, iškastinio kuro jėgaines su anglies dvideginio surinkimo technologija ir naujas branduolines elektrines, kaip svarbiausią mažo anglies dioksido kiekio bazinės apkrovos energijos šaltinį, tose valstybėse narėse, kurios nori tai daryti, saugyklas, pvz., SGD terminalus, ir pažangųjį elektros tinklą ir lanksčią gamybą, siekiant susidoroti su padidinta atsinaujinančiosios energijos ir paskirstytąja gamyba; |
| --- | --- |

80.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant sėkmingai subalansuoti vidaus rinką, būtinos investicijos ne tik į jungiamąsias linijas, bet ir, be kita ko, į nacionalinius tinklus, iškastinio kuro jėgaines su anglies dvideginio surinkimo technologija ir naujas branduolines elektrines, kaip svarbiausią mažo anglies dioksido kiekio bazinės apkrovos energijos šaltinį, tose valstybėse narėse, kurios nori tai daryti, saugyklas, pvz., SGD terminalus, ir pažangųjį elektros tinklą ir lanksčią gamybą, siekiant susidoroti su padidinta atsinaujinančiosios energijos ir paskirstytąja gamyba;

| 81. | pabrėžia būtinybę sukurti teisinę sistemą, kuria vartotojams būtų suteikiamos galios ir jie taptų aktyviais rinkos veikėjais (investuotojais, gamintojais ir suinteresuotaisiais subjektais), plėtojant dinamiško kainų nustatymo mechanizmus ir atveriant rinkas pasiūlos ir paklausos šaltiniams; pažymi, kad piliečių dalyvavimas, be kita ko, gali būti sustiprintas per: vartotojų finansinį dalyvavimą, energijos kooperatyvus ir labai mažo kiekio gamybą, taip pat saugojimą, savo reikmėms gaminamos energijos vartojimą; energijos tiekimo decentralizavimą; pažangiųjų elektros energijos tinklų, įskaitant pažangiųjų skaitiklių, įrengimą; padidintą konkurenciją mažmeninėse rinkose; visišką skaidrumą ir kainų bei vartotojų pasirinkimo lankstumą; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia būtinybę sukurti teisinę sistemą, kuria vartotojams būtų suteikiamos galios ir jie taptų aktyviais rinkos veikėjais (investuotojais, gamintojais ir suinteresuotaisiais subjektais), plėtojant dinamiško kainų nustatymo mechanizmus ir atveriant rinkas pasiūlos ir paklausos šaltiniams; pažymi, kad piliečių dalyvavimas, be kita ko, gali būti sustiprintas per: vartotojų finansinį dalyvavimą, energijos kooperatyvus ir labai mažo kiekio gamybą, taip pat saugojimą, savo reikmėms gaminamos energijos vartojimą; energijos tiekimo decentralizavimą; pažangiųjų elektros energijos tinklų, įskaitant pažangiųjų skaitiklių, įrengimą; padidintą konkurenciją mažmeninėse rinkose; visišką skaidrumą ir kainų bei vartotojų pasirinkimo lankstumą;

| 82. | pabrėžia, kad gaminantiems vartotojams, teikiantiems tinklą su saugojimo pajėgumais, turėtų būti skiriamas atlygis, ir kad jie turėtų būtų skatinami vartoti savo pačių pagamintą žaliąją elektros energiją, nepatirdami dėl to nuostolių; atkreipia dėmesį į tai, kad tokiomis iniciatyvomis būtų galima prisidėti prie konkurencingesnės ir gerai veikiančios energijos vidaus rinkos, kuri savo ruožtu galėtų padėti didinti vietos bendruomenių atsparumą, kurti vietos lygmens darbo vietas ir užtikrinti gerovę, mažinti bendras vartotojų sąskaitas už energiją ir padėti spręsti sudėtingas socialines problemas, pvz., energijos nepritekliaus ir pažeidžiamų vartotojų problemas; prašo Komisijos kaupti poveikio vertinimus ir geriausios patirties taikant nacionalinio lygmens kovos su energijos nepritekliumi priemones pavyzdžius, taip pat užtikrinti, kad ta geriausia patirtis būtų centralizuota ir kad ją skatintų paskirtoji Europos institucija; pabrėžia, kad reikia imtis reikiamų priemonių, siekiant užtikrinti tiesiogiai rinkoje dalyvaujančių vartotojų duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad gaminantiems vartotojams, teikiantiems tinklą su saugojimo pajėgumais, turėtų būti skiriamas atlygis, ir kad jie turėtų būtų skatinami vartoti savo pačių pagamintą žaliąją elektros energiją, nepatirdami dėl to nuostolių; atkreipia dėmesį į tai, kad tokiomis iniciatyvomis būtų galima prisidėti prie konkurencingesnės ir gerai veikiančios energijos vidaus rinkos, kuri savo ruožtu galėtų padėti didinti vietos bendruomenių atsparumą, kurti vietos lygmens darbo vietas ir užtikrinti gerovę, mažinti bendras vartotojų sąskaitas už energiją ir padėti spręsti sudėtingas socialines problemas, pvz., energijos nepritekliaus ir pažeidžiamų vartotojų problemas; prašo Komisijos kaupti poveikio vertinimus ir geriausios patirties taikant nacionalinio lygmens kovos su energijos nepritekliumi priemones pavyzdžius, taip pat užtikrinti, kad ta geriausia patirtis būtų centralizuota ir kad ją skatintų paskirtoji Europos institucija; pabrėžia, kad reikia imtis reikiamų priemonių, siekiant užtikrinti tiesiogiai rinkoje dalyvaujančių vartotojų duomenų apsaugą;

| 83. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant politiką, kuria šalinamos esamos kliūtys ir prisidedama prie rinkos pokyčių skatinimo, sudaryti palankesnes sąlygas toliau plėtoti vietos ir regiono atsinaujinančiuosius energijos išteklius, vietos ir regiono paskirstymo tinklus ir regiono šilumos tinklus; ragina Komisiją pasiūlyti savo reikmėms gaminamos energijos vartojimo gaires siekiant skatinti tokį vartojimą ir ginti vartotojų teises; |
| --- | --- |

83.

ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant politiką, kuria šalinamos esamos kliūtys ir prisidedama prie rinkos pokyčių skatinimo, sudaryti palankesnes sąlygas toliau plėtoti vietos ir regiono atsinaujinančiuosius energijos išteklius, vietos ir regiono paskirstymo tinklus ir regiono šilumos tinklus; ragina Komisiją pasiūlyti savo reikmėms gaminamos energijos vartojimo gaires siekiant skatinti tokį vartojimą ir ginti vartotojų teises;

| 84. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikant į pažeidžiamiausius vartotojus orientuotas atsinaujinančiųjų išteklių energijos rėmimo sistemas skatinti savo reikmėms pagamintos energijos naudojimą ir labai mažos apimties energijos gamybą; |
| --- | --- |

84.

ragina Komisiją ir valstybes nares taikant į pažeidžiamiausius vartotojus orientuotas atsinaujinančiųjų išteklių energijos rėmimo sistemas skatinti savo reikmėms pagamintos energijos naudojimą ir labai mažos apimties energijos gamybą;

| 85. | ragina Komisiją integruoti vietos veikėjus į ES energetikos politiką ir pateikti pasiūlymą įsteigti decentralizuotus patariamuosius ir pajėgumų kūrimo centrus, kurie parengtų vietos valdžios institucijas vienodai elgtis su energijos tiekėjais ir jas remtų, ir remti vietos energijos gamybos vystymą per kooperatyvus, vietos lygmeniu įsteigtas įmones ir savivaldybių institucijas; |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją integruoti vietos veikėjus į ES energetikos politiką ir pateikti pasiūlymą įsteigti decentralizuotus patariamuosius ir pajėgumų kūrimo centrus, kurie parengtų vietos valdžios institucijas vienodai elgtis su energijos tiekėjais ir jas remtų, ir remti vietos energijos gamybos vystymą per kooperatyvus, vietos lygmeniu įsteigtas įmones ir savivaldybių institucijas;

| 86. | pabrėžia būtinybę nustatyti geriausią vietos patirtį ir sudaryti palankias sąlygas ją skleisti Sąjungoje, gerinti vietos priemonių ir ES politikos koordinavimą, spręsti klausimus, susijusius su energetikos projektų vietos pripažinimu; ragina įsteigti „Europos teritorijų forumą“; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia būtinybę nustatyti geriausią vietos patirtį ir sudaryti palankias sąlygas ją skleisti Sąjungoje, gerinti vietos priemonių ir ES politikos koordinavimą, spręsti klausimus, susijusius su energetikos projektų vietos pripažinimu; ragina įsteigti „Europos teritorijų forumą“;

| 87. | mano, kad visi ES vartotojai turėtų gauti vienodą naudą iš bendros dujų ir elektros energijos rinkos; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad dėl nepakankamos rinkos integracijos ir tarpusavio sąsajų susidarę dabartiniai nacionalinių rinkų kainų skirtumai daugiau negali būti toleruojami; primygtinai ragina Komisiją greitai pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų galima visoje Sąjungoje pasiekti didesnę kainų konvergenciją ir rinkos integraciją; |
| --- | --- |

87.

mano, kad visi ES vartotojai turėtų gauti vienodą naudą iš bendros dujų ir elektros energijos rinkos; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad dėl nepakankamos rinkos integracijos ir tarpusavio sąsajų susidarę dabartiniai nacionalinių rinkų kainų skirtumai daugiau negali būti toleruojami; primygtinai ragina Komisiją greitai pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų galima visoje Sąjungoje pasiekti didesnę kainų konvergenciją ir rinkos integraciją;

| 88. | pabrėžia teigiamą poveikį, kurį rinkos integracija turėjo didmeninėms kainoms ir galiausiai vartotojų kainoms elektros energijos sektoriuje; mano, kad peržiūrint elektros energijos rinkos modelį reikia geriau susieti didmeninę ir mažmeninę rinkas, taip būtų prisidedama prie mažmeninės ir didmeninės rinkų kliūčių šalinimo ir suteikiama galimybė vartotojams pasirinkti energijos tiekėjus; |
| --- | --- |

88.

pabrėžia teigiamą poveikį, kurį rinkos integracija turėjo didmeninėms kainoms ir galiausiai vartotojų kainoms elektros energijos sektoriuje; mano, kad peržiūrint elektros energijos rinkos modelį reikia geriau susieti didmeninę ir mažmeninę rinkas, taip būtų prisidedama prie mažmeninės ir didmeninės rinkų kliūčių šalinimo ir suteikiama galimybė vartotojams pasirinkti energijos tiekėjus;

| 89. | mano, kad peržiūrint mažmenines energijos rinkas reikėtų rimtai apsvarstyti papildomas vartotojų apsaugos priemones, pvz., kolektyvinio perėjimo programų skatinimą, reikalavimą į sąskaitas už energiją įtraukti palyginimus su konkurentais, pagrįstus anksčiau suvartotos energijos modeliais, reikalavimą tiekėjams savo klientams automatiškai taikyti naudingiausią tarifą ir užtikrinti ribotą bei lengvai palyginamą standartizuotų tarifų intervalą; |
| --- | --- |

89.

mano, kad peržiūrint mažmenines energijos rinkas reikėtų rimtai apsvarstyti papildomas vartotojų apsaugos priemones, pvz., kolektyvinio perėjimo programų skatinimą, reikalavimą į sąskaitas už energiją įtraukti palyginimus su konkurentais, pagrįstus anksčiau suvartotos energijos modeliais, reikalavimą tiekėjams savo klientams automatiškai taikyti naudingiausią tarifą ir užtikrinti ribotą bei lengvai palyginamą standartizuotų tarifų intervalą;

| 90. | ragina Komisiją nustatant reguliuojamų kainų atsisakymo veiksmų planą palikti galimybę reguliuoti ir standartizuoti tarifo struktūrą, jeigu ja siekiama riboti rinką trikdančią monopolinę rentą ar nenumatytą pelną, siekiant apsaugoti pažeidžiamus vartotojus arba padėti palyginti konkuruojančių tiekėjų tarifus; |
| --- | --- |

90.

ragina Komisiją nustatant reguliuojamų kainų atsisakymo veiksmų planą palikti galimybę reguliuoti ir standartizuoti tarifo struktūrą, jeigu ja siekiama riboti rinką trikdančią monopolinę rentą ar nenumatytą pelną, siekiant apsaugoti pažeidžiamus vartotojus arba padėti palyginti konkuruojančių tiekėjų tarifus;

| 91. | ragina Komisiją stebėti galutinių energijos kainų kitimą Europoje, įskaitant mokesčius, rinkliavas, subsidijas ir bet kokias kitas paslėptas išlaidas, siekiant nustatyti veiksmus, kurie galėtų padėti sumažinti šias kainas; |
| --- | --- |

91.

ragina Komisiją stebėti galutinių energijos kainų kitimą Europoje, įskaitant mokesčius, rinkliavas, subsidijas ir bet kokias kitas paslėptas išlaidas, siekiant nustatyti veiksmus, kurie galėtų padėti sumažinti šias kainas;

Energijos vartojimo efektyvumo įtaka paklausos mažinimui

| 92. | primena 2014 m. vasario 5 d., 2014 m. lapkričio 26 d. ir 2015 m. spalio 14 d. priimtas Parlamento rezoliucijas, kuriose raginama nustatyti tris privalomus 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus, ypač 40 proc. energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslą; pabrėžia, kad ES energijos vartojimo efektyvumo tikslas po 2020 m. turėtų būti privalomas ir įgyvendintas nustatant atskirus nacionalinius tikslus; ragina Komisiją parengti įvairius 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo scenarijus, įskaitant ir Parlamento nustatyto 40 proc. lygio; primygtinai prašo, kad Taryba, kuri ragino nustatyti bent 27 proc. ES lygmens tikslą, iš naujo peržiūrėtų ir padidintų savo siekį, vadovaudamasi Parlamento patvirtintu tikslu; |
| --- | --- |

92.

primena 2014 m. vasario 5 d., 2014 m. lapkričio 26 d. ir 2015 m. spalio 14 d. priimtas Parlamento rezoliucijas, kuriose raginama nustatyti tris privalomus 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus, ypač 40 proc. energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslą; pabrėžia, kad ES energijos vartojimo efektyvumo tikslas po 2020 m. turėtų būti privalomas ir įgyvendintas nustatant atskirus nacionalinius tikslus; ragina Komisiją parengti įvairius 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo scenarijus, įskaitant ir Parlamento nustatyto 40 proc. lygio; primygtinai prašo, kad Taryba, kuri ragino nustatyti bent 27 proc. ES lygmens tikslą, iš naujo peržiūrėtų ir padidintų savo siekį, vadovaudamasi Parlamento patvirtintu tikslu;

| 93. | pažymi, kad plataus užmojo ir pasiekiamas energijos vartojimo efektyvumo pagerinimas, vykdomas nuosekliu, solidariu ir ekonomiškai efektyviu būdu, galėtų padidinti energetinį saugumą, konkurencingumą, skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, padėti išlaikyti nedideles vartojimo išlaidas, taip pat padėti kovoti su energijos nepritekliumi ir pasiekti klimato ir energetikos srities tikslus; |
| --- | --- |

93.

pažymi, kad plataus užmojo ir pasiekiamas energijos vartojimo efektyvumo pagerinimas, vykdomas nuosekliu, solidariu ir ekonomiškai efektyviu būdu, galėtų padidinti energetinį saugumą, konkurencingumą, skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, padėti išlaikyti nedideles vartojimo išlaidas, taip pat padėti kovoti su energijos nepritekliumi ir pasiekti klimato ir energetikos srities tikslus;

| 94. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; pažymi, kad, Tarptautinės energetikos agentūros teigimu, energijos vartojimo efektyvumas yra „pagrindinis kuras“ ir pelningiausia investicija, nesvarbu, į kokius energijos išteklius būtų investuojama; pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumo didinimas, ypač pastatų energijos nuostolių mažinimas, turi lemiamą poveikį mažinant energijos importą į ES iš trečiųjų šalių, atsižvelgiant į tai, kad 61 proc. į Europos Sąjungą importuojamų dujų naudojama pastatuose, daugiausia šildymo reikmėms; atsižvelgdamas į tai, ragina efektyvaus energijos vartojimo ir infrastruktūros projektus laikyti pagrindinėmis investicijomis, kurios yra tiek pat svarbios, kaip ir investicijos į naujus gamybos pajėgumus; |
| --- | --- |

94.

ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; pažymi, kad, Tarptautinės energetikos agentūros teigimu, energijos vartojimo efektyvumas yra „pagrindinis kuras“ ir pelningiausia investicija, nesvarbu, į kokius energijos išteklius būtų investuojama; pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumo didinimas, ypač pastatų energijos nuostolių mažinimas, turi lemiamą poveikį mažinant energijos importą į ES iš trečiųjų šalių, atsižvelgiant į tai, kad 61 proc. į Europos Sąjungą importuojamų dujų naudojama pastatuose, daugiausia šildymo reikmėms; atsižvelgdamas į tai, ragina efektyvaus energijos vartojimo ir infrastruktūros projektus laikyti pagrindinėmis investicijomis, kurios yra tiek pat svarbios, kaip ir investicijos į naujus gamybos pajėgumus;

| 95. | pabrėžia, kad padidinus energijos vartojimo efektyvumą mažėja sąskaitos už energiją tiek namų ūkiams, tiek pramonei, ir smarkiai mažėja ES priklausomybė nuo importo iš trečiųjų šalių; pabrėžia, kad įgyvendinant efektyvaus energijos vartojimo priemones iki 2020 m. galima sukurti du milijonus darbo vietų, ypač statybų sektoriuje, kuris sudaro 40 proc. bendros ES energijos paklausos; pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumo didinimas prisideda diversifikuojant energijos tiekimą; |
| --- | --- |

95.

pabrėžia, kad padidinus energijos vartojimo efektyvumą mažėja sąskaitos už energiją tiek namų ūkiams, tiek pramonei, ir smarkiai mažėja ES priklausomybė nuo importo iš trečiųjų šalių; pabrėžia, kad įgyvendinant efektyvaus energijos vartojimo priemones iki 2020 m. galima sukurti du milijonus darbo vietų, ypač statybų sektoriuje, kuris sudaro 40 proc. bendros ES energijos paklausos; pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumo didinimas prisideda diversifikuojant energijos tiekimą;

| 96. | ragina Komisiją nustatyti ir panaikinti likusias energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimo kliūtis ir sukurti tikrą efektyvaus energijos vartojimo rinką, kad būtų skatinama perduoti geriausią patirtį ir būtų užtikrinamas produktų ir sprendimų prieinamumas visoje ES, siekiant sukurti tikrą energiją efektyviai naudojančių produktų ir paslaugų bendrąją rinką; |
| --- | --- |

96.

ragina Komisiją nustatyti ir panaikinti likusias energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimo kliūtis ir sukurti tikrą efektyvaus energijos vartojimo rinką, kad būtų skatinama perduoti geriausią patirtį ir būtų užtikrinamas produktų ir sprendimų prieinamumas visoje ES, siekiant sukurti tikrą energiją efektyviai naudojančių produktų ir paslaugų bendrąją rinką;

| 97. | pabrėžia, kad reikia didinti tiek pastatų renovacijos pobūdį, tiek mastą, taip pat naudoti daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių šildymo ir vėsinimo srityje teikiant tinkamas energijos paklausos mažinimo pastatas; rekomenduoja ir toliau griežtinti efektyvaus pastatų energijos vartojimo standartus atsižvelgiant į technines inovacijas ir jas skatinant, visų pirma naudoti pastatų informacijos modelius ir statybose naudojamų gaminių gyvavimo ciklo poveikio imitavimą viešųjų pirkimų srityje; be to, rekomenduoja toliau remti energijos beveik nevartojančių pastatų statybą, nes tai yra dar vienas itin svarbus žingsnis siekiant užtikrinti energetinę nepriklausomybę ir saugią energetikos sistemą; |
| --- | --- |

97.

pabrėžia, kad reikia didinti tiek pastatų renovacijos pobūdį, tiek mastą, taip pat naudoti daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių šildymo ir vėsinimo srityje teikiant tinkamas energijos paklausos mažinimo pastatas; rekomenduoja ir toliau griežtinti efektyvaus pastatų energijos vartojimo standartus atsižvelgiant į technines inovacijas ir jas skatinant, visų pirma naudoti pastatų informacijos modelius ir statybose naudojamų gaminių gyvavimo ciklo poveikio imitavimą viešųjų pirkimų srityje; be to, rekomenduoja toliau remti energijos beveik nevartojančių pastatų statybą, nes tai yra dar vienas itin svarbus žingsnis siekiant užtikrinti energetinę nepriklausomybę ir saugią energetikos sistemą;

| 98. | pabrėžia, kad aptariant efektyvų energijos vartojimą ES reikėtų pripažinti iki šiol atliktas pramonės investicijas į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir deramai į jas atsižvelgti; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad aptariant efektyvų energijos vartojimą ES reikėtų pripažinti iki šiol atliktas pramonės investicijas į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir deramai į jas atsižvelgti;

| 99. | mano, jog pramonei reikalingas aiškus signalas iš politikos formuotojų tam, kad būtų vykdomos reikiamos investicijos siekiant įgyvendinti ES energetikos tikslus; todėl pabrėžia, kad reikia nustatyti plataus užmojo tikslus ir reglamentavimo sistemą, kuria būtų skatinamos inovacijos nekuriant nereikalingos administracinės naštos, kad būtų galima kuo geriau skatinti veiksmingą energijos vartojimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

99.

mano, jog pramonei reikalingas aiškus signalas iš politikos formuotojų tam, kad būtų vykdomos reikiamos investicijos siekiant įgyvendinti ES energetikos tikslus; todėl pabrėžia, kad reikia nustatyti plataus užmojo tikslus ir reglamentavimo sistemą, kuria būtų skatinamos inovacijos nekuriant nereikalingos administracinės naštos, kad būtų galima kuo geriau skatinti veiksmingą energijos vartojimą nacionaliniu lygmeniu;

| 100. | mano, kad veiksmingo energijos vartojimo tikslas turi būti suderintas su energijos ir klimato tikslais ir turi stiprinti ES ekonomikos konkurencingumą turint mintyje pagrindinius prekybos partnerius; |
| --- | --- |

100.

mano, kad veiksmingo energijos vartojimo tikslas turi būti suderintas su energijos ir klimato tikslais ir turi stiprinti ES ekonomikos konkurencingumą turint mintyje pagrindinius prekybos partnerius;

| 101. | pabrėžia, kad esamų efektyvaus energijos vartojimo teisės aktų, įskaitant Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą, persvarstymas kartu su tinkamu tokių teisės aktų įgyvendinimu valstybėse narėse yra būtinas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas siekti nacionalinių tikslų ir papildyti jau vykdomą nacionalinę politiką, kuri yra suderinta su 2020 m. klimato ir energetikos sistema; ragina Komisiją persvarstyti ES energijos vartojimo efektyvumo srities teisės aktus, kaip nustatyta energetikos sąjungos strateginių metmenų priede; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia, kad esamų efektyvaus energijos vartojimo teisės aktų, įskaitant Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvą, persvarstymas kartu su tinkamu tokių teisės aktų įgyvendinimu valstybėse narėse yra būtinas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas siekti nacionalinių tikslų ir papildyti jau vykdomą nacionalinę politiką, kuri yra suderinta su 2020 m. klimato ir energetikos sistema; ragina Komisiją persvarstyti ES energijos vartojimo efektyvumo srities teisės aktus, kaip nustatyta energetikos sąjungos strateginių metmenų priede;

| 102. | pabrėžia ES energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo vaidmenį suteikiant vartotojams daugiau galimybių ir teikiant jiems tikslią, svarbią ir palyginamą informaciją apie su energija susijusių gaminių suvartojamos energijos vartojimo efektyvumą; pažymi, kad reikia persvarstyti energijos vartojimo efektyvumo ženklinimą, siekiant palengvinti energiją tausojančius vartotojų pasirinkimus ir paskatinti energiją taupančių produktų gamybą; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia ES energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo vaidmenį suteikiant vartotojams daugiau galimybių ir teikiant jiems tikslią, svarbią ir palyginamą informaciją apie su energija susijusių gaminių suvartojamos energijos vartojimo efektyvumą; pažymi, kad reikia persvarstyti energijos vartojimo efektyvumo ženklinimą, siekiant palengvinti energiją tausojančius vartotojų pasirinkimus ir paskatinti energiją taupančių produktų gamybą;

| 103. | pabrėžia ekologinio projektavimo sėkmę ir tolesnį potencialą energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir gaminių suvartojamos energijos srityse, kartu mažinant namų ūkių energijos kainas ir energijos suvartojimą, taip pat šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; ragina Komisiją imtis papildomų įgyvendinimo priemonių, atsižvelgiant į efektyvesnio išteklių naudojimo darbotvarkę, ir peržiūrėti esamas priemones, kad būtų užtikrintas jų tinkamumas; |
| --- | --- |

103.

pabrėžia ekologinio projektavimo sėkmę ir tolesnį potencialą energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir gaminių suvartojamos energijos srityse, kartu mažinant namų ūkių energijos kainas ir energijos suvartojimą, taip pat šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; ragina Komisiją imtis papildomų įgyvendinimo priemonių, atsižvelgiant į efektyvesnio išteklių naudojimo darbotvarkę, ir peržiūrėti esamas priemones, kad būtų užtikrintas jų tinkamumas;

| 104. | pripažįsta, kad vietos valdžios institucijos, įmonės ir piliečiai atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant energetinę nepriklausomybę, didindami energijos vartojimo efektyvumą šiomis priemonėmis: geriau planuodami miestus; kurdami su energija susijusias interneto ir IRT technologijas; diegdami pažangiuosius tinklus, valdydami energijos paklausą, skatindami bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą, diegdami alternatyviųjų degalų infrastruktūrą ir šilumos siurblių įrenginius; vartodami savo reikmėms gaminamą energiją; taip pat kurdami, modernizuodami ir plėsdami centralizuoto šilumos tiekimo ir vėsinimo sistemas; pabrėžia, jog būtina skatinti piliečių iniciatyvas, pvz., kooperatyvų ar bendruomenės atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus, stiprinti piliečių ir energetinių paslaugų bendrovių ryšį, skatinti naudoti aktyvesnius ir tvaresnius keliavimo būdus, kurti ir įgyvendinti pažangiųjų miestų sprendimus, diegti perspektyvią paskirstymo infrastruktūrą siekiant remti ekologišką judumą miestuose, taip pat skatinti atnaujinti ir izoliuoti pastatus, be kita ko, užtikrinant vienodą pastatų izoliaciją; siūlo sujungti visus įvairių lygių valdymo partnerius į veiklos sąsają, į kurią būtų aktyviai įtrauktas merų paktas; |
| --- | --- |

104.

pripažįsta, kad vietos valdžios institucijos, įmonės ir piliečiai atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant energetinę nepriklausomybę, didindami energijos vartojimo efektyvumą šiomis priemonėmis: geriau planuodami miestus; kurdami su energija susijusias interneto ir IRT technologijas; diegdami pažangiuosius tinklus, valdydami energijos paklausą, skatindami bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą, diegdami alternatyviųjų degalų infrastruktūrą ir šilumos siurblių įrenginius; vartodami savo reikmėms gaminamą energiją; taip pat kurdami, modernizuodami ir plėsdami centralizuoto šilumos tiekimo ir vėsinimo sistemas; pabrėžia, jog būtina skatinti piliečių iniciatyvas, pvz., kooperatyvų ar bendruomenės atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus, stiprinti piliečių ir energetinių paslaugų bendrovių ryšį, skatinti naudoti aktyvesnius ir tvaresnius keliavimo būdus, kurti ir įgyvendinti pažangiųjų miestų sprendimus, diegti perspektyvią paskirstymo infrastruktūrą siekiant remti ekologišką judumą miestuose, taip pat skatinti atnaujinti ir izoliuoti pastatus, be kita ko, užtikrinant vienodą pastatų izoliaciją; siūlo sujungti visus įvairių lygių valdymo partnerius į veiklos sąsają, į kurią būtų aktyviai įtrauktas merų paktas;

| 105. | mano, kad visiškas prioritetas yra sukurti finansavimo priemones, įrankius ir novatoriškus modelius, siekiant sutelkti viešuosius fondus ir pritraukti privatų finansavimą vietos, nacionaliniu, regionų ir ES lygmenimis, kad būtų remiamos investicijos į pagrindinius efektyvaus energijos vartojimo sektorius, pvz., pastatų renovaciją, kartu tinkamai atsižvelgiant į ilgalaikių investicijų ypatumus; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į svarbų Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) ir ESIF, kurį valdo Europos investicijų bankas (EIB), vaidmenį ir tvirtina, jog būtina visapusiškai įtraukti nacionalinius lengvatinį finansavimą teikiančius bankus; pripažįsta, kad šias priemones turi papildyti tikslinė techninė pagalba; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti efektyvaus energijos vartojimo sistemų ekonominį efektyvumą viešuosiuose pastatuose; ragina Komisiją rengiant pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvą atsižvelgti į visus šiuos aspektus; |
| --- | --- |

105.

mano, kad visiškas prioritetas yra sukurti finansavimo priemones, įrankius ir novatoriškus modelius, siekiant sutelkti viešuosius fondus ir pritraukti privatų finansavimą vietos, nacionaliniu, regionų ir ES lygmenimis, kad būtų remiamos investicijos į pagrindinius efektyvaus energijos vartojimo sektorius, pvz., pastatų renovaciją, kartu tinkamai atsižvelgiant į ilgalaikių investicijų ypatumus; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į svarbų Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) ir ESIF, kurį valdo Europos investicijų bankas (EIB), vaidmenį ir tvirtina, jog būtina visapusiškai įtraukti nacionalinius lengvatinį finansavimą teikiančius bankus; pripažįsta, kad šias priemones turi papildyti tikslinė techninė pagalba; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti efektyvaus energijos vartojimo sistemų ekonominį efektyvumą viešuosiuose pastatuose; ragina Komisiją rengiant pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvą atsižvelgti į visus šiuos aspektus;

| 106. | mano, kad įvairūs Europos fondai, iš kurių finansuojamas energijos vartojimo efektyvumo didinimas, turėtų būti tikslingiau orientuoti ir daugiau dėmesio skirti pažeidžiamų, mažas pajamas gaunančių vartotojų padėties gerinimui ir spręsti problemas, kurias sukelia skirtingos pastato savininkams ir nuomininkams arba pastato savininkams teikiamos paskatos; |
| --- | --- |

106.

mano, kad įvairūs Europos fondai, iš kurių finansuojamas energijos vartojimo efektyvumo didinimas, turėtų būti tikslingiau orientuoti ir daugiau dėmesio skirti pažeidžiamų, mažas pajamas gaunančių vartotojų padėties gerinimui ir spręsti problemas, kurias sukelia skirtingos pastato savininkams ir nuomininkams arba pastato savininkams teikiamos paskatos;

| 107. | ragina Komisiją, pasitarus su atitinkamais pramonės sektoriais ir nacionaliniais, regioniniais ir vietos suinteresuotais subjektais, nustatyti geriausios energijos efektyvumo finansavimo ES ir užsienyje praktikos pavyzdžius ir paskui įtraukti finansavimą ir inovatyvius finansavimo mechanizmus į EBRD, EIB ir kitus ES fondus; |
| --- | --- |

107.

ragina Komisiją, pasitarus su atitinkamais pramonės sektoriais ir nacionaliniais, regioniniais ir vietos suinteresuotais subjektais, nustatyti geriausios energijos efektyvumo finansavimo ES ir užsienyje praktikos pavyzdžius ir paskui įtraukti finansavimą ir inovatyvius finansavimo mechanizmus į EBRD, EIB ir kitus ES fondus;

| 108. | pabrėžia, kad būtina kurti naują energetinę kultūrą, kad būtų pasiekti efektyvaus energijos vartojimo ir klimato kaitos tikslai; ragina valstybes nares didinti jaunesnės kartos informuotumą taikant tinkamas švietimo programas mokykloje, kad būtų kuriama nauja energijos vartotojų elgsena; |
| --- | --- |

108.

pabrėžia, kad būtina kurti naują energetinę kultūrą, kad būtų pasiekti efektyvaus energijos vartojimo ir klimato kaitos tikslai; ragina valstybes nares didinti jaunesnės kartos informuotumą taikant tinkamas švietimo programas mokykloje, kad būtų kuriama nauja energijos vartotojų elgsena;

Perėjimas prie tvarios ekonomikos

| 109. | primena, kad 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos pasiektas susitarimas dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos apima įsipareigojimą ES viduje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, tuo pagrindu siekiama plėtoti energetikos sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą; pažymi, kad šis sprendimas yra ir ambicingiausias indėlis į tarptautines klimato derybas tikintis 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančioje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencijoje (COP 21) priimti privalomą susitarimą klimato klausimu; |
| --- | --- |

109.

primena, kad 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos pasiektas susitarimas dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos apima įsipareigojimą ES viduje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, tuo pagrindu siekiama plėtoti energetikos sąjungos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą; pažymi, kad šis sprendimas yra ir ambicingiausias indėlis į tarptautines klimato derybas tikintis 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančioje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencijoje (COP 21) priimti privalomą susitarimą klimato klausimu;

| 110. | pabrėžia, kad per COP 21 Paryžiuje būtina pasiekti visa apimantį, plataus užmojo ir teisiškai privalomą susitarimą, kuriame būtų numatytos patikimos garantijos, kad temperatūra nepakils daugiau kaip 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, taip pat parengta visuotinė, tvirta ir bendra skaidrumo ir atskaitomybės sistema, kuri apimtų stebėseną, prievolę teikti ataskaitas ir veiksmingą bei efektyvią atitikties užtikrinimo sistemą; mano, kad tarptautinis klimato režimas po 2020 m. turėtų apimti nuostatas, kuriomis būtų sudarytos sąlygos didesniems užmojams, turėtų būti remiamos ekonomiškai efektyvios klimato kaitos poveikio švelninimo pastangos ir suteikiamos galimybės užtikrinti aplinkosauginį naudingumą ir darnų vystymąsi; pabrėžia, kad didžiausi pasaulio teršėjai turi įsipareigoti mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; pabrėžia, kad labai svarbų vaidmenį klimato kaitos ir energetikos srityje turės atlikti ES diplomatija; |
| --- | --- |

110.

pabrėžia, kad per COP 21 Paryžiuje būtina pasiekti visa apimantį, plataus užmojo ir teisiškai privalomą susitarimą, kuriame būtų numatytos patikimos garantijos, kad temperatūra nepakils daugiau kaip 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, taip pat parengta visuotinė, tvirta ir bendra skaidrumo ir atskaitomybės sistema, kuri apimtų stebėseną, prievolę teikti ataskaitas ir veiksmingą bei efektyvią atitikties užtikrinimo sistemą; mano, kad tarptautinis klimato režimas po 2020 m. turėtų apimti nuostatas, kuriomis būtų sudarytos sąlygos didesniems užmojams, turėtų būti remiamos ekonomiškai efektyvios klimato kaitos poveikio švelninimo pastangos ir suteikiamos galimybės užtikrinti aplinkosauginį naudingumą ir darnų vystymąsi; pabrėžia, kad didžiausi pasaulio teršėjai turi įsipareigoti mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; pabrėžia, kad labai svarbų vaidmenį klimato kaitos ir energetikos srityje turės atlikti ES diplomatija;

| 111. | primena, jog pasiekus tikslą, kad temperatūra pasaulyje vidutiniškai nepadidėtų daugiau kaip 2 oC, neužtikrinama, kad bus išvengta didelio neigiamo klimato poveikio; pabrėžia, kad būtina iki 2050 m. ar šiek tiek vėliau laipsniškai mažinti pasaulinį išmetamą anglies dioksido kiekį, kad pasaulis galėtų laikytis ekonomiškai efektyvios taršos mažinimo trajektorijos, suderinamos su tikslu, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 2 oC; |
| --- | --- |

111.

primena, jog pasiekus tikslą, kad temperatūra pasaulyje vidutiniškai nepadidėtų daugiau kaip 2 oC, neužtikrinama, kad bus išvengta didelio neigiamo klimato poveikio; pabrėžia, kad būtina iki 2050 m. ar šiek tiek vėliau laipsniškai mažinti pasaulinį išmetamą anglies dioksido kiekį, kad pasaulis galėtų laikytis ekonomiškai efektyvios taršos mažinimo trajektorijos, suderinamos su tikslu, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 2 oC;

| 112. | mano, kad vystant energetikos sąjungą labai svarbu plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, atsižvelgiant į energijos sąnaudas; pabrėžia, kad ES siekiant užtikrinti energetinį saugumą ir politinę bei ekonominę nepriklausomybę mažinant energijos importo poreikį, ypatingas vaidmuo tenka atsinaujinantiesiems energijos ištekliams; pabrėžia itin svarbų atsinaujinančiųjų energijos išteklių vaidmenį gerinant oro kokybę ir kuriant darbo vietas bei skatinant ekonomikos augimą; mano, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai aprūpina saugia, tvaria, konkurencinga ir finansiškai prieinama energija ir atlieka svarbų vaidmenį siekiant Europos lyderystės žaliojoje ekonomikoje ir kuriant naujas pramonės šakas bei technologijas; todėl pabrėžia, kad dabartinis elektros energijos rinkos modelis turėtų būti dinamiškesnis ir lankstesnis, kad būtų galima į rinką integruoti įvairius energijos išteklius; atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos sąnaudos labai sumažėjo; pabrėžia, kad siekiant atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracijos svarbu plėtoti tarpvalstybinę infrastruktūrą, vykdyti daugiau mokslinių tyrimų, didinti inovacijas ir vystyti pažangesnius energijos tinklus, rasti naujus energijos saugojimo sprendimus ir plėtoti lanksčias gamybos technologijas; |
| --- | --- |

112.

mano, kad vystant energetikos sąjungą labai svarbu plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, atsižvelgiant į energijos sąnaudas; pabrėžia, kad ES siekiant užtikrinti energetinį saugumą ir politinę bei ekonominę nepriklausomybę mažinant energijos importo poreikį, ypatingas vaidmuo tenka atsinaujinantiesiems energijos ištekliams; pabrėžia itin svarbų atsinaujinančiųjų energijos išteklių vaidmenį gerinant oro kokybę ir kuriant darbo vietas bei skatinant ekonomikos augimą; mano, kad atsinaujinantieji energijos ištekliai aprūpina saugia, tvaria, konkurencinga ir finansiškai prieinama energija ir atlieka svarbų vaidmenį siekiant Europos lyderystės žaliojoje ekonomikoje ir kuriant naujas pramonės šakas bei technologijas; todėl pabrėžia, kad dabartinis elektros energijos rinkos modelis turėtų būti dinamiškesnis ir lankstesnis, kad būtų galima į rinką integruoti įvairius energijos išteklius; atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos sąnaudos labai sumažėjo; pabrėžia, kad siekiant atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracijos svarbu plėtoti tarpvalstybinę infrastruktūrą, vykdyti daugiau mokslinių tyrimų, didinti inovacijas ir vystyti pažangesnius energijos tinklus, rasti naujus energijos saugojimo sprendimus ir plėtoti lanksčias gamybos technologijas;

| 113. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą padaryti Europos Sąjungą pasaulio atsinaujinančiųjų energijos išteklių srities lydere; primygtinai ragina Komisiją tuo tikslu parengti įvykdomą ir įgyvendinamą strategiją; ragina valstybes nares ir Komisiją, siekiant padidinti investuotojų pasitikėjimą ir prisidėti prie ekonomiškai efektyvaus atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo visuose ES regionuose, užtikrinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių reglamentavimo sistemos skaidrumą, nuoseklumą, stabilumą ir tęstinumą ir vengti atgaline data keisti ekonomines investavimo sąlygas; pabrėžia, kad, siekiant išvengti galimų rinkos iškraipymų ir užtikrinti veiksmingą paramą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, reikia geriau koordinuoti paramos sistemas atsižvelgiant į Europos Komisijos gaires dėl atsinaujinančiosios energijos rėmimo sistemų projektavimo; pabrėžia, kad tinkamos rinkos sąlygos investuoti į energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir pažangiąją infrastruktūrą yra labai svarbios siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; pabrėžia, kad energetikos sąjunga turėtų optimizuoti rinka pagrįstas ES energijos išteklių skatinimo priemones – jomis būtų užtikrinama, kad energetinis perėjimas vyktų kuo ekonomiškiau ir ekologiškiau; |
| --- | --- |

113.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą padaryti Europos Sąjungą pasaulio atsinaujinančiųjų energijos išteklių srities lydere; primygtinai ragina Komisiją tuo tikslu parengti įvykdomą ir įgyvendinamą strategiją; ragina valstybes nares ir Komisiją, siekiant padidinti investuotojų pasitikėjimą ir prisidėti prie ekonomiškai efektyvaus atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo visuose ES regionuose, užtikrinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių reglamentavimo sistemos skaidrumą, nuoseklumą, stabilumą ir tęstinumą ir vengti atgaline data keisti ekonomines investavimo sąlygas; pabrėžia, kad, siekiant išvengti galimų rinkos iškraipymų ir užtikrinti veiksmingą paramą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, reikia geriau koordinuoti paramos sistemas atsižvelgiant į Europos Komisijos gaires dėl atsinaujinančiosios energijos rėmimo sistemų projektavimo; pabrėžia, kad tinkamos rinkos sąlygos investuoti į energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir pažangiąją infrastruktūrą yra labai svarbios siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; pabrėžia, kad energetikos sąjunga turėtų optimizuoti rinka pagrįstas ES energijos išteklių skatinimo priemones – jomis būtų užtikrinama, kad energetinis perėjimas vyktų kuo ekonomiškiau ir ekologiškiau;

| 114. | pabrėžia, kad siekdama pertvarkyti mūsų energetikos sistemas ES privalo užtikrinti vienodas vidaus sąlygas, susijusias su nacionaline subsidijų ir valstybės pagalbos tvarka, kad jomis nebūtų nesąžiningai įtvirtinamas tam tikrų technologijų ir veiklos vykdytojų dominavimas rinkoje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina 2014 m. spalio 10 d. Komisijos ataskaitą dėl subsidijų ir ES energijos išlaidų ir ragina Komisiją kasmet ją atnaujinti, kad būtų geriau nustatyta, kuriems sektoriams ir sritims reikia papildomų lėšų, o kurie dėl subsidijų patiria rinkos iškraipymus; |
| --- | --- |

114.

pabrėžia, kad siekdama pertvarkyti mūsų energetikos sistemas ES privalo užtikrinti vienodas vidaus sąlygas, susijusias su nacionaline subsidijų ir valstybės pagalbos tvarka, kad jomis nebūtų nesąžiningai įtvirtinamas tam tikrų technologijų ir veiklos vykdytojų dominavimas rinkoje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina 2014 m. spalio 10 d. Komisijos ataskaitą dėl subsidijų ir ES energijos išlaidų ir ragina Komisiją kasmet ją atnaujinti, kad būtų geriau nustatyta, kuriems sektoriams ir sritims reikia papildomų lėšų, o kurie dėl subsidijų patiria rinkos iškraipymus;

| 115. | pabrėžia, kad turi būti nutrauktos aplinkai žalingos subsidijos, kurias reikia skubiai įvardyti ir laipsniškai panaikinti, nes šios subsidijos yra ribotų viešojo sektoriaus lėšų švaistymas – šios lėšos pirmiausia naudojamos taršiai veiklai, o paskui – valymui remti; |
| --- | --- |

115.

pabrėžia, kad turi būti nutrauktos aplinkai žalingos subsidijos, kurias reikia skubiai įvardyti ir laipsniškai panaikinti, nes šios subsidijos yra ribotų viešojo sektoriaus lėšų švaistymas – šios lėšos pirmiausia naudojamos taršiai veiklai, o paskui – valymui remti;

| 116. | pabrėžia, kad perėjimas prie konkurencingos ir tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos suteikia didelių galimybių kurti naujas darbo vietas, diegti inovacijas, skatinti ekonomikos augimą ir mažinti sąskaitas už energiją komerciniams subjektams ir namų ūkiams; tačiau pripažįsta, kad šios galimybės gali būti įgyvendintos tik glaudžiai bendradarbiaujant Komisijai, valstybėms narėms, vietos ir regioninės valdžios institucijoms, piliečiams ir pramonei ir kad šis bendradarbiavimas padėtų parengti veiksmingiausias paskatas ir reglamentavimo sistemas; pabrėžia, kad tinkamai valdomas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas neturėtų lemti didesnių energijos sąnaudų, energijos nepritekliaus, Europos ekonomikos pramonės pasitraukimo ar nedarbo didėjimo; todėl pabrėžia, kad būtina aktyviai įtraukti socialinius partnerius, siekiant spręsti perėjimo prie tvarios energetikos sąjungos socialinio poveikio klausimą; pabrėžia, kad Europos Sąjungai reikia ES mastu suderintų, bet kartu rinka grindžiamų ir technologiniu požiūriu neutralių politikos priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į visus susijusius teisės aktus ir atitinkamus ES tikslus, o šie tikslai būtų įgyvendinami mažiausiomis sąnaudomis visuomenei; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia, kad perėjimas prie konkurencingos ir tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos suteikia didelių galimybių kurti naujas darbo vietas, diegti inovacijas, skatinti ekonomikos augimą ir mažinti sąskaitas už energiją komerciniams subjektams ir namų ūkiams; tačiau pripažįsta, kad šios galimybės gali būti įgyvendintos tik glaudžiai bendradarbiaujant Komisijai, valstybėms narėms, vietos ir regioninės valdžios institucijoms, piliečiams ir pramonei ir kad šis bendradarbiavimas padėtų parengti veiksmingiausias paskatas ir reglamentavimo sistemas; pabrėžia, kad tinkamai valdomas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas neturėtų lemti didesnių energijos sąnaudų, energijos nepritekliaus, Europos ekonomikos pramonės pasitraukimo ar nedarbo didėjimo; todėl pabrėžia, kad būtina aktyviai įtraukti socialinius partnerius, siekiant spręsti perėjimo prie tvarios energetikos sąjungos socialinio poveikio klausimą; pabrėžia, kad Europos Sąjungai reikia ES mastu suderintų, bet kartu rinka grindžiamų ir technologiniu požiūriu neutralių politikos priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į visus susijusius teisės aktus ir atitinkamus ES tikslus, o šie tikslai būtų įgyvendinami mažiausiomis sąnaudomis visuomenei;

| 117. | primena, kad fotovoltinės energijos pramonei turi būti skiriamas didelis dėmesys Europos pramonės politikoje, kad būtų tenkinami augančios pasaulinės rinkos poreikiai tokiomis aplinkybėmis, kai didžioji fotovoltinių elementų ir modulių dalis šiuo metu gaminama už Europos Sąjungos ribų, daugiausia Kinijoje; pabrėžia, kad ES turi visapusiškai dalyvauti šiame naujame investicijų cikle, kad galėtų ir toliau pirmauti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, mašinų gamybos sektoriuose, taip pat kai kuriuose kituose segmentuose, pvz., inverterių ir sistemų balansavimo, ir vėl pradėti pirmauti įrangos (elementų ir modulių) gamybos srityje; mano, kad ES turėtų užsibrėžti tikslą iki 2020 m. bent 20 proc. savo rinkos poreikių patenkinti ES viduje pagamintais elementais ir moduliais; |
| --- | --- |

117.

primena, kad fotovoltinės energijos pramonei turi būti skiriamas didelis dėmesys Europos pramonės politikoje, kad būtų tenkinami augančios pasaulinės rinkos poreikiai tokiomis aplinkybėmis, kai didžioji fotovoltinių elementų ir modulių dalis šiuo metu gaminama už Europos Sąjungos ribų, daugiausia Kinijoje; pabrėžia, kad ES turi visapusiškai dalyvauti šiame naujame investicijų cikle, kad galėtų ir toliau pirmauti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, mašinų gamybos sektoriuose, taip pat kai kuriuose kituose segmentuose, pvz., inverterių ir sistemų balansavimo, ir vėl pradėti pirmauti įrangos (elementų ir modulių) gamybos srityje; mano, kad ES turėtų užsibrėžti tikslą iki 2020 m. bent 20 proc. savo rinkos poreikių patenkinti ES viduje pagamintais elementais ir moduliais;

| 118. | pripažįsta atsinaujinančiosios energijos didinimo šildymo rinkoje, ypač pastatuose, naudą; pabrėžia didesnį šiluminių ir kaupimo infrastruktūrų lankstumą sudarant palankias sąlygas kintamiems atsinaujinantiesiems energijos ištekliams integruoti išsaugant energiją šilumos pavidalu; pakartoja, kad energetinį saugumą galima padidinti plėtojant centralizuoto šildymo ar šaldymo tinklus, kurie yra puiki priemonė dideliu mastu integruoti tvarią šilumą miestuose, kad miestams būtų įmanoma vienu metu tiekti šilumą iš įvairių išteklių ir kad jie nebūtų priklausomi nuo vieno ištekliaus; |
| --- | --- |

118.

pripažįsta atsinaujinančiosios energijos didinimo šildymo rinkoje, ypač pastatuose, naudą; pabrėžia didesnį šiluminių ir kaupimo infrastruktūrų lankstumą sudarant palankias sąlygas kintamiems atsinaujinantiesiems energijos ištekliams integruoti išsaugant energiją šilumos pavidalu; pakartoja, kad energetinį saugumą galima padidinti plėtojant centralizuoto šildymo ar šaldymo tinklus, kurie yra puiki priemonė dideliu mastu integruoti tvarią šilumą miestuose, kad miestams būtų įmanoma vienu metu tiekti šilumą iš įvairių išteklių ir kad jie nebūtų priklausomi nuo vieno ištekliaus;

| 119. | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų būtinuosius atsinaujinančiųjų išteklių energijos naujiems ir atnaujintiems pastatams standartus ir kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams būtų taikomos greitos administracinės ir įjungimo į tinklą procedūros, ypač įgyvendinant Direktyvos 2009/28/EB 13 straipsnio 4 dalį, 13 straipsnio 1 dalies f punktą ir Direktyvos 2009/72/EB 7 straipsnio 3 dalį; ragina Komisiją, kai ji persvarsto galiojančius atitinkamus teisės aktus, padidinti pastatų, kuriuose būtų įrengtos atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemos, skaičių, reikalauti taikyti vieno langelio principu pagrįstas administracines procedūras nedidelio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams ir paprastas pranešimo apie atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius, kurių visą pagamintą energiją suvartoja pats gamintojas, procedūras, taip pat sukurti novatorišką įjungimo į tinklą taisyklių ir prekybos tinklo paslaugomis paskirstymo tinklo lygmeniu sistemą; |
| --- | --- |

119.

ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų būtinuosius atsinaujinančiųjų išteklių energijos naujiems ir atnaujintiems pastatams standartus ir kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams būtų taikomos greitos administracinės ir įjungimo į tinklą procedūros, ypač įgyvendinant Direktyvos 2009/28/EB 13 straipsnio 4 dalį, 13 straipsnio 1 dalies f punktą ir Direktyvos 2009/72/EB 7 straipsnio 3 dalį; ragina Komisiją, kai ji persvarsto galiojančius atitinkamus teisės aktus, padidinti pastatų, kuriuose būtų įrengtos atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemos, skaičių, reikalauti taikyti vieno langelio principu pagrįstas administracines procedūras nedidelio masto atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams ir paprastas pranešimo apie atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius, kurių visą pagamintą energiją suvartoja pats gamintojas, procedūras, taip pat sukurti novatorišką įjungimo į tinklą taisyklių ir prekybos tinklo paslaugomis paskirstymo tinklo lygmeniu sistemą;

| 120. | ragina Komisiją priimti ES šilumos ir šaldymo strategiją, kurioje būtų nustatyti visi veiksmai ir sinergija, reikalingi gyvenamojo būsto, komerciniame ir pramonės sektoriuose, kad būtų mažinama ši priklausomybė ir kartu prisidedama prie ES energetikos ir klimato tikslų taupant energiją, stiprinant Europos ekonomikos konkurencingumą, skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir skatinant sistemų inovacijas; pabrėžia, kad įgyvendinant šią šilumos ir šaldymo strategiją turėtų būti sprendžiami visų penkių energijos sąjungos aspektų tikslai; |
| --- | --- |

120.

ragina Komisiją priimti ES šilumos ir šaldymo strategiją, kurioje būtų nustatyti visi veiksmai ir sinergija, reikalingi gyvenamojo būsto, komerciniame ir pramonės sektoriuose, kad būtų mažinama ši priklausomybė ir kartu prisidedama prie ES energetikos ir klimato tikslų taupant energiją, stiprinant Europos ekonomikos konkurencingumą, skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir skatinant sistemų inovacijas; pabrėžia, kad įgyvendinant šią šilumos ir šaldymo strategiją turėtų būti sprendžiami visų penkių energijos sąjungos aspektų tikslai;

| 121. | pabrėžia, kad hidroenergija yra vienas iš svarbių, vietinių, atsinaujinančiųjų ir saugių energijos išteklių, ją naudojant pagaminama 11 proc. visos ES elektros; pabrėžia, kad dėl šios priežasties hidroenergija ir toliau atliks svarbų vaidmenį elektros gamybos ir kaupimo srityje, taip pat padės mažinti ES ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir ES priklausomybę nuo išorės energijos šaltinių; |
| --- | --- |

121.

pabrėžia, kad hidroenergija yra vienas iš svarbių, vietinių, atsinaujinančiųjų ir saugių energijos išteklių, ją naudojant pagaminama 11 proc. visos ES elektros; pabrėžia, kad dėl šios priežasties hidroenergija ir toliau atliks svarbų vaidmenį elektros gamybos ir kaupimo srityje, taip pat padės mažinti ES ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir ES priklausomybę nuo išorės energijos šaltinių;

| 122. | ragina ypatingą dėmesį skirti atsinaujinantiesiems jūrų ištekliams, kaip numatyta Komisijos komunikate dėl mėlynosios ekonomikos, nes tai daug galimybių teikianti pramonės šaka, tačiau ji yra mažiau išplėtota negu kiti atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriai; |
| --- | --- |

122.

ragina ypatingą dėmesį skirti atsinaujinantiesiems jūrų ištekliams, kaip numatyta Komisijos komunikate dėl mėlynosios ekonomikos, nes tai daug galimybių teikianti pramonės šaka, tačiau ji yra mažiau išplėtota negu kiti atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriai;

| 123. | pažymi, kad integruojant vis didesnę ES viduje gaminamų biodujų dalį būtų galima konstruktyviai prisidėti prie energetinio saugumo; šiuo klausimu pabrėžia, kad tuo tikslu reikia išlaikyti esamą dujų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

123.

pažymi, kad integruojant vis didesnę ES viduje gaminamų biodujų dalį būtų galima konstruktyviai prisidėti prie energetinio saugumo; šiuo klausimu pabrėžia, kad tuo tikslu reikia išlaikyti esamą dujų infrastruktūrą;

| 124. | pažymi, kad naudojant iš tvarios miškininkystės gaunamą biomasę būtų prisidedama siekiant 2030 m. programoje numatytų klimato ir energetikos tikslų; |
| --- | --- |

124.

pažymi, kad naudojant iš tvarios miškininkystės gaunamą biomasę būtų prisidedama siekiant 2030 m. programoje numatytų klimato ir energetikos tikslų;

| 125. | pažymi, kad dabartinė ES biodegalų politika plačiai kritikuojama dėl to, kad neatsižvelgiama į šiltnamio efektą sukeliančias dujas, susijusias su netiesioginiu žemės naudojimo paskirties keitimu, kurį gali lemti tai, kad esama žemės ūkio gamyba perkeliama į nenaudojamą žemę tiek ES, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

125.

pažymi, kad dabartinė ES biodegalų politika plačiai kritikuojama dėl to, kad neatsižvelgiama į šiltnamio efektą sukeliančias dujas, susijusias su netiesioginiu žemės naudojimo paskirties keitimu, kurį gali lemti tai, kad esama žemės ūkio gamyba perkeliama į nenaudojamą žemę tiek ES, tiek už jos ribų;

| 126. | mano, kad darnus požiūris siekiant ES energetinio saugumo tikslų neturėtų apimti daugiau nei žemėje išaugintų biodegalų vartojimą ir kad geriau yra didinti transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumą, mažinti transporto paklausą, intensyvų gyvulių auginimą, didinti iš atliekų ir liekanų išgaunamų biodegalų vartojimą, nes dėl to papildomai nesikeičia žemės naudojimo paskirtis; |
| --- | --- |

126.

mano, kad darnus požiūris siekiant ES energetinio saugumo tikslų neturėtų apimti daugiau nei žemėje išaugintų biodegalų vartojimą ir kad geriau yra didinti transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumą, mažinti transporto paklausą, intensyvų gyvulių auginimą, didinti iš atliekų ir liekanų išgaunamų biodegalų vartojimą, nes dėl to papildomai nesikeičia žemės naudojimo paskirtis;

| 127. | tikisi, kad bus įgyvendinta projektų ir vykdomos investicijos (ir primygtinai ragina juos remti), pagal kuriuos iš atliekų gaunamu anglies dioksidu naudojamasi kaip priemone pagaminti mažo anglies dioksido kiekio cheminių medžiagų ir pažangiųjų biodegalų (t. y. naudojant mikrobus, kurie auga didelio anglies dioksido kiekio atliekų dujose, ir paverčiant jas degalais ir cheminėmis medžiagomis, kuriais pakeičiami gautieji iš iškastinių išteklių (arba pirmosios kartos biodegalų), taip sumažinant iš pramonės procesų, kaip antai plieno gamybos, susidarančių išmetalų ir teršalų kiekį; |
| --- | --- |

127.

tikisi, kad bus įgyvendinta projektų ir vykdomos investicijos (ir primygtinai ragina juos remti), pagal kuriuos iš atliekų gaunamu anglies dioksidu naudojamasi kaip priemone pagaminti mažo anglies dioksido kiekio cheminių medžiagų ir pažangiųjų biodegalų (t. y. naudojant mikrobus, kurie auga didelio anglies dioksido kiekio atliekų dujose, ir paverčiant jas degalais ir cheminėmis medžiagomis, kuriais pakeičiami gautieji iš iškastinių išteklių (arba pirmosios kartos biodegalų), taip sumažinant iš pramonės procesų, kaip antai plieno gamybos, susidarančių išmetalų ir teršalų kiekį;

| 128. | pabrėžia tai, kad tikroje žiedinėje ekonomikoje atliekos turi būti grąžintos į ekonomiką kaip žaliava, siekiant kuo ilgiau išlaikyti gaminio pridėtinę vertę, todėl pirmenybė pirmiausia turi būti teikiama paruošimui pakartotinai naudoti ir perdirbti, o ne deginimui; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis valstybių narių jau turi perteklinių deginimo įrenginių pajėgumų; pabrėžia, kad reikia geriau planuoti ir dalytis informacija bei užkirsti kelią susaistymo poveikiams; primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į energetikos sąjungos ir žiedinės ekonomikos sąsają; |
| --- | --- |

128.

pabrėžia tai, kad tikroje žiedinėje ekonomikoje atliekos turi būti grąžintos į ekonomiką kaip žaliava, siekiant kuo ilgiau išlaikyti gaminio pridėtinę vertę, todėl pirmenybė pirmiausia turi būti teikiama paruošimui pakartotinai naudoti ir perdirbti, o ne deginimui; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis valstybių narių jau turi perteklinių deginimo įrenginių pajėgumų; pabrėžia, kad reikia geriau planuoti ir dalytis informacija bei užkirsti kelią susaistymo poveikiams; primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į energetikos sąjungos ir žiedinės ekonomikos sąsają;

| 129. | primena, kad Europos pramonė ir MVĮ yra labai svarbios ES ekonomikai, ir pripažįsta, kad Europos pramonės konkurencingumui ir MVĮ būtų labai naudingos mažesnės energijos sąnaudos; |
| --- | --- |

129.

primena, kad Europos pramonė ir MVĮ yra labai svarbios ES ekonomikai, ir pripažįsta, kad Europos pramonės konkurencingumui ir MVĮ būtų labai naudingos mažesnės energijos sąnaudos;

| 130. | pabrėžia, kad inovacijos ir modernizacija pereinant prie energiją ir išteklius efektyviau naudojančių pramonės procesų padeda stiprinti ES pramonės konkurencingumą; atkreipia dėmesį į inovacijas atsinaujinančiosios energijos šildymo technologijų srityje, kurios galėtų sumažinti importo apimtis ir sąnaudas, pagerinti sistemų našumą, siekiant patenkinti pramonės sektorių aukštos temperatūros šilumos poreikius; pabrėžia, kad siekiant vykdyti svarbų ES pastatų fondo renovacijos ir modernizacijos uždavinį sukuriama rinką gerų eksploatacinių savybių turinčioms statybinėms medžiagoms, prietaisams ir įrangai, taigi ir didelę galimybę Europos pastatų sektoriaus gamintojams ir montuotojams diegti inovacijas ir kurti darbo vietas, kurių negalima perkelti; |
| --- | --- |

130.

pabrėžia, kad inovacijos ir modernizacija pereinant prie energiją ir išteklius efektyviau naudojančių pramonės procesų padeda stiprinti ES pramonės konkurencingumą; atkreipia dėmesį į inovacijas atsinaujinančiosios energijos šildymo technologijų srityje, kurios galėtų sumažinti importo apimtis ir sąnaudas, pagerinti sistemų našumą, siekiant patenkinti pramonės sektorių aukštos temperatūros šilumos poreikius; pabrėžia, kad siekiant vykdyti svarbų ES pastatų fondo renovacijos ir modernizacijos uždavinį sukuriama rinką gerų eksploatacinių savybių turinčioms statybinėms medžiagoms, prietaisams ir įrangai, taigi ir didelę galimybę Europos pastatų sektoriaus gamintojams ir montuotojams diegti inovacijas ir kurti darbo vietas, kurių negalima perkelti;

| 131. | pažymi, kad 2030 m. klimato ir energetikos srities tikslų įgyvendinimas turėtų būti įtrauktas į valstybių narių pramonės politiką, atsižvelgiant į poreikį vykdyti reindustrializaciją; laikosi nuomonės, kad ES reguliavimo sistema ir ES klimato ir energetikos politikos tikslai turėtų tarpusavyje derėti ir pasiūlyti lankstesnį, labiau į rinką orientuotą požiūrį, siekiant užtikrinti atsparią energetikos sąjungą, įtraukti 2030 m. politinius klimato ir reindustrializacijos tikslus, kurie papildytų valstybių narių pramonės politiką; |
| --- | --- |

131.

pažymi, kad 2030 m. klimato ir energetikos srities tikslų įgyvendinimas turėtų būti įtrauktas į valstybių narių pramonės politiką, atsižvelgiant į poreikį vykdyti reindustrializaciją; laikosi nuomonės, kad ES reguliavimo sistema ir ES klimato ir energetikos politikos tikslai turėtų tarpusavyje derėti ir pasiūlyti lankstesnį, labiau į rinką orientuotą požiūrį, siekiant užtikrinti atsparią energetikos sąjungą, įtraukti 2030 m. politinius klimato ir reindustrializacijos tikslus, kurie papildytų valstybių narių pramonės politiką;

| 132. | pabrėžia, kad veiksmingai naudojantis moksliniais tyrimais ir technologinėmis naujovėmis stiprinama Europos pramonės lyderystė, konkurencinis pranašumas ir Europos verslo bei pramonės komercinės perspektyvos, taip pat kuriamos darbo vietos ir yra lengviau siekti pagrindinių ES energetikos ir klimato politikos tikslų, įskaitant: energijos poreikio mažinimą, tiekimo saugumą, konkurencingumą ir tvarų energijos gamybos, paskirstymo, transportavimo ir vartojimo vystymą, kovą su energijos nepritekliumi, ES tikslus, susijusius su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir energijos vartojimo efektyvumu ir kuo geresnį Europos energijos išteklių panaudojimą; |
| --- | --- |

132.

pabrėžia, kad veiksmingai naudojantis moksliniais tyrimais ir technologinėmis naujovėmis stiprinama Europos pramonės lyderystė, konkurencinis pranašumas ir Europos verslo bei pramonės komercinės perspektyvos, taip pat kuriamos darbo vietos ir yra lengviau siekti pagrindinių ES energetikos ir klimato politikos tikslų, įskaitant: energijos poreikio mažinimą, tiekimo saugumą, konkurencingumą ir tvarų energijos gamybos, paskirstymo, transportavimo ir vartojimo vystymą, kovą su energijos nepritekliumi, ES tikslus, susijusius su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir energijos vartojimo efektyvumu ir kuo geresnį Europos energijos išteklių panaudojimą;

| 133. | ragina Komisiją apsaugoti daug energijos naudojančių pramonės šakų konkurencingumą ir užtikrinti ilgalaikį pramonės investicijų, kurios turi atspindėti Komisijos siekį iki 2020 m. padidinti pramonės įnašą BVP iki 20 proc. planavimo saugumą; |
| --- | --- |

133.

ragina Komisiją apsaugoti daug energijos naudojančių pramonės šakų konkurencingumą ir užtikrinti ilgalaikį pramonės investicijų, kurios turi atspindėti Komisijos siekį iki 2020 m. padidinti pramonės įnašą BVP iki 20 proc. planavimo saugumą;

| 134. | pabrėžia svarbų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) vaidmenį kaip ekonomiškai veiksmingą rinkos priemonę mažinti Europos energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir siekti 2030 m. ir vėlesnio ES teršalų išmetimo mažinimo tikslo; mano, kad, be rinkos stabilumo rezervo (RSR), reikėtų atlikti struktūrinę apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reformą po 2020 m., atsižvelgiant į 2030 m. nustatytą CO2 mažinimo tikslą, ir kol nesiimama panašių pastangų kitose stipriausios ekonomikos šalyse, taip pat įgyvendinti apčiuopiamas ir ES lygmeniu labiau suderintas priemones dėl anglies dioksido nutekėjimo; |
| --- | --- |

134.

pabrėžia svarbų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) vaidmenį kaip ekonomiškai veiksmingą rinkos priemonę mažinti Europos energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir siekti 2030 m. ir vėlesnio ES teršalų išmetimo mažinimo tikslo; mano, kad, be rinkos stabilumo rezervo (RSR), reikėtų atlikti struktūrinę apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos reformą po 2020 m., atsižvelgiant į 2030 m. nustatytą CO2 mažinimo tikslą, ir kol nesiimama panašių pastangų kitose stipriausios ekonomikos šalyse, taip pat įgyvendinti apčiuopiamas ir ES lygmeniu labiau suderintas priemones dėl anglies dioksido nutekėjimo;

| 135. | ragina Komisiją toliau nagrinėti netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų ir jų poveikio (bei dalies) elektros kainoms valstybėse narėse klausimą; |
| --- | --- |

135.

ragina Komisiją toliau nagrinėti netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų ir jų poveikio (bei dalies) elektros kainoms valstybėse narėse klausimą;

| 136. | pabrėžia, kad ATLPS pajamos visų pirma turėtų būti panaudotos siekiant paremti mažo anglies dioksido kiekio inovacijas, energijos vartojimo efektyvumą ir kitas CO2 kiekio mažinimo priemones; |
| --- | --- |

136.

pabrėžia, kad ATLPS pajamos visų pirma turėtų būti panaudotos siekiant paremti mažo anglies dioksido kiekio inovacijas, energijos vartojimo efektyvumą ir kitas CO2 kiekio mažinimo priemones;

| 137. | pripažįsta, kad Europos energetika ir veiksmingos technologijos, pvz., bendra šilumos ir elektros energijos gamyba, iš esmės prisidėtų prie ES energetinio saugumo ir padėtų pasiekti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo tikslus; todėl mano, kad energetikos sąjungoje turėtų atsispindėti valstybių narių teisė naudoti bet kokius saugius ir tvarius mažaanglius energijos šaltinius, kuriais jos disponuoja; |
| --- | --- |

137.

pripažįsta, kad Europos energetika ir veiksmingos technologijos, pvz., bendra šilumos ir elektros energijos gamyba, iš esmės prisidėtų prie ES energetinio saugumo ir padėtų pasiekti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo tikslus; todėl mano, kad energetikos sąjungoje turėtų atsispindėti valstybių narių teisė naudoti bet kokius saugius ir tvarius mažaanglius energijos šaltinius, kuriais jos disponuoja;

| 138. | pripažįsta, kad energijos rūšių derinio nustatymas visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau supranta visuomenės susirūpinimą dėl hidraulinio ardymo ir galimo šios technologijos poveikio klimatui, aplinkai ir visuomenės sveikatai, taip pat siekiant ilgalaikio ES anglies dioksido kiekio mažinimo tikslo; be to, pripažįsta, kad ribotos netradicinių rūšių kuro galimybės padedant tenkinti būsimus ES energijos poreikius, taip pat didelės investicijos ir eksploatavimo išlaidos bei dabartinės žemos pasaulinės naftos kainos verčia abejoti, ar hidraulinis ardymas yra perspektyvi technologija Europos Sąjungoje; mano, kad į visuomenės susirūpinimą būtina tinkamai atsižvelgti ir kad bet kokia hidraulinio ardymo veikla turėtų atitikti aukščiausius klimato, aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos standartus; ragina tas valstybes nares, kurios ketina vykdyti hidraulinio ardymo veiklą, laikytis 2014 m. Komisijos rekomendacijos dėl angliavandenilių (pvz., skalūnų dujų) žvalgybos ir gavybos didžiatūrio hidraulinio ardymo metodu būtinųjų principų; |
| --- | --- |

138.

pripažįsta, kad energijos rūšių derinio nustatymas visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau supranta visuomenės susirūpinimą dėl hidraulinio ardymo ir galimo šios technologijos poveikio klimatui, aplinkai ir visuomenės sveikatai, taip pat siekiant ilgalaikio ES anglies dioksido kiekio mažinimo tikslo; be to, pripažįsta, kad ribotos netradicinių rūšių kuro galimybės padedant tenkinti būsimus ES energijos poreikius, taip pat didelės investicijos ir eksploatavimo išlaidos bei dabartinės žemos pasaulinės naftos kainos verčia abejoti, ar hidraulinis ardymas yra perspektyvi technologija Europos Sąjungoje; mano, kad į visuomenės susirūpinimą būtina tinkamai atsižvelgti ir kad bet kokia hidraulinio ardymo veikla turėtų atitikti aukščiausius klimato, aplinkos apsaugos ir visuomenės sveikatos standartus; ragina tas valstybes nares, kurios ketina vykdyti hidraulinio ardymo veiklą, laikytis 2014 m. Komisijos rekomendacijos dėl angliavandenilių (pvz., skalūnų dujų) žvalgybos ir gavybos didžiatūrio hidraulinio ardymo metodu būtinųjų principų;

| 139. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai siekti nutraukti pasenusių, taršiausių ir nesaugių jėgainių eksploataciją, taip pat siekiant sumažinti perteklinius rinkos pajėgumus; |
| --- | --- |

139.

ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai siekti nutraukti pasenusių, taršiausių ir nesaugių jėgainių eksploataciją, taip pat siekiant sumažinti perteklinius rinkos pajėgumus;

| 140. | ragina Komisiją gerinti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegimo sąlygas; mano, kad anglies dioksido surinkimas ir saugojimas galėtų padėti pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų energijos rinkos ir kad jis galėtų atlikti svarbų vaidmenį suderinant skirtingus energetikos sąjungos tikslus – įtvirtinti įvairų, saugų energijos tiekimą, kartu tiek, kiek reikia, sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kad tai atitiktų ES 2050 m. veiksmų plano tikslus; |
| --- | --- |

140.

ragina Komisiją gerinti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegimo sąlygas; mano, kad anglies dioksido surinkimas ir saugojimas galėtų padėti pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų energijos rinkos ir kad jis galėtų atlikti svarbų vaidmenį suderinant skirtingus energetikos sąjungos tikslus – įtvirtinti įvairų, saugų energijos tiekimą, kartu tiek, kiek reikia, sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kad tai atitiktų ES 2050 m. veiksmų plano tikslus;

| 141. | mano, kad tokios priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijos, kaip anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) ir anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo (CCU), turi būti toliau plėtojamos ir tobulinamos aktyviai vykdant mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas, taip siekiant užtikrinti, kad šiomis technologijomis būtų galima mažinti ar netgi panaikinti iškastinio kuro, kuris šiuo metu vis dar sudaro daugiau kaip 40 proc. ES energijos gamybos ir veikiausiai bus svarbus energijos išteklius ateityje, aplinkosauginį pėdsaką; |
| --- | --- |

141.

mano, kad tokios priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijos, kaip anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) ir anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo (CCU), turi būti toliau plėtojamos ir tobulinamos aktyviai vykdant mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas, taip siekiant užtikrinti, kad šiomis technologijomis būtų galima mažinti ar netgi panaikinti iškastinio kuro, kuris šiuo metu vis dar sudaro daugiau kaip 40 proc. ES energijos gamybos ir veikiausiai bus svarbus energijos išteklius ateityje, aplinkosauginį pėdsaką;

| 142. | ragina Komisiją įsteigti NER400 inovacijų fondą, iš kurio būtų remiami demonstraciniai mažo anglies dioksido kiekio projektai ir kuris veiktų pagal NER300 CCS ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių programą, tačiau būtų taikomas ir mažo anglies dioksido kiekio inovacijoms pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

142.

ragina Komisiją įsteigti NER400 inovacijų fondą, iš kurio būtų remiami demonstraciniai mažo anglies dioksido kiekio projektai ir kuris veiktų pagal NER300 CCS ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių programą, tačiau būtų taikomas ir mažo anglies dioksido kiekio inovacijoms pramonės sektoriuose;

| 143. | pažymi, kad 2014 m. branduolinė energija sudarė 27 proc. ES elektros energijos rūšių derinio ir daugiau kaip pusę visos ES mažaanglių šaltinių energijos, o 130 iš 132 ES branduolinių elektrinių iki 2050 m. planuojama uždaryti, paliekant didelę mažaanglių šaltinių ir bazinės apkrovos energijos spragą ES elektros energijos rūšių derinyje; pripažįsta, kad nors kai kurios valstybės narės nusprendė branduolinės energijos atsisakyti, kitos, siekdamos nacionalinių ir ES energetikos ir klimato tikslų, planuoja naujus branduolinės energijos objektus, ir ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad ES, laikydamasi vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklių, sudarytų geras sąlygas valstybėms narėms, norinčioms siekti naujų branduolinės energetikos tikslų; |
| --- | --- |

143.

pažymi, kad 2014 m. branduolinė energija sudarė 27 proc. ES elektros energijos rūšių derinio ir daugiau kaip pusę visos ES mažaanglių šaltinių energijos, o 130 iš 132 ES branduolinių elektrinių iki 2050 m. planuojama uždaryti, paliekant didelę mažaanglių šaltinių ir bazinės apkrovos energijos spragą ES elektros energijos rūšių derinyje; pripažįsta, kad nors kai kurios valstybės narės nusprendė branduolinės energijos atsisakyti, kitos, siekdamos nacionalinių ir ES energetikos ir klimato tikslų, planuoja naujus branduolinės energijos objektus, ir ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad ES, laikydamasi vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklių, sudarytų geras sąlygas valstybėms narėms, norinčioms siekti naujų branduolinės energetikos tikslų;

| 144. | pažymi, kad branduolinė energija yra vienas iš svarbiausių įnašų į Europos energetikos sistemą, nes ją gaminant išmetama mažiau CO2, o kartu mažinama priklausomybė nuo importo, užtikrinant stabilią elektros energijos gamybą, kuria galima aptarnauti vidaus rinką ir sukurti stabilų pagrindą energetikos sistemai, o į šią sistemą galima laipsniškai įtraukti atsinaujinančiuosius energijos išteklius; |
| --- | --- |

144.

pažymi, kad branduolinė energija yra vienas iš svarbiausių įnašų į Europos energetikos sistemą, nes ją gaminant išmetama mažiau CO2, o kartu mažinama priklausomybė nuo importo, užtikrinant stabilią elektros energijos gamybą, kuria galima aptarnauti vidaus rinką ir sukurti stabilų pagrindą energetikos sistemai, o į šią sistemą galima laipsniškai įtraukti atsinaujinančiuosius energijos išteklius;

| 145. | ragina laipsniškai branduolinės energijos atsisakančias valstybes nares užtikrinti, kad ji būtų pakeista tokia energijos gamyba, kuria būtų atitinkamai užtikrintas toks pat tiekimas ir padedama stabilizuoti bendrą gamybos ir paskirstymo sistemą; |
| --- | --- |

145.

ragina laipsniškai branduolinės energijos atsisakančias valstybes nares užtikrinti, kad ji būtų pakeista tokia energijos gamyba, kuria būtų atitinkamai užtikrintas toks pat tiekimas ir padedama stabilizuoti bendrą gamybos ir paskirstymo sistemą;

| 146. | mano, kad nors pačios valstybės narės turi nustatyti savo energijos rūšių derinį, ir nors kiekviena valstybė narė nepriklausomai sprendžia, kaip sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, ES lygmens politikos ir technologijų vystymo koordinavimas yra būtinas siekiant įgyvendinti Europos ir valstybių narių klimato ir energetikos srities tikslus; pripažįsta, kad tam tikrose srityse ES lygmens politika yra veiksmingiausia ir kad kitose srityse itin svarbus glaudus valstybių narių bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas; pripažįsta, kad siekiant užtikrinti tokį koordinavimą reikalingas tvirtas ir patikimas valdymo procesas; |
| --- | --- |

146.

mano, kad nors pačios valstybės narės turi nustatyti savo energijos rūšių derinį, ir nors kiekviena valstybė narė nepriklausomai sprendžia, kaip sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, ES lygmens politikos ir technologijų vystymo koordinavimas yra būtinas siekiant įgyvendinti Europos ir valstybių narių klimato ir energetikos srities tikslus; pripažįsta, kad tam tikrose srityse ES lygmens politika yra veiksmingiausia ir kad kitose srityse itin svarbus glaudus valstybių narių bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas; pripažįsta, kad siekiant užtikrinti tokį koordinavimą reikalingas tvirtas ir patikimas valdymo procesas;

| 147. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymus įkurti Modernizavimo fondą, kuris būtų valdomas pagal griežtus kriterijus ir gaires, užtikrinančius, kad finansavimas būtų tikslingai skiriamas tik energijos sektoriaus modernizavimo projektams, kurie būtų atrenkami vadovaujantis technologiškai neutraliu požiūriu ir pagal tai, ar jie akivaizdžiai suderinti su ES 2030 m. nustatytais šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslais; |
| --- | --- |

147.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymus įkurti Modernizavimo fondą, kuris būtų valdomas pagal griežtus kriterijus ir gaires, užtikrinančius, kad finansavimas būtų tikslingai skiriamas tik energijos sektoriaus modernizavimo projektams, kurie būtų atrenkami vadovaujantis technologiškai neutraliu požiūriu ir pagal tai, ar jie akivaizdžiai suderinti su ES 2030 m. nustatytais šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslais;

| 148. | pabrėžia, kad rengiant minėtus modernizavimo fondui skirtus kriterijus ir gaires turėtų būti įtraukiamas EIB; |
| --- | --- |

148.

pabrėžia, kad rengiant minėtus modernizavimo fondui skirtus kriterijus ir gaires turėtų būti įtraukiamas EIB;

| 149. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad kuriant energetikos sąjungą būtų užtikrinta aplinkos ir klimato apsauga, geresnė oro kokybė, mažesnė priklausomybė nuo išorės tiekėjų, biologinė įvairovė, užimtumas ir Europos pramonės konkurencingumas, grindžiamas technologinėmis inovacijomis ir lyderyste; |
| --- | --- |

149.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad kuriant energetikos sąjungą būtų užtikrinta aplinkos ir klimato apsauga, geresnė oro kokybė, mažesnė priklausomybė nuo išorės tiekėjų, biologinė įvairovė, užimtumas ir Europos pramonės konkurencingumas, grindžiamas technologinėmis inovacijomis ir lyderyste;

| 150. | pabrėžia, kad energija turi būti finansiškai prieinama visiems ES piliečiams; mano, kad, vengiant nereikalingo vartojimo, didinant efektyvumą, stiprinant jungtis, didinant rinkos integraciją ir investuojant į tvarią energiją, ypač pastatuose, daugelis namų ūkių galėtų vienodomis sąlygomis patekti į bendrą, tvarią, konkurencingą ir saugią energijos rinką ir išvengti energijos nepritekliaus, su kuriuo 2012 m. susidūrė vienas iš keturių ES piliečių; ragina Komisiją pateikti komunikatą dėl energijos nepritekliaus Europoje ir drauge kovos su juo veiksmų planą, kuriame būtų pateikiama energijos nepritekliaus apibrėžtis ir rodikliai; |
| --- | --- |

150.

pabrėžia, kad energija turi būti finansiškai prieinama visiems ES piliečiams; mano, kad, vengiant nereikalingo vartojimo, didinant efektyvumą, stiprinant jungtis, didinant rinkos integraciją ir investuojant į tvarią energiją, ypač pastatuose, daugelis namų ūkių galėtų vienodomis sąlygomis patekti į bendrą, tvarią, konkurencingą ir saugią energijos rinką ir išvengti energijos nepritekliaus, su kuriuo 2012 m. susidūrė vienas iš keturių ES piliečių; ragina Komisiją pateikti komunikatą dėl energijos nepritekliaus Europoje ir drauge kovos su juo veiksmų planą, kuriame būtų pateikiama energijos nepritekliaus apibrėžtis ir rodikliai;

Efektyviai energiją vartojančio, nuo iškastinio kuro nepriklausomo transporto sektoriaus link

| 151. | yra apskaičiuota, kad transportui tenka daugiau kaip 30 proc. galutinio energijos suvartojimo Europoje, o 94 proc. transporto vartoja naftos produktus; todėl mano, kad švaresnė energijos sistema, aiškiai susijusi su transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, turėtų būti atsparios energetikos sąjungos pagrindų strategijos, kurioje nustatyta ateities klimato kaitos politika, esmė; pabrėžia, kad itin svarbu kartu taikyti priemones, skirtas energijos efektyvumui ir atsinaujinančiųjų šaltinių energijai remti, taip pat novatoriškoms energetikos technologijoms vystyti, siekiant užtikrinti aplinkosauginiu požiūriu tvarų energijos rūšių derinį Europos transporto sistemoje; mano, kad reikėtų skatinti įvairių atsinaujinančių šaltinių energijos, įskaitant suskystintų gamtinių dujų, naudojimą sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse ir jūrų sektoriuje; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl aplinkai kenkiančių mokesčių subsidijų panaikinimo, kai tinkama; skatina teikti paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kuriais siekiama rasti technologiniu požiūriu geresnių judumo sprendimų ir sprendimų pagalbinių technologijų bei strategijų srityje; |
| --- | --- |

151.

yra apskaičiuota, kad transportui tenka daugiau kaip 30 proc. galutinio energijos suvartojimo Europoje, o 94 proc. transporto vartoja naftos produktus; todėl mano, kad švaresnė energijos sistema, aiškiai susijusi su transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, turėtų būti atsparios energetikos sąjungos pagrindų strategijos, kurioje nustatyta ateities klimato kaitos politika, esmė; pabrėžia, kad itin svarbu kartu taikyti priemones, skirtas energijos efektyvumui ir atsinaujinančiųjų šaltinių energijai remti, taip pat novatoriškoms energetikos technologijoms vystyti, siekiant užtikrinti aplinkosauginiu požiūriu tvarų energijos rūšių derinį Europos transporto sistemoje; mano, kad reikėtų skatinti įvairių atsinaujinančių šaltinių energijos, įskaitant suskystintų gamtinių dujų, naudojimą sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse ir jūrų sektoriuje; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl aplinkai kenkiančių mokesčių subsidijų panaikinimo, kai tinkama; skatina teikti paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kuriais siekiama rasti technologiniu požiūriu geresnių judumo sprendimų ir sprendimų pagalbinių technologijų bei strategijų srityje;

| 152. | atkreipia dėmesį į tai, kad iškastinio kuro mažinimas transporto sektoriuje reiškia, jog bus integruotos visų politikos sektorių priemonės energetikos, transporto, prekybos ir mokslinių tyrimų bei inovacijų srityse; pabrėžia, kad labai svarbu visose valstybėse narėse taikyti suderintą požiūrį siekiant užkirsti kelią susiskaidymui nacionaliniu pagrindu ir pabrėžia, kad reikia nustatyti standartus ir sąveikos reikalavimus, kurie Europos verslininkams sudarytų galimybę pasinaudoti rinkos galimybėmis; |
| --- | --- |

152.

atkreipia dėmesį į tai, kad iškastinio kuro mažinimas transporto sektoriuje reiškia, jog bus integruotos visų politikos sektorių priemonės energetikos, transporto, prekybos ir mokslinių tyrimų bei inovacijų srityse; pabrėžia, kad labai svarbu visose valstybėse narėse taikyti suderintą požiūrį siekiant užkirsti kelią susiskaidymui nacionaliniu pagrindu ir pabrėžia, kad reikia nustatyti standartus ir sąveikos reikalavimus, kurie Europos verslininkams sudarytų galimybę pasinaudoti rinkos galimybėmis;

| 153. | pažymi, kad geresnių transporto priemonių charakteristikų standartai ir kuro vartojimo efektyvumas yra labai svarbūs mažinant ES priklausomybę nuo naftos ir mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, todėl ragina pramonę, valstybes nares ir Komisiją tęsti veiksmus šioje srityje ir juos paspartinti, užtikrinant, kad atsižvelgiant į neseniai įvykusius skandalus, išmetamų dujų kiekio matavimai būtų ne tik tikslūs, bet ir atspindėtų tikrąsias vairavimo sąlygas; prašo Komisijos persvarstyti automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio standartus, taikytinus po 2020 m.; tačiau pažymi, kad ilgalaikis transporto išmetamų teršalų kiekio mažinimo ir energijos poreikio mažinimo bei tiekimo įvairinimo sprendimas yra alternatyvieji degalai, ypač elektrifikacija naudojant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją ir remiant tvaresnių rūšių transportą; |
| --- | --- |

153.

pažymi, kad geresnių transporto priemonių charakteristikų standartai ir kuro vartojimo efektyvumas yra labai svarbūs mažinant ES priklausomybę nuo naftos ir mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, todėl ragina pramonę, valstybes nares ir Komisiją tęsti veiksmus šioje srityje ir juos paspartinti, užtikrinant, kad atsižvelgiant į neseniai įvykusius skandalus, išmetamų dujų kiekio matavimai būtų ne tik tikslūs, bet ir atspindėtų tikrąsias vairavimo sąlygas; prašo Komisijos persvarstyti automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio standartus, taikytinus po 2020 m.; tačiau pažymi, kad ilgalaikis transporto išmetamų teršalų kiekio mažinimo ir energijos poreikio mažinimo bei tiekimo įvairinimo sprendimas yra alternatyvieji degalai, ypač elektrifikacija naudojant atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją ir remiant tvaresnių rūšių transportą;

| 154. | pritaria išsamiam kelių transporto dokumentų rinkiniui, kuriuo skatinama veiksmingesnė infrastruktūros kainodara ir pažangiųjų sąveikių transporto sistemų diegimas; pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumą galima padidinti remiant pažangiųjų transporto sistemų skaitmeninimą ir naudojimą, taip pat plėtojant naujoviškas transporto paslaugas; ragina parengti perspektyvią mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją transporto sektoriuje; remia tvarių miesto ir kaimo judumo planų, kuriais siekiama mažinti transporto taršą, spūstis, triukšmą ir kelių eismo nelaimių skaičių, rengimą; šiais planais turėtų būti siekiama panaikinti neįgaliems naudotojams taikomas nevienodas sąlygas ir kainas; |
| --- | --- |

154.

pritaria išsamiam kelių transporto dokumentų rinkiniui, kuriuo skatinama veiksmingesnė infrastruktūros kainodara ir pažangiųjų sąveikių transporto sistemų diegimas; pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumą galima padidinti remiant pažangiųjų transporto sistemų skaitmeninimą ir naudojimą, taip pat plėtojant naujoviškas transporto paslaugas; ragina parengti perspektyvią mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją transporto sektoriuje; remia tvarių miesto ir kaimo judumo planų, kuriais siekiama mažinti transporto taršą, spūstis, triukšmą ir kelių eismo nelaimių skaičių, rengimą; šiais planais turėtų būti siekiama panaikinti neįgaliems naudotojams taikomas nevienodas sąlygas ir kainas;

| 155. | palankiai vertina perėjimą prie efektyviausiai energiją vartojančių transporto rūšių, tokių kaip geležinkeliai, trumpųjų nuotolių laivyba, vidaus vandenų navigacijos ir jūrų transportas, padarant tas rūšis ekonomiškesnes ir kartu sumažinant išmetamo CO2 kiekį; šiomis aplinkybėmis pabrėžia įvairiarūšio transporto svarbą; |
| --- | --- |

155.

palankiai vertina perėjimą prie efektyviausiai energiją vartojančių transporto rūšių, tokių kaip geležinkeliai, trumpųjų nuotolių laivyba, vidaus vandenų navigacijos ir jūrų transportas, padarant tas rūšis ekonomiškesnes ir kartu sumažinant išmetamo CO2 kiekį; šiomis aplinkybėmis pabrėžia įvairiarūšio transporto svarbą;

| 156. | ragina Komisiją pateikti išsamią kelių transporto strategiją, kuri būtų transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo dalis, ir remti vis didesnes pastangas plėtojant ir diegiant elektra varomas transporto priemones keliuose; |
| --- | --- |

156.

ragina Komisiją pateikti išsamią kelių transporto strategiją, kuri būtų transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo dalis, ir remti vis didesnes pastangas plėtojant ir diegiant elektra varomas transporto priemones keliuose;

| 157. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl elektromobilių naudojimo atsiradusi didelė našta teks elektros gamybai ir ragina atlikti vertinimą siekiant nustatyti, ar dabartiniai gamybos pajėgumai pakankami; |
| --- | --- |

157.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl elektromobilių naudojimo atsiradusi didelė našta teks elektros gamybai ir ragina atlikti vertinimą siekiant nustatyti, ar dabartiniai gamybos pajėgumai pakankami;

| 158. | ragina Komisiją persvarstyti lengvųjų automobilių degalų sąnaudų ir CO2 ženklinimo sistemą, siekiant užtikrinti, kad vartotojams būtų suteikta tikslesnė, aktualesnė ir palyginama informacija apie CO2 išmetamuosius teršalus ir degalų sąnaudas, kad vartotojai būtų skatinami rinktis tokius automobilius, kurie labiausiai taupo energiją, ir kartu skatinti gamintojus padidinti savo transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumą ir energetinį saugumą; |
| --- | --- |

158.

ragina Komisiją persvarstyti lengvųjų automobilių degalų sąnaudų ir CO2 ženklinimo sistemą, siekiant užtikrinti, kad vartotojams būtų suteikta tikslesnė, aktualesnė ir palyginama informacija apie CO2 išmetamuosius teršalus ir degalų sąnaudas, kad vartotojai būtų skatinami rinktis tokius automobilius, kurie labiausiai taupo energiją, ir kartu skatinti gamintojus padidinti savo transporto priemonių energijos vartojimo efektyvumą ir energetinį saugumą;

| 159. | ragina Komisiją greičiau pradėti taikyti peržiūrėtą bandymų ciklą, siekiant užtikrinti, kad iš CO2 ir kitų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis atspindėtų išmetamųjų teršalų kiekį realiomis vairavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

159.

ragina Komisiją greičiau pradėti taikyti peržiūrėtą bandymų ciklą, siekiant užtikrinti, kad iš CO2 ir kitų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekis atspindėtų išmetamųjų teršalų kiekį realiomis vairavimo sąlygomis;

| 160. | ragina Komisiją greičiau integruoti pažangias technologijas į novatoriškus geležinkelius pateikiant perėjimo prie geležinkelių iniciatyvą, nes ji gali būti labai svarbi užtikrinant švarų viešąjį transportą; |
| --- | --- |

160.

ragina Komisiją greičiau integruoti pažangias technologijas į novatoriškus geležinkelius pateikiant perėjimo prie geležinkelių iniciatyvą, nes ji gali būti labai svarbi užtikrinant švarų viešąjį transportą;

| 161. | primena, kad tarptautinei laivybai vis dar netaikomi privalomi įsipareigojimai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nors jos apimtys sparčiai auga; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų tarptautinės laivybos srityje, nebent iki 2016 m. pabaigos Tarptautinėje jūrų organizacijoje (TJO) būtų susitarta dėl privalomų priemonių; |
| --- | --- |

161.

primena, kad tarptautinei laivybai vis dar netaikomi privalomi įsipareigojimai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nors jos apimtys sparčiai auga; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų tarptautinės laivybos srityje, nebent iki 2016 m. pabaigos Tarptautinėje jūrų organizacijoje (TJO) būtų susitarta dėl privalomų priemonių;

| 162. | pabrėžia, kad reikia labiau koordinuoti transporto, šildymo ir vėsinimo bei elektros energijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijas; ragina Komisiją pateikti holistinius planus, kaip mažinti transporto ir šildymo bei vėsinimo sektorių išmetamą CO2 kiekį, atsižvelgiant, be kita ko, į tai, kad tais atvejais, kai esama daug iš kintančiųjų nekaupiamųjų atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos švarios ir pigios elektros energijos, ją būtų galima naudoti elektrinėms transporto priemonėms įkrauti ir šildymo bei vėsinimo prietaisams; |
| --- | --- |

162.

pabrėžia, kad reikia labiau koordinuoti transporto, šildymo ir vėsinimo bei elektros energijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijas; ragina Komisiją pateikti holistinius planus, kaip mažinti transporto ir šildymo bei vėsinimo sektorių išmetamą CO2 kiekį, atsižvelgiant, be kita ko, į tai, kad tais atvejais, kai esama daug iš kintančiųjų nekaupiamųjų atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos švarios ir pigios elektros energijos, ją būtų galima naudoti elektrinėms transporto priemonėms įkrauti ir šildymo bei vėsinimo prietaisams;

| 163. | ragina suteikti pirmenybę ESIF paramai transporto projektams, kuriais būtų sudaryta galimybė pereiti prie technologijų, kuriomis būtų užtikrinama švari ir tvari transporto sistema; pabrėžia, kad kitomis ES lygmens finansinės paramos priemonėmis pirmenybė turėtų būti skiriama investicijoms į įvairiarūšio transporto, geležinkelio, jūrų ir vidaus vandenų transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

163.

ragina suteikti pirmenybę ESIF paramai transporto projektams, kuriais būtų sudaryta galimybė pereiti prie technologijų, kuriomis būtų užtikrinama švari ir tvari transporto sistema; pabrėžia, kad kitomis ES lygmens finansinės paramos priemonėmis pirmenybė turėtų būti skiriama investicijoms į įvairiarūšio transporto, geležinkelio, jūrų ir vidaus vandenų transporto infrastruktūrą;

| 164. | ragina Komisiją rengiant savo tvaraus turizmo sertifikavimo kriterijų sistemą įtraukti atsinaujinančiosios energijos naudojimo kriterijų ir išmetamo CO2 kiekio mažinimo kriterijų, kuris atitiktų ES tikslus; |
| --- | --- |

164.

ragina Komisiją rengiant savo tvaraus turizmo sertifikavimo kriterijų sistemą įtraukti atsinaujinančiosios energijos naudojimo kriterijų ir išmetamo CO2 kiekio mažinimo kriterijų, kuris atitiktų ES tikslus;

Moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas

| 165. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų mokslinių tyrimų srityje, siekiant geriau panaudoti Europos energijos išteklius ir sumažinti jų poveikį aplinkai, siekiant užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą, pramonės konkurencingumą ir ypač įgyvendinti ilgalaikius ES klimato ir energetikos srities tikslus; |
| --- | --- |

165.

ragina Komisiją dėti daugiau pastangų mokslinių tyrimų srityje, siekiant geriau panaudoti Europos energijos išteklius ir sumažinti jų poveikį aplinkai, siekiant užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą, pramonės konkurencingumą ir ypač įgyvendinti ilgalaikius ES klimato ir energetikos srities tikslus;

| 166. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina išsamiai išnaudoti visas ES finansavimo galimybes, siekiant paskatinti saugias ir tvarias mažaanglės energijos technologijas, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pažangųjį elektros energijos tinklą, decentralizuotą gamybą, lanksčią energijos gamybą, elektros energijos kaupimą ir transporto sistemos elektrifikavimą; ragina Komisiją suaktyvinti mokslinių tyrimų pastangas ir įdiegti šias technologijas, siekiant įgyvendinti 2020 m., 2030 m. ir ilgesnio laikotarpio tikslus, pagerinti energetinį saugumą ir sudaryti sąlygas ekonomikai atsigauti; tikisi, kad laikotarpio viduryje persvarstant mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ į šiuos prioritetus bus atsižvelgta; primena, kad programos „Horizontas 2020“ energijos uždavinys yra parengtas siekiant paremti perėjimą prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos, kurios pagrindiniai prioritetai — energijos vartojimo efektyvumas, mažo anglies dioksido kiekio technologijos ir pažangieji miestai ir bendruomenės; primena, kad bent 85 proc. energijos uždaviniui skirtų programos „Horizontas 2020“ biudžeto lėšų turi būti išleidžiama neiškastinio kuro sritims, kuriose bent 15 proc. bendro energijos uždaviniui skirto biudžeto turi būti išleidžiama atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo technologijų diegimo rinkoje veiklai; |
| --- | --- |

166.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina išsamiai išnaudoti visas ES finansavimo galimybes, siekiant paskatinti saugias ir tvarias mažaanglės energijos technologijas, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, pažangųjį elektros energijos tinklą, decentralizuotą gamybą, lanksčią energijos gamybą, elektros energijos kaupimą ir transporto sistemos elektrifikavimą; ragina Komisiją suaktyvinti mokslinių tyrimų pastangas ir įdiegti šias technologijas, siekiant įgyvendinti 2020 m., 2030 m. ir ilgesnio laikotarpio tikslus, pagerinti energetinį saugumą ir sudaryti sąlygas ekonomikai atsigauti; tikisi, kad laikotarpio viduryje persvarstant mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ į šiuos prioritetus bus atsižvelgta; primena, kad programos „Horizontas 2020“ energijos uždavinys yra parengtas siekiant paremti perėjimą prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos, kurios pagrindiniai prioritetai — energijos vartojimo efektyvumas, mažo anglies dioksido kiekio technologijos ir pažangieji miestai ir bendruomenės; primena, kad bent 85 proc. energijos uždaviniui skirtų programos „Horizontas 2020“ biudžeto lėšų turi būti išleidžiama neiškastinio kuro sritims, kuriose bent 15 proc. bendro energijos uždaviniui skirto biudžeto turi būti išleidžiama atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo technologijų diegimo rinkoje veiklai;

| 167. | mano, kad didesnės pastangos sukurti tokias technologijas ilguoju laikotarpiu galėtų turėti poveikį ekonomiškai veiksmingam priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui, energijos gamybos sąnaudų ir energijos paklausos mažinimui ir taip sustiprintų pramonės šakų konkurencingumą; |
| --- | --- |

167.

mano, kad didesnės pastangos sukurti tokias technologijas ilguoju laikotarpiu galėtų turėti poveikį ekonomiškai veiksmingam priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui, energijos gamybos sąnaudų ir energijos paklausos mažinimui ir taip sustiprintų pramonės šakų konkurencingumą;

| 168. | atkreipia dėmesį į Europos technologinę lyderystę svarbiuose sektoriuose, pvz., vėjo turbinų, elektros kabelių, tinklų kūrimo ir paslaugų, miesto transporto sistemų; apgailestauja, kad šiai lyderystei kyla pavojus, ir ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų jai išlaikyti; |
| --- | --- |

168.

atkreipia dėmesį į Europos technologinę lyderystę svarbiuose sektoriuose, pvz., vėjo turbinų, elektros kabelių, tinklų kūrimo ir paslaugų, miesto transporto sistemų; apgailestauja, kad šiai lyderystei kyla pavojus, ir ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų jai išlaikyti;

| 169. | primygtinai ragina Komisiją parengti iniciatyvą dėl ES visuotinės technologijų ir inovacijų lyderystės atsinaujinančiosios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų srityje, įskaitant bangų energiją, slankiąsias saulės energijos technologijas ir iš dumblių išgautus biodegalus, ir paskatinti viešojo ir privačiojo sektorių mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas šiose srityse; |
| --- | --- |

169.

primygtinai ragina Komisiją parengti iniciatyvą dėl ES visuotinės technologijų ir inovacijų lyderystės atsinaujinančiosios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų srityje, įskaitant bangų energiją, slankiąsias saulės energijos technologijas ir iš dumblių išgautus biodegalus, ir paskatinti viešojo ir privačiojo sektorių mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas šiose srityse;

| 170. | ragina valstybes nares ir Komisiją siekti geresnės nacionalinių ir Europos mokslinių tyrimų programų sąveikos ir koordinavimo, pirmiausia energetikos, transporto, IRT ir statybų srityse, siekiant užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama tokiems bendriems uždaviniams, kaip energijos vartojimo efektyvumo didinimas atsižvelgiant ne vien tik į šildymo, bet ir vėsinimo sektorių, skatinant nedidelio masto atsinaujinančiuosius energijos išteklius, mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, plėtojant naujus atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir didinant naujų technologijų skverbtį į rinką; |
| --- | --- |

170.

ragina valstybes nares ir Komisiją siekti geresnės nacionalinių ir Europos mokslinių tyrimų programų sąveikos ir koordinavimo, pirmiausia energetikos, transporto, IRT ir statybų srityse, siekiant užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama tokiems bendriems uždaviniams, kaip energijos vartojimo efektyvumo didinimas atsižvelgiant ne vien tik į šildymo, bet ir vėsinimo sektorių, skatinant nedidelio masto atsinaujinančiuosius energijos išteklius, mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, plėtojant naujus atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir didinant naujų technologijų skverbtį į rinką;

| 171. | pabrėžia pridėtinę IRT integravimo į energetikos sistemą vertę ir ragina Komisiją nustatyti perdavimo sistemos lygmeniu pažangiesiems tinklams taikytinus bendrus standartus, kad būtų užtikrinamas stabilus tiekimas ir laisvas energijos srautas tarp valstybių, taip pat didinamas energetinis saugumas, ir ypač paskirstymo sistemos lygmeniu užtikrintas tiekimo saugumas vietos bendruomenėms, miestams ir regionams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia vaidmenį, kurį didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių lygį gali atlikti pažangesnių elektros energijos tinklų ir naujų energijos saugyklų kūrimas; |
| --- | --- |

171.

pabrėžia pridėtinę IRT integravimo į energetikos sistemą vertę ir ragina Komisiją nustatyti perdavimo sistemos lygmeniu pažangiesiems tinklams taikytinus bendrus standartus, kad būtų užtikrinamas stabilus tiekimas ir laisvas energijos srautas tarp valstybių, taip pat didinamas energetinis saugumas, ir ypač paskirstymo sistemos lygmeniu užtikrintas tiekimo saugumas vietos bendruomenėms, miestams ir regionams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia vaidmenį, kurį didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių lygį gali atlikti pažangesnių elektros energijos tinklų ir naujų energijos saugyklų kūrimas;

| 172. | pripažįsta, kad pažangūs matavimo prietaisai daug prisideda prie paskirstymo tinklo paslaugų; pabrėžia, kad vartotojai turėtų likti galutiniai savo duomenų šeimininkai, o paskirstymo sistemos operatoriams ir kitiems rinkos dalyviams perduodami duomenys turėtų būti anonimiški, siekiant visapusiškai išsaugoti teisę į privatumą; |
| --- | --- |

172.

pripažįsta, kad pažangūs matavimo prietaisai daug prisideda prie paskirstymo tinklo paslaugų; pabrėžia, kad vartotojai turėtų likti galutiniai savo duomenų šeimininkai, o paskirstymo sistemos operatoriams ir kitiems rinkos dalyviams perduodami duomenys turėtų būti anonimiški, siekiant visapusiškai išsaugoti teisę į privatumą;

| 173. | mano, kad tolesnė energijos vidaus rinkos plėtra yra neatskiriamai susijusi su bendrąja skaitmenine rinka; ragina Komisiją skatinti energetikos sąjungos ir bendrosios skaitmeninės rinkos sąsajas kuo labiau padidinant energijos tiekimo paslaugų prieinamumą vartotojams per skaitmenines platformas ir plėtojant energijos vidaus rinką, kuri būtų konkurencingesnė, skaidresnė ir integruota į skaitmeninę ekonomiką; |
| --- | --- |

173.

mano, kad tolesnė energijos vidaus rinkos plėtra yra neatskiriamai susijusi su bendrąja skaitmenine rinka; ragina Komisiją skatinti energetikos sąjungos ir bendrosios skaitmeninės rinkos sąsajas kuo labiau padidinant energijos tiekimo paslaugų prieinamumą vartotojams per skaitmenines platformas ir plėtojant energijos vidaus rinką, kuri būtų konkurencingesnė, skaidresnė ir integruota į skaitmeninę ekonomiką;

| 174. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti IT saugumą ir apsaugoti ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros objektus, kuriais teikiamos būtiniausios paslaugos vartotojams, visų pirma atsižvelgiant į pramoninės gamybos pokyčius ir vis didėjantį IRT vaidmenį energetikos sektoriuje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu priimti ir laiku įgyvendinti Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą, kad būtų išsaugota ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros objektų tinklo ir informacijos aukšto lygio apsauga; |
| --- | --- |

174.

ragina Komisiją ir valstybes nares didinti IT saugumą ir apsaugoti ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros objektus, kuriais teikiamos būtiniausios paslaugos vartotojams, visų pirma atsižvelgiant į pramoninės gamybos pokyčius ir vis didėjantį IRT vaidmenį energetikos sektoriuje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu priimti ir laiku įgyvendinti Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą, kad būtų išsaugota ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros objektų tinklo ir informacijos aukšto lygio apsauga;

| 175. | pabrėžia, kad įgyvendindamos programą „Horizontas 2020“ valstybės narės pirmenybę turėtų teikti tvarių, saugių ir mažiau išvystytų technologijų sąnaudų mažinimui, ypač tų rūšių, kurios pasauliniu mastu prisideda prie išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ir padeda įgyvendinti ES 2030 m. tikslus; ragina valstybes nares ir Komisiją sukurti aiškią teisinę ir strateginę sistemą bei finansavimo galimybes, skirtas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros iniciatyvoms ir diegimo projektams, kurie Europos Sąjungai padėtų pasiekti klimato kaitos, energetikos ir aplinkosaugos tikslus ir sustiprintų ekonomikos konkurencingumą; palankiai vertina tai, kad Komisija priėmė persvarstytą Europos strateginį energetikos technologijų planą; pabrėžia, kad vykdant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir diegiant inovacijas didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas sisteminei įvairių esamų arba plėtojamų sprendimų integracijai, o ne pavieniams sektoriams ir technologijoms atskirai; |
| --- | --- |

175.

pabrėžia, kad įgyvendindamos programą „Horizontas 2020“ valstybės narės pirmenybę turėtų teikti tvarių, saugių ir mažiau išvystytų technologijų sąnaudų mažinimui, ypač tų rūšių, kurios pasauliniu mastu prisideda prie išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ir padeda įgyvendinti ES 2030 m. tikslus; ragina valstybes nares ir Komisiją sukurti aiškią teisinę ir strateginę sistemą bei finansavimo galimybes, skirtas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros iniciatyvoms ir diegimo projektams, kurie Europos Sąjungai padėtų pasiekti klimato kaitos, energetikos ir aplinkosaugos tikslus ir sustiprintų ekonomikos konkurencingumą; palankiai vertina tai, kad Komisija priėmė persvarstytą Europos strateginį energetikos technologijų planą; pabrėžia, kad vykdant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir diegiant inovacijas didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas sisteminei įvairių esamų arba plėtojamų sprendimų integracijai, o ne pavieniams sektoriams ir technologijoms atskirai;

| 176. | pripažįsta, kad aplinką tausojančių, ekonomiškai efektyvių inovacijų ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pažanga yra labai svarbi ateities ES konkurencingumui, įskaitant ir Europos pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

176.

pripažįsta, kad aplinką tausojančių, ekonomiškai efektyvių inovacijų ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pažanga yra labai svarbi ateities ES konkurencingumui, įskaitant ir Europos pramonės konkurencingumą;

| 177. | ragina Komisiją pateikti išsamų įvairių fondų ir finansavimo priemonių paskirstymą, pavyzdžiui, InvestEU programos, Europos infrastruktūros tinklų priemonių, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos fondo, struktūrinių ir investicinių fondų, pažangiojo elektros energijos tinklo finansavimo priemonių (ERA-NET PLUS), programos „Horizontas 2020“, Europos investicijų banko, Europos energetikos programos ekonomikai gaivinti, Europos infrastruktūros tinklų priemonės (Energetika), NER 300, Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (APMTF) ir Eurogia+ programų, ir patikslinti tinkamumo gauti finansavimą pagal šias programas taisykles; |
| --- | --- |

177.

ragina Komisiją pateikti išsamų įvairių fondų ir finansavimo priemonių paskirstymą, pavyzdžiui, InvestEU programos, Europos infrastruktūros tinklų priemonių, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos fondo, struktūrinių ir investicinių fondų, pažangiojo elektros energijos tinklo finansavimo priemonių (ERA-NET PLUS), programos „Horizontas 2020“, Europos investicijų banko, Europos energetikos programos ekonomikai gaivinti, Europos infrastruktūros tinklų priemonės (Energetika), NER 300, Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (APMTF) ir Eurogia+ programų, ir patikslinti tinkamumo gauti finansavimą pagal šias programas taisykles;

Energetikos sąjungos įgyvendinimas: piliečiai ir miestai

| 178. | primena 6 000 Europos miestų merų pakte prisiimtą įsipareigojimą būti energetikos sistemos pertvarkymo lyderiais; primygtinai ragina Komisiją iki galo pasitelkti šį tinklą ir kitas iniciatyvas, pvz. „Pažangieji miestai ir bendruomenės“, „Energijos miestai“, ir suteikti finansinių išteklių ir darbuotojų joms įgyvendinti ir toliau plėtoti; mano, kad merų pakto šalims turėtų būti suteikta pirmenybė gauti Europos finansavimą; |
| --- | --- |

178.

primena 6 000 Europos miestų merų pakte prisiimtą įsipareigojimą būti energetikos sistemos pertvarkymo lyderiais; primygtinai ragina Komisiją iki galo pasitelkti šį tinklą ir kitas iniciatyvas, pvz. „Pažangieji miestai ir bendruomenės“, „Energijos miestai“, ir suteikti finansinių išteklių ir darbuotojų joms įgyvendinti ir toliau plėtoti; mano, kad merų pakto šalims turėtų būti suteikta pirmenybė gauti Europos finansavimą;

| 179. | pabrėžia, kad aktyvios švietimo ir (arba) mokymo ir gebėjimų ugdymo strategijos yra būtinos siekiant pereiti prie tvarios, išteklius efektyviai naudojančios ekonomikos; ragina valstybes nares sukurti tikslines piliečių mokymo ir švietimo programas ir skatinti vietos bendruomenių inicijuojamą švietimą, kad būtų sumažintas energijos poreikis ir būtų gaminama atsinaujinančiųjų išteklių energija; pabrėžia, jog norint, kad energetikos sąjunga būtų sėkminga, reikalinga, viena vertus, vienoda prieiga prie švietimo ir mokymo visą gyvenimą, nes tai svarbiausia priemonė siekiant reaguoti į kintančias aplinkybes ir piliečių siekius, ir, kita vertus, į darbo rinkos poreikius; primena, jog norint, kad darbuotojai galėtų visapusiškai naudotis atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros srityje vietos mastu kuriamų tvarių darbo vietų teikiamomis galimybėmis, būtinos mokymo ir kvalifikacijos kėlimo programos; |
| --- | --- |

179.

pabrėžia, kad aktyvios švietimo ir (arba) mokymo ir gebėjimų ugdymo strategijos yra būtinos siekiant pereiti prie tvarios, išteklius efektyviai naudojančios ekonomikos; ragina valstybes nares sukurti tikslines piliečių mokymo ir švietimo programas ir skatinti vietos bendruomenių inicijuojamą švietimą, kad būtų sumažintas energijos poreikis ir būtų gaminama atsinaujinančiųjų išteklių energija; pabrėžia, jog norint, kad energetikos sąjunga būtų sėkminga, reikalinga, viena vertus, vienoda prieiga prie švietimo ir mokymo visą gyvenimą, nes tai svarbiausia priemonė siekiant reaguoti į kintančias aplinkybes ir piliečių siekius, ir, kita vertus, į darbo rinkos poreikius; primena, jog norint, kad darbuotojai galėtų visapusiškai naudotis atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros srityje vietos mastu kuriamų tvarių darbo vietų teikiamomis galimybėmis, būtinos mokymo ir kvalifikacijos kėlimo programos;

o

o o

| 180. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Energijos bendrijos susitariančiosioms šalims. |
| --- | --- |

180.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Energijos bendrijos susitariančiosioms šalims.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0344.

(2)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 59.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0088.

(4)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 28.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0444.

(6)  OL C 188 E, 2012 6 28, p. 42.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0094.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0445.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/48

---

P8_TA(2015)0445

Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio užtikrinti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinį rodiklį. Europos elektros energijos tinklo atitikties reikalavimams iki 2020 m. užtikrinimas (2015/2108(INI))

(2017/C 399/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio“ (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Siekiant elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio“ (COM(2015)0082),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 20–21 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 20–21 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į ENTSO-E „2014 m. dešimties metų tinklo plėtros planą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ENTSO-E „2014 m. dešimties metų tinklo plėtros planą“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 4 d. Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos, Europos Komisijos ir EIB aukščiausiojo lygio susitikimo dėl energijos tinklų jungiamųjų linijų jungčių Madrido deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 4 d. Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos, Europos Komisijos ir EIB aukščiausiojo lygio susitikimo dėl energijos tinklų jungiamųjų linijų jungčių Madrido deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) (2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) (2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0330/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0330/2015),

Jungiamųjų linijų nauda

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą ir strategiją, kaip teigiamą žingsnį siekiant priartėti prie elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio ir gerinant ES elektros energijos vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą ir strategiją, kaip teigiamą žingsnį siekiant priartėti prie elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio ir gerinant ES elektros energijos vidaus rinkos veikimą;

| 2. | pripažįsta, kad atsinaujinančioji energija, didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir tvarus energijos rūšių derinys, sudarantys sąlygas taupyti energiją ir užtikrinti elektros energijos vidaus rinką, kurioje energija gali laisvai judėti, yra svarbios priemonės užtikrinant stabilią, saugią, nepriklausomą, įtraukią, skaidrią ir konkurencingą energetikos sistemą ES – ši sistema kuria kokybiškas darbo vietas ir užtikrina gerovę į ateitį orientuotoje tvarioje ekonomikoje; pabrėžia, kad, siekiant labiau išplėtoti tokią sistemą, būtina labiau išplėtoti elektros energijos tarpusavio jungtis, pažangiuosius elektros energijos tinklus ir naują rinkos struktūrą; mano, kad tokios sistemos sukūrimas ir energetinių salų panaikinimas turėtų būti svarbus Europos Sąjungos politikos prioritetas; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad atsinaujinančioji energija, didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir tvarus energijos rūšių derinys, sudarantys sąlygas taupyti energiją ir užtikrinti elektros energijos vidaus rinką, kurioje energija gali laisvai judėti, yra svarbios priemonės užtikrinant stabilią, saugią, nepriklausomą, įtraukią, skaidrią ir konkurencingą energetikos sistemą ES – ši sistema kuria kokybiškas darbo vietas ir užtikrina gerovę į ateitį orientuotoje tvarioje ekonomikoje; pabrėžia, kad, siekiant labiau išplėtoti tokią sistemą, būtina labiau išplėtoti elektros energijos tarpusavio jungtis, pažangiuosius elektros energijos tinklus ir naują rinkos struktūrą; mano, kad tokios sistemos sukūrimas ir energetinių salų panaikinimas turėtų būti svarbus Europos Sąjungos politikos prioritetas;

| 3. | pripažįsta, kad elektros energijos tarpusavio jungtys yra viena iš svarbiausių sąlygų siekiant sukurti integruotą elektros energijos vidaus rinką, kuri, jei bus deramai sukurta, padės pasiekti mūsų su klimato kaita susijusius tikslus, įskaitant ES tikslą tapti lydere atsinaujinančiųjų išteklių srityje, ir pagerinti ES geopolitinę poziciją užtikrinant didesnį energetinį saugumą ir nepriklausomybę bei sumažinant energetinę izoliaciją, ir sumažins energijos tiekimo trukdžių galimybę; pabrėžia, kad elektros energijos jungčių klausimai taip pat turi būti sprendžiami, o pačios jungtys projektuojamos ir statomos tvirtai koordinuojant regionų bendradarbiavimą, atsižvelgiant į nacionalinių valdžios institucijų kompetenciją spręsti dėl energijos rūšių derinio kartu laikantis ES ilgalaikių su klimato kaita ir energetika susijusių tikslų; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad elektros energijos tarpusavio jungtys yra viena iš svarbiausių sąlygų siekiant sukurti integruotą elektros energijos vidaus rinką, kuri, jei bus deramai sukurta, padės pasiekti mūsų su klimato kaita susijusius tikslus, įskaitant ES tikslą tapti lydere atsinaujinančiųjų išteklių srityje, ir pagerinti ES geopolitinę poziciją užtikrinant didesnį energetinį saugumą ir nepriklausomybę bei sumažinant energetinę izoliaciją, ir sumažins energijos tiekimo trukdžių galimybę; pabrėžia, kad elektros energijos jungčių klausimai taip pat turi būti sprendžiami, o pačios jungtys projektuojamos ir statomos tvirtai koordinuojant regionų bendradarbiavimą, atsižvelgiant į nacionalinių valdžios institucijų kompetenciją spręsti dėl energijos rūšių derinio kartu laikantis ES ilgalaikių su klimato kaita ir energetika susijusių tikslų;

| 4. | pabrėžia, kad iš esmės padidinto Europos tinklo pralaidumo nauda siekia kur kas daugiau nei vien tik ekonominius ir geopolitinius aspektus; tai strategija, kuria vadovaudamiesi turėsime lankstesnį ir tvirtesnį tinklą, geriau parengtą įvairiausiems pakeitimams ir trukdžiams; šis tinklas taip pat sudarys galimybę į Europos tinklą veiksmingai įlieti vis daugiau energijos iš atsinaujinančiųjų šaltinių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad iš esmės padidinto Europos tinklo pralaidumo nauda siekia kur kas daugiau nei vien tik ekonominius ir geopolitinius aspektus; tai strategija, kuria vadovaudamiesi turėsime lankstesnį ir tvirtesnį tinklą, geriau parengtą įvairiausiems pakeitimams ir trukdžiams; šis tinklas taip pat sudarys galimybę į Europos tinklą veiksmingai įlieti vis daugiau energijos iš atsinaujinančiųjų šaltinių;

| 5. | primena, kad, IRT tampant vis svarbesnėmis elektros energijos tinkluose, elektros sistemų saugumui kyla daugiau kibernetinių grėsmių; prašo Komisiją įvertinti pavojus elektros sistemos saugai ir, jei reikia, parengti kovos su grėsmėmis veiksmų planą; |
| --- | --- |

5.

primena, kad, IRT tampant vis svarbesnėmis elektros energijos tinkluose, elektros sistemų saugumui kyla daugiau kibernetinių grėsmių; prašo Komisiją įvertinti pavojus elektros sistemos saugai ir, jei reikia, parengti kovos su grėsmėmis veiksmų planą;

| 6. | pabrėžia, kad visiškai integruota elektros energijos vidaus rinka sudarytų palankias sąlygas prekybai elektros energija ir balansavimo paslaugoms ir padidintų saugumą bei sumažintų elektros energijos kainų nepastovumą – tai būtų naudinga piliečiams ir Europos pramonės ir įmonių konkurencingumui pasaulinėje ekonomikoje, nes apskaičiuota, kad Europos vartotojai iki 2030 m. galėtų kasmet sutaupyti 12–40 milijardų eurų; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad visiškai integruota elektros energijos vidaus rinka sudarytų palankias sąlygas prekybai elektros energija ir balansavimo paslaugoms ir padidintų saugumą bei sumažintų elektros energijos kainų nepastovumą – tai būtų naudinga piliečiams ir Europos pramonės ir įmonių konkurencingumui pasaulinėje ekonomikoje, nes apskaičiuota, kad Europos vartotojai iki 2030 m. galėtų kasmet sutaupyti 12–40 milijardų eurų;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad, Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo (ENTSO-E) duomenimis, investicijas į visos Europos mastu svarbius būtinų jungčių projektus iki 2030 m. galėtų sudaryti 150 milijardų eurų, ir susidomėjęs atkreipia dėmesį į tai, kad tokios investicijos į jungiamąsias linijas galėtų sumažinti elektros energijos kainas ne mažiau kaip 2 EUR/MWh ir dėl šių investicijų Europa galėtų didelę dalį savo elektros energijos paklausos patenkinti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais; primena, kad elektros energijos vidaus rinka turi būti naudinga visiems ES vartotojams; prašo atitinkamas institucijas stebėti, kad namų ūkiai, MVĮ ir kiti mažmeniniai vartotojai išties pajaustų naudą ir ji neliktų juntama tik didmeninėse kainose; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad, Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo (ENTSO-E) duomenimis, investicijas į visos Europos mastu svarbius būtinų jungčių projektus iki 2030 m. galėtų sudaryti 150 milijardų eurų, ir susidomėjęs atkreipia dėmesį į tai, kad tokios investicijos į jungiamąsias linijas galėtų sumažinti elektros energijos kainas ne mažiau kaip 2 EUR/MWh ir dėl šių investicijų Europa galėtų didelę dalį savo elektros energijos paklausos patenkinti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais; primena, kad elektros energijos vidaus rinka turi būti naudinga visiems ES vartotojams; prašo atitinkamas institucijas stebėti, kad namų ūkiai, MVĮ ir kiti mažmeniniai vartotojai išties pajaustų naudą ir ji neliktų juntama tik didmeninėse kainose;

| 8. | pabrėžia, kad, palaipsniui naikinant energijos kainų reguliavimą vartotojams, reikėtų atsižvelgti į realų rinkos konkurencingumo lygį; be to, pažymi, kad Energetikos sąjungos strategijoje turėtų būti užtikrinta, kad vartotojai turėtų galimybių įsigyti energijos už prieinamą, saugią ir tvarią kainą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad, palaipsniui naikinant energijos kainų reguliavimą vartotojams, reikėtų atsižvelgti į realų rinkos konkurencingumo lygį; be to, pažymi, kad Energetikos sąjungos strategijoje turėtų būti užtikrinta, kad vartotojai turėtų galimybių įsigyti energijos už prieinamą, saugią ir tvarią kainą;

Energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinis rodiklis

| 9. | pripažįsta, kad 10 proc. tikslinis rodiklis, kuris turi būti pasiektas iki 2020 m., yra vertingas tikslas ir svarbus žingsnis teisinga linkme; apgailestauja dėl to, kad dvylika daugiausia Europos Sąjungos pakraščiuose esančių valstybių narių nėra pasiekusios elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio, todėl tos valstybės yra labai atskirtos nuo elektros energijos vidaus rinkos; todėl pabrėžia, kad reikia imtis papildomų priemonių siekiant padėti toms valstybėms narėms, kuriose mažas jungiamųjų linijų pralaidumas trukdo sukurti elektros energijos vidaus rinką, pasiekti šį tikslą; vis dėlto mano, kad 10 proc. tikslinis rodiklis ne visada atspindi padėtį rinkoje ir kad jis nebuvo nustatytas remiantis mokslinėmis žiniomis; primena, kad 10 proc. tikslinis rodiklis pirmą kartą buvo nustatytas 2002 m. remiantis tuo metu egzistavusiais įrengtaisiais elektros energijos gamybos pajėgumais; pripažįsta, kad, nors 10 proc. tikslinis rodiklis yra svarbus, jis neatspindi nei iš vienų šalių į kitas perduodamos elektros energijos kiekio, nei kokybės, pvz., galimybės naudotis esama jungčių infrastruktūra ar esama nacionaline infrastruktūra tarp jungiamųjų linijų; todėl mano, kad bendras įrengtaisiais elektros energijos gamybos pajėgumais grindžiamas jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinis rodiklis nėra savaime tinkamas visoms valstybėms narėms; todėl yra įsitikinęs, kad vidutinės trukmės laikotarpiu ir būtinai iki 2030 m. reikia susitarti dėl plačių užmojų ir įrodymais pagrįstų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinių rodiklių, kuriems pritartų regionai; mano, kad tokie tiksliniai rodikliai turėtų būti sukurti remiantis įvairiais parametrais; ragina Komisiją kuo skubiau pradėti techninę diskusiją dėl šių parametrų; pabrėžia, kad, siekiant pašalinti likusias Europos elektros rinkos veikimui trukdančias kliūtis, be kiekybinio tikslo, itin svarbu užtikrinti atvirą jungiamųjų linijų prieigą ir galimybę jomis naudotis; ragina Komisiją, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) ir nacionalines reguliavimo institucijas užtikrinti skaidrumą ir atidžiai stebėti, ar užtikrinamos galimybės naudoti jungiamąsias linijas, kad nesusidarytų nepagrįstų kliūčių elektros energijos rinkos veikimui ir būtų užtikrintas saugus elektros sistemų veikimas; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad 10 proc. tikslinis rodiklis, kuris turi būti pasiektas iki 2020 m., yra vertingas tikslas ir svarbus žingsnis teisinga linkme; apgailestauja dėl to, kad dvylika daugiausia Europos Sąjungos pakraščiuose esančių valstybių narių nėra pasiekusios elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinio rodiklio, todėl tos valstybės yra labai atskirtos nuo elektros energijos vidaus rinkos; todėl pabrėžia, kad reikia imtis papildomų priemonių siekiant padėti toms valstybėms narėms, kuriose mažas jungiamųjų linijų pralaidumas trukdo sukurti elektros energijos vidaus rinką, pasiekti šį tikslą; vis dėlto mano, kad 10 proc. tikslinis rodiklis ne visada atspindi padėtį rinkoje ir kad jis nebuvo nustatytas remiantis mokslinėmis žiniomis; primena, kad 10 proc. tikslinis rodiklis pirmą kartą buvo nustatytas 2002 m. remiantis tuo metu egzistavusiais įrengtaisiais elektros energijos gamybos pajėgumais; pripažįsta, kad, nors 10 proc. tikslinis rodiklis yra svarbus, jis neatspindi nei iš vienų šalių į kitas perduodamos elektros energijos kiekio, nei kokybės, pvz., galimybės naudotis esama jungčių infrastruktūra ar esama nacionaline infrastruktūra tarp jungiamųjų linijų; todėl mano, kad bendras įrengtaisiais elektros energijos gamybos pajėgumais grindžiamas jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinis rodiklis nėra savaime tinkamas visoms valstybėms narėms; todėl yra įsitikinęs, kad vidutinės trukmės laikotarpiu ir būtinai iki 2030 m. reikia susitarti dėl plačių užmojų ir įrodymais pagrįstų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinių rodiklių, kuriems pritartų regionai; mano, kad tokie tiksliniai rodikliai turėtų būti sukurti remiantis įvairiais parametrais; ragina Komisiją kuo skubiau pradėti techninę diskusiją dėl šių parametrų; pabrėžia, kad, siekiant pašalinti likusias Europos elektros rinkos veikimui trukdančias kliūtis, be kiekybinio tikslo, itin svarbu užtikrinti atvirą jungiamųjų linijų prieigą ir galimybę jomis naudotis; ragina Komisiją, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) ir nacionalines reguliavimo institucijas užtikrinti skaidrumą ir atidžiai stebėti, ar užtikrinamos galimybės naudoti jungiamąsias linijas, kad nesusidarytų nepagrįstų kliūčių elektros energijos rinkos veikimui ir būtų užtikrintas saugus elektros sistemų veikimas;

| 10. | pastebi, kad dėl ribotų perdavimo pajėgumų, pavyzdžiui, elektros energijos biržos „Nord Pool Spot“ veiklos zonoje, didėja kainų skirtumai regionuose, nors šalių tarpusavio jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinis rodiklis yra gerokai viršytas; |
| --- | --- |

10.

pastebi, kad dėl ribotų perdavimo pajėgumų, pavyzdžiui, elektros energijos biržos „Nord Pool Spot“ veiklos zonoje, didėja kainų skirtumai regionuose, nors šalių tarpusavio jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinis rodiklis yra gerokai viršytas;

Holistinis požiūris

| 11. | pažymi, kad dažna perdavimo tinklų perkrova gali būti susijusi su tarpvalstybinėmis linijomis, tačiau ją gali lemti ir silpni, pasenę vidaus tinklai ir ribotas nacionalinių tinklų prieinamumas; pabrėžia, kad būtina sustiprinti nacionalinius tinklus siekiant išnaudoti visus tinklų jungčių pajėgumus; tvirtina, kad vertinant tarpvalstybinių ir nacionalinių jungčių stiprinimo ir išplėtimo būtinybę, reikėtų laikytis holistinio požiūrio siekiant kuo geriau išnaudoti esamas jungiamąsias linijas ir esamos nacionalinės infrastruktūros pajėgumus; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad dažna perdavimo tinklų perkrova gali būti susijusi su tarpvalstybinėmis linijomis, tačiau ją gali lemti ir silpni, pasenę vidaus tinklai ir ribotas nacionalinių tinklų prieinamumas; pabrėžia, kad būtina sustiprinti nacionalinius tinklus siekiant išnaudoti visus tinklų jungčių pajėgumus; tvirtina, kad vertinant tarpvalstybinių ir nacionalinių jungčių stiprinimo ir išplėtimo būtinybę, reikėtų laikytis holistinio požiūrio siekiant kuo geriau išnaudoti esamas jungiamąsias linijas ir esamos nacionalinės infrastruktūros pajėgumus;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis trečiuoju energetikos dokumentų rinkiniu, Komisijai tenka atsietos ir prieinamos elektros energijos rinkos sergėtojos ir decentralizuotos energijos sistemos, kurioje valstybės narės, laikydamosi sąžiningų rinkos taisyklių ir geriausios individualaus vartojimo patirties, suteikia smulkiems tiekėjams, visų pirma elektros energiją gaminantiems vartotojams, naudojantiems atsinaujinančius energijos išteklius, prieigą prie tinklo, tarpininkės vaidmuo; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis trečiuoju energetikos dokumentų rinkiniu, Komisijai tenka atsietos ir prieinamos elektros energijos rinkos sergėtojos ir decentralizuotos energijos sistemos, kurioje valstybės narės, laikydamosi sąžiningų rinkos taisyklių ir geriausios individualaus vartojimo patirties, suteikia smulkiems tiekėjams, visų pirma elektros energiją gaminantiems vartotojams, naudojantiems atsinaujinančius energijos išteklius, prieigą prie tinklo, tarpininkės vaidmuo;

| 13. | pažymi, kad mūsų energetikos sistema darosi vis labiau decentralizuota, nes energiją gaminantys vartotojai tampa vis svarbesni; todėl atkreipia dėmesį į gerai parengto pažangiojo perdavimo ir skirstymo tinklo svarbą; atkreipia dėmesį į didėjantį ir itin svarbų skirstomųjų tinklų operatorių, kaip tinklo tarpininkų, vaidmenį, nes labai daug atsinaujinančiosios energijos įrenginių sujungta su skirstomaisiais tinklais; todėl pabrėžia, kad mėginant išspręsti tinkle kylančių trukdžių problemą, reikia kruopščiai įvertinti, kuris veiksmų derinys yra tinkamiausias konkrečiam atvejui – tai gali būti naujų perdavimo linijų tiesimas, vietos pažangiųjų tinklų kūrimas ir sistemos veiksmingumo ir lankstumo didinimas; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad mūsų energetikos sistema darosi vis labiau decentralizuota, nes energiją gaminantys vartotojai tampa vis svarbesni; todėl atkreipia dėmesį į gerai parengto pažangiojo perdavimo ir skirstymo tinklo svarbą; atkreipia dėmesį į didėjantį ir itin svarbų skirstomųjų tinklų operatorių, kaip tinklo tarpininkų, vaidmenį, nes labai daug atsinaujinančiosios energijos įrenginių sujungta su skirstomaisiais tinklais; todėl pabrėžia, kad mėginant išspręsti tinkle kylančių trukdžių problemą, reikia kruopščiai įvertinti, kuris veiksmų derinys yra tinkamiausias konkrečiam atvejui – tai gali būti naujų perdavimo linijų tiesimas, vietos pažangiųjų tinklų kūrimas ir sistemos veiksmingumo ir lankstumo didinimas;

| 14. | pabrėžia, kad naudos iš jungiamųjų linijų pralaidumo padidinimo neįmanoma pasiekti neužtikrinus aukšto lygio rinkos ir perdavimo sistemos operatorių sujungimo; ragina Komisiją dėti visas pastangas, kad sujungimas nevyktų valstybių narių grupių lygmeniu, ir skatinti sujungimą ES lygmeniu, kad dalyvautų visos valstybės narės ir kaimynės, visų pirma tos šalys, kurios dalyvauja Europos kaimynystės politikoje; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad naudos iš jungiamųjų linijų pralaidumo padidinimo neįmanoma pasiekti neužtikrinus aukšto lygio rinkos ir perdavimo sistemos operatorių sujungimo; ragina Komisiją dėti visas pastangas, kad sujungimas nevyktų valstybių narių grupių lygmeniu, ir skatinti sujungimą ES lygmeniu, kad dalyvautų visos valstybės narės ir kaimynės, visų pirma tos šalys, kurios dalyvauja Europos kaimynystės politikoje;

| 15. | primena, kad bendro intereso projektus vertina Komisijos sudarytos regioninės grupės, kurių nariai yra valstybių narių, nacionalinių reguliavimo institucijų ir elektros energijos perdavimo sistemos operatorių bei projekto vykdytojų, ENTSO-E, ACER, Europos Komisijos ir kitų svarbių suinteresuotųjų subjektų atstovai; |
| --- | --- |

15.

primena, kad bendro intereso projektus vertina Komisijos sudarytos regioninės grupės, kurių nariai yra valstybių narių, nacionalinių reguliavimo institucijų ir elektros energijos perdavimo sistemos operatorių bei projekto vykdytojų, ENTSO-E, ACER, Europos Komisijos ir kitų svarbių suinteresuotųjų subjektų atstovai;

| 16. | pabrėžia, kad bendro intereso projektų sąrašas turi būti rengiamas skaidriau ir atskaitingiau; pažymi, kad kuriant suderintą sąnaudų ir naudos analizės metodiką, rengiant dešimties metų tinklų plėtros planus ir tinklų kodeksus ir vertinant kiekvieno projekto sąnaudas ir naudą dominuojantis vaidmuo tenka ENTSO-E, perdavimo tinklų operatoriams ir projektų vykdytojams; primena, kad reikia atlikti išsamius vertinimus, be kita ko, ekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimus; todėl prašo Komisijos užtikrinti, kad šiuos vertinimus vykdytų visiškai nuo projektų rengėjų nepriklausomi kvalifikuoti ekspertai; pabrėžia, kad reikia optimizuoti visą procesą skatinant didesnį Parlamento ir kitų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, dalyvavimą; ragina Komisiją, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) ir nacionalines reguliavimo institucijas imtis aktyvesnio vaidmens siekiant užtikrinti neutralesnį, skaidresnį, atsekamesnį ir įtraukesnį konsultavimosi procesą; ragina Komisiją įvertinti, kokiomis aplinkybėmis būtų galima nustatyti, kad pažangiausių technologijų naudojimas būtų svarbus rodiklis skiriant projektams ES lėšas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad bendro intereso projektų sąrašas turi būti rengiamas skaidriau ir atskaitingiau; pažymi, kad kuriant suderintą sąnaudų ir naudos analizės metodiką, rengiant dešimties metų tinklų plėtros planus ir tinklų kodeksus ir vertinant kiekvieno projekto sąnaudas ir naudą dominuojantis vaidmuo tenka ENTSO-E, perdavimo tinklų operatoriams ir projektų vykdytojams; primena, kad reikia atlikti išsamius vertinimus, be kita ko, ekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimus; todėl prašo Komisijos užtikrinti, kad šiuos vertinimus vykdytų visiškai nuo projektų rengėjų nepriklausomi kvalifikuoti ekspertai; pabrėžia, kad reikia optimizuoti visą procesą skatinant didesnį Parlamento ir kitų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, dalyvavimą; ragina Komisiją, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER) ir nacionalines reguliavimo institucijas imtis aktyvesnio vaidmens siekiant užtikrinti neutralesnį, skaidresnį, atsekamesnį ir įtraukesnį konsultavimosi procesą; ragina Komisiją įvertinti, kokiomis aplinkybėmis būtų galima nustatyti, kad pažangiausių technologijų naudojimas būtų svarbus rodiklis skiriant projektams ES lėšas;

| 17. | ragina Komisiją geriau paaiškinti bendro intereso projektų vertinimo procesą; primena, kad norint, jog bendro intereso projektas būtų svarstomas, jis turi būti įtrauktas į ENTSO-E dešimties metų tinklo plėtros planus, bet galutinį sprendimą dėl jo finansavimo priima Komisija, vadovaudamasi savo projektų atrankos vertinimo kriterijais; prašo Komisijos išsamiai paaiškinti šiuos kriterijus; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją geriau paaiškinti bendro intereso projektų vertinimo procesą; primena, kad norint, jog bendro intereso projektas būtų svarstomas, jis turi būti įtrauktas į ENTSO-E dešimties metų tinklo plėtros planus, bet galutinį sprendimą dėl jo finansavimo priima Komisija, vadovaudamasi savo projektų atrankos vertinimo kriterijais; prašo Komisijos išsamiai paaiškinti šiuos kriterijus;

| 18. | ragina Komisiją kiekvienais metais Parlamentui teikti ataskaitas, kaip įgyvendinami bendro intereso projektai ir kokia padaryta pažanga siekiant 10 proc. tikslinio rodiklio; šios ataskaitos būtų svarbi metinės apžvalgos, numatytos Energetikos sąjungos pagrindų strategijoje, dalis; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją kiekvienais metais Parlamentui teikti ataskaitas, kaip įgyvendinami bendro intereso projektai ir kokia padaryta pažanga siekiant 10 proc. tikslinio rodiklio; šios ataskaitos būtų svarbi metinės apžvalgos, numatytos Energetikos sąjungos pagrindų strategijoje, dalis;

Leidimų suteikimo procesas

| 19. | pabrėžia, kad ilgai trunkanti leidimų suteikimo procedūra yra pagrindinė problema diegiant naujas aukštos įtampos linijas Europoje; ragina valstybes nares padėti paspartinti šiuos procesus išlaikant pakankamas viešojo intereso apsaugos garantijas, be kita ko, vykdant veiksmingas viešąsias konsultacijas; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad ilgai trunkanti leidimų suteikimo procedūra yra pagrindinė problema diegiant naujas aukštos įtampos linijas Europoje; ragina valstybes nares padėti paspartinti šiuos procesus išlaikant pakankamas viešojo intereso apsaugos garantijas, be kita ko, vykdant veiksmingas viešąsias konsultacijas;

| 20. | primena, kad į bendro intereso projektų sąrašą įtrauktiems projektams taikomos lengvatinės reguliavimo sąlygos, paspartinta planavimo procedūra, privalomas 3,5 metų leidimo suteikimo terminas ir spartesnės poveikio aplinkai vertinimo procedūros ir jie taip pat gali atitikti papildomo finansavimo pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) sąlygas; prašo Komisijos įvertinti, kaip visose valstybėse narėse įgyvendinama ši paspartinta planavimo procedūra ir kaip jos laikomasi; |
| --- | --- |

20.

primena, kad į bendro intereso projektų sąrašą įtrauktiems projektams taikomos lengvatinės reguliavimo sąlygos, paspartinta planavimo procedūra, privalomas 3,5 metų leidimo suteikimo terminas ir spartesnės poveikio aplinkai vertinimo procedūros ir jie taip pat gali atitikti papildomo finansavimo pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) sąlygas; prašo Komisijos įvertinti, kaip visose valstybėse narėse įgyvendinama ši paspartinta planavimo procedūra ir kaip jos laikomasi;

| 21. | pripažįsta, kad visuomenės informuotumas ir jos parama yra itin svarbūs siekiant užtikrinti spartų jungiamųjų linijų projektų įgyvendinimą; pripažįsta, kad, diegiant naujas elektros linijas, neturi būti pakenkta skaidriems ir įtraukiems procesams ir griežčiausiems aplinkosauginiams standartams; ragina projektų vykdytojus diegiant naujas jungiamąsias linijas naudoti pažangiausias technologijas, kad būtų pagerintas investicijų į tinklų projektus, aplinkos tvarumo ir vietos gyventojų pritarimo nuoseklumas; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad visuomenės informuotumas ir jos parama yra itin svarbūs siekiant užtikrinti spartų jungiamųjų linijų projektų įgyvendinimą; pripažįsta, kad, diegiant naujas elektros linijas, neturi būti pakenkta skaidriems ir įtraukiems procesams ir griežčiausiems aplinkosauginiams standartams; ragina projektų vykdytojus diegiant naujas jungiamąsias linijas naudoti pažangiausias technologijas, kad būtų pagerintas investicijų į tinklų projektus, aplinkos tvarumo ir vietos gyventojų pritarimo nuoseklumas;

| 22. | pabrėžia, kad taikant vieno langelio principą padedama sutrumpinti leidimų suteikimo procedūrų trukmę; primena, kad pagal TEN-E reglamentą reikalaujama, jog kiekviena valstybė narė paskirtų nacionalinę kompetentingą instituciją, atsakingą už sąlygų leidimų suteikimo procesui užtikrinimą, šio proceso trukmės sutrumpinimą ir jo koordinavimą nacionaliniu lygmeniu; todėl palankiai vertina Komisijos vieno langelio metodo vertinimą, kurį numatyta atlikti 2017 m., ir ragina Komisiją šiuo atžvilgiu įvertinti vieno langelio principo galimybes ES lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad taikant vieno langelio principą padedama sutrumpinti leidimų suteikimo procedūrų trukmę; primena, kad pagal TEN-E reglamentą reikalaujama, jog kiekviena valstybė narė paskirtų nacionalinę kompetentingą instituciją, atsakingą už sąlygų leidimų suteikimo procesui užtikrinimą, šio proceso trukmės sutrumpinimą ir jo koordinavimą nacionaliniu lygmeniu; todėl palankiai vertina Komisijos vieno langelio metodo vertinimą, kurį numatyta atlikti 2017 m., ir ragina Komisiją šiuo atžvilgiu įvertinti vieno langelio principo galimybes ES lygmeniu;

ACER vaidmuo

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, jog ACER trūksta darbuotojų ir išteklių; prašo ES biudžeto valdymo instituciją aprūpinti šią agentūrą reikiamais ištekliais, visų pirma, užtikrinti, kad ji turėtų pakankamai darbuotojų, kad ji galėtų tinkamai ir laiku vykdyti pagal teisės aktus jai patikėtas užduotis; ragina stiprinti ACER vaidmenį, ypač ENTSO-E atžvilgiu, taip pat sustiprinto nacionalinių reguliavimo institucijų koordinavimo bei tarpininkavimo jų ginčuose ir tarpvalstybinių reguliavimo klausimų koordinavimo srityse; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, jog ACER trūksta darbuotojų ir išteklių; prašo ES biudžeto valdymo instituciją aprūpinti šią agentūrą reikiamais ištekliais, visų pirma, užtikrinti, kad ji turėtų pakankamai darbuotojų, kad ji galėtų tinkamai ir laiku vykdyti pagal teisės aktus jai patikėtas užduotis; ragina stiprinti ACER vaidmenį, ypač ENTSO-E atžvilgiu, taip pat sustiprinto nacionalinių reguliavimo institucijų koordinavimo bei tarpininkavimo jų ginčuose ir tarpvalstybinių reguliavimo klausimų koordinavimo srityse;

| 24. | pabrėžia kvalifikuotų nacionalinių energetikos reguliavimo institucijų darbuotojų ir reikiamos kvalifikacijos, specializacijos ir nepriklausomumo svarbą; ragina Komisiją iki 2016 m. pabaigos atlikti visų nacionalinių energetikos reguliavimo institucijų turimų išteklių ir iki šiol pasiekto nepriklausomumo auditą, be kita ko, parengiant rekomendacijas dėl padėties pagerinimo; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia kvalifikuotų nacionalinių energetikos reguliavimo institucijų darbuotojų ir reikiamos kvalifikacijos, specializacijos ir nepriklausomumo svarbą; ragina Komisiją iki 2016 m. pabaigos atlikti visų nacionalinių energetikos reguliavimo institucijų turimų išteklių ir iki šiol pasiekto nepriklausomumo auditą, be kita ko, parengiant rekomendacijas dėl padėties pagerinimo;

| 25. | pažymi, kad iki šiol trūksta skaidrumo, susijusio su rinkai pateiktų tarpvalstybinių pajėgumų apskaičiavimu ir apribojimų jungiamosiose linijose dažnumu, mastu ir priežastimis; todėl abejoja, kad su dauguma reikšmingų apribojimų susijusios problemos yra visapusiškai sprendžiamos; prašo Komisiją suteikti ACER deramą kompetenciją ir įgaliojimus rinkti būtiną informaciją apie kiekvieno atskiro tarpvalstybinio perdavimo pajėgumus, kad ACER galėtų veiksmingai vykdyti savo jai paskirtas stebėsenos užduotis; prašo tokią informaciją pateikti ACER kartu su būtina kontekstine informacija apie nacionalinio tinklo modelį ir veikimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina skubų elektros tinklo kodeksų užbaigimą; atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimus išplėsti ACER įgaliojimus, kompetencijas bei galias ir į jos pasvarstymus, ką tai gali reikšti, jos naujausiame komunikate „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“; ragina Komisiją šiuo atžvilgiu pateikti konkrečių pasiūlymų, kad būtų galima toliau įgyvendinti tikrąją energijos vidaus rinką; pažymi, kad bet kokias naujas ACER skirtas užduotis reikėtų suderinti su atitinkamais ištekliais; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad iki šiol trūksta skaidrumo, susijusio su rinkai pateiktų tarpvalstybinių pajėgumų apskaičiavimu ir apribojimų jungiamosiose linijose dažnumu, mastu ir priežastimis; todėl abejoja, kad su dauguma reikšmingų apribojimų susijusios problemos yra visapusiškai sprendžiamos; prašo Komisiją suteikti ACER deramą kompetenciją ir įgaliojimus rinkti būtiną informaciją apie kiekvieno atskiro tarpvalstybinio perdavimo pajėgumus, kad ACER galėtų veiksmingai vykdyti savo jai paskirtas stebėsenos užduotis; prašo tokią informaciją pateikti ACER kartu su būtina kontekstine informacija apie nacionalinio tinklo modelį ir veikimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina skubų elektros tinklo kodeksų užbaigimą; atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimus išplėsti ACER įgaliojimus, kompetencijas bei galias ir į jos pasvarstymus, ką tai gali reikšti, jos naujausiame komunikate „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“; ragina Komisiją šiuo atžvilgiu pateikti konkrečių pasiūlymų, kad būtų galima toliau įgyvendinti tikrąją energijos vidaus rinką; pažymi, kad bet kokias naujas ACER skirtas užduotis reikėtų suderinti su atitinkamais ištekliais;

Finansinės priemonės

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos vertinimu, norint iki 2020 m. visose valstybėse pasiekti 10 proc. tikslinį rodiklį, reikia 35 mlrd. EUR finansavimo; primena, kad vadovaujantis EITP reglamentu ((ES) Nr. 1316/2013), didžiausia EITP energetikos paketo finansinės paramos dalis turėtų būti prieinama elektros projektams, ir reikalauja, kad Komisija tinkamai į tai atsižvelgtų; pritaria Komisijos rekomendacijai, kad EITP būtų sutelkta į keletą svarbiausių projektų; pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti projektams, kuriais sprendžiami didžiausių integruotos ES elektros rinkos spragų ir pakankamų jungiamųjų jungčių trūkumo klausimai; mano, kad deramas ES finansavimas turėtų būti teikiamas ir po 2020 m. remiant komerciniu požiūriu neperspektyvių elektros energijos jungčių projektų, kurie yra būtini siekiant užtikrinti vidaus energijos rinkos veikimą ir elektros sistemų veikimo saugumą, įgyvendinimą; pabrėžia EIB svarbą remiant investuojančius į komerciniu požiūriu perspektyvius elektros energijos infrastruktūros projektus; atkreipia dėmesį į tai, kad buvo įsteigtas Europos strateginių investicijų fondas, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad šis fondas veiksmingai pritrauktų investicijas į elektros energijos jungiamųjų linijų projektus; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos vertinimu, norint iki 2020 m. visose valstybėse pasiekti 10 proc. tikslinį rodiklį, reikia 35 mlrd. EUR finansavimo; primena, kad vadovaujantis EITP reglamentu ((ES) Nr. 1316/2013), didžiausia EITP energetikos paketo finansinės paramos dalis turėtų būti prieinama elektros projektams, ir reikalauja, kad Komisija tinkamai į tai atsižvelgtų; pritaria Komisijos rekomendacijai, kad EITP būtų sutelkta į keletą svarbiausių projektų; pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti projektams, kuriais sprendžiami didžiausių integruotos ES elektros rinkos spragų ir pakankamų jungiamųjų jungčių trūkumo klausimai; mano, kad deramas ES finansavimas turėtų būti teikiamas ir po 2020 m. remiant komerciniu požiūriu neperspektyvių elektros energijos jungčių projektų, kurie yra būtini siekiant užtikrinti vidaus energijos rinkos veikimą ir elektros sistemų veikimo saugumą, įgyvendinimą; pabrėžia EIB svarbą remiant investuojančius į komerciniu požiūriu perspektyvius elektros energijos infrastruktūros projektus; atkreipia dėmesį į tai, kad buvo įsteigtas Europos strateginių investicijų fondas, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad šis fondas veiksmingai pritrauktų investicijas į elektros energijos jungiamųjų linijų projektus;

| 27. | taip pat ragina Komisiją: 1) skatinti investicijas į pažangiausias technologijas, kurios gali būti brangesnės, tačiau teikia didelę gyvavimo ciklo finansinę naudą ir ilguoju laikotarpiu užtikrina mažesnes laiko sąnaudas bei technologinį pranašumą; 2) peržiūrėti finansavimo taisykles siekiant racionalizuoti esamus mechanizmus; ir 3) stiprinti tolesnių investicijų į tinklą paskatas, inter alia, skatinant iš perdavimo perkrovos mokesčio gautas pajamas reinvestuoti į tinklo stiprinimo infrastruktūrą ir technologijas, įskaitant papildomas jungiamąsias linijas; |
| --- | --- |

27.

taip pat ragina Komisiją: 1) skatinti investicijas į pažangiausias technologijas, kurios gali būti brangesnės, tačiau teikia didelę gyvavimo ciklo finansinę naudą ir ilguoju laikotarpiu užtikrina mažesnes laiko sąnaudas bei technologinį pranašumą; 2) peržiūrėti finansavimo taisykles siekiant racionalizuoti esamus mechanizmus; ir 3) stiprinti tolesnių investicijų į tinklą paskatas, inter alia, skatinant iš perdavimo perkrovos mokesčio gautas pajamas reinvestuoti į tinklo stiprinimo infrastruktūrą ir technologijas, įskaitant papildomas jungiamąsias linijas;

Regioninis bendradarbiavimas

Baltijos jūros regionas

| 28. | pažymi, kad tikimasi, jog suprojektuotos jungiamosios linijos sudarys galimybes Baltijos valstybėms dar 2015 m. pasiekti 10 proc. tikslą; yra susirūpinęs dėl to, kad Baltijos valstybių tinklai iki šiol yra sinchronizuoti su Rusijos elektros energijos sistema ir nuo jos priklausomi – tai trukdo sukurti iš tikrųjų integruotą ir deramai veikiančią Europos elektros energijos rinką; ragina skubiai sinchronizuoti Baltijos valstybių elektros energijos tinklus su kontinentinės Europos tinklu siekiant užtikrinti visapusišką integraciją į vidaus elektros energijos rinką ir didesnį elektros energijos tiekimo saugumą bei saugų sistemos veikimą; prašo susijusių valstybių narių imtis reikiamų žingsnių, kad būtų inicijuota, o ENTSO–E – kad būtų pradėta, oficiali sinchroniško kontinentinės Europos tinklo plėtimo link Baltijos valstybių procedūra; ragina Komisiją remti šį projektą ir stebėti jo įgyvendinimą; atkreipia dėmesį į bendrą Šiaurės šalių elektros energijos rinką kaip į geriausios valstybių narių bendradarbiavimo praktikos pavyzdį kuriant ir plėtojant elektros energijos vidaus rinką; pripažįsta geresnio Lenkijos ir Šiaurės šalių elektros energijos rinkos sujungimo svarbą Lenkijai siekiant 10 proc. tikslo; palankiai vertina pasirašytą susitarimo memorandumą dėl sustiprinto Baltijos energijos rinkos jungčių plano (angl. BEMIP); pabrėžia, kad turėtų būti tęsiamas regioninis bendradarbiavimas įgyvendinant BEMIP ir turėtų toliau būti stiprinamas valstybių narių tarpusavio solidarumas įgyvendinant bendro intereso projektus; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad tikimasi, jog suprojektuotos jungiamosios linijos sudarys galimybes Baltijos valstybėms dar 2015 m. pasiekti 10 proc. tikslą; yra susirūpinęs dėl to, kad Baltijos valstybių tinklai iki šiol yra sinchronizuoti su Rusijos elektros energijos sistema ir nuo jos priklausomi – tai trukdo sukurti iš tikrųjų integruotą ir deramai veikiančią Europos elektros energijos rinką; ragina skubiai sinchronizuoti Baltijos valstybių elektros energijos tinklus su kontinentinės Europos tinklu siekiant užtikrinti visapusišką integraciją į vidaus elektros energijos rinką ir didesnį elektros energijos tiekimo saugumą bei saugų sistemos veikimą; prašo susijusių valstybių narių imtis reikiamų žingsnių, kad būtų inicijuota, o ENTSO–E – kad būtų pradėta, oficiali sinchroniško kontinentinės Europos tinklo plėtimo link Baltijos valstybių procedūra; ragina Komisiją remti šį projektą ir stebėti jo įgyvendinimą; atkreipia dėmesį į bendrą Šiaurės šalių elektros energijos rinką kaip į geriausios valstybių narių bendradarbiavimo praktikos pavyzdį kuriant ir plėtojant elektros energijos vidaus rinką; pripažįsta geresnio Lenkijos ir Šiaurės šalių elektros energijos rinkos sujungimo svarbą Lenkijai siekiant 10 proc. tikslo; palankiai vertina pasirašytą susitarimo memorandumą dėl sustiprinto Baltijos energijos rinkos jungčių plano (angl. BEMIP); pabrėžia, kad turėtų būti tęsiamas regioninis bendradarbiavimas įgyvendinant BEMIP ir turėtų toliau būti stiprinamas valstybių narių tarpusavio solidarumas įgyvendinant bendro intereso projektus;

Šiaurės jūros regionas

| 29. | pripažįsta, kad panaudojant jūros vėją Šiaurės jūros regione iki 2030 m. galima pagaminti daugiau kaip 8 proc. Europos elektros energijos; pažymi, kad koordinuojant regioninės jėgainių tinklo jūroje infrastruktūros, prieigos prie rinkos ir dalijimosi rezervais Šiaurės jūros regione projektavimą ir diegimą dėl geriau integruotos regioninės rinkos būtų galima iki 2030 m. sutaupyti 5–13 milijardų eurų; ragina Komisiją ir susijusias valstybes nares remti šias galimybes kuriant 2030 m. valdymo struktūrą ir tolesnį planavimą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti tvirtą politinę paramą ir pritarti Šiaurės jūrų šalių jėgainių tinklui jūroje, nes tai svarbus žingsnis kuriant veiksmingą energetikos sąjungą; ragina Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares atitinkamų valstybių narių tarpvyriausybinio susitarimo, kuriame būtų apibrėžta bendra Šiaurės jūros elektros energijos strategija, forma parengti teisinį pagrindą ir dėl jo susitarti per Nyderlandų pirmininkavimą 2016 m.; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad panaudojant jūros vėją Šiaurės jūros regione iki 2030 m. galima pagaminti daugiau kaip 8 proc. Europos elektros energijos; pažymi, kad koordinuojant regioninės jėgainių tinklo jūroje infrastruktūros, prieigos prie rinkos ir dalijimosi rezervais Šiaurės jūros regione projektavimą ir diegimą dėl geriau integruotos regioninės rinkos būtų galima iki 2030 m. sutaupyti 5–13 milijardų eurų; ragina Komisiją ir susijusias valstybes nares remti šias galimybes kuriant 2030 m. valdymo struktūrą ir tolesnį planavimą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti tvirtą politinę paramą ir pritarti Šiaurės jūrų šalių jėgainių tinklui jūroje, nes tai svarbus žingsnis kuriant veiksmingą energetikos sąjungą; ragina Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares atitinkamų valstybių narių tarpvyriausybinio susitarimo, kuriame būtų apibrėžta bendra Šiaurės jūros elektros energijos strategija, forma parengti teisinį pagrindą ir dėl jo susitarti per Nyderlandų pirmininkavimą 2016 m.;

Vidurio ir Vakarų Europa

| 30. | pabrėžia, kad bendra Austrijos ir Vokietijos elektros energijos rinka padeda įgyvendinti integruotos Europos energijos rinkos idėją; pripažįsta, kad bendra prekybos zona, kuri buvo sukurta 2002 m., reiškia, kad šiose dviejose šalyse didmeninė elektros energijos kaina yra vienoda, prekyba elektros energija yra neribojama, o tiekimo saugumas užtikrinamas beveik 100 proc.; pažymi, kad Austrijos ir Vokietijos kainų siūlymo zona yra vienintelė santykinai didelė kainų siūlymo zona Europoje, kuria dalijasi dvi šalys; pažymi, kad didesnės prekybos zonos palaiko būtinas gerai veikiančios ir likvidžios elektros rinkos savybes, gali sumažinti prekybos kaštus ir lanksčiai teikia informaciją apie kainas investiciniams sprendimams priimti ir konkurencijai skatinti; ragina skubiai plėtoti tinklus, kad į elektros energijos rinką būtų įtraukta energija iš atsinaujinančiųjų išteklių ir užtikrintas tinklo stabilumas, visų pirma, pietinėje Vokietijos dalyje; ragina išsaugoti šį sėkmingą pavyzdį ir plėsti prekybos zoną; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad bendra Austrijos ir Vokietijos elektros energijos rinka padeda įgyvendinti integruotos Europos energijos rinkos idėją; pripažįsta, kad bendra prekybos zona, kuri buvo sukurta 2002 m., reiškia, kad šiose dviejose šalyse didmeninė elektros energijos kaina yra vienoda, prekyba elektros energija yra neribojama, o tiekimo saugumas užtikrinamas beveik 100 proc.; pažymi, kad Austrijos ir Vokietijos kainų siūlymo zona yra vienintelė santykinai didelė kainų siūlymo zona Europoje, kuria dalijasi dvi šalys; pažymi, kad didesnės prekybos zonos palaiko būtinas gerai veikiančios ir likvidžios elektros rinkos savybes, gali sumažinti prekybos kaštus ir lanksčiai teikia informaciją apie kainas investiciniams sprendimams priimti ir konkurencijai skatinti; ragina skubiai plėtoti tinklus, kad į elektros energijos rinką būtų įtraukta energija iš atsinaujinančiųjų išteklių ir užtikrintas tinklo stabilumas, visų pirma, pietinėje Vokietijos dalyje; ragina išsaugoti šį sėkmingą pavyzdį ir plėsti prekybos zoną;

Vidurio ir Pietryčių Europa

| 31. | pabrėžia, kad Vidurio ir Pietryčių Europa turi didžiules ir daugiausia nepanaudotas atsinaujinančiųjų išteklių galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad bendradarbiavimas ir koordinavimas Vidurio ir Pietryčių Europos regioninio tinklo infrastruktūros ilgalaikio planavimo ir diegimo srityje turi vykti ne tik ES, kad į juos būtų įtrauktos ES nepriklausančios Vakarų Balkanų šalys ir Turkija; ragina sukurti naują platformą, kurioje visi regiono suinteresuotieji subjektai galėtų diskutuoti ir teikti politinę paramą bendriems projektams, vykdomiems siekiant visapusiškai panaudoti regiono elektros energijos potencialą; pripažįsta, kad 2015 m. įsteigta ES Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo aukšto lygio grupė galėtų tapti tokia platforma su sąlyga, kad jos įgaliojimai būtų išplėsti siekiant į juos įtraukti elektros energijos sritį ir būtų užtikrintas ES nepriklausančių Vidurio ir Pietryčių Europos šalių dalyvavimas; pripažįsta, kad ši platforma sudarytų Komisijai galimybę vadovauti ir teikti politinę paramą; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Vidurio ir Pietryčių Europa turi didžiules ir daugiausia nepanaudotas atsinaujinančiųjų išteklių galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad bendradarbiavimas ir koordinavimas Vidurio ir Pietryčių Europos regioninio tinklo infrastruktūros ilgalaikio planavimo ir diegimo srityje turi vykti ne tik ES, kad į juos būtų įtrauktos ES nepriklausančios Vakarų Balkanų šalys ir Turkija; ragina sukurti naują platformą, kurioje visi regiono suinteresuotieji subjektai galėtų diskutuoti ir teikti politinę paramą bendriems projektams, vykdomiems siekiant visapusiškai panaudoti regiono elektros energijos potencialą; pripažįsta, kad 2015 m. įsteigta ES Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo aukšto lygio grupė galėtų tapti tokia platforma su sąlyga, kad jos įgaliojimai būtų išplėsti siekiant į juos įtraukti elektros energijos sritį ir būtų užtikrintas ES nepriklausančių Vidurio ir Pietryčių Europos šalių dalyvavimas; pripažįsta, kad ši platforma sudarytų Komisijai galimybę vadovauti ir teikti politinę paramą;

| 32. | pažymi, kad didelė Vidurio ir Pietryčių Europos priklausomybė nuo energijos importo reiškia, kad būtina didinti tarpvalstybinių elektros energijos tinklų pajėgumus, kad būtų lengviau užtikrinti tiekimo saugumą šiame regione ir ilgainiui sumažinti žmonių gaunamas sąskaitas už elektrą; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad didelė Vidurio ir Pietryčių Europos priklausomybė nuo energijos importo reiškia, kad būtina didinti tarpvalstybinių elektros energijos tinklų pajėgumus, kad būtų lengviau užtikrinti tiekimo saugumą šiame regione ir ilgainiui sumažinti žmonių gaunamas sąskaitas už elektrą;

| 33. | rekomenduoja Komisijai kruopščiai įvertinti naujų elektros energijos jungiamųjų linijų perspektyvas Viduržemio jūros regione ir tarp Pietų Europos ir Šiaurės Afrikos rinkų, siekiant abiejuose regionuose padidinti energijos tiekimo saugumą ir plėtoti energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių; |
| --- | --- |

33.

rekomenduoja Komisijai kruopščiai įvertinti naujų elektros energijos jungiamųjų linijų perspektyvas Viduržemio jūros regione ir tarp Pietų Europos ir Šiaurės Afrikos rinkų, siekiant abiejuose regionuose padidinti energijos tiekimo saugumą ir plėtoti energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių;

Pirėnų pusiasalis

| 34. | pabrėžia, kad svarbu labai sustiprinti jungtis tarp Ispanijos ir Prancūzijos siekiant remti atsinaujinančiųjų išteklių energiją šiame regione ir suteikti galimybę Pirėnų pusiasaliui visapusiškai dalyvauti elektros energijos vidaus rinkoje; mano, kad 2015 m. kovo 4 d. pasirašyta Madrido deklaracija ir aukšto lygio grupės Pietų ir Vakarų Europos tinklų jungiamųjų linijų klausimais sukūrimas – tai svarbūs žingsniai didinant tarpusavio sujungiamumą regione; pripažįsta, kad dabartinio jungiamųjų linijų tarp Pirėnų pusiasalio ir kontinentinės Europos dalies pralaidumo pajėgumai yra per maži ir kad į pirmąjį bendro intereso projektų sąrašą įtrauktų projektų nepakako norint iki 2020 m. pasiekti jungiamųjų linijų tikslą; ragina šio regiono šalis remti didelio jų atsinaujinančiųjų išteklių galimybių plėtojimą ir supaprastinti sektoriaus prieinamumą integruotai Europos rinkai; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad svarbu labai sustiprinti jungtis tarp Ispanijos ir Prancūzijos siekiant remti atsinaujinančiųjų išteklių energiją šiame regione ir suteikti galimybę Pirėnų pusiasaliui visapusiškai dalyvauti elektros energijos vidaus rinkoje; mano, kad 2015 m. kovo 4 d. pasirašyta Madrido deklaracija ir aukšto lygio grupės Pietų ir Vakarų Europos tinklų jungiamųjų linijų klausimais sukūrimas – tai svarbūs žingsniai didinant tarpusavio sujungiamumą regione; pripažįsta, kad dabartinio jungiamųjų linijų tarp Pirėnų pusiasalio ir kontinentinės Europos dalies pralaidumo pajėgumai yra per maži ir kad į pirmąjį bendro intereso projektų sąrašą įtrauktų projektų nepakako norint iki 2020 m. pasiekti jungiamųjų linijų tikslą; ragina šio regiono šalis remti didelio jų atsinaujinančiųjų išteklių galimybių plėtojimą ir supaprastinti sektoriaus prieinamumą integruotai Europos rinkai;

| 35. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą atlikti Pirėnų pusiasalio ir Prancūzijos, Jungtinės Karalystės bei Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalių jungiamųjų linijų naudos tyrimą; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą atlikti Pirėnų pusiasalio ir Prancūzijos, Jungtinės Karalystės bei Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalių jungiamųjų linijų naudos tyrimą;

Po 2020 m.

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos energetikos sistema buvo plėtojama nuo 2002 m., kai buvo nustatytas energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinis rodiklis, visų pirma visame žemyne buvo plėtojami atsinaujinantieji energijos ištekliai; todėl rekomenduoja užtikrinti, kad nebūtų taikomas vien tik 2030 m. įrengtaisiais pajėgumais pagrįstas 15 proc. tikslinis rodiklis ir kad jis būtų kruopščiai ir išsamiai įvertintas, siekiant užtikrinti, kad jis būtų tinkamas ir pasiekiamas; taigi prašo Komisiją įvertinti galimybę nustatyti regioninius papildomus tikslus ir rasti geresnius kokybinius ir kiekybinius kriterijus, pvz., prekybos srautus, srautus piko metu ir kliūtis, iš kurių būtų galima matyti, kiek jungčių reikia; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos energetikos sistema buvo plėtojama nuo 2002 m., kai buvo nustatytas energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinis rodiklis, visų pirma visame žemyne buvo plėtojami atsinaujinantieji energijos ištekliai; todėl rekomenduoja užtikrinti, kad nebūtų taikomas vien tik 2030 m. įrengtaisiais pajėgumais pagrįstas 15 proc. tikslinis rodiklis ir kad jis būtų kruopščiai ir išsamiai įvertintas, siekiant užtikrinti, kad jis būtų tinkamas ir pasiekiamas; taigi prašo Komisiją įvertinti galimybę nustatyti regioninius papildomus tikslus ir rasti geresnius kokybinius ir kiekybinius kriterijus, pvz., prekybos srautus, srautus piko metu ir kliūtis, iš kurių būtų galima matyti, kiek jungčių reikia;

| 37. | pabrėžia, kad būsimą energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinį rodiklį reikia nustatyti atsižvelgiant į ES ilgalaikius su klimato kaita susijusius tikslus ir į tvarią energetikos sistemą, kurios siekia ES; todėl pažymi, kad reikalingas jungiamųjų linijų pralaidumo lygis priklausys nuo kelių parametrų, įskaitant: a) principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir atsakomųjų paklausos valdymo priemonių taikymą nacionalinėje ir ES politikoje; b) decentralizuotos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir tarpusavyje susietų jos pažangiųjų tinklų plėtojimą; c) nacionalinius sprendimus dėl energijos rūšių derinio, atsižvelgiant į ES ilgalaikius su klimato kaita ir energetika susijusius tikslus; d) energijos kaupimo technologijų plėtojimą, įskaitant namų ūkių ir savivaldybių lygmeniu; e) jei reikia, pažangiausių technologijų naudojimą; f) žmonių pripažinimą energetikos sistemoje gaminančiais vartotojais ir g) aiškių investicijų į tinklus paskatų kūrimą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad būsimą energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinį rodiklį reikia nustatyti atsižvelgiant į ES ilgalaikius su klimato kaita susijusius tikslus ir į tvarią energetikos sistemą, kurios siekia ES; todėl pažymi, kad reikalingas jungiamųjų linijų pralaidumo lygis priklausys nuo kelių parametrų, įskaitant: a) principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir atsakomųjų paklausos valdymo priemonių taikymą nacionalinėje ir ES politikoje; b) decentralizuotos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir tarpusavyje susietų jos pažangiųjų tinklų plėtojimą; c) nacionalinius sprendimus dėl energijos rūšių derinio, atsižvelgiant į ES ilgalaikius su klimato kaita ir energetika susijusius tikslus; d) energijos kaupimo technologijų plėtojimą, įskaitant namų ūkių ir savivaldybių lygmeniu; e) jei reikia, pažangiausių technologijų naudojimą; f) žmonių pripažinimą energetikos sistemoje gaminančiais vartotojais ir g) aiškių investicijų į tinklus paskatų kūrimą;

o

o o

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

38.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/54

---

P8_TA(2015)0446

Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimas

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimo (2015/2042(INI))

(2017/C 399/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimo 2013 m. (COM(2014)0639), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimo 2013 m. (COM(2014)0639),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 5 d. tarpinį Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ vertinimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 5 d. tarpinį Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ vertinimą (1),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Mikrofinansų srities trūkumai ir galimybės juos pašalinti pasitelkus ES finansinę priemonę“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Mikrofinansų srities trūkumai ir galimybės juos pašalinti pasitelkus ES finansinę priemonę“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos ir kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 283/2010/ES (toliau – sprendimas), nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (3) (EaSI, EaSI reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos ir kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 283/2010/ES (toliau – sprendimas), nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (3) (EaSI, EaSI reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 283/2010/ES, nustatantį Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (4) (toliau – priemonė), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 283/2010/ES, nustatantį Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (4) (toliau – priemonė),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyvos siekiant remti augimą ir užimtumą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyvos siekiant remti augimą ir užimtumą (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos išsamią analizę „Europos mikrofinansų priemonė „Progress“. Tarpinis vertinimas“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos išsamią analizę „Europos mikrofinansų priemonė „Progress“. Tarpinis vertinimas“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 8/2015 „Ar teikiant ES finansinę paramą tinkamai atsižvelgiama į smulkiųjų verslininkų poreikius?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 8/2015 „Ar teikiant ES finansinę paramą tinkamai atsižvelgiama į smulkiųjų verslininkų poreikius?“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A8-0331/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A8-0331/2015),

| A. | kadangi mikrofinansai padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; kadangi mikrofinansai gali padėti žmonėms išbristi iš skurdo ir nedarbo, suteikti jiems orumo ir didinti sanglaudą bendruomenėse, gerinant socialinę įtrauktį ir kuo labiau mažinant socialinius skirtumus; |
| --- | --- |

A.

kadangi mikrofinansai padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; kadangi mikrofinansai gali padėti žmonėms išbristi iš skurdo ir nedarbo, suteikti jiems orumo ir didinti sanglaudą bendruomenėse, gerinant socialinę įtrauktį ir kuo labiau mažinant socialinius skirtumus;

| B. | kadangi priemonės tikslas – pagerinti mikrofinansų prieigą ir prieinamumą asmenims, kurie neteko arba gali netekti darbo ar kuriems sudėtinga patekti arba sugrįžti į darbo rinką, taip pat asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, arba pažeidžiamiems asmenims, kurie neturi palankių sąlygų pasinaudoti įprastos kreditų rinkos paslaugomis, ir tiems, kurie nori įsteigti arba toliau plėsti savo labai mažas įmones, įskaitant savisamdą; kadangi priemone taip pat siekiama pagerinti mikrofinansų prieigą ir prieinamumą labai mažoms įmonėms ir socialinei ekonomikai; |
| --- | --- |

B.

kadangi priemonės tikslas – pagerinti mikrofinansų prieigą ir prieinamumą asmenims, kurie neteko arba gali netekti darbo ar kuriems sudėtinga patekti arba sugrįžti į darbo rinką, taip pat asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, arba pažeidžiamiems asmenims, kurie neturi palankių sąlygų pasinaudoti įprastos kreditų rinkos paslaugomis, ir tiems, kurie nori įsteigti arba toliau plėsti savo labai mažas įmones, įskaitant savisamdą; kadangi priemone taip pat siekiama pagerinti mikrofinansų prieigą ir prieinamumą labai mažoms įmonėms ir socialinei ekonomikai;

| C. | kadangi priemonės tikslas – gerinti tarpininkų pajėgumą didinti galimų operacijų skaičių, kad būtų didinamas užimtumas kuriant kokybiškas darbo vietas, skatinamas augimas ir gerinama socialinė įtrauktis vietos bendruomenėse; |
| --- | --- |

C.

kadangi priemonės tikslas – gerinti tarpininkų pajėgumą didinti galimų operacijų skaičių, kad būtų didinamas užimtumas kuriant kokybiškas darbo vietas, skatinamas augimas ir gerinama socialinė įtrauktis vietos bendruomenėse;

| D. | kadangi moterų paskolų gavėjų finansinė padėtis, regis, yra prastesnė nei vyrų paskolų gavėjų, ir didesnė dalis moterų neturi darbo arba patiria skurdo riziką (7); kadangi priemone pasinaudojusių moterų ir vyrų verslininkų santykis yra tik 36:64 ir jis vis dar nepatenkinamas lyčių lygybės požiūriu; |
| --- | --- |

D.

kadangi moterų paskolų gavėjų finansinė padėtis, regis, yra prastesnė nei vyrų paskolų gavėjų, ir didesnė dalis moterų neturi darbo arba patiria skurdo riziką (7); kadangi priemone pasinaudojusių moterų ir vyrų verslininkų santykis yra tik 36:64 ir jis vis dar nepatenkinamas lyčių lygybės požiūriu;

| E. | kadangi dėl tam tikrų moterų grupių marginalizacijos ir patiriamos daugialypės diskriminacijos toliau prastėja jų ir taip nepalanki ekonominė padėtis ir didėja sunkumai gauti finansavimą; kadangi atskirtį patiriančių moterų įtrauktis turėtų būti laikoma prioritetu; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl tam tikrų moterų grupių marginalizacijos ir patiriamos daugialypės diskriminacijos toliau prastėja jų ir taip nepalanki ekonominė padėtis ir didėja sunkumai gauti finansavimą; kadangi atskirtį patiriančių moterų įtrauktis turėtų būti laikoma prioritetu;

| F. | kadangi vis daugiau darbo rinkoje dalyvaujančių moterų taip pat yra pagrindinės savo šeimų maitintojos; kadangi vienišų motinų yra daugiau nei vienišų tėvų; kadangi mikrofinansai turėtų duoti naudos vis daugiau moterų; |
| --- | --- |

F.

kadangi vis daugiau darbo rinkoje dalyvaujančių moterų taip pat yra pagrindinės savo šeimų maitintojos; kadangi vienišų motinų yra daugiau nei vienišų tėvų; kadangi mikrofinansai turėtų duoti naudos vis daugiau moterų;

| G. | kadangi socialinė ekonomika apima kooperatyvus, savidraudos draugijas, ne pelno organizacijas, fondus ir socialines įmones, kurie padeda plėtoti Sąjungos užimtumo, socialinės sanglaudos, regioninės ir kaimo plėtros, aplinkos ir vartotojų apsaugos, žemės ūkio, trečiųjų šalių vystymosi ir socialinės apsaugos politiką; |
| --- | --- |

G.

kadangi socialinė ekonomika apima kooperatyvus, savidraudos draugijas, ne pelno organizacijas, fondus ir socialines įmones, kurie padeda plėtoti Sąjungos užimtumo, socialinės sanglaudos, regioninės ir kaimo plėtros, aplinkos ir vartotojų apsaugos, žemės ūkio, trečiųjų šalių vystymosi ir socialinės apsaugos politiką;

| H. | kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės padidėjo skurdo ir socialinės atskirties lygis, taip pat ilgalaikis nedarbas, jaunimo nedarbas ir socialinė nelygybė; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės padidėjo skurdo ir socialinės atskirties lygis, taip pat ilgalaikis nedarbas, jaunimo nedarbas ir socialinė nelygybė;

| I. | kadangi priemonė pagerina sąlygas, kuriomis paskolų gavėjai gali gauti paskolas, ir suteikia galimybę gauti finansavimą tiems, kurie kitu atveju būtų laikomi netinkamais kandidatais gauti paskolą; kadangi mikrofinansų priemonės tarpininkai pasinaudojo priemone 22 valstybėse narėse; kadangi bendrasis priemonės tikslas – iki 2020 m. suteikti 46 000 mikrokreditų, kurių apytikrė suma – 500 mln. EUR; |
| --- | --- |

I.

kadangi priemonė pagerina sąlygas, kuriomis paskolų gavėjai gali gauti paskolas, ir suteikia galimybę gauti finansavimą tiems, kurie kitu atveju būtų laikomi netinkamais kandidatais gauti paskolą; kadangi mikrofinansų priemonės tarpininkai pasinaudojo priemone 22 valstybėse narėse; kadangi bendrasis priemonės tikslas – iki 2020 m. suteikti 46 000 mikrokreditų, kurių apytikrė suma – 500 mln. EUR;

| J. | kadangi vertinama, jog kredito grąžinimo rodiklis siekia 95 proc.; kadangi priemonė padeda asmenims patekti arba grįžti į darbo rinką arba pradėti nuosavą verslą, o savarankiškai dirbantiems asmenims – išlaikyti arba išplėsti savo labai mažas įmones, taip išsaugant darbo vietas, kuriant naujas ir užtikrinant apyvartą; kadangi priemonė pasiekė atokias Europos vietoves ir paskatino ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

J.

kadangi vertinama, jog kredito grąžinimo rodiklis siekia 95 proc.; kadangi priemonė padeda asmenims patekti arba grįžti į darbo rinką arba pradėti nuosavą verslą, o savarankiškai dirbantiems asmenims – išlaikyti arba išplėsti savo labai mažas įmones, taip išsaugant darbo vietas, kuriant naujas ir užtikrinant apyvartą; kadangi priemonė pasiekė atokias Europos vietoves ir paskatino ekonominę veiklą;

| K. | kadangi vis dar sunku įvertinti, ar priemonė pasiekė mažumas, nes daugelis mikrofinansų priemonės tarpininkų neturi konkretaus tikslo suteikti pagalbą mažumoms; kadangi mikrokreditų gavėjai nebūtinai save laiko marginalizuotos grupės atstovais ir nebūtinai jaustųsi diskriminuojami, jei būtų atskleista jų etninė tapatybė; |
| --- | --- |

K.

kadangi vis dar sunku įvertinti, ar priemonė pasiekė mažumas, nes daugelis mikrofinansų priemonės tarpininkų neturi konkretaus tikslo suteikti pagalbą mažumoms; kadangi mikrokreditų gavėjai nebūtinai save laiko marginalizuotos grupės atstovais ir nebūtinai jaustųsi diskriminuojami, jei būtų atskleista jų etninė tapatybė;

| L. | kadangi 60 proc. asmenų, apie kuriuos turima duomenų, teikdami paraišką gauti mikrokreditą arba nedirbo, arba nebuvo aktyvūs darbo rinkoje; kadangi 84 proc. gavėjų priklausė pagrindinei 25–54 metų amžiaus grupei, o 36 proc. užregistruotų verslininkų, kuriems buvo suteiktos paskolos, buvo moterys; |
| --- | --- |

L.

kadangi 60 proc. asmenų, apie kuriuos turima duomenų, teikdami paraišką gauti mikrokreditą arba nedirbo, arba nebuvo aktyvūs darbo rinkoje; kadangi 84 proc. gavėjų priklausė pagrindinei 25–54 metų amžiaus grupei, o 36 proc. užregistruotų verslininkų, kuriems buvo suteiktos paskolos, buvo moterys;

| M. | kadangi priemonę reikia vertinti remiantis ne tik kiekybiniais, bet ir kokybiniais kriterijais; kadangi nepaisant to, jog priemonę paprasčiau vertinti ekonominio efektyvumo požiūriu, jos veiksmingumą reikia vertinti ir socialinės įtraukties užtikrinimo, taip pat sukurtų darbo vietų kokybės ir netiesioginio poveikio aspektais; |
| --- | --- |

M.

kadangi priemonę reikia vertinti remiantis ne tik kiekybiniais, bet ir kokybiniais kriterijais; kadangi nepaisant to, jog priemonę paprasčiau vertinti ekonominio efektyvumo požiūriu, jos veiksmingumą reikia vertinti ir socialinės įtraukties užtikrinimo, taip pat sukurtų darbo vietų kokybės ir netiesioginio poveikio aspektais;

| N. | kadangi jau beveik pasiektas pageidaujamas vyrų ir moterų verslininkų santykis 40:60 ir kadangi jis daug didesnis už Sąjungos vidurkį; |
| --- | --- |

N.

kadangi jau beveik pasiektas pageidaujamas vyrų ir moterų verslininkų santykis 40:60 ir kadangi jis daug didesnis už Sąjungos vidurkį;

| O. | kadangi verslo plėtros paslaugos, kaip antai mokymas ir kuravimas, yra itin svarbios siekiant, kad labai mažos įmonės būtų sėkmingos ir perspektyvios; |
| --- | --- |

O.

kadangi verslo plėtros paslaugos, kaip antai mokymas ir kuravimas, yra itin svarbios siekiant, kad labai mažos įmonės būtų sėkmingos ir perspektyvios;

| P. | kadangi socialinės ekonomikos įmonių finansavimo galimybių nebuvimas nurodomas kaip priemonės trūkumas; |
| --- | --- |

P.

kadangi socialinės ekonomikos įmonių finansavimo galimybių nebuvimas nurodomas kaip priemonės trūkumas;

| Q. | kadangi esama požymių, jog mikrokreditai gali būti vienas iš aspektų skatinant įmones pereiti nuo šešėlinės ekonomikos prie deklaruojamos ekonominės veiklos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi esama požymių, jog mikrokreditai gali būti vienas iš aspektų skatinant įmones pereiti nuo šešėlinės ekonomikos prie deklaruojamos ekonominės veiklos;

| R. | kadangi geriausias būdas skatinti geriau panaudoti viešąjį finansavimą yra atskleisti visuomenei daugiau informacijos apie mikrofinansų priemonės tarpininkų teikiamus mikrokreditus; kadangi atskleidus visuomenei daugiau informacijos galima lengviau palyginti mikrofinansų priemonės tarpininkų veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

R.

kadangi geriausias būdas skatinti geriau panaudoti viešąjį finansavimą yra atskleisti visuomenei daugiau informacijos apie mikrofinansų priemonės tarpininkų teikiamus mikrokreditus; kadangi atskleidus visuomenei daugiau informacijos galima lengviau palyginti mikrofinansų priemonės tarpininkų veiklos rezultatus;

| S. | kadangi esama priemonės ir Europos socialinio fondo (ESF), Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir kitų ES fondų sinergijos potencialo – taip būtų išvengiama nepageidaujamo dubliavimosi; |
| --- | --- |

S.

kadangi esama priemonės ir Europos socialinio fondo (ESF), Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir kitų ES fondų sinergijos potencialo – taip būtų išvengiama nepageidaujamo dubliavimosi;

| T. | kadangi Finansinio reglamento 6 straipsnyje nustatyta, kad biudžetas sudaromas ir vykdomas laikantis vieningumo, biudžeto tikslumo, metinio periodiškumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, universalumo, konkretumo, patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina efektyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

T.

kadangi Finansinio reglamento 6 straipsnyje nustatyta, kad biudžetas sudaromas ir vykdomas laikantis vieningumo, biudžeto tikslumo, metinio periodiškumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, universalumo, konkretumo, patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina efektyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, ir skaidrumo principų;

| U. | kadangi priemonei naudojamas ES finansavimas ir Europos investicijų banko finansinis įnašas, kuriuos abu valdo Europos investicijų fondas (EIF); taip pat numatytas papildomas privačių investuotojų finansavimas; |
| --- | --- |

U.

kadangi priemonei naudojamas ES finansavimas ir Europos investicijų banko finansinis įnašas, kuriuos abu valdo Europos investicijų fondas (EIF); taip pat numatytas papildomas privačių investuotojų finansavimas;

| V. | kadangi ši priemonė vis dar nelabai žinoma galimiems gavėjams; |
| --- | --- |

V.

kadangi ši priemonė vis dar nelabai žinoma galimiems gavėjams;

Mikrofinansų prieinamumo didinimas

| 1. | pabrėžia tokios finansų priemonės, kokia yra mikrofinansų priemonė, svarbą siekiant finansų krizės laikotarpiu steigti naujas įmones, skatinti kurti naujas darbo vietas ir užtikrinti darbo neturinčių, nepalankioje padėtyje esančių asmenų ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą bei sykiu sumažinti mikrofinansų priemonės tarpininkams tenkančią riziką; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia tokios finansų priemonės, kokia yra mikrofinansų priemonė, svarbą siekiant finansų krizės laikotarpiu steigti naujas įmones, skatinti kurti naujas darbo vietas ir užtikrinti darbo neturinčių, nepalankioje padėtyje esančių asmenų ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą bei sykiu sumažinti mikrofinansų priemonės tarpininkams tenkančią riziką;

| 2. | pažymi, kad poveikis darbo vietų kūrimo srityje buvo menkesnis nei iš pradžių tikėtasi, nepaisant to, kad daugelis naudos gavėjų visiškai nebūtų turėję galimybės gauti kredito rinkoje, jei nebūtų buvę mikrokredito galimybės; mano, kad mažesnį, nei tikėtasi, poveikį darbo vietų kūrimo srityje iš dalies nulėmė tai, kad priemonės įgyvendinimo laikotarpis sutapo su didžiąja ekonomikos krize, kuri labai paveikė tiek kreditų rinką, tiek užimtumo rodiklius; tačiau pažymi, kad priemonė labai prisidėjo prie darbo vietų išsaugojimo; atsižvelgia į tai, kad šis klausimas bus sprendžiamas įgyvendinant naują, lankstesnę EaSI priemonę; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad poveikis darbo vietų kūrimo srityje buvo menkesnis nei iš pradžių tikėtasi, nepaisant to, kad daugelis naudos gavėjų visiškai nebūtų turėję galimybės gauti kredito rinkoje, jei nebūtų buvę mikrokredito galimybės; mano, kad mažesnį, nei tikėtasi, poveikį darbo vietų kūrimo srityje iš dalies nulėmė tai, kad priemonės įgyvendinimo laikotarpis sutapo su didžiąja ekonomikos krize, kuri labai paveikė tiek kreditų rinką, tiek užimtumo rodiklius; tačiau pažymi, kad priemonė labai prisidėjo prie darbo vietų išsaugojimo; atsižvelgia į tai, kad šis klausimas bus sprendžiamas įgyvendinant naują, lankstesnę EaSI priemonę;

| 3. | apgailestauja dėl didelio atmestų mikrofinansavimo paraiškų skaičiaus (beveik 2 000 paraiškų atmestos iš dalies dėl per didelio asmenų ir įmonių įsiskolinimo) ir dėl vis dar didelių mikrofinansų rinkos spragų, nepaisant padidėjusio mikrokreditų gavėjų skaičiaus; ragina Komisiją atlikti išsamesnį šių paraiškų atmetimo priežasčių tyrimą ir surasti būdų problemoms spręsti; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl didelio atmestų mikrofinansavimo paraiškų skaičiaus (beveik 2 000 paraiškų atmestos iš dalies dėl per didelio asmenų ir įmonių įsiskolinimo) ir dėl vis dar didelių mikrofinansų rinkos spragų, nepaisant padidėjusio mikrokreditų gavėjų skaičiaus; ragina Komisiją atlikti išsamesnį šių paraiškų atmetimo priežasčių tyrimą ir surasti būdų problemoms spręsti;

| 4. | pabrėžia priemonės svarbą, ypač krizės laikotarpiu, ir jos vaidmenį sudarant galimybes nedirbantiems ir nepalankioje padėtyje esantiems asmenims gauti finansavimą; pabrėžia, kad, ypač atsižvelgiant į dabartinę migracijos ir prieglobsčio krizę, mikrofinansavimas gali būti itin svarbi parama pabėgėliams ir migrantams, siekiantiems patekti į ES darbo rinką; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia priemonės svarbą, ypač krizės laikotarpiu, ir jos vaidmenį sudarant galimybes nedirbantiems ir nepalankioje padėtyje esantiems asmenims gauti finansavimą; pabrėžia, kad, ypač atsižvelgiant į dabartinę migracijos ir prieglobsčio krizę, mikrofinansavimas gali būti itin svarbi parama pabėgėliams ir migrantams, siekiantiems patekti į ES darbo rinką;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares steigti kontaktinius centrus ir skatinti galimus paramos gavėjus ir visus piliečius įgyti žinių apie priemonę; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares steigti kontaktinius centrus ir skatinti galimus paramos gavėjus ir visus piliečius įgyti žinių apie priemonę;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis iki šiol sukaupta patirtimi, didinti informuotumą, visų pirma atokiuose regionuose ir bendruomenėse, ypač mažumų bendruomenėse arba neįgaliųjų organizacijose, apie šią priemonę, jos teikiamą naudą ir būdus, kaip galima ja pasinaudoti; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis iki šiol sukaupta patirtimi, didinti informuotumą, visų pirma atokiuose regionuose ir bendruomenėse, ypač mažumų bendruomenėse arba neįgaliųjų organizacijose, apie šią priemonę, jos teikiamą naudą ir būdus, kaip galima ja pasinaudoti;

| 7. | pažymi, kad 2013 m. veiksmai, finansuoti pagal priemonę, apėmė pirmaeiles paskolas ir garantijas; taip pat pažymi, kad kai kurie mikrofinansų priemonės tarpininkai gauna ir garantiją, ir paskolą, tačiau šios dvi priemonės visada priklauso skirtingiems portfeliams; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad 2013 m. veiksmai, finansuoti pagal priemonę, apėmė pirmaeiles paskolas ir garantijas; taip pat pažymi, kad kai kurie mikrofinansų priemonės tarpininkai gauna ir garantiją, ir paskolą, tačiau šios dvi priemonės visada priklauso skirtingiems portfeliams;

| 8. | ragina, kad taikant priemonę būtų atsižvelgiama į projektų pridėtinę vertę didelių ir nuolatinių gamtinių ar demografinių trūkumų turintiems regionams, pavyzdžiui, retai apgyvendintiems regionams arba tiems regionams, kuriuose gyventojų mažėja, nes tai ne tik padėtų skatinti kurti darbo vietas, bet ir padėtų išlaikyti gyventojų skaičių regione; |
| --- | --- |

8.

ragina, kad taikant priemonę būtų atsižvelgiama į projektų pridėtinę vertę didelių ir nuolatinių gamtinių ar demografinių trūkumų turintiems regionams, pavyzdžiui, retai apgyvendintiems regionams arba tiems regionams, kuriuose gyventojų mažėja, nes tai ne tik padėtų skatinti kurti darbo vietas, bet ir padėtų išlaikyti gyventojų skaičių regione;

| 9. | palankiai vertina tai, kad Komisiją ir EIF pradėjo įgyvendinti EaSI mikrofinansų ir socialinio verslumo (MF/SE) kryptį, kad paramos gavėjams būtų užtikrinta galimybė gauti pinigų; tikisi, kad EaSI padės sėkmingai pašalinti priemonės trūkumus; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad Komisiją ir EIF pradėjo įgyvendinti EaSI mikrofinansų ir socialinio verslumo (MF/SE) kryptį, kad paramos gavėjams būtų užtikrinta galimybė gauti pinigų; tikisi, kad EaSI padės sėkmingai pašalinti priemonės trūkumus;

| 10. | ragina Komisiją įvertinti dabartinės termino „mikrokreditas“ apibrėžties tinkamumą siekiant užtikrinti, kad būsimos finansų priemonės atitiktų rinkos ir paramos gavėjų poreikius bei sprendimo 2 straipsnyje nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją įvertinti dabartinės termino „mikrokreditas“ apibrėžties tinkamumą siekiant užtikrinti, kad būsimos finansų priemonės atitiktų rinkos ir paramos gavėjų poreikius bei sprendimo 2 straipsnyje nustatytus tikslus;

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti duomenis apie labai mažų įmonių ypatumus, jų konkrečius poreikius ir išsilaikymo lygį, įvertinti šiuos duomenis ir pateikti pasiūlymų, kaip pataisyti EaSI reglamentą, jei reikia, atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą; palankiai vertina tai, kad priemonės likutinė suma ir grįžtamosios lėšos bus paskirtos į EaSI MF/SE skirtą biudžetą, vadinasi, padidės garantijų ir finansuojamų priemonių, kurios bus pasiūlytos mikrokreditus gaunantiems asmenims, skaičius; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti duomenis apie labai mažų įmonių ypatumus, jų konkrečius poreikius ir išsilaikymo lygį, įvertinti šiuos duomenis ir pateikti pasiūlymų, kaip pataisyti EaSI reglamentą, jei reikia, atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą; palankiai vertina tai, kad priemonės likutinė suma ir grįžtamosios lėšos bus paskirtos į EaSI MF/SE skirtą biudžetą, vadinasi, padidės garantijų ir finansuojamų priemonių, kurios bus pasiūlytos mikrokreditus gaunantiems asmenims, skaičius;

| 12. | palankiai vertina tai, kad visos septynios iki šiol išnagrinėtos finansinės priemonės, vykdytos pagal priemonę, pritraukė papildomą privatų finansavimą; tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kaip teigiama Audito Rūmų ataskaitoje, garantijų atveju tikslinės sverto koeficiento vertės pasiektos tik vienu atveju iš septynių, o dviem atvejais nepasiektos; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad visos septynios iki šiol išnagrinėtos finansinės priemonės, vykdytos pagal priemonę, pritraukė papildomą privatų finansavimą; tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kaip teigiama Audito Rūmų ataskaitoje, garantijų atveju tikslinės sverto koeficiento vertės pasiektos tik vienu atveju iš septynių, o dviem atvejais nepasiektos;

| 13. | palankiai vertina didesnį naujos programos pagal EaSI lankstumą, siekiant tenkinti kintančius poreikius, kai reikia perskirstyti lėšas tarp programos krypčių; ragina Komisiją vengti dvigubo finansavimo ir užtikrinti aiškią ir skaidrią EaSI ir kitų Sąjungos programų bei iniciatyvų sąveiką; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina didesnį naujos programos pagal EaSI lankstumą, siekiant tenkinti kintančius poreikius, kai reikia perskirstyti lėšas tarp programos krypčių; ragina Komisiją vengti dvigubo finansavimo ir užtikrinti aiškią ir skaidrią EaSI ir kitų Sąjungos programų bei iniciatyvų sąveiką;

| 14. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ši priemonė būtų labiau viešinama ir būtų teikiama daugiau informacijos apie galimybes ja pasinaudoti; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ši priemonė būtų labiau viešinama ir būtų teikiama daugiau informacijos apie galimybes ja pasinaudoti;

| 15. | ragina Komisiją išplėsti geografinę priemonės taikymo sritį, kad ją būtų galima taikyti visose valstybėse narėse; pabrėžia būtinybę priemonės taikymo sektoriuose sritį, kad ji būtų taikoma ne tik žemės ūkio ir prekybos, bet ir kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją išplėsti geografinę priemonės taikymo sritį, kad ją būtų galima taikyti visose valstybėse narėse; pabrėžia būtinybę priemonės taikymo sektoriuose sritį, kad ji būtų taikoma ne tik žemės ūkio ir prekybos, bet ir kituose sektoriuose;

Būdai tikslinėms grupėms pasiekti ir socialinio poveikio ataskaitos

| 16. | apgailestauja dėl to, kad nesant tinkamai apibrėžtų socialinių ataskaitų, priemonės socialinis poveikis nebuvo tiksliau vertinamas darbo vietų kūrimo, verslo tvarumo ir mažumų grupių įtraukties požiūriais; todėl ragina Komisiją laikytis socialinių rezultatų įvertinimo empiriniais metodais standartų, siekiant užtikrinti kuo didesnį socialinį poveikį ir atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ tikslus, ir įvertinti, ar reikėtų geriau paaiškinti tikslinių grupių, įskaitant neįgaliuosius, apibrėžtį; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja dėl to, kad nesant tinkamai apibrėžtų socialinių ataskaitų, priemonės socialinis poveikis nebuvo tiksliau vertinamas darbo vietų kūrimo, verslo tvarumo ir mažumų grupių įtraukties požiūriais; todėl ragina Komisiją laikytis socialinių rezultatų įvertinimo empiriniais metodais standartų, siekiant užtikrinti kuo didesnį socialinį poveikį ir atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ tikslus, ir įvertinti, ar reikėtų geriau paaiškinti tikslinių grupių, įskaitant neįgaliuosius, apibrėžtį;

| 17. | pažymi, kad pirmieji veiksmai pagal priemonę vykdyti kaip bandomasis projektas; taip pat pažymi, kad nustatyti trūkumai – nepasiekiamos pažeidžiamų asmenų, tokių kaip migrantai ar neįgalieji, grupės; vis dėlto mano, kad iš patirties buvo pasimokyta ir kai kurie trūkumai jau pašalinti naujoje EaSI priemonėje; palankiai vertina tai, kad atliktas strateginis tikslų vertinimas, vadovaujantis strategijos „Europa 2020“ tikslais; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad pirmieji veiksmai pagal priemonę vykdyti kaip bandomasis projektas; taip pat pažymi, kad nustatyti trūkumai – nepasiekiamos pažeidžiamų asmenų, tokių kaip migrantai ar neįgalieji, grupės; vis dėlto mano, kad iš patirties buvo pasimokyta ir kai kurie trūkumai jau pašalinti naujoje EaSI priemonėje; palankiai vertina tai, kad atliktas strateginis tikslų vertinimas, vadovaujantis strategijos „Europa 2020“ tikslais;

| 18. | ragina EIF bendradarbiauti su mikrofinansų priemonės tarpininkais, reikalauti, kad jie taikytų Europos mikrokreditų teikėjų gero elgesio kodeksą, ir teikti pirmenybę tiems mikrofinansų priemonės tarpininkams, kurie parodė savo gebėjimą ir pasirengimą bendradarbiauti su tolesnę paramą galutiniams gavėjams teikiančiomis organizacijomis; taip pat ragina EIF sugriežtinti susitarimų su mikrofinansų priemonės tarpininkais nuostatas ir reikalauti, kad jie glaudžiau bendradarbiautų su pažeidžiamoms grupėms atstovaujančiomis organizacijomis, siekiant efektyviau įtraukti tas grupes; |
| --- | --- |

18.

ragina EIF bendradarbiauti su mikrofinansų priemonės tarpininkais, reikalauti, kad jie taikytų Europos mikrokreditų teikėjų gero elgesio kodeksą, ir teikti pirmenybę tiems mikrofinansų priemonės tarpininkams, kurie parodė savo gebėjimą ir pasirengimą bendradarbiauti su tolesnę paramą galutiniams gavėjams teikiančiomis organizacijomis; taip pat ragina EIF sugriežtinti susitarimų su mikrofinansų priemonės tarpininkais nuostatas ir reikalauti, kad jie glaudžiau bendradarbiautų su pažeidžiamoms grupėms atstovaujančiomis organizacijomis, siekiant efektyviau įtraukti tas grupes;

| 19. | ragina Komisiją pagerinti verslo įmonių gyvybingumo ir poveikio bendruomenei, kai įmonės grąžina mikrokreditus, vertinimo metodiką; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją pagerinti verslo įmonių gyvybingumo ir poveikio bendruomenei, kai įmonės grąžina mikrokreditus, vertinimo metodiką;

| 20. | ragina Komisiją ir EIF pagerinti ataskaitų apie gavėjus ir mikrofinansų priemonės tarpininkus teikimą, tačiau pripažįsta, kad svarbu užtikrinti pusiausvyrą ir neužkrauti pernelyg didelės naštos mikrofinansų priemonės tarpininkams; pabrėžia, kad informaciją, kurios reikėtų atitinkamai ataskaitai, ir mikrofinansų priemonės tarpininkai, ir mikrokreditus gaunantys asmenys pateikia prašydami paskolos; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir EIF pagerinti ataskaitų apie gavėjus ir mikrofinansų priemonės tarpininkus teikimą, tačiau pripažįsta, kad svarbu užtikrinti pusiausvyrą ir neužkrauti pernelyg didelės naštos mikrofinansų priemonės tarpininkams; pabrėžia, kad informaciją, kurios reikėtų atitinkamai ataskaitai, ir mikrofinansų priemonės tarpininkai, ir mikrokreditus gaunantys asmenys pateikia prašydami paskolos;

| 21. | apgailestauja, kad su priemone susijusi informacija apie paskolų ir garantijų panaudojimą yra fragmentiška ir neišsami ir kad trūksta išsamios informacijos apie galutinių gavėjų užimtumo padėtį, nors Audito Rūmai nustatė, jog teikiamos ataskaitos atitinka sprendime dėl priemonės nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad su priemone susijusi informacija apie paskolų ir garantijų panaudojimą yra fragmentiška ir neišsami ir kad trūksta išsamios informacijos apie galutinių gavėjų užimtumo padėtį, nors Audito Rūmai nustatė, jog teikiamos ataskaitos atitinka sprendime dėl priemonės nustatytus reikalavimus;

| 22. | ragina EIF užtikrinti, kad mikrofinansų priemonės tarpininkai viešai skelbtų duomenis apie suteiktų mikrokreditų skaičių ir bendrą sumą ir apie galutinių gavėjų rūšis; |
| --- | --- |

22.

ragina EIF užtikrinti, kad mikrofinansų priemonės tarpininkai viešai skelbtų duomenis apie suteiktų mikrokreditų skaičių ir bendrą sumą ir apie galutinių gavėjų rūšis;

| 23. | ragina Komisiją užtikrinti vienodas vyrų ir moterų galimybes gauti mikrofinansų ir užsibrėžti tikslą, kad ateityje verslu užsiimančių vyrų ir moterų santykis būtų vienodas; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti finansinės priemonės tarpininkus įgyvendinti konkrečias moterims skirtas strategijas, kuriomis būtų remiamas moterų verslumas, be kita ko, bendradarbiaujant su atitinkamomis šios srities asociacijomis ir organizacijomis; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją užtikrinti vienodas vyrų ir moterų galimybes gauti mikrofinansų ir užsibrėžti tikslą, kad ateityje verslu užsiimančių vyrų ir moterų santykis būtų vienodas; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti finansinės priemonės tarpininkus įgyvendinti konkrečias moterims skirtas strategijas, kuriomis būtų remiamas moterų verslumas, be kita ko, bendradarbiaujant su atitinkamomis šios srities asociacijomis ir organizacijomis;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau didinti galimybių gauti finansavimą pagal priemonę matomumą ir apie tai teikti daugiau informacijos, be kita ko, rengiant informuotumo didinimo kampanijas, moterims verslininkėms keičiantis geriausios patirties pavyzdžiais ir organizuojant konkrečiai moterims skirtus praktinius seminarus ir mokymą, kad galimybių gauti mikrokreditus srityje būtų labiau užtikrinama lyčių pusiausvyra; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau didinti galimybių gauti finansavimą pagal priemonę matomumą ir apie tai teikti daugiau informacijos, be kita ko, rengiant informuotumo didinimo kampanijas, moterims verslininkėms keičiantis geriausios patirties pavyzdžiais ir organizuojant konkrečiai moterims skirtus praktinius seminarus ir mokymą, kad galimybių gauti mikrokreditus srityje būtų labiau užtikrinama lyčių pusiausvyra;

| 25. | ragina Komisiją atsižvelgti į mikrofinansų skyrimo moterims teikiamą naudą, įskaitant tvarių darbo vietų kūrimą; ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas moterims verslininkėms keistis nuomonėmis ir dalytis gerosios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją atsižvelgti į mikrofinansų skyrimo moterims teikiamą naudą, įskaitant tvarių darbo vietų kūrimą; ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas moterims verslininkėms keistis nuomonėmis ir dalytis gerosios patirties pavyzdžiais;

| 26. | pripažįsta tikslinio vyrų ir moterų verslininkų santykio svarbą; vis dėlto mano, kad priemonės sėkmingumą reikėtų vertinti remiantis ne tik visa apimančiais tikslais, bet ir pagal priemonės teikiamas galimybes sudaryti sąlygas smulkiesiems verslininkams ir MVĮ sėkmingai įgyvendinti savo projektus ir prisidėti prie ekonomikos augimo bei socialinės sanglaudos; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta tikslinio vyrų ir moterų verslininkų santykio svarbą; vis dėlto mano, kad priemonės sėkmingumą reikėtų vertinti remiantis ne tik visa apimančiais tikslais, bet ir pagal priemonės teikiamas galimybes sudaryti sąlygas smulkiesiems verslininkams ir MVĮ sėkmingai įgyvendinti savo projektus ir prisidėti prie ekonomikos augimo bei socialinės sanglaudos;

| 27. | primygtinai ragina Komisiją sutelkti savo pastangas ir sudaryti palankesnes sąlygas gauti mikrokreditus į priemonės taikymo sritį galbūt neįtrauktiems klientams, pavyzdžiui, migrantams, pabėgėliams, ilgalaikiams bedarbiams, jaunimui, mažas pajamas gaunantiems asmenims, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir neįgaliesiems, kurie šiuo metu nepakankamai naudojasi priemone; |
| --- | --- |

27.

primygtinai ragina Komisiją sutelkti savo pastangas ir sudaryti palankesnes sąlygas gauti mikrokreditus į priemonės taikymo sritį galbūt neįtrauktiems klientams, pavyzdžiui, migrantams, pabėgėliams, ilgalaikiams bedarbiams, jaunimui, mažas pajamas gaunantiems asmenims, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir neįgaliesiems, kurie šiuo metu nepakankamai naudojasi priemone;

| 28. | ragina Komisiją pripažinti pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus tiksline grupe; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pripažinti pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus tiksline grupe;

| 29. | ragina Komisiją išplėsti iniciatyvas ir finansavimą, kurį galima teikti mikrokreditams, skirtiems inovatyviems startuoliams, kuriuos steigia jaunimas, siekiant paremti jaunus verslininkus ir aukštųjų technologijų, mokslines ir socialines inovacijas ekonomikos krizės ir sunkumų gauti kreditą laikotarpiu; be to, pabrėžia, kad valstybės narės turi siekti sumažinti verslininkams tenkančią biurokratinę naštą, kad jie galėtų gauti lėšas, kurias jiems gali teikti Sąjunga; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją išplėsti iniciatyvas ir finansavimą, kurį galima teikti mikrokreditams, skirtiems inovatyviems startuoliams, kuriuos steigia jaunimas, siekiant paremti jaunus verslininkus ir aukštųjų technologijų, mokslines ir socialines inovacijas ekonomikos krizės ir sunkumų gauti kreditą laikotarpiu; be to, pabrėžia, kad valstybės narės turi siekti sumažinti verslininkams tenkančią biurokratinę naštą, kad jie galėtų gauti lėšas, kurias jiems gali teikti Sąjunga;

Parama socialinei ekonomikai

| 30. | apgailestauja dėl to, kad ne itin daug socialinių įmonių finansuota pagal priemonę; todėl palankiai vertina tai, kad konkreti EaSI biudžeto dalis paskirta socialinių įmonių finansavimui; |
| --- | --- |

30.

apgailestauja dėl to, kad ne itin daug socialinių įmonių finansuota pagal priemonę; todėl palankiai vertina tai, kad konkreti EaSI biudžeto dalis paskirta socialinių įmonių finansavimui;

| 31. | ragina Komisiją atidžiai stebėti šią naują funkciją ir skatinti valstybes nares keistis šios srities informacija, žiniomis ir geriausios patirties pavyzdžiais, užtikrinant tinkamas mikrofinansų priemonės tarpininkų ataskaitas ir motyvuojant juos remti projektus, turinčius didelį socialinį poveikį galimiems klientams; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją atidžiai stebėti šią naują funkciją ir skatinti valstybes nares keistis šios srities informacija, žiniomis ir geriausios patirties pavyzdžiais, užtikrinant tinkamas mikrofinansų priemonės tarpininkų ataskaitas ir motyvuojant juos remti projektus, turinčius didelį socialinį poveikį galimiems klientams;

| 32. | ragina Komisiją įvertinti ir prireikus persvarstyti socialinėms įmonėms pagal EaSI teikiamų paskolų didžiausią nustatytą sumą, kad šioms įmonėms būtų suteikta būtinų ir pakankamų lėšų sudarant sąlygas palankiai jų plėtrai ir kad būtų patenkinti rinkos poreikiai; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją įvertinti ir prireikus persvarstyti socialinėms įmonėms pagal EaSI teikiamų paskolų didžiausią nustatytą sumą, kad šioms įmonėms būtų suteikta būtinų ir pakankamų lėšų sudarant sąlygas palankiai jų plėtrai ir kad būtų patenkinti rinkos poreikiai;

| 33. | pabrėžia, kad labai svarbu integruoti lyčių aspektą į finansavimo programas; mano, kad poveikio lyčių aspektu vertinimai ir biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyties aspektą yra naudingi vertinant, kokį poveikį finansavimo prioritetai, finansinių išteklių paskirstymas ir finansavimo programų specifikacijos daro moterims, ir didinant teigiamą poveikį; pabrėžia būtinybę nuosekliai rinkti ir nuolat analizuoti pagal lytis suskirstytus duomenis; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad labai svarbu integruoti lyčių aspektą į finansavimo programas; mano, kad poveikio lyčių aspektu vertinimai ir biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyties aspektą yra naudingi vertinant, kokį poveikį finansavimo prioritetai, finansinių išteklių paskirstymas ir finansavimo programų specifikacijos daro moterims, ir didinant teigiamą poveikį; pabrėžia būtinybę nuosekliai rinkti ir nuolat analizuoti pagal lytis suskirstytus duomenis;

Kuravimas ir mokymo paslaugos, taip pat kitų priemonių papildomumas

| 34. | palankiai vertina galimybę pagal EaSI finansuoti mikrofinansų priemonės tarpininkų pajėgumo stiprinimą ir techninės pagalbos jiems teikimą, kad padidėtų jų profesionalumas, pagerėtų paslaugų teikimas, taip pat būtų surinkti ir apdoroti duomenys, kurie suteiktų daugiau grįžtamosios informacijos apie priemonę; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina galimybę pagal EaSI finansuoti mikrofinansų priemonės tarpininkų pajėgumo stiprinimą ir techninės pagalbos jiems teikimą, kad padidėtų jų profesionalumas, pagerėtų paslaugų teikimas, taip pat būtų surinkti ir apdoroti duomenys, kurie suteiktų daugiau grįžtamosios informacijos apie priemonę;

| 35. | ragina Komisiją susieti priemonę su verslumo pagrindų mokymu, kad būtų užtikrinamas įmonių ekonominis gyvybingumas ir pasiektas skolinimo tikslas; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją susieti priemonę su verslumo pagrindų mokymu, kad būtų užtikrinamas įmonių ekonominis gyvybingumas ir pasiektas skolinimo tikslas;

| 36. | apgailestauja dėl to, kad verslo plėtros paslaugos, įskaitant kuravimą ir mokymą, negali būti tiesiogiai finansuojamos pagal EaSI, ir ragina Komisiją išnagrinėti finansavimo galimybes ateityje, panaudojant atitinkamas naujas priemones kartu su nacionaliniais ar Sąjungos fondais; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja dėl to, kad verslo plėtros paslaugos, įskaitant kuravimą ir mokymą, negali būti tiesiogiai finansuojamos pagal EaSI, ir ragina Komisiją išnagrinėti finansavimo galimybes ateityje, panaudojant atitinkamas naujas priemones kartu su nacionaliniais ar Sąjungos fondais;

| 37. | pažymi, kad ESF turėtų teikti pagrindinį finansavimą įmonėms steigti, gyvybingoms mikrofinansų ir socialinėms įmonėms, taip pat kuravimo ir mokymų programoms; apgailestauja, kad šios priemonės nėra tiesiogiai finansuojamos pagal EaSI; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad ESF turėtų teikti pagrindinį finansavimą įmonėms steigti, gyvybingoms mikrofinansų ir socialinėms įmonėms, taip pat kuravimo ir mokymų programoms; apgailestauja, kad šios priemonės nėra tiesiogiai finansuojamos pagal EaSI;

| 38. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms plėtoti savo strateginį bendradarbiavimą su vietos ir regioninėmis organizacijomis ir institucijomis, susijusį su EaSI, ESF ir kitomis galimomis nacionalinėmis programomis, skatinant jas bendradarbiauti su mikrofinansų priemonės tarpininkais ir galutiniais gavėjais, kad būtų pagerinta mikrokreditus gaunantiems asmenims teikiama pagalba – mokymas, kuravimas ir bendra parama, siekiant didesnio verslo gyvybingumo; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms plėtoti savo strateginį bendradarbiavimą su vietos ir regioninėmis organizacijomis ir institucijomis, susijusį su EaSI, ESF ir kitomis galimomis nacionalinėmis programomis, skatinant jas bendradarbiauti su mikrofinansų priemonės tarpininkais ir galutiniais gavėjais, kad būtų pagerinta mikrokreditus gaunantiems asmenims teikiama pagalba – mokymas, kuravimas ir bendra parama, siekiant didesnio verslo gyvybingumo;

| 39. | palankiai vertina tai, kad ESF finansavimą galima naudoti EaSI MF/SE krypčiai ir ragina Komisiją ir EIF geriau informuoti mikrofinansų priemonės tarpininkus apie šią galimybę, kuri numatyta Bendrųjų nuostatų reglamento 38 straipsnyje (8); |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tai, kad ESF finansavimą galima naudoti EaSI MF/SE krypčiai ir ragina Komisiją ir EIF geriau informuoti mikrofinansų priemonės tarpininkus apie šią galimybę, kuri numatyta Bendrųjų nuostatų reglamento 38 straipsnyje (8);

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad iš ESIF būtų galima finansuoti labai mažas įmones; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad iš ESIF būtų galima finansuoti labai mažas įmones;

Mikrofinansų priemonės tarpininkai

| 41. | ragina Komisiją koordinuoti iš ESF ir pagal EaSI teikiamą paramą, siekiant pagerinti šių dviejų programų tarpusavio papildomumą mikrofinansų priemonių atžvilgiu, daugiausia dėmesio skiriant, be kita ko, mikrofinansų priemonės tarpininkų ir ESF lėšomis bendrai finansuojamų verslo paramos centrų bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją koordinuoti iš ESF ir pagal EaSI teikiamą paramą, siekiant pagerinti šių dviejų programų tarpusavio papildomumą mikrofinansų priemonių atžvilgiu, daugiausia dėmesio skiriant, be kita ko, mikrofinansų priemonės tarpininkų ir ESF lėšomis bendrai finansuojamų verslo paramos centrų bendradarbiavimui;

| 42. | palankiai vertina mikrokreditų teikimo tarpininkų atrankos procesą, kuris atitinka EIF taisykles ir procedūras, ir pakartoja Parlamento reikalavimą, kad tie tarpininkai laikytųsi atsakingo paskolų teikimo ir per didelio asmenų ir įmonių įsiskolinimo vengimo principų; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina mikrokreditų teikimo tarpininkų atrankos procesą, kuris atitinka EIF taisykles ir procedūras, ir pakartoja Parlamento reikalavimą, kad tie tarpininkai laikytųsi atsakingo paskolų teikimo ir per didelio asmenų ir įmonių įsiskolinimo vengimo principų;

| 43. | rekomenduoja, kad mikrofinansų priemonės tarpininkų ir EIF sudaromos sutartys būtų lankstesnės ir lengviau suprantamos, nes tai leistų mažesniems mikrofinansų priemonės tarpininkams greičiau visapusiškai pasinaudoti finansavimo priemonėmis ir EIF programomis; |
| --- | --- |

43.

rekomenduoja, kad mikrofinansų priemonės tarpininkų ir EIF sudaromos sutartys būtų lankstesnės ir lengviau suprantamos, nes tai leistų mažesniems mikrofinansų priemonės tarpininkams greičiau visapusiškai pasinaudoti finansavimo priemonėmis ir EIF programomis;

| 44. | apgailestauja dėl to, kad daug paraiškų dėl priemonės taikymo nebuvo tinkamai užpildytos ir EIF jų negalėjo patvirtinti; prašo Komisijos įvertinti šios nesėkmės priežastis (pvz., informacijos trūkumą, prieinamumą arba biurokratinę naštą, kurią reikia sumažinti); ragina Komisiją veikti greitai siekiant išspręsti problemą; |
| --- | --- |

44.

apgailestauja dėl to, kad daug paraiškų dėl priemonės taikymo nebuvo tinkamai užpildytos ir EIF jų negalėjo patvirtinti; prašo Komisijos įvertinti šios nesėkmės priežastis (pvz., informacijos trūkumą, prieinamumą arba biurokratinę naštą, kurią reikia sumažinti); ragina Komisiją veikti greitai siekiant išspręsti problemą;

| 45. | ragina Komisiją užtikrinti, kad priemonė būtų labiau reklamuojama viešai ir apie ją būtų teikiama daugiau informacijos, taip pat apie tai, kaip pagal ją gauti finansavimą; be to, ragina supaprastinti procedūrą ir padaryti mikrofinansų priemonės tarpininkų ir EIF susitarimus lankstesnius ir lengviau suprantamus, kad smulkesni tarpininkai galėtų greičiau gauti prieigą prie rinkos; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją užtikrinti, kad priemonė būtų labiau reklamuojama viešai ir apie ją būtų teikiama daugiau informacijos, taip pat apie tai, kaip pagal ją gauti finansavimą; be to, ragina supaprastinti procedūrą ir padaryti mikrofinansų priemonės tarpininkų ir EIF susitarimus lankstesnius ir lengviau suprantamus, kad smulkesni tarpininkai galėtų greičiau gauti prieigą prie rinkos;

| 46. | ragina Komisiją ir EIF įvertinti, kaip būtų galima geriau paskirstyti priemonės teikiamą naudą visuomenei, viršijant dabartinius mikrofinansų priemonės tarpininkams nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją ir EIF įvertinti, kaip būtų galima geriau paskirstyti priemonės teikiamą naudą visuomenei, viršijant dabartinius mikrofinansų priemonės tarpininkams nustatytus reikalavimus;

| 47. | ragina Komisiją stiprinti mikrofinansų priemonės tarpininkų ir paramos gavėjų interesams atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą ne tik produktų reklamavimo ar naujų klientų paieškos, bet ir kitose srityse; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją stiprinti mikrofinansų priemonės tarpininkų ir paramos gavėjų interesams atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą ne tik produktų reklamavimo ar naujų klientų paieškos, bet ir kitose srityse;

| 48. | ragina valstybes nares plėtoti mikrofinansų sektorių, kad būtų užtikrinta jo plėtra, būtina siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, ir ragina pasinaudoti priemone, ieškant galimybių tarpininkams, kurie nėra bankai, patekti į mikrokreditų rinką nepriklausomai nuo partnerio banko; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares plėtoti mikrofinansų sektorių, kad būtų užtikrinta jo plėtra, būtina siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, ir ragina pasinaudoti priemone, ieškant galimybių tarpininkams, kurie nėra bankai, patekti į mikrokreditų rinką nepriklausomai nuo partnerio banko;

| 49. | ragina Komisiją stiprinti dialogą su mikrofinansų rinkos veikėjais (mikrofinansų priemonės tarpininkais, bankais ir ne bankais, tinklais, pvz., Europos mikrofinansų tinklu), taip pat su šiuo metu neįtrauktais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant kurti produktus, kurie bus siūlomi pagal Sąjungos finansuojamas programas, ir užtikrinti jų prieinamumą bei naudojimosi jais galimybes; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją stiprinti dialogą su mikrofinansų rinkos veikėjais (mikrofinansų priemonės tarpininkais, bankais ir ne bankais, tinklais, pvz., Europos mikrofinansų tinklu), taip pat su šiuo metu neįtrauktais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant kurti produktus, kurie bus siūlomi pagal Sąjungos finansuojamas programas, ir užtikrinti jų prieinamumą bei naudojimosi jais galimybes;

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas skirtingų valstybių narių mikrofinansų priemonės tarpininkams tarpusavyje keistis geriausios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas skirtingų valstybių narių mikrofinansų priemonės tarpininkams tarpusavyje keistis geriausios patirties pavyzdžiais;

| 51. | ragina Komisiją ir EIF užtikrinti, kad pagal EaSI MF/SE kryptį būtų toliau skatinama skleisti Europos mikrokreditų teikėjų gero elgesio kodeksą ir jį įtraukti į sutartis su mikrofinansų priemonės tarpininkais; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją ir EIF užtikrinti, kad pagal EaSI MF/SE kryptį būtų toliau skatinama skleisti Europos mikrokreditų teikėjų gero elgesio kodeksą ir jį įtraukti į sutartis su mikrofinansų priemonės tarpininkais;

| 52. | mano, kad Komisijos ataskaita dėl Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimo 2013 m. yra labai bendro pobūdžio ir joje trūksta išsamios informacijos apie priemonės įgyvendinimą; |
| --- | --- |

52.

mano, kad Komisijos ataskaita dėl Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimo 2013 m. yra labai bendro pobūdžio ir joje trūksta išsamios informacijos apie priemonės įgyvendinimą;

| 53. | ragina Komisiją užtikrinti, kad priemonė ir EaSI priemonė ir toliau didintų ES pridėtinę vertę ir matomumą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją užtikrinti, kad priemonė ir EaSI priemonė ir toliau didintų ES pridėtinę vertę ir matomumą;

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lt&pubId=7760

(2)  http://bookshop.europa.eu/lt/study-on-imperfections-in-the-area-of-microfinance-and-options-how-to-address-them-through-an-eu-financial-instrument-pbKE0214424/?CatalogCategoryID=ZjsKABstHnIAAAEjH5EY4e5L

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 238.

(4)  OL L 87, 2010 4 7, p. 1.

(5)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 85.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/547555/EPRS_IDA(2015)54 7555_EN.pdf

(7)  Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimo tarpinis vertinimas.

(8)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/61

---

P8_TA(2015)0447

Naujoji BŽP: techninių priemonių ir daugiamečių planų struktūra

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Naujoji BŽP: techninių priemonių ir daugiamečių planų struktūra“ (2015/2092(INI))

(2017/C 399/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 43 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 43 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį ir 9 bei 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį ir 9 bei 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0328/2015),

| A. | kadangi žuvų išteklių tvarumas yra būtina žvejybos pramonės ateities sąlyga; |
| --- | --- |

A.

kadangi žuvų išteklių tvarumas yra būtina žvejybos pramonės ateities sąlyga;

| B. | kadangi nuo 2009 m. teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl techninių priemonių ir daugiamečių planų srityje padaryta pažanga labai nedidelė, viena vertus, iš dalies dėl to, kad svarstant Komisijos pasiūlymus dėl daugiamečių planų atsirado Sąjungos institucijų nesutarimų dėl jų atitinkamų galių sprendimų priėmimo procese pagal SESV 43 straipsnį, ir, kita vertus, iš dalies dėl to, kad kilo sunkumų suderinti teisės aktus dėl techninių priemonių su Lisabonos sutartimi; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2009 m. teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl techninių priemonių ir daugiamečių planų srityje padaryta pažanga labai nedidelė, viena vertus, iš dalies dėl to, kad svarstant Komisijos pasiūlymus dėl daugiamečių planų atsirado Sąjungos institucijų nesutarimų dėl jų atitinkamų galių sprendimų priėmimo procese pagal SESV 43 straipsnį, ir, kita vertus, iš dalies dėl to, kad kilo sunkumų suderinti teisės aktus dėl techninių priemonių su Lisabonos sutartimi;

| C. | kadangi vienas iš bendros žuvininkystės politikos (BŽP, Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013) tikslų yra atkurti ir išlaikyti tokį žvejojamų žuvų rūšių populiacijų lygį, kuris galėtų užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, laikantis ekosistema ir selektyvumu grindžiamo požiūrio; kadangi techninės priemonės ir daugiamečiai planai yra vienos pagrindinių priemonių šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

C.

kadangi vienas iš bendros žuvininkystės politikos (BŽP, Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013) tikslų yra atkurti ir išlaikyti tokį žvejojamų žuvų rūšių populiacijų lygį, kuris galėtų užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, laikantis ekosistema ir selektyvumu grindžiamo požiūrio; kadangi techninės priemonės ir daugiamečiai planai yra vienos pagrindinių priemonių šiems tikslams pasiekti;

| D. | kadangi vieni iš pagrindinių 2013 m. BŽP reforma padarytų pakeitimų, be kita ko, yra įpareigojimas iškrauti laimikį ir regionalizavimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi vieni iš pagrindinių 2013 m. BŽP reforma padarytų pakeitimų, be kita ko, yra įpareigojimas iškrauti laimikį ir regionalizavimas;

| E. | kadangi dėl techninių priemonių sudėtingumo bei įvairovės ir dėl to, kad jos išsibarsčiusios per daugybę skirtingų reglamentų, žvejams sunku jas įgyvendinti ir todėl gali sumažėti žvejų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl techninių priemonių sudėtingumo bei įvairovės ir dėl to, kad jos išsibarsčiusios per daugybę skirtingų reglamentų, žvejams sunku jas įgyvendinti ir todėl gali sumažėti žvejų pasitikėjimas;

| F. | kadangi regionalizavimo principas apima patariamųjų tarybų konsultacijas, siekiant labiau įtraukti suinteresuotuosius subjektus į sprendimų priėmimo procesą ir geriau įvertinti galimą socialinį ir ekonominį sprendimų poveikį; |
| --- | --- |

F.

kadangi regionalizavimo principas apima patariamųjų tarybų konsultacijas, siekiant labiau įtraukti suinteresuotuosius subjektus į sprendimų priėmimo procesą ir geriau įvertinti galimą socialinį ir ekonominį sprendimų poveikį;

| G. | kadangi techninių priemonių sudėtingumas ir jų įgyvendinimo sunkumai, taip pat BŽP apčiuopiamų rezultatų ir paskatų stoka prisidėjo prie to, kad žvejai pradėjo jomis nepasitikėti; |
| --- | --- |

G.

kadangi techninių priemonių sudėtingumas ir jų įgyvendinimo sunkumai, taip pat BŽP apčiuopiamų rezultatų ir paskatų stoka prisidėjo prie to, kad žvejai pradėjo jomis nepasitikėti;

| H. | kadangi techninių priemonių peržiūros, atliekamos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų ir ekosistema grindžiamo požiūrio, tikslas turėtų būti žuvininkystės ir jūros išteklių aplinkosauginio tvarumo gerinimas, suderinamas su šio sektoriaus socialiniu ir ekonominiu gyvybingumu; |
| --- | --- |

H.

kadangi techninių priemonių peržiūros, atliekamos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų ir ekosistema grindžiamo požiūrio, tikslas turėtų būti žuvininkystės ir jūros išteklių aplinkosauginio tvarumo gerinimas, suderinamas su šio sektoriaus socialiniu ir ekonominiu gyvybingumu;

| I. | kadangi siekiant naujos BŽP tikslų reikia, be kita ko, naudoti selektyvesnius žvejybos įrankius ir metodus; |
| --- | --- |

I.

kadangi siekiant naujos BŽP tikslų reikia, be kita ko, naudoti selektyvesnius žvejybos įrankius ir metodus;

| J. | kadangi teisės aktai dažnai sudaro kliūčių dabartinėms inovacijoms, kuriomis pagerinamas žvejybos įrankių selektyvumas; |
| --- | --- |

J.

kadangi teisės aktai dažnai sudaro kliūčių dabartinėms inovacijoms, kuriomis pagerinamas žvejybos įrankių selektyvumas;

| K. | kadangi dėl įpareigojimo iškrauti visą laimikį iš esmės keičiasi žuvininkystės, o ypač priedugnio žuvų žvejybos, valdymo koncepcija ir dėl to keičiasi pagrindinių sričių, tokių kaip laimikio sudėtis ir tinklo akių dydis, techninės priemonės; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl įpareigojimo iškrauti visą laimikį iš esmės keičiasi žuvininkystės, o ypač priedugnio žuvų žvejybos, valdymo koncepcija ir dėl to keičiasi pagrindinių sričių, tokių kaip laimikio sudėtis ir tinklo akių dydis, techninės priemonės;

| L. | kadangi reikia ypač atsižvelgti į smulkiosios žvejybos svarbą pakrančių bendruomenių tvarumui, ypač moterų ir vaikų vaidmeniui; kadangi BŽP užsimenama apie smulkiajai žvejybai Europoje taikytiną diferencijuotą tvarką; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia ypač atsižvelgti į smulkiosios žvejybos svarbą pakrančių bendruomenių tvarumui, ypač moterų ir vaikų vaidmeniui; kadangi BŽP užsimenama apie smulkiajai žvejybai Europoje taikytiną diferencijuotą tvarką;

| M. | kadangi reikalinga bendra smulkiosios žvejybos sąvokos apibrėžtis, atsižvelgiant į vaidmenį, kuris jai tenka siekiant atkurti gerą jūrų būklę ir išsaugoti tradicinę ir aplinkos požiūriu tvarią veiklą ir verslą; |
| --- | --- |

M.

kadangi reikalinga bendra smulkiosios žvejybos sąvokos apibrėžtis, atsižvelgiant į vaidmenį, kuris jai tenka siekiant atkurti gerą jūrų būklę ir išsaugoti tradicinę ir aplinkos požiūriu tvarią veiklą ir verslą;

| N. | kadangi, siekiant užtikrinti, kad ES būtų įgyvendinti BŽP tikslai, taip pat siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visiems operatoriams ir palengvinti techninių priemonių vykdymą ir kontrolę, būtina laikantis įprastos teisėkūros procedūros pagal Lisabonos sutartį priimti pagrindų reglamentą ir nustatyti bendrus pagrindinius principus, taikomus visiems jūrų baseinams; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekiant užtikrinti, kad ES būtų įgyvendinti BŽP tikslai, taip pat siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visiems operatoriams ir palengvinti techninių priemonių vykdymą ir kontrolę, būtina laikantis įprastos teisėkūros procedūros pagal Lisabonos sutartį priimti pagrindų reglamentą ir nustatyti bendrus pagrindinius principus, taikomus visiems jūrų baseinams;

| O. | kadangi regioniniu lygmeniu priimamų priemonių ar tų priemonių, kurios yra dažnai keičiamos arba grindžiamos teisėkūros institucijų nustatytais standartais ir tikslais, atveju ne visada būtina laikytis įprastos teisėkūros procedūros, tačiau privaloma šios procedūros laikytis, kai priimamos visiems jūrų baseinams taikomos bendros taisyklės arba specialiame reglamente nustatomos priemonės arba priemonės, kurių nenumatoma keisti ateityje; |
| --- | --- |

O.

kadangi regioniniu lygmeniu priimamų priemonių ar tų priemonių, kurios yra dažnai keičiamos arba grindžiamos teisėkūros institucijų nustatytais standartais ir tikslais, atveju ne visada būtina laikytis įprastos teisėkūros procedūros, tačiau privaloma šios procedūros laikytis, kai priimamos visiems jūrų baseinams taikomos bendros taisyklės arba specialiame reglamente nustatomos priemonės arba priemonės, kurių nenumatoma keisti ateityje;

| P. | kadangi regionalizavimu turi būti užtikrinta, kad techninės priemonės būtų pritaikytos prie konkrečių kiekvienos žvejybos rūšies ir kiekvieno baseino poreikių, užtikrinant lankstumą ir suteikiant galimybes greitai reaguoti į susidariusias ekstremalias situacijas; kadangi dėl regionalizavimo techninės priemonės turi pasidaryti paprastesnės ir lengviau suprantamos, įgyvendinamos ir vykdomos; kadangi regionų lygmeniu priimant technines priemones turėtų būti vadovaujamasi teisėkūros institucijų pagal reformuotą BŽP sutartu modeliu; |
| --- | --- |

P.

kadangi regionalizavimu turi būti užtikrinta, kad techninės priemonės būtų pritaikytos prie konkrečių kiekvienos žvejybos rūšies ir kiekvieno baseino poreikių, užtikrinant lankstumą ir suteikiant galimybes greitai reaguoti į susidariusias ekstremalias situacijas; kadangi dėl regionalizavimo techninės priemonės turi pasidaryti paprastesnės ir lengviau suprantamos, įgyvendinamos ir vykdomos; kadangi regionų lygmeniu priimant technines priemones turėtų būti vadovaujamasi teisėkūros institucijų pagal reformuotą BŽP sutartu modeliu;

| Q. | kadangi regionalizavimas gali padėti supaprastinti taisykles ir padaryti jas lengviau suprantamas, o tam labai pritartų žuvininkystės sektoriaus atstovai ir kiti suinteresuotieji subjektai, ypač jei jie būtų įtraukti į šių taisyklių priėmimo procesą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi regionalizavimas gali padėti supaprastinti taisykles ir padaryti jas lengviau suprantamas, o tam labai pritartų žuvininkystės sektoriaus atstovai ir kiti suinteresuotieji subjektai, ypač jei jie būtų įtraukti į šių taisyklių priėmimo procesą;

| R. | kadangi regionalizavimas neturi tapti nauju nacionalizavimu, nes tai yra nesuderinama su BŽP, kurios klausimu ES turi išimtinę kompetenciją, atsižvelgiant į bendrai naudojamų išteklių pobūdį; |
| --- | --- |

R.

kadangi regionalizavimas neturi tapti nauju nacionalizavimu, nes tai yra nesuderinama su BŽP, kurios klausimu ES turi išimtinę kompetenciją, atsižvelgiant į bendrai naudojamų išteklių pobūdį;

| S. | kadangi priimant technines priemones regioniniu lygmeniu turėtų būti vadovaujamasi modeliu, dėl kurio susitarė teisėkūros institucijos pagal naująją BŽP, t. y. Komisija, remdamasi bendromis atitinkamų valstybių narių rekomendacijomis arba, jei atitinkamos valstybės narės per nustatytą laiką nepateikia bendros rekomendacijos, savo iniciatyva, turėtų priimti deleguotuosius aktus, atitinkančius teisėkūros institucijų nustatytus standartus ir tikslus; kadangi pagal Lisabonos sutarties nuostatas Parlamentas vis dėlto išlaiko teisę prieštarauti dėl bet kokio deleguotojo akto; |
| --- | --- |

S.

kadangi priimant technines priemones regioniniu lygmeniu turėtų būti vadovaujamasi modeliu, dėl kurio susitarė teisėkūros institucijos pagal naująją BŽP, t. y. Komisija, remdamasi bendromis atitinkamų valstybių narių rekomendacijomis arba, jei atitinkamos valstybės narės per nustatytą laiką nepateikia bendros rekomendacijos, savo iniciatyva, turėtų priimti deleguotuosius aktus, atitinkančius teisėkūros institucijų nustatytus standartus ir tikslus; kadangi pagal Lisabonos sutarties nuostatas Parlamentas vis dėlto išlaiko teisę prieštarauti dėl bet kokio deleguotojo akto;

| T. | kadangi techninių priemonių sistemos persvarstymas turėtų suteikti galimybę toliau svarstyti regionalizavimo klausimą ir ieškoti alternatyvų deleguotiesiems aktams; |
| --- | --- |

T.

kadangi techninių priemonių sistemos persvarstymas turėtų suteikti galimybę toliau svarstyti regionalizavimo klausimą ir ieškoti alternatyvų deleguotiesiems aktams;

| U. | kadangi tam tikri pasiūlymai dėl specialiųjų reglamentų, kuriuose nurodomos techninės priemonės (dreifuojantys tinklai, atsitiktinis banginių šeimos gyvūnų sugavimas ar giliavandenių žuvų žvejyba), sukėlė daug ginčų; kadangi kai kurie pasiūlymai, pvz., dėl giliavandenių žuvų žvejybos šiaurės rytų Atlante, blokuojami daugiau nei trejus metus; kadangi žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais nuostatų svarstymas taip pat įstrigęs aklavietėje; kadangi kai kurias specialiąsias nuostatas, susijusias su techninėmis priemonėmis, atmetė regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO); |
| --- | --- |

U.

kadangi tam tikri pasiūlymai dėl specialiųjų reglamentų, kuriuose nurodomos techninės priemonės (dreifuojantys tinklai, atsitiktinis banginių šeimos gyvūnų sugavimas ar giliavandenių žuvų žvejyba), sukėlė daug ginčų; kadangi kai kurie pasiūlymai, pvz., dėl giliavandenių žuvų žvejybos šiaurės rytų Atlante, blokuojami daugiau nei trejus metus; kadangi žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais nuostatų svarstymas taip pat įstrigęs aklavietėje; kadangi kai kurias specialiąsias nuostatas, susijusias su techninėmis priemonėmis, atmetė regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO);

| V. | kadangi nustatant technines priemones reikėtų atsižvelgti į neteisėtos žvejybos reiškinį, nes joje dažnai neteisėtai naudojami žvejybos įrankiai, ir pasiūlyti veiksmingą neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos problemos sprendimą; |
| --- | --- |

V.

kadangi nustatant technines priemones reikėtų atsižvelgti į neteisėtos žvejybos reiškinį, nes joje dažnai neteisėtai naudojami žvejybos įrankiai, ir pasiūlyti veiksmingą neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos problemos sprendimą;

| W. | kadangi kiekviename ES žvejybos baseine taikytinos techninės priemonės ne visais atvejais yra pritaikytos prie novatoriškos veiklos ir įvairių rūšių vietos žuvininkystės poreikių; kadangi, atsižvelgiant į tai, žvejams reikia techninių priemonių rinkinio, kuris būtų pagrįstas regioniniu požiūriu ir atitiktų skirtingas kiekvieno jūros baseino sąlygas; kadangi tvarus žuvų išteklių valdymas yra itin svarbus ir šiuo požiūriu labai svarbu supaprastinti teisės aktus ir pritaikyti juos prie realių vietos sąlygų; kadangi taip pat būtina atsižvelgti į tai, kad žvejybos baseinais dalijamasi su trečiosiomis šalimis, kuriose išsaugojimo taisyklės labai skiriasi nuo Europos Sąjungos taisyklių; |
| --- | --- |

W.

kadangi kiekviename ES žvejybos baseine taikytinos techninės priemonės ne visais atvejais yra pritaikytos prie novatoriškos veiklos ir įvairių rūšių vietos žuvininkystės poreikių; kadangi, atsižvelgiant į tai, žvejams reikia techninių priemonių rinkinio, kuris būtų pagrįstas regioniniu požiūriu ir atitiktų skirtingas kiekvieno jūros baseino sąlygas; kadangi tvarus žuvų išteklių valdymas yra itin svarbus ir šiuo požiūriu labai svarbu supaprastinti teisės aktus ir pritaikyti juos prie realių vietos sąlygų; kadangi taip pat būtina atsižvelgti į tai, kad žvejybos baseinais dalijamasi su trečiosiomis šalimis, kuriose išsaugojimo taisyklės labai skiriasi nuo Europos Sąjungos taisyklių;

| X. | kadangi nepaprastai svarbu užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų būtinas priemones ir bendradarbiautų siekdamos Europos vandenyse ir ypač Viduržemio jūroje nustatyti NNN žvejyba besiverčiančius gyventojus, ir taip užtikrinti, kad jiems būtų paskirtos numatytos baudos, o kontrolė laivuose ir krante būtų sugriežtinta; |
| --- | --- |

X.

kadangi nepaprastai svarbu užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų būtinas priemones ir bendradarbiautų siekdamos Europos vandenyse ir ypač Viduržemio jūroje nustatyti NNN žvejyba besiverčiančius gyventojus, ir taip užtikrinti, kad jiems būtų paskirtos numatytos baudos, o kontrolė laivuose ir krante būtų sugriežtinta;

| Y. | kadangi 2002–2009 m. priimtų daugiamečių planų efektyvumas buvo nevienodas; kadangi nauji daugiamečiai planai turi būti priimti pagal naujas BŽP taisykles; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2002–2009 m. priimtų daugiamečių planų efektyvumas buvo nevienodas; kadangi nauji daugiamečiai planai turi būti priimti pagal naujas BŽP taisykles;

| Z. | kadangi per derybas su trečiosiomis šalimis turi būti dedamos pastangos užtikrinti tvarumą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi per derybas su trečiosiomis šalimis turi būti dedamos pastangos užtikrinti tvarumą;

| AA. | kadangi pagal BŽP reformą pradėtas taikyti įpareigojimas iškrauti visą laimikį ir numatytos lankstumo galimybės, išimtys ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo finansinė parama; |
| --- | --- |

AA.

kadangi pagal BŽP reformą pradėtas taikyti įpareigojimas iškrauti visą laimikį ir numatytos lankstumo galimybės, išimtys ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo finansinė parama;

| AB. | kadangi tikėtina, jog mišriosios žvejybos, kurioje susiduriama su žvejybą stabdančių žuvų rūšimis, atveju kils sunkumų įgyvendinti draudimą išmesti žuvis į jūrą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi tikėtina, jog mišriosios žvejybos, kurioje susiduriama su žvejybą stabdančių žuvų rūšimis, atveju kils sunkumų įgyvendinti draudimą išmesti žuvis į jūrą;

| AC. | kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Parlamentas tapo vienu iš teisės aktų leidėjų žuvininkystės srityje, išskyrus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Parlamentas tapo vienu iš teisės aktų leidėjų žuvininkystės srityje, išskyrus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas;

| AD. | kadangi nuo 2009 m. dėl to, kad Taryba blokuoja pasiūlymus, nebuvo priimtas nė vienas daugiametis planas; |
| --- | --- |

AD.

kadangi nuo 2009 m. dėl to, kad Taryba blokuoja pasiūlymus, nebuvo priimtas nė vienas daugiametis planas;

| AE. | kadangi tarpinstitucinėje specialios paskirties darbo grupėje daugiamečių planų klausimais teisėkūros institucijos pripažino, kad svarbu dirbti išvien, kad būtų rastas pragmatiškas būdas žengti į priekį sprendžiant daugiamečių planų klausimą, net jei laikomasi skirtingų nuomonių dėl teisinės sistemos nuostatų interpretacijos; |
| --- | --- |

AE.

kadangi tarpinstitucinėje specialios paskirties darbo grupėje daugiamečių planų klausimais teisėkūros institucijos pripažino, kad svarbu dirbti išvien, kad būtų rastas pragmatiškas būdas žengti į priekį sprendžiant daugiamečių planų klausimą, net jei laikomasi skirtingų nuomonių dėl teisinės sistemos nuostatų interpretacijos;

| AF. | kadangi daugiamečiai planai turėtų būti patikimos ir ilgalaikės žuvininkystės valdymo sistemos pagrindas ir jie turėtų būti paremti patikimiausiomis ir naujausiomis mokslinėmis ir socialinėmis bei ekonominėmis išvadomis, jie turėtų būti pakankamai lankstūs, kad juos būtų galima pritaikyti prie išteklių pokyčių ir kasmetinių sprendimų dėl žvejybos galimybių skyrimo; |
| --- | --- |

AF.

kadangi daugiamečiai planai turėtų būti patikimos ir ilgalaikės žuvininkystės valdymo sistemos pagrindas ir jie turėtų būti paremti patikimiausiomis ir naujausiomis mokslinėmis ir socialinėmis bei ekonominėmis išvadomis, jie turėtų būti pakankamai lankstūs, kad juos būtų galima pritaikyti prie išteklių pokyčių ir kasmetinių sprendimų dėl žvejybos galimybių skyrimo;

| AG. | kadangi nustatyti bendri būsimų daugiamečių planų elementai yra didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio riba ir įgyvendinimo terminas, atsargumo principu pagrįstas apsaugos priemonių taikymo mechanizmas, minimali tikslinė biomasė, prisitaikymo prie nenumatytų patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų pokyčių mechanizmas ir peržiūros nuostata; |
| --- | --- |

AG.

kadangi nustatyti bendri būsimų daugiamečių planų elementai yra didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio riba ir įgyvendinimo terminas, atsargumo principu pagrįstas apsaugos priemonių taikymo mechanizmas, minimali tikslinė biomasė, prisitaikymo prie nenumatytų patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų pokyčių mechanizmas ir peržiūros nuostata;

| AH. | kadangi į daugiamečius planus turi būti įtrauktas bendras tikslas, kurį įmanoma įgyvendinti administraciniu ir moksliniu požiūriu; kadangi į planus, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, turėtų būti įtraukti ilgalaikiai pastovūs laimikiai, kurie turi atsispindėti kasmetiniuose Tarybos sprendimuose dėl žvejybos galimybių; kadangi šiais kasmetiniais sprendimais turėtų būti tik paskiriamos žvejybos galimybės; |
| --- | --- |

AH.

kadangi į daugiamečius planus turi būti įtrauktas bendras tikslas, kurį įmanoma įgyvendinti administraciniu ir moksliniu požiūriu; kadangi į planus, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, turėtų būti įtraukti ilgalaikiai pastovūs laimikiai, kurie turi atsispindėti kasmetiniuose Tarybos sprendimuose dėl žvejybos galimybių; kadangi šiais kasmetiniais sprendimais turėtų būti tik paskiriamos žvejybos galimybės;

| AI. | kadangi 2014 m. lapkričio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimu bylose C-103/12 Parlamentas prieš Tarybą ir C-165/12 Komisija prieš Tarybą dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo žvejybos laivams, plaukiojantiems su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava, Prancūzijos Gvianos išskirtinėje ekonominėje zonoje sukurtas precedentas, išaiškinantis SESV 43 straipsnyje nurodytų skirtingų dviejų teisinių pagrindų turinį ir taikymo ribas; kadangi 43 straipsnio 3 dalis gali būti teisinis pagrindas tik žvejybos galimybėms skirti pagal BLSK ir kvotų reglamentus; |
| --- | --- |

AI.

kadangi 2014 m. lapkričio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimu bylose C-103/12 Parlamentas prieš Tarybą ir C-165/12 Komisija prieš Tarybą dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo žvejybos laivams, plaukiojantiems su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava, Prancūzijos Gvianos išskirtinėje ekonominėje zonoje sukurtas precedentas, išaiškinantis SESV 43 straipsnyje nurodytų skirtingų dviejų teisinių pagrindų turinį ir taikymo ribas; kadangi 43 straipsnio 3 dalis gali būti teisinis pagrindas tik žvejybos galimybėms skirti pagal BLSK ir kvotų reglamentus;

| AJ. | kadangi 2015 m. gruodžio 1 d. Teisingumo Teismas priėmė sprendimą sujungtose bylose C-124/13 ir C-125/13 (Parlamentas ir Komisija prieš Tarybą) dėl Tarybos reglamento (ES) Nr. 1243/2012, keičiančio menkių išteklių daugiametį planą. Šioje byloje Teismas patvirtino, o Parlamentas teigė tą patį, kad, atsižvelgiant į reglamento tikslą ir turinį, jis turėjo būti priimtas pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį laikantis įprastos teisėkūros procedūros, kurioje kaip vienas iš teisės aktų leidėjų dalyvauja Parlamentas, nes reglamente pateikiami politiniai sprendimai, turintys poveikį daugiamečiam planui, todėl jie būtini siekiant BŽP tikslų; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi 2015 m. gruodžio 1 d. Teisingumo Teismas priėmė sprendimą sujungtose bylose C-124/13 ir C-125/13 (Parlamentas ir Komisija prieš Tarybą) dėl Tarybos reglamento (ES) Nr. 1243/2012, keičiančio menkių išteklių daugiametį planą. Šioje byloje Teismas patvirtino, o Parlamentas teigė tą patį, kad, atsižvelgiant į reglamento tikslą ir turinį, jis turėjo būti priimtas pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį laikantis įprastos teisėkūros procedūros, kurioje kaip vienas iš teisės aktų leidėjų dalyvauja Parlamentas, nes reglamente pateikiami politiniai sprendimai, turintys poveikį daugiamečiam planui, todėl jie būtini siekiant BŽP tikslų;

| AK. | kadangi, nepriėmus daugiamečių planų, mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai žuvų dydžiai gali būti pakeisti pagal Komisijos deleguotaisiais aktais, priimamais dėl atitinkamų valstybių narių rekomendacijų arba, jeigu atitinkamos valstybės narės per nustatytą laiką bendros rekomendacijos nepateikia, Komisijos iniciatyva, nustatytus išmetimo į jūrą planus; kadangi Parlamentas pabrėžia, kad priimant sprendimus dėl mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių labai svarbu tiek apsaugoti jauniklius, tiek laikytis mokslinių rekomendacijų; |
| --- | --- |

AK.

kadangi, nepriėmus daugiamečių planų, mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai žuvų dydžiai gali būti pakeisti pagal Komisijos deleguotaisiais aktais, priimamais dėl atitinkamų valstybių narių rekomendacijų arba, jeigu atitinkamos valstybės narės per nustatytą laiką bendros rekomendacijos nepateikia, Komisijos iniciatyva, nustatytus išmetimo į jūrą planus; kadangi Parlamentas pabrėžia, kad priimant sprendimus dėl mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių labai svarbu tiek apsaugoti jauniklius, tiek laikytis mokslinių rekomendacijų;

| AL. | kadangi išmetimo į jūrą planai bus labai svarbūs, nes dėl mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių dydžių pakeitimų gali pasikeisti žvejybos metodai – atitinkamai ir mirtingumas dėl žvejybos, ir neršiančių žuvų biomasės dydis, o šie du dydžiai yra kiekybiniai daugiamečių planų tikslai; kadangi deleguotaisiais aktais pakeitus mažiausius dydžius būtų iš išorės pakeisti pagrindiniai daugiamečių planų parametrai; |
| --- | --- |

AL.

kadangi išmetimo į jūrą planai bus labai svarbūs, nes dėl mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių dydžių pakeitimų gali pasikeisti žvejybos metodai – atitinkamai ir mirtingumas dėl žvejybos, ir neršiančių žuvų biomasės dydis, o šie du dydžiai yra kiekybiniai daugiamečių planų tikslai; kadangi deleguotaisiais aktais pakeitus mažiausius dydžius būtų iš išorės pakeisti pagrindiniai daugiamečių planų parametrai;

| AM. | kadangi teisėkūros institucijos numatė, kad šie deleguotieji aktai yra laikinos priemonės, taikomos jokiu būdu ne ilgiau kaip trejus metus; |
| --- | --- |

AM.

kadangi teisėkūros institucijos numatė, kad šie deleguotieji aktai yra laikinos priemonės, taikomos jokiu būdu ne ilgiau kaip trejus metus;

| AN. | kadangi skirtinguose plotuose tos pačios rūšies mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai gali būti skirtingi atsižvelgiant į specifines žuvų rūšių ir žvejybos charakteristikas; kadangi, siekiant palengvinti kontrolę, visada, kai tai įmanoma, pageidautina, kad būtų nustatyti visiems plotams taikomi horizontalūs sprendimai; |
| --- | --- |

AN.

kadangi skirtinguose plotuose tos pačios rūšies mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai gali būti skirtingi atsižvelgiant į specifines žuvų rūšių ir žvejybos charakteristikas; kadangi, siekiant palengvinti kontrolę, visada, kai tai įmanoma, pageidautina, kad būtų nustatyti visiems plotams taikomi horizontalūs sprendimai;

| 1. | mano, jog, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti BŽP tikslai, būsimos techninės priemonės turėtų būti supaprastintos, kad būtų panaikinti bet kokie prieštaravimai ir (arba) dubliavimasis, jos turėtų būti integruotos į aiškios struktūros teisinę sistemą ir pagrįstos patikimais recenzuotais moksliniais duomenimis; |
| --- | --- |

1.

mano, jog, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti BŽP tikslai, būsimos techninės priemonės turėtų būti supaprastintos, kad būtų panaikinti bet kokie prieštaravimai ir (arba) dubliavimasis, jos turėtų būti integruotos į aiškios struktūros teisinę sistemą ir pagrįstos patikimais recenzuotais moksliniais duomenimis;

| 2. | mano, kad būtina parengti išsamų sąrašą, kuriame būtų apžvelgiamos visos šiuo metu galiojančios techninės priemonės, siekiant susidaryti geresnį vaizdą, ką būtų galima supaprastinti arba išbraukti, svarstant būsimas technines priemones; |
| --- | --- |

2.

mano, kad būtina parengti išsamų sąrašą, kuriame būtų apžvelgiamos visos šiuo metu galiojančios techninės priemonės, siekiant susidaryti geresnį vaizdą, ką būtų galima supaprastinti arba išbraukti, svarstant būsimas technines priemones;

| 3. | laikosi nuomonės, kad būtina persvarstyti technines priemones, kuriomis siekiama įgyvendinti BŽP tikslus, pagerinti selektyvumą, kuo labiau sumažinti į jūrą išmetamus kiekius ir kuo labiau sumažinti žvejybos poveikį aplinkai, supaprastinti dabartines taisykles ir išplėsti mokslinį pagrindą; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad būtina persvarstyti technines priemones, kuriomis siekiama įgyvendinti BŽP tikslus, pagerinti selektyvumą, kuo labiau sumažinti į jūrą išmetamus kiekius ir kuo labiau sumažinti žvejybos poveikį aplinkai, supaprastinti dabartines taisykles ir išplėsti mokslinį pagrindą;

| 4. | mano, kad techninės priemonės turėtų būti priimamos atsižvelgiant į kiekvieno žvejybos ploto ir kiekvieno regiono ypatumus, nes taip būtų galima užtikrinti, kad atitinkamas sektorius jų labiau laikytųsi; |
| --- | --- |

4.

mano, kad techninės priemonės turėtų būti priimamos atsižvelgiant į kiekvieno žvejybos ploto ir kiekvieno regiono ypatumus, nes taip būtų galima užtikrinti, kad atitinkamas sektorius jų labiau laikytųsi;

| 5. | tvirtina, kad techninių priemonių supaprastinimas ir regionalizavimas visada turėtų atitikti tikrą techninių priemonių reglamento tikslą, susijusį su nepageidaujamos priegaudos ir poveikio jūrų aplinkai sumažinimu; |
| --- | --- |

5.

tvirtina, kad techninių priemonių supaprastinimas ir regionalizavimas visada turėtų atitikti tikrą techninių priemonių reglamento tikslą, susijusį su nepageidaujamos priegaudos ir poveikio jūrų aplinkai sumažinimu;

| 6. | mano, kad siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti BŽP taisykles ir siekiant, kad žuvininkystės sektoriui ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams BŽP taisyklės būtų priimtinesnės ir būtų užtikrintas jų laikymasis, būtina žvejus labiau įtraukti į sprendimų priėmimo procesą, ypač į patariamųjų tarybų veiklą, ir jiems suteikti paskatų, pvz., paramą iš EJRŽF ir kitų priemonių inovacijoms, mokymams, įrangai ir selektyvesnių žvejybos įrankių naudojimui; |
| --- | --- |

6.

mano, kad siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti BŽP taisykles ir siekiant, kad žuvininkystės sektoriui ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams BŽP taisyklės būtų priimtinesnės ir būtų užtikrintas jų laikymasis, būtina žvejus labiau įtraukti į sprendimų priėmimo procesą, ypač į patariamųjų tarybų veiklą, ir jiems suteikti paskatų, pvz., paramą iš EJRŽF ir kitų priemonių inovacijoms, mokymams, įrangai ir selektyvesnių žvejybos įrankių naudojimui;

| 7. | mano, kad nauja teisės aktų sistema sudarys palankias sąlygas plačiau naudoti novatoriškus žvejybos įrankius, kurie, remiantis moksliniais įrodymais, padidina selektyvumą ir daro mažesnį poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

7.

mano, kad nauja teisės aktų sistema sudarys palankias sąlygas plačiau naudoti novatoriškus žvejybos įrankius, kurie, remiantis moksliniais įrodymais, padidina selektyvumą ir daro mažesnį poveikį aplinkai;

| 8. | mano, kad reikėtų skatinti inovacijas ir mokslinius tyrimus, siekiant užtikrinti, kad BŽP būtų tinkamai įgyvendinama, visų pirma kalbant apie į jūrą išmetamų žuvų iškrovimą, kad būtų didinamas selektyvumas ir modernizuojami žvejybos ir kontrolės metodai; |
| --- | --- |

8.

mano, kad reikėtų skatinti inovacijas ir mokslinius tyrimus, siekiant užtikrinti, kad BŽP būtų tinkamai įgyvendinama, visų pirma kalbant apie į jūrą išmetamų žuvų iškrovimą, kad būtų didinamas selektyvumas ir modernizuojami žvejybos ir kontrolės metodai;

| 9. | mano, kad tvarus novatoriškų žvejybos įrankių, kurių didesnį selektyvumą patvirtino nepriklausomi moksliniai tyrimai, naudojimas turėtų būti leidžiamas be draudimų ir nereikalingų kiekybinių apribojimų, reglamentuojamas teisės aktais ir, jei reikia tolesnių tyrimų, finansiškai remiamas; |
| --- | --- |

9.

mano, kad tvarus novatoriškų žvejybos įrankių, kurių didesnį selektyvumą patvirtino nepriklausomi moksliniai tyrimai, naudojimas turėtų būti leidžiamas be draudimų ir nereikalingų kiekybinių apribojimų, reglamentuojamas teisės aktais ir, jei reikia tolesnių tyrimų, finansiškai remiamas;

| 10. | mano, kad tais atvejais, kai priimamos visiems jūrų baseinams taikomos bendros taisyklės, įskaitant techninių priemonių standartų ir tikslų nustatymą, taip pat įskaitant specialiuosiuose reglamentuose nustatytas technines priemones ir priemones, kurių nenumatoma keisti ateityje, būtina laikytis įprastos teisėkūros procedūros, ir laikosi nuomonės, kad regioniniu lygmeniu priimamų priemonių ar tų priemonių, kurios yra dažnai keičiamos, atveju šios procedūros laikytis ne visada būtina; mano, kad šios priemonės turėtų būti reguliariai įvertinamos, siekiant užtikrinti, kad jos išliktų aktualios; mano, kad pagrįstas deleguotųjų aktų naudojimas gali padėti patenkinti lankstumo ir aktualumo užtikrinimo poreikius; vis dėlto primena, kad pagal Sutarties nuostatas Parlamentas išlaiko teisę prieštarauti dėl bet kurio deleguotojo akto; |
| --- | --- |

10.

mano, kad tais atvejais, kai priimamos visiems jūrų baseinams taikomos bendros taisyklės, įskaitant techninių priemonių standartų ir tikslų nustatymą, taip pat įskaitant specialiuosiuose reglamentuose nustatytas technines priemones ir priemones, kurių nenumatoma keisti ateityje, būtina laikytis įprastos teisėkūros procedūros, ir laikosi nuomonės, kad regioniniu lygmeniu priimamų priemonių ar tų priemonių, kurios yra dažnai keičiamos, atveju šios procedūros laikytis ne visada būtina; mano, kad šios priemonės turėtų būti reguliariai įvertinamos, siekiant užtikrinti, kad jos išliktų aktualios; mano, kad pagrįstas deleguotųjų aktų naudojimas gali padėti patenkinti lankstumo ir aktualumo užtikrinimo poreikius; vis dėlto primena, kad pagal Sutarties nuostatas Parlamentas išlaiko teisę prieštarauti dėl bet kurio deleguotojo akto;

| 11. | rekomenduoja apibrėžti aiškią, bendro pobūdžio Europos techninių priemonių sistemą, nustatant nedaug pagrindinių horizontaliųjų principų: mano, kad visos taisyklės, kurios nėra taikomos didžiajai daliai Europos vandenų, neturėtų būti įtrauktos į šią bendrą sistemą, bet turėtų būti nustatomos laikantis regionalizavimo principo; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja apibrėžti aiškią, bendro pobūdžio Europos techninių priemonių sistemą, nustatant nedaug pagrindinių horizontaliųjų principų: mano, kad visos taisyklės, kurios nėra taikomos didžiajai daliai Europos vandenų, neturėtų būti įtrauktos į šią bendrą sistemą, bet turėtų būti nustatomos laikantis regionalizavimo principo;

| 12. | mano, kad bet kuri regioniniu lygmeniu priimta priemonė turėtų atitikti techninių priemonių pagrindų reglamentą ir derėti su BŽP ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 2008/56/EB tikslais; |
| --- | --- |

12.

mano, kad bet kuri regioniniu lygmeniu priimta priemonė turėtų atitikti techninių priemonių pagrindų reglamentą ir derėti su BŽP ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 2008/56/EB tikslais;

| 13. | mano, kad su techninėmis priemonėmis susijusios taisyklės turėtų būti nustatomos tinkamai naudojantis regionalizavimo procesu ir grindžiamos bendrais centralizuotais principais ir apibrėžtimis, be kita ko, bendrais visoje ES taikytinais tikslais ir standartais, įskaitant draudžiamų žvejoti rūšių ir žvejybos įrankių sąrašą, specialių taisyklių, taikomų didesniems jūrų baseinams, rinkinį ir tam tikrus specialiuosius techninius reglamentus – visos šios priemonės turėtų būti priimamos laikantis įprastos teisėkūros procedūros; pažymi, kad regionalizavimo principas turėtų būti taikomas regioniniu lygmeniu taikytinoms taisyklėms ir taisyklėms, kurios gali būti dažnai keičiamos ir turėtų būti reguliariai iš naujo įvertinamos; |
| --- | --- |

13.

mano, kad su techninėmis priemonėmis susijusios taisyklės turėtų būti nustatomos tinkamai naudojantis regionalizavimo procesu ir grindžiamos bendrais centralizuotais principais ir apibrėžtimis, be kita ko, bendrais visoje ES taikytinais tikslais ir standartais, įskaitant draudžiamų žvejoti rūšių ir žvejybos įrankių sąrašą, specialių taisyklių, taikomų didesniems jūrų baseinams, rinkinį ir tam tikrus specialiuosius techninius reglamentus – visos šios priemonės turėtų būti priimamos laikantis įprastos teisėkūros procedūros; pažymi, kad regionalizavimo principas turėtų būti taikomas regioniniu lygmeniu taikytinoms taisyklėms ir taisyklėms, kurios gali būti dažnai keičiamos ir turėtų būti reguliariai iš naujo įvertinamos;

| 14. | pabrėžia, kad svarbu, jog naujoji techninių priemonių sistema būtų aiškiai suformuluota, o tam reikės įdėti daug aiškinimo pastangų; atitinkamai prašo, kad būtų iš anksto panaikinti esami techninių priemonių reglamentai, visų pirma Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98 ir (EB) Nr. 1967/2006, siekiant išvengti daugybės reglamentų atsiradimo; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu, jog naujoji techninių priemonių sistema būtų aiškiai suformuluota, o tam reikės įdėti daug aiškinimo pastangų; atitinkamai prašo, kad būtų iš anksto panaikinti esami techninių priemonių reglamentai, visų pirma Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98 ir (EB) Nr. 1967/2006, siekiant išvengti daugybės reglamentų atsiradimo;

| 15. | primena, kad deleguotųjų aktų atveju, laikydamosi pagrindinio reglamento 18 straipsnio, valstybės narės gali per reglamente dėl techninių priemonių nustatytą laikotarpį pateikti rekomendacijų Komisijai, o Komisija, kol nesibaigė tas laikotarpis, negalės priimti jokio akto; |
| --- | --- |

15.

primena, kad deleguotųjų aktų atveju, laikydamosi pagrindinio reglamento 18 straipsnio, valstybės narės gali per reglamente dėl techninių priemonių nustatytą laikotarpį pateikti rekomendacijų Komisijai, o Komisija, kol nesibaigė tas laikotarpis, negalės priimti jokio akto;

| 16. | mano, kad reikia įvertinti specialiųjų reglamentų, paremtų techninėmis priemonėmis, tinkamumą, efektyvumą ir socialines bei ekonomines pasekmes ES laivynams ir vietos bendruomenėms, laikantis BŽP ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslų; |
| --- | --- |

16.

mano, kad reikia įvertinti specialiųjų reglamentų, paremtų techninėmis priemonėmis, tinkamumą, efektyvumą ir socialines bei ekonomines pasekmes ES laivynams ir vietos bendruomenėms, laikantis BŽP ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslų;

| 17. | mano, kad techninės priemonės turėtų apimti konkrečias nuostatas dėl tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo siekiant apsaugoti pažeidžiamas jūrų buveines ir rūšis; |
| --- | --- |

17.

mano, kad techninės priemonės turėtų apimti konkrečias nuostatas dėl tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo siekiant apsaugoti pažeidžiamas jūrų buveines ir rūšis;

| 18. | mano, jog techninės priemonės turėtų padėti užtikrinti, kad nebūtų naudojami žalingi ir neselektyvūs žvejybos įrankiai ir kad apskritai būtų uždrausta naudoti sprogstamąsias ir nuodingąsias medžiagas; |
| --- | --- |

18.

mano, jog techninės priemonės turėtų padėti užtikrinti, kad nebūtų naudojami žalingi ir neselektyvūs žvejybos įrankiai ir kad apskritai būtų uždrausta naudoti sprogstamąsias ir nuodingąsias medžiagas;

| 19. | mano, kad būtina skubiai nustatyti nuoseklų techninių priemonių, taikomų kiekvienam pagrindinių baseinų, rinkinį, atsižvelgiant į kiekvieno baseino ypatumus, jeigu Sąjungos sprendimai gali daryti didelį poveikį žuvų išteklių atkūrimui ir ekosistemų apsaugai bei žuvų išteklių, kuriais yra dalijamasi, tvariam valdymui; |
| --- | --- |

19.

mano, kad būtina skubiai nustatyti nuoseklų techninių priemonių, taikomų kiekvienam pagrindinių baseinų, rinkinį, atsižvelgiant į kiekvieno baseino ypatumus, jeigu Sąjungos sprendimai gali daryti didelį poveikį žuvų išteklių atkūrimui ir ekosistemų apsaugai bei žuvų išteklių, kuriais yra dalijamasi, tvariam valdymui;

| 20. | mano, kad nepaisant įpareigojimo iškrauti laimikį, įsigaliojusio nuo 2015 m. sausio 1 d. ir iki 2019 m. palaipsniui pritaikytino visų rūšių žuvims, nuostatos dėl techninių priemonių turi būti pakankamai lanksčios, kad būtų galimos savalaikės korekcijos, siekiant užtikrinti pažangą žuvininkystės srityje ir suteikti žuvininkystės sektoriui daugiau galimybių įdiegti inovacijas, susijusias su selektyviais žvejybos būdais; |
| --- | --- |

20.

mano, kad nepaisant įpareigojimo iškrauti laimikį, įsigaliojusio nuo 2015 m. sausio 1 d. ir iki 2019 m. palaipsniui pritaikytino visų rūšių žuvims, nuostatos dėl techninių priemonių turi būti pakankamai lanksčios, kad būtų galimos savalaikės korekcijos, siekiant užtikrinti pažangą žuvininkystės srityje ir suteikti žuvininkystės sektoriui daugiau galimybių įdiegti inovacijas, susijusias su selektyviais žvejybos būdais;

| 21. | mano, kad įpareigojimas iškrauti visą laimikį yra esminis žvejybos taisyklių pakeitimas, vadinasi, reikia suderinti technines priemones, kad būtų galima įgyvendinti selektyvesnės žvejybos metodus ir ją palengvinti; tam pasiekti siūlo šias tris priemones:






  — | iš esmės pakeisti arba netgi panaikinti laimikio sudėtį reglamentuojančias taisykles, |
| --- | --- | --- |

21.

mano, kad įpareigojimas iškrauti visą laimikį yra esminis žvejybos taisyklių pakeitimas, vadinasi, reikia suderinti technines priemones, kad būtų galima įgyvendinti selektyvesnės žvejybos metodus ir ją palengvinti; tam pasiekti siūlo šias tris priemones:

—

iš esmės pakeisti arba netgi panaikinti laimikio sudėtį reglamentuojančias taisykles,

| — | suteikti daugiau lankstumo galimybių, susijusių su tinklo akių dydžiu, |
| --- | --- |

—

suteikti daugiau lankstumo galimybių, susijusių su tinklo akių dydžiu,

| — | leisti laive laikyti kelių tipų įrankius; |
| --- | --- |

—

leisti laive laikyti kelių tipų įrankius;

| 22. | atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių kyla dėl to, kad drauge galioja Tarybos reglamente (EB) Nr. 2406/96 nustatyti prekybos standartai ir mažiausi sugaunamų žuvų dydžiai; prašo, kad naujame techninių priemonių pagrindų reglamente šie reikalavimai būtų suvienodinti; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių kyla dėl to, kad drauge galioja Tarybos reglamente (EB) Nr. 2406/96 nustatyti prekybos standartai ir mažiausi sugaunamų žuvų dydžiai; prašo, kad naujame techninių priemonių pagrindų reglamente šie reikalavimai būtų suvienodinti;

| 23. | mano, kad persvarstant technines priemones reikėtų atsižvelgti į jų poveikį biologinių išteklių išsaugojimui, jūrų aplinkai, žvejybos sąnaudoms ir efektyvumui socialiniais ir užimtumo aspektais; |
| --- | --- |

23.

mano, kad persvarstant technines priemones reikėtų atsižvelgti į jų poveikį biologinių išteklių išsaugojimui, jūrų aplinkai, žvejybos sąnaudoms ir efektyvumui socialiniais ir užimtumo aspektais;

| 24. | mano, kad išsaugojimo tikslo, kurio siekiama techninių priemonių pagrindų reglamentu, galėtų būti veiksmingiau siekiama veiksmais, kuriais, gamintojų organizacijoms padedant, būtų gerinamas pasiūlos ir paklausos valdymas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad išsaugojimo tikslo, kurio siekiama techninių priemonių pagrindų reglamentu, galėtų būti veiksmingiau siekiama veiksmais, kuriais, gamintojų organizacijoms padedant, būtų gerinamas pasiūlos ir paklausos valdymas;

| 25. | mano, kad valstybių narių ir regionų vidaus vandenyse vykdoma atsitiktinė smulkioji žvejyba neturi būti įtraukiama į BLSK; |
| --- | --- |

25.

mano, kad valstybių narių ir regionų vidaus vandenyse vykdoma atsitiktinė smulkioji žvejyba neturi būti įtraukiama į BLSK;

| 26. | mano, kad daugiamečiams planams tenka itin svarbus vaidmuo siekiant išsaugoti žuvininkystės išteklius pagal BŽP ir kad jie yra tinkamiausias būdas priimti ir įgyvendinti specialias įvairių rūšių žvejybos technines priemones; |
| --- | --- |

26.

mano, kad daugiamečiams planams tenka itin svarbus vaidmuo siekiant išsaugoti žuvininkystės išteklius pagal BŽP ir kad jie yra tinkamiausias būdas priimti ir įgyvendinti specialias įvairių rūšių žvejybos technines priemones;

| 27. | mano, kad teisėkūros institucijos turi toliau stengtis pasiekti susitarimus dėl daugiamečių planų atsižvelgdamos į institucijų kompetencijas pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir remdamosi atitinkama Teisingumo Teismo praktika; |
| --- | --- |

27.

mano, kad teisėkūros institucijos turi toliau stengtis pasiekti susitarimus dėl daugiamečių planų atsižvelgdamos į institucijų kompetencijas pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir remdamosi atitinkama Teisingumo Teismo praktika;

| 28. | mano, kad daugiamečiai planai turėtų būti patikima ir ilgalaikė žvejybos valdymo sistema, grindžiama patikimiausiomis ir naujausiomis turimomis specialistų patvirtintomis mokslinėmis ir socialinėmis bei ekonominėmis išvadomis, kad jie turėtų būti koreguojami atsižvelgiant į išteklių pokyčius ir būti pakankamai lankstūs, kad Taryba galėtų priimti kasmetinius sprendimus dėl žvejybos galimybių; pažymi, kad šiais kasmetiniais sprendimais neturėtų būti pažeidžiama jų griežtai apribota žvejybos galimybių skyrimo paskirtis ir kad juos priimant, kiek įmanoma, turėtų būti vengiama didelių šių galimybių svyravimų; |
| --- | --- |

28.

mano, kad daugiamečiai planai turėtų būti patikima ir ilgalaikė žvejybos valdymo sistema, grindžiama patikimiausiomis ir naujausiomis turimomis specialistų patvirtintomis mokslinėmis ir socialinėmis bei ekonominėmis išvadomis, kad jie turėtų būti koreguojami atsižvelgiant į išteklių pokyčius ir būti pakankamai lankstūs, kad Taryba galėtų priimti kasmetinius sprendimus dėl žvejybos galimybių; pažymi, kad šiais kasmetiniais sprendimais neturėtų būti pažeidžiama jų griežtai apribota žvejybos galimybių skyrimo paskirtis ir kad juos priimant, kiek įmanoma, turėtų būti vengiama didelių šių galimybių svyravimų;

| 29. | pabrėžia, kad būtina pažanga siekiant priimti būsimus daugiamečius planus, siekiant atkurti ir palaikyti tokio lygio, kuris galėtų užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, žuvų išteklius, įskaitant jų įgyvendinimo kalendorių, išteklių išsaugojimą užtikrinantį apsaugos priemonių taikymo mechanizmą, prisitaikymo prie mokslinių rekomendacijų pokyčių mechanizmą ir peržiūros nuostatą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad būtina pažanga siekiant priimti būsimus daugiamečius planus, siekiant atkurti ir palaikyti tokio lygio, kuris galėtų užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, žuvų išteklius, įskaitant jų įgyvendinimo kalendorių, išteklių išsaugojimą užtikrinantį apsaugos priemonių taikymo mechanizmą, prisitaikymo prie mokslinių rekomendacijų pokyčių mechanizmą ir peržiūros nuostatą;

| 30. | mano, kad, siekiant išvengti problemų, susijusių su įpareigojimu iškrauti visą laimikį mišrios žvejybos atveju, būtina didinti selektyvumą ir mažinti nepageidaujamą priegaudą; mano, kad pageidautina rasti būdų, kaip būtų galima pasinaudoti galimybe priimti lankstumo priemones ir panaudoti mokslininkų nustatytus mirtingumo dėl žvejybos intervalus nustatant BLSK; |
| --- | --- |

30.

mano, kad, siekiant išvengti problemų, susijusių su įpareigojimu iškrauti visą laimikį mišrios žvejybos atveju, būtina didinti selektyvumą ir mažinti nepageidaujamą priegaudą; mano, kad pageidautina rasti būdų, kaip būtų galima pasinaudoti galimybe priimti lankstumo priemones ir panaudoti mokslininkų nustatytus mirtingumo dėl žvejybos intervalus nustatant BLSK;

| 31. | dar kartą patvirtina, kad reikia, pasinaudojant patariamosiomis tarybomis, gerinti suinteresuotų subjektų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinat daugiamečius planus ir priimant visus su regionalizavimu susijusius sprendimus; |
| --- | --- |

31.

dar kartą patvirtina, kad reikia, pasinaudojant patariamosiomis tarybomis, gerinti suinteresuotų subjektų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinat daugiamečius planus ir priimant visus su regionalizavimu susijusius sprendimus;

| 32. | mano, kad Parlamentas turėtų itin atidžiai išnagrinėti deleguotuosius aktus, susijusius su išmetimo į jūrą planais, ir pasilikti teisę prieštarauti, jei mano, kad tai būtina; |
| --- | --- |

32.

mano, kad Parlamentas turėtų itin atidžiai išnagrinėti deleguotuosius aktus, susijusius su išmetimo į jūrą planais, ir pasilikti teisę prieštarauti, jei mano, kad tai būtina;

| 33. | mano, kad laikinas deleguotųjų aktų, susijusių su išmetimo į jūrą planais, įskaitant mažiausių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių keitimą, galiojimo laikotarpis jokiais atvejais neturėtų būti ilgesnis nei treji metai ir kad jie turėtų būti, jei tikslinga, pakeisti daugiamečiais planais, ir mano, kad dėl to daugiamečius planus reikėtų priimti kuo greičiau; |
| --- | --- |

33.

mano, kad laikinas deleguotųjų aktų, susijusių su išmetimo į jūrą planais, įskaitant mažiausių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių keitimą, galiojimo laikotarpis jokiais atvejais neturėtų būti ilgesnis nei treji metai ir kad jie turėtų būti, jei tikslinga, pakeisti daugiamečiais planais, ir mano, kad dėl to daugiamečius planus reikėtų priimti kuo greičiau;

| 34. | laikosi nuomonės, kad pagal regionalizavimo tvarką priimant sprendimus dėl kiekvienos rūšies mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių turėtų būti remiamasi mokslinėmis rekomendacijomis; pabrėžia, kad būtina vengti prekybos pažeidimų ar sukčiavimo atvejų, kurie galėtų pakenkti vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

34.

laikosi nuomonės, kad pagal regionalizavimo tvarką priimant sprendimus dėl kiekvienos rūšies mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių turėtų būti remiamasi mokslinėmis rekomendacijomis; pabrėžia, kad būtina vengti prekybos pažeidimų ar sukčiavimo atvejų, kurie galėtų pakenkti vidaus rinkos veikimui;

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

2015 m. gruodžio 16 d., trečiadienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/68

---

P8_TA(2015)0455

Invazinių svetimų rūšių sąrašas

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 priimamas Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašas, projekto (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

(2017/C 399/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 priimamas Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašas, projektą (D041932/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 priimamas Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašas, projektą (D041932/01,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 straipsnį (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 straipsnį (2),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1143/2014 (toliau – ISR reglamentas) 4 straipsnio 3 dalyje nustatytais kriterijais, Komisija įgyvendinimo aktais turi nustatyti Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas) ir kadangi šie įgyvendinimo aktai turi būti priimami laikantis minėto reglamento 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1143/2014 (toliau – ISR reglamentas) 4 straipsnio 3 dalyje nustatytais kriterijais, Komisija įgyvendinimo aktais turi nustatyti Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašą (toliau – Sąjungos sąrašas) ir kadangi šie įgyvendinimo aktai turi būti priimami laikantis minėto reglamento 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

| B. | kadangi įgyvendinimo aktų projektai turi būti pateikti ISR reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui ne vėliau kaip 2016 m. sausio 2 d. ir įsigalios dvidešimtą dieną nuo jų paskelbimo Oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi įgyvendinimo aktų projektai turi būti pateikti ISR reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui ne vėliau kaip 2016 m. sausio 2 d. ir įsigalios dvidešimtą dieną nuo jų paskelbimo Oficialiajame leidinyje;

| C. | kadangi Sąjungos sąrašas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

C.

kadangi Sąjungos sąrašas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse;

| D. | kadangi invazinių svetimų rūšių yra daug ir todėl svarbu užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama toms rūšims, kurios laikomos Sąjungai susirūpinimą keliančiomis invazinėmis svetimomis rūšimis; |
| --- | --- |

D.

kadangi invazinių svetimų rūšių yra daug ir todėl svarbu užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama toms rūšims, kurios laikomos Sąjungai susirūpinimą keliančiomis invazinėmis svetimomis rūšimis;

| E. | kadangi Sąjungai susirūpinimą keliančiomis invazinėmis svetimomis rūšimis turėtų būti laikomos tos rūšys, kurių daroma žala poveikį patyrusiose valstybėse narėse yra tokia didelė, kad tai pateisina tikslinių priemonių, taikytinų visos Sąjungos mastu, priėmimą, įskaitant taikymą tose valstybėse narėse, kurios dar nėra patyrusios poveikio ar net, tikėtina, nepatirs tokio poveikio; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sąjungai susirūpinimą keliančiomis invazinėmis svetimomis rūšimis turėtų būti laikomos tos rūšys, kurių daroma žala poveikį patyrusiose valstybėse narėse yra tokia didelė, kad tai pateisina tikslinių priemonių, taikytinų visos Sąjungos mastu, priėmimą, įskaitant taikymą tose valstybėse narėse, kurios dar nėra patyrusios poveikio ar net, tikėtina, nepatirs tokio poveikio;

| F. | kadangi per neformalias trišales derybas pripažinta, jog svarbiausia yra užtikrinti, kad nustatytas Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių skaičius išliktų proporcingas ir nustatant šias rūšis daugiausia dėmesio būtų skiriama toms rūšims, kurių įtraukimas į Sąjungos sąrašą veiksmingai užkirstų kelią tų rūšių neigiamam poveikiui, šį poveikį sumažintų ar sušvelnintų ekonomiškai efektyviu būdu; |
| --- | --- |

F.

kadangi per neformalias trišales derybas pripažinta, jog svarbiausia yra užtikrinti, kad nustatytas Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių skaičius išliktų proporcingas ir nustatant šias rūšis daugiausia dėmesio būtų skiriama toms rūšims, kurių įtraukimas į Sąjungos sąrašą veiksmingai užkirstų kelią tų rūšių neigiamam poveikiui, šį poveikį sumažintų ar sušvelnintų ekonomiškai efektyviu būdu;

| G. | kadangi kriterijai, pagal kuriuos invazinės svetimos rūšys turi būti įtraukiamos į Sąjungos sąrašą, yra pagrindinė ISR reglamento taikymo priemonė; |
| --- | --- |

G.

kadangi kriterijai, pagal kuriuos invazinės svetimos rūšys turi būti įtraukiamos į Sąjungos sąrašą, yra pagrindinė ISR reglamento taikymo priemonė;

| H. | kadangi, siekiant užtikrinti veiksmingą išteklių naudojimą, pagal kriterijus, pagal kuriuos minėtos rūšys turi būti įtraukiamos į Sąjungos sąrašą, turėtų būti užtikrinta, kad į sąrašą bus įtrauktos tos invazinės svetimos rūšys, kurios daro didžiausią neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant užtikrinti veiksmingą išteklių naudojimą, pagal kriterijus, pagal kuriuos minėtos rūšys turi būti įtraukiamos į Sąjungos sąrašą, turėtų būti užtikrinta, kad į sąrašą bus įtrauktos tos invazinės svetimos rūšys, kurios daro didžiausią neigiamą poveikį;

| I. | kadangi, siekiant užtikrinti atitiktį taisyklėms, įtvirtintoms pagal atitinkamus Pasaulio prekybos organizacijos susitarimus, ir nuoseklų minėto reglamento taikymą, pagal ISR reglamento 13 konstatuojamąją dalį turėtų būti nustatyti bendri kriterijai rizikos vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

I.

kadangi, siekiant užtikrinti atitiktį taisyklėms, įtvirtintoms pagal atitinkamus Pasaulio prekybos organizacijos susitarimus, ir nuoseklų minėto reglamento taikymą, pagal ISR reglamento 13 konstatuojamąją dalį turėtų būti nustatyti bendri kriterijai rizikos vertinimui atlikti;

| J. | kadangi ISR reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje teigiama, jog, siekiant atsižvelgti į naujausius mokslo laimėjimus aplinkosaugos srityje, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatyti bendrieji rizikos vertinimo elementai; |
| --- | --- |

J.

kadangi ISR reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje teigiama, jog, siekiant atsižvelgti į naujausius mokslo laimėjimus aplinkosaugos srityje, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatyti bendrieji rizikos vertinimo elementai;

| K. | kadangi, be to, ISR reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje teigiama, jog itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, jog atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

K.

kadangi, be to, ISR reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje teigiama, jog itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, jog atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| L. | kadangi Parlamentas nebuvo tinkamai informuotas apie bendrųjų rizikos vertinimo elementų išdėstymą ir kadangi atitinkami dokumentai nebuvo perduoti Parlamentui vienu metu, laiku ir tinkamai; |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamentas nebuvo tinkamai informuotas apie bendrųjų rizikos vertinimo elementų išdėstymą ir kadangi atitinkami dokumentai nebuvo perduoti Parlamentui vienu metu, laiku ir tinkamai;

| M. | kadangi Komisijai pagal ISR reglamento 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiau nurodoma, kokie įrodymai laikytini priimtinais šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies b punkto tikslais, ir kuriuose pateikiamas išsamus minėto reglamento 5 straipsnio 1 dalies a–h punktų taikymo aprašymas, taip pat kadangi išsamus aprašymas turi apimti ir metodiką, taikytiną vertinant riziką, atsižvelgiant į atitinkamus nacionalinius ir tarptautinius standartus ir būtinybę pirmenybę teikti veiksmams, nukreiptiems prieš invazines svetimas rūšis, siejamas su dideliu neigiamu poveikiu (arba galinčias padaryti tokį poveikį) biologinei įvairovei arba atitinkamoms ekosistemų funkcijoms, taip pat žmonių sveikatai ar ekonomikai, tokį neigiamą poveikį laikant sunkinančiu veiksniu; |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisijai pagal ISR reglamento 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiau nurodoma, kokie įrodymai laikytini priimtinais šio reglamento 4 straipsnio 3 dalies b punkto tikslais, ir kuriuose pateikiamas išsamus minėto reglamento 5 straipsnio 1 dalies a–h punktų taikymo aprašymas, taip pat kadangi išsamus aprašymas turi apimti ir metodiką, taikytiną vertinant riziką, atsižvelgiant į atitinkamus nacionalinius ir tarptautinius standartus ir būtinybę pirmenybę teikti veiksmams, nukreiptiems prieš invazines svetimas rūšis, siejamas su dideliu neigiamu poveikiu (arba galinčias padaryti tokį poveikį) biologinei įvairovei arba atitinkamoms ekosistemų funkcijoms, taip pat žmonių sveikatai ar ekonomikai, tokį neigiamą poveikį laikant sunkinančiu veiksniu;

| N. | kadangi Komisija nesilaikė ISR reglamento 4 straipsnio 3 dalies nuostatų, nenurodė išsamiau, kokie įrodymai laikytini priimtinais ISR reglamento 4 straipsnio 3 dalies b punkto tikslais, ir nepateikė išsamaus minėto reglamento 5 straipsnio 1 dalies a–h punktų taikymo aprašymo, įskaitant metodiką, taikytiną vertinant riziką; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisija nesilaikė ISR reglamento 4 straipsnio 3 dalies nuostatų, nenurodė išsamiau, kokie įrodymai laikytini priimtinais ISR reglamento 4 straipsnio 3 dalies b punkto tikslais, ir nepateikė išsamaus minėto reglamento 5 straipsnio 1 dalies a–h punktų taikymo aprašymo, įskaitant metodiką, taikytiną vertinant riziką;

| O. | kadangi Komisija neužtikrino, kad, siūlydamos įrašyti rūšis į Sąjungos sąrašą, visos valstybės narės vienodai taikytų metodiką, taikytiną vertinant riziką, ir kadangi neįmanoma užtikrinti, kad valstybės narės naudotų tos pačios rūšies įrodymus ir taikytų tuos pačius bendruosius standartus; |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija neužtikrino, kad, siūlydamos įrašyti rūšis į Sąjungos sąrašą, visos valstybės narės vienodai taikytų metodiką, taikytiną vertinant riziką, ir kadangi neįmanoma užtikrinti, kad valstybės narės naudotų tos pačios rūšies įrodymus ir taikytų tuos pačius bendruosius standartus;

| P. | kadangi priežastys, dėl kurių rūšys įrašomos į Sąjungos sąrašą, pagrįstos labiau politiniais, o ne moksliniais kriterijais; |
| --- | --- |

P.

kadangi priežastys, dėl kurių rūšys įrašomos į Sąjungos sąrašą, pagrįstos labiau politiniais, o ne moksliniais kriterijais;

| Q. | kadangi rūšių sąrašas pagrįstas ne standartizuotu rizikos vertinimu ir metodika, o greičiau valstybių narių politine valia; |
| --- | --- |

Q.

kadangi rūšių sąrašas pagrįstas ne standartizuotu rizikos vertinimu ir metodika, o greičiau valstybių narių politine valia;

| R. | kadangi pagal Sąjungos sąrašo projektą invazinių svetimų rūšių problema nesprendžiama visapusiškai, kad būtų išsaugota vietos biologinė įvairovė ir ekosistemų funkcijos, taip pat kad būtų iki minimumo sumažinti ir sušvelninti poveikiai žmonių sveikatai ar ekonomikai, kuriuos šios rūšys gali daryti; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal Sąjungos sąrašo projektą invazinių svetimų rūšių problema nesprendžiama visapusiškai, kad būtų išsaugota vietos biologinė įvairovė ir ekosistemų funkcijos, taip pat kad būtų iki minimumo sumažinti ir sušvelninti poveikiai žmonių sveikatai ar ekonomikai, kuriuos šios rūšys gali daryti;

| S. | kadangi ISR reglamentas, kaip speciali ES teisėkūros priemonė, galėtų padėti išspręsti įsisenėjusias problemas, susijusias su biologinės įvairovės nykimu, užtikrinti rezultatus ir padėti pasiekti biologinės įvairovės tikslus, tačiau tik jei bus tinkamai įgyvendintas ir jį rems vietos valdžios institucijos bei plačioji visuomenė; |
| --- | --- |

S.

kadangi ISR reglamentas, kaip speciali ES teisėkūros priemonė, galėtų padėti išspręsti įsisenėjusias problemas, susijusias su biologinės įvairovės nykimu, užtikrinti rezultatus ir padėti pasiekti biologinės įvairovės tikslus, tačiau tik jei bus tinkamai įgyvendintas ir jį rems vietos valdžios institucijos bei plačioji visuomenė;

| T. | kadangi pirminį Komisijos sąrašą kritikavo kelios kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos, suinteresuotieji subjektai ir plačioji visuomenė tokiu mastu, kad dabar šie subjektai rimtai abejoja dėl būsimo ISR reglamento efektyvumo iš esmės dėl to, kad daugelis didžiausių problemų keliančių invazinių svetimų rūšių neįrašytos į minėtą sąrašą, kai tuo tarpu į jį įrašytos kai kurios rūšys, kurios negali daryti didelio neigiamo poveikio biologinei įvairovei, ekosistemų funkcijoms, žmonių sveikatai ar ekonomikai, arba kurių atžvilgiu taikant taikytinas priemones būtų patiriama neproporcingų išlaidų; |
| --- | --- |

T.

kadangi pirminį Komisijos sąrašą kritikavo kelios kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos, suinteresuotieji subjektai ir plačioji visuomenė tokiu mastu, kad dabar šie subjektai rimtai abejoja dėl būsimo ISR reglamento efektyvumo iš esmės dėl to, kad daugelis didžiausių problemų keliančių invazinių svetimų rūšių neįrašytos į minėtą sąrašą, kai tuo tarpu į jį įrašytos kai kurios rūšys, kurios negali daryti didelio neigiamo poveikio biologinei įvairovei, ekosistemų funkcijoms, žmonių sveikatai ar ekonomikai, arba kurių atžvilgiu taikant taikytinas priemones būtų patiriama neproporcingų išlaidų;

| U. | kadangi pradiniame sąraše neįrašytos rūšys, esančios tarp didžiausią žalą darančių invazinių svetimų rūšių Europoje; kadangi kai kurios sausumos augalų ir žinduolių rūšys atitinka kriterijus ir galima susipažinti su nuodugniu jų keliamos rizikos vertinimu, tačiau šios rūšys neįrašytos į Sąjungos sąrašą; kadangi į sąrašą neįrašytos žinduolių rūšys, kurios minimos tarp pastaraisiais metais Europoje labiausiai plintančių svetimų rūšių, ir kadangi į sąrašą taip pat neįrašytos plačiai paplitusios ir sparčiai plintančios augalų rūšys, darančios didelį ir išsamiai pagrįstą dokumentais neigiamą poveikį žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

U.

kadangi pradiniame sąraše neįrašytos rūšys, esančios tarp didžiausią žalą darančių invazinių svetimų rūšių Europoje; kadangi kai kurios sausumos augalų ir žinduolių rūšys atitinka kriterijus ir galima susipažinti su nuodugniu jų keliamos rizikos vertinimu, tačiau šios rūšys neįrašytos į Sąjungos sąrašą; kadangi į sąrašą neįrašytos žinduolių rūšys, kurios minimos tarp pastaraisiais metais Europoje labiausiai plintančių svetimų rūšių, ir kadangi į sąrašą taip pat neįrašytos plačiai paplitusios ir sparčiai plintančios augalų rūšys, darančios didelį ir išsamiai pagrįstą dokumentais neigiamą poveikį žmonių sveikatai;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento projektas viršija Reglamente (ES) Nr. 1143/2014 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento projektas viršija Reglamente (ES) Nr. 1143/2014 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

| 2. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo reglamento projektą ir pateikti komitetui naują projektą; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo reglamento projektą ir pateikti komitetui naują projektą;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 317, 2014 11 4, p. 35.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/71

---

P8_TA(2015)0456

Produktai, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (2015/3006(RSP))

(2017/C 399/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2015/2279, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2015/2279, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (1),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (2), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (2), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) pateiktą nuomonę (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) pateiktą nuomonę (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2010 m. gegužės 17 d. bendrovė „Monsanto Europe S.A.“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų kompetentingai institucijai prašymą dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2010 m. gegužės 17 d. bendrovė „Monsanto Europe S.A.“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų kompetentingai institucijai prašymą dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai;

| B. | kadangi, kaip nurodoma prašyme, genetiškai modifikuotų kukurūzų MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sudėtyje yra CP4 EPSPS baltymo, kuris suteikia atsparumą glifosato herbicidams, ir PAT baltymo, kuris suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra amonio gliufozinato, ir kadangi Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – Pasaulio sveikatos organizacijos specializuotoji agentūra vėžio klausimu – 2015 m. kovo 20 d. klasifikavo glifosatą kaip turbūt kancerogeninį poveikį žmonėms darančią medžiagą (5); |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip nurodoma prašyme, genetiškai modifikuotų kukurūzų MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sudėtyje yra CP4 EPSPS baltymo, kuris suteikia atsparumą glifosato herbicidams, ir PAT baltymo, kuris suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra amonio gliufozinato, ir kadangi Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – Pasaulio sveikatos organizacijos specializuotoji agentūra vėžio klausimu – 2015 m. kovo 20 d. klasifikavo glifosatą kaip turbūt kancerogeninį poveikį žmonėms darančią medžiagą (5);

| C. | Komisija, nepaisydama 2015 m. gruodžio 1 d. Parlamento aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos, kuriame buvo prieštaraujama įgyvendinimo sprendimo projektui, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, nusprendė nesilaikyti ES institucijų lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo principo ir 2015 m. gruodžio 4 d. patvirtino įgyvendinimo sprendimą – tai padaryta likus 10 dienų iki pirmojo plenarinio Parlamento posėdžio, kuriame Parlamentas būtų galėjęs balsuoti dėl rezoliucijos pasiūlymo, priimto komitete; |
| --- | --- |

C.

Komisija, nepaisydama 2015 m. gruodžio 1 d. Parlamento aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos, kuriame buvo prieštaraujama įgyvendinimo sprendimo projektui, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, nusprendė nesilaikyti ES institucijų lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo principo ir 2015 m. gruodžio 4 d. patvirtino įgyvendinimo sprendimą – tai padaryta likus 10 dienų iki pirmojo plenarinio Parlamento posėdžio, kuriame Parlamentas būtų galėjęs balsuoti dėl rezoliucijos pasiūlymo, priimto komitete;

| D. | kadangi 2015 m. balandžio 22 d. Komisija savo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, aiškinamajame memorandume apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija, laikydamasi taikomų teisės aktų, turėjo priimti sprendimus dėl leidimų negaudama Valstybių narių komiteto nuomonės ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, –tai didelė visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų (GM) maisto produktų ir pašarų leidimų; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. balandžio 22 d. Komisija savo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, aiškinamajame memorandume apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija, laikydamasi taikomų teisės aktų, turėjo priimti sprendimus dėl leidimų negaudama Valstybių narių komiteto nuomonės ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, –tai didelė visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų (GM) maisto produktų ir pašarų leidimų;

| E. | kadangi Komisija buvo paskirta remiantis politinių gairių rinkiniu, kuris buvo pateiktas Parlamentui, ir kadangi šiose gairėse prisiimtas įsipareigojimas persvarstyti teisės aktus, taikomus genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) leidimams; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija buvo paskirta remiantis politinių gairių rinkiniu, kuris buvo pateiktas Parlamentui, ir kadangi šiose gairėse prisiimtas įsipareigojimas persvarstyti teisės aktus, taikomus genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) leidimams;

| F. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. (6) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, nes, nors auginimas neišvengiamai vykdomas valstybės narės teritorijoje, prekyba GMO yra tarpvalstybinė, o tai reiškia, kad neįmanoma įgyvendinti Komisijos pasiūlyto nacionalinio pardavimo ir naudojimo draudimo, jeigu importui vėl nepradedama taikyti sienų kontrolė; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. (6) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, nes, nors auginimas neišvengiamai vykdomas valstybės narės teritorijoje, prekyba GMO yra tarpvalstybinė, o tai reiškia, kad neįmanoma įgyvendinti Komisijos pasiūlyto nacionalinio pardavimo ir naudojimo draudimo, jeigu importui vėl nepradedama taikyti sienų kontrolė;

| G. | kadangi dabartinė GM maisto ir pašarų patvirtinimo sistema veikia netinkamai, nes, kaip 2015 m. spalio 14 d. atskleidė Prancūzijos laikraštis „Le Monde“ (7), į ES buvo leista importuoti šešias genetiškai modifikuotų kukurūzų veisles, turinčias genetines modifikacijas, kurios nebuvo įtrauktos į vertinimą tuomet, kai kultūroms buvo suteiktas leidimas, o įmonė „Syngenta“ Europos maisto saugos tarnybai ir Komisijai apie papildomus GM požymius pranešė tik 2015 m. liepos mėn., nepaisant to, kad šių veislių importas buvo patvirtintas laikotarpiu tarp 2008 ir 2011 m.; |
| --- | --- |

G.

kadangi dabartinė GM maisto ir pašarų patvirtinimo sistema veikia netinkamai, nes, kaip 2015 m. spalio 14 d. atskleidė Prancūzijos laikraštis „Le Monde“ (7), į ES buvo leista importuoti šešias genetiškai modifikuotų kukurūzų veisles, turinčias genetines modifikacijas, kurios nebuvo įtrauktos į vertinimą tuomet, kai kultūroms buvo suteiktas leidimas, o įmonė „Syngenta“ Europos maisto saugos tarnybai ir Komisijai apie papildomus GM požymius pranešė tik 2015 m. liepos mėn., nepaisant to, kad šių veislių importas buvo patvirtintas laikotarpiu tarp 2008 ir 2011 m.;

| H. | kadangi, atmesdamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Parlamentas ragino Komisiją atsiimti savo pasiūlymą ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, atmesdamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Parlamentas ragino Komisiją atsiimti savo pasiūlymą ir pateikti naują pasiūlymą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/2279 viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/2279 viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

| 2. | mano, kad Komisijos sprendimu toliau siekti Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279 priėmimo, nepaisant to, kad jo projektą atmetė atsakingas komitetas prieš atitinkamą balsavimą plenariniame posėdyje, pažeidžiama Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalis dėl institucijų lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

2.

mano, kad Komisijos sprendimu toliau siekti Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279 priėmimo, nepaisant to, kad jo projektą atmetė atsakingas komitetas prieš atitinkamą balsavimą plenariniame posėdyje, pažeidžiama Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalis dėl institucijų lojalaus tarpusavio bendradarbiavimo;

| 3. | mano, kad kiekvienas įgyvendinimo sprendimas, pagal kurį leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų organizmų, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, laikantis dabartinės neveiksmingos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 versijos, turėtų būti sustabdytas iki tol, kol bus priimtas naujas reglamentas remiantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo; |
| --- | --- |

3.

mano, kad kiekvienas įgyvendinimo sprendimas, pagal kurį leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų organizmų, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, laikantis dabartinės neveiksmingos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 versijos, turėtų būti sustabdytas iki tol, kol bus priimtas naujas reglamentas remiantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo;

| 4. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 ir Reglamento (EB) Nr. 396/2005 (8) tikslu, pagal kurį, remiantis Reglamente (EB) Nr. 178/2002 (9) nustatytais bendraisiais principais, siekiama parengti bazę, leidžiančią užtikrinti aukštą žmonių gyvenimo ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų atžvilgiu, tuo pačiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos darbą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 ir Reglamento (EB) Nr. 396/2005 (8) tikslu, pagal kurį, remiantis Reglamente (EB) Nr. 178/2002 (9) nustatytais bendraisiais principais, siekiama parengti bazę, leidžiančią užtikrinti aukštą žmonių gyvenimo ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų atžvilgiu, tuo pačiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos darbą;

| 5. | prašo Komisijos panaikinti Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2015/2279; |
| --- | --- |

5.

prašo Komisijos panaikinti Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2015/2279;

| 6. | ragina Komisiją, remiantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 ir atsižvelgta į dažnai nacionalinių institucijų pareikštą susirūpinimą dėl klausimų, kurie susiję ne tik su GMO saugumu sveikatos ir aplinkos požiūriu; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją, remiantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 ir atsižvelgta į dažnai nacionalinių institucijų pareikštą susirūpinimą dėl klausimų, kurie susiję ne tik su GMO saugumu sveikatos ir aplinkos požiūriu;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 322, 2015 12 8, p. 58.

(2)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(3)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4)  EFSA GMO grupės (angl. EFSA Panel on Genetically Modified Organisms) 2015 m. mokslinė nuomonė „Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2010-80) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified maize NK603 x T25 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto“. EFSA leidinys: 2015; 13(7):4165, 23 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(5)  „IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015“ http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0379.

(7)  http://www.lemonde.fr/planete/article/2015/10/14/failles-dans-l-homologation-de-six-mais-ogm-en-europe_4788853_3244.html

(8)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(9)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/74

---

P8_TA(2015)0457

Pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimas

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (TAXE 1 specialiojo komiteto) pranešimo projektą (2015/2066(INI)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (TAXE 1 specialiojo komiteto) pranešimo projektą (2015/2066(INI)),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 5 d. paskelbtą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir G 20 projekto „Mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimas“ (angl. „Base Erosion and Profit Shifting“, toliau – BEPP) galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 5 d. paskelbtą Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ir G 20 projekto „Mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimas“ (angl. „Base Erosion and Profit Shifting“, toliau – BEPP) galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8–0349/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8–0349/2015),

Pagrindinės „LuxLeaks“ skandalo išvados

| A. | kadangi žurnalistų konsorciumo, Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo, (ICIJ) 2014 m. lapkričio mėn. paskelbta informacija apie mokesčius ir kitokią žalingą praktiką Liuksemburge („LuxLeaks“) atskleidė, kad beveik 340 daugiašalių bendrovių pasiekė slaptus susitarimus su Liuksemburgu, kurie sudarė daugeliui šių bendrovių galimybę kenkiant Sąjungos viešiesiems interesams iki minimumo sumažinti savo bendras išlaidas mokesčiams, kartu vykdant mažai ekonominės veiklos Liuksemburge arba visai jos nevykdant; |
| --- | --- |

A.

kadangi žurnalistų konsorciumo, Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo, (ICIJ) 2014 m. lapkričio mėn. paskelbta informacija apie mokesčius ir kitokią žalingą praktiką Liuksemburge („LuxLeaks“) atskleidė, kad beveik 340 daugiašalių bendrovių pasiekė slaptus susitarimus su Liuksemburgu, kurie sudarė daugeliui šių bendrovių galimybę kenkiant Sąjungos viešiesiems interesams iki minimumo sumažinti savo bendras išlaidas mokesčiams, kartu vykdant mažai ekonominės veiklos Liuksemburge arba visai jos nevykdant;

| B. | kadangi iš atskleistos informacijos paaiškėjo, jog kai kurie mokesčių konsultantai sąmoningai ir tikslingai padėjo daugiašalėms bendrovėms 2002–2010 m. Liuksemburge pasiekti bent 548 sprendimus dėl mokesčių; kadangi tuose slaptuose susitarimuose numatytos sudėtingos finansinės struktūros, skirtos iš esmės sumažinti mokesčius; |
| --- | --- |

B.

kadangi iš atskleistos informacijos paaiškėjo, jog kai kurie mokesčių konsultantai sąmoningai ir tikslingai padėjo daugiašalėms bendrovėms 2002–2010 m. Liuksemburge pasiekti bent 548 sprendimus dėl mokesčių; kadangi tuose slaptuose susitarimuose numatytos sudėtingos finansinės struktūros, skirtos iš esmės sumažinti mokesčius;

| C. | kadangi dėl tų sprendimų dėl mokesčių daugelio bendrovių faktinis mokesčių tarifas buvo mažesnis nei 1 % pelno, kuris buvo perkeltas į Liuksemburgą; kadangi kai kurios daugiašalės bendrovės nemoka tiek mokesčių, kiek sąžiningai turėtų mokėti, nors savo veiklos šalyse gauna naudos iš įvairių viešųjų gėrybių ir paslaugų; kadangi kai kurių daugiašalių bendrovių gautam pelnui taikomi beveik nuliniai faktiniai mokesčių tarifai gali pakenkti Sąjungos ir kitų šalių ekonomikai; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl tų sprendimų dėl mokesčių daugelio bendrovių faktinis mokesčių tarifas buvo mažesnis nei 1 % pelno, kuris buvo perkeltas į Liuksemburgą; kadangi kai kurios daugiašalės bendrovės nemoka tiek mokesčių, kiek sąžiningai turėtų mokėti, nors savo veiklos šalyse gauna naudos iš įvairių viešųjų gėrybių ir paslaugų; kadangi kai kurių daugiašalių bendrovių gautam pelnui taikomi beveik nuliniai faktiniai mokesčių tarifai gali pakenkti Sąjungos ir kitų šalių ekonomikai;

| D. | kadangi daugeliu atvejų Liuksemburge esančios patronuojamosios įmonės vykdė šimtų milijonų eurų vertės verslo operacijas, nors Liuksemburge turėjo nedaug darbuotojų ir vykdė mažai ekonominės veiklos, o kai kuriais adresais buvo užregistruota daugiau kaip 1 600 įmonių; |
| --- | --- |

D.

kadangi daugeliu atvejų Liuksemburge esančios patronuojamosios įmonės vykdė šimtų milijonų eurų vertės verslo operacijas, nors Liuksemburge turėjo nedaug darbuotojų ir vykdė mažai ekonominės veiklos, o kai kuriais adresais buvo užregistruota daugiau kaip 1 600 įmonių;

| E. | kadangi TAXE 1 specialiajam komitetui atlikus tyrimus paaiškėjo, kad sprendimų dėl mokesčių praktika vykdoma ne tik Liuksemburge, bet yra paplitusi visoje Sąjungoje; kadangi sprendimų dėl mokesčių praktiką galima teisėtai taikyti siekiant suteikti būtino teisinio tikrumo įmonėms ir sumažinti sąžiningų įmonių finansinę riziką, tačiau ši praktika atvira galimam piktnaudžiavimui ir mokesčių vengimui, be to, užtikrinant teisinį tikrumą tik tam tikriems pasirinktiems subjektams, šia praktika gali būti sukurta tam tikra nelygybė tarp bendrovių, kurių atžvilgiu buvo priimti sprendimai, ir bendrovių, kurios nenaudoja tokių sprendimų; |
| --- | --- |

E.

kadangi TAXE 1 specialiajam komitetui atlikus tyrimus paaiškėjo, kad sprendimų dėl mokesčių praktika vykdoma ne tik Liuksemburge, bet yra paplitusi visoje Sąjungoje; kadangi sprendimų dėl mokesčių praktiką galima teisėtai taikyti siekiant suteikti būtino teisinio tikrumo įmonėms ir sumažinti sąžiningų įmonių finansinę riziką, tačiau ši praktika atvira galimam piktnaudžiavimui ir mokesčių vengimui, be to, užtikrinant teisinį tikrumą tik tam tikriems pasirinktiems subjektams, šia praktika gali būti sukurta tam tikra nelygybė tarp bendrovių, kurių atžvilgiu buvo priimti sprendimai, ir bendrovių, kurios nenaudoja tokių sprendimų;

| F. | kadangi atsižvelgiama į 2013 m. vasario 12 d. paskelbtą EBPO ataskaitą „Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemų sprendimas“ (angl. „Addressing Base Erosion and Profit Shifting“), kurioje pasiūlyta nustatyti naujus tarptautinius standartus siekiant kovoti BEPP; |
| --- | --- |

F.

kadangi atsižvelgiama į 2013 m. vasario 12 d. paskelbtą EBPO ataskaitą „Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemų sprendimas“ (angl. „Addressing Base Erosion and Profit Shifting“), kurioje pasiūlyta nustatyti naujus tarptautinius standartus siekiant kovoti BEPP;

| G. | kadangi atsižvelgiama į komunikatą, paskelbtą po 2015 m. spalio 5 d. vykusio G 20 finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų susitikimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi atsižvelgiama į komunikatą, paskelbtą po 2015 m. spalio 5 d. vykusio G 20 finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų susitikimo;

| H. | kadangi, neskaitant keleto sveikintinų išimčių, nacionalinės politikos lyderiai iki šiol nebuvo pakankamai aktyvūs sprendžiant pelno mokesčio vengimo problemą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, neskaitant keleto sveikintinų išimčių, nacionalinės politikos lyderiai iki šiol nebuvo pakankamai aktyvūs sprendžiant pelno mokesčio vengimo problemą;

| I. | kadangi Europos Sąjunga ėmėsi svarbių veiksmų siekiant ekonominės integracijos (pavyzdžiui, ekonominės ir pinigų sąjungos, bankų sąjungos) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo normų neperžengiantis Sąjungos lygmeniu vykdomas mokesčių politikos koordinavimas yra būtina integracijos proceso dalis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Sąjunga ėmėsi svarbių veiksmų siekiant ekonominės integracijos (pavyzdžiui, ekonominės ir pinigų sąjungos, bankų sąjungos) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo normų neperžengiantis Sąjungos lygmeniu vykdomas mokesčių politikos koordinavimas yra būtina integracijos proceso dalis;

Įmonių apmokestinimas ir agresyvus mokesčių planavimas

| J. | kadangi 28 Sąjungos valstybės narių gautos įmonių pelno mokesčių įplaukos 2012 m. sudarė vidutiniškai 2,6 % BVP (1); |
| --- | --- |

J.

kadangi 28 Sąjungos valstybės narių gautos įmonių pelno mokesčių įplaukos 2012 m. sudarė vidutiniškai 2,6 % BVP (1);

| K. | kadangi, kai stinga investicijų ir ekonomikos augimo, svarbu išlaikyti bendroves Sąjungoje arba pritraukti jas į Sąjungą, taigi itin svarbu, kad Sąjunga didintų savo patrauklumą vietos ir užsienio įmonėms; |
| --- | --- |

K.

kadangi, kai stinga investicijų ir ekonomikos augimo, svarbu išlaikyti bendroves Sąjungoje arba pritraukti jas į Sąjungą, taigi itin svarbu, kad Sąjunga didintų savo patrauklumą vietos ir užsienio įmonėms;

| L. | kadangi bet koks mokesčių planavimas turi būti vykdomas laikantis teisės aktų ir taikytinų sutarčių; |
| --- | --- |

L.

kadangi bet koks mokesčių planavimas turi būti vykdomas laikantis teisės aktų ir taikytinų sutarčių;

| M. | kadangi vykdant agresyvų mokesčių planavimą mokestinės pareigos mažinamos pasinaudojant mokesčių sistemos techniniais aspektais arba dviejų ar daugiau mokesčių sistemų neatitikimais arba teisės spragomis; |
| --- | --- |

M.

kadangi vykdant agresyvų mokesčių planavimą mokestinės pareigos mažinamos pasinaudojant mokesčių sistemos techniniais aspektais arba dviejų ar daugiau mokesčių sistemų neatitikimais arba teisės spragomis;

| N. | kadangi taikant agresyvaus mokesčių planavimo priemones dažnai naudojamasi tarptautinių mokesčių tvarkos neatitikimų kombinacijomis, labai palankiomis specialiomis nacionalinėmis mokesčių taisyklėmis ir vadinamaisiais mokesčių rojais; |
| --- | --- |

N.

kadangi taikant agresyvaus mokesčių planavimo priemones dažnai naudojamasi tarptautinių mokesčių tvarkos neatitikimų kombinacijomis, labai palankiomis specialiomis nacionalinėmis mokesčių taisyklėmis ir vadinamaisiais mokesčių rojais;

| O. | kadangi, skirtingai nei agresyvus mokesčių planavimas, mokestinis sukčiavimas ir mokesčių slėpimas pirmiausiai yra neteisėta mokestinių pareigų vengimo veikla; |
| --- | --- |

O.

kadangi, skirtingai nei agresyvus mokesčių planavimas, mokestinis sukčiavimas ir mokesčių slėpimas pirmiausiai yra neteisėta mokestinių pareigų vengimo veikla;

| P. | kadangi tinkamiausias atsakas į agresyvų mokesčių planavimą regis yra geri teisės aktai, tinkamas jų įgyvendinimas ir tarptautinis bendradarbiavimas, siekiant norimų rezultatų; |
| --- | --- |

P.

kadangi tinkamiausias atsakas į agresyvų mokesčių planavimą regis yra geri teisės aktai, tinkamas jų įgyvendinimas ir tarptautinis bendradarbiavimas, siekiant norimų rezultatų;

| Q. | kadangi dėl pelno mokesčių vengimo susidarantys bendri valstybės įplaukų nuostoliai paprastai kompensuojami padidinant bendrą apmokestinimo lygį, mažinant viešąsias paslaugas arba daugiau skolinantis nacionaliniu lygmeniu, o tai kenkia kitiems mokesčių mokėtojams ir visai ekonomikai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl pelno mokesčių vengimo susidarantys bendri valstybės įplaukų nuostoliai paprastai kompensuojami padidinant bendrą apmokestinimo lygį, mažinant viešąsias paslaugas arba daugiau skolinantis nacionaliniu lygmeniu, o tai kenkia kitiems mokesčių mokėtojams ir visai ekonomikai;

| R. | kadangi viename tyrime (2) paskaičiuota, kad Sąjungos įplaukų nuostoliai, kasmet patiriami dėl pelno mokesčių vengimo, gali sudaryti apie 50–70 mlrd. EUR (suma prarandama dėl pelno perkėlimo), ir kadangi tame tyrime taip pat paskaičiuota, kad Sąjungos įplaukų nuostoliai, patiriami dėl pelno mokesčių vengimo, iš tiesų gali sudaryti maždaug 160–190 mlrd. EUR, jeigu būtų atsižvelgta į specialią mokesčių tvarką, neefektyvų mokesčių surinkimą ir kitą panašią veiklą; |
| --- | --- |

R.

kadangi viename tyrime (2) paskaičiuota, kad Sąjungos įplaukų nuostoliai, kasmet patiriami dėl pelno mokesčių vengimo, gali sudaryti apie 50–70 mlrd. EUR (suma prarandama dėl pelno perkėlimo), ir kadangi tame tyrime taip pat paskaičiuota, kad Sąjungos įplaukų nuostoliai, patiriami dėl pelno mokesčių vengimo, iš tiesų gali sudaryti maždaug 160–190 mlrd. EUR, jeigu būtų atsižvelgta į specialią mokesčių tvarką, neefektyvų mokesčių surinkimą ir kitą panašią veiklą;

| S. | kadangi tame pačiame tyrime paskaičiuotas įmonių pelno mokesčio surinkimo efektyvumas sudaro 75 %, nors tyrimas taip pat patvirtina, kad tai neatitinka sumų, kurias galėtų susigrąžinti mokesčių administratoriai, nes tam tikrą tų sumų procentinę dalį būtų pernelyg brangu arba techniškai sunku surinkti; kadangi, remiantis tyrimu, jei būtų įmanoma visiškai išspręsti BEPP problemą ir tokį sprendimą būtų galima įgyvendinti visoje Sąjungoje, numatomas teigiamas poveikis valstybių narių vyriausybių mokestinėms įplaukoms sudarytų 0,2 % visų mokestinių įplaukų; |
| --- | --- |

S.

kadangi tame pačiame tyrime paskaičiuotas įmonių pelno mokesčio surinkimo efektyvumas sudaro 75 %, nors tyrimas taip pat patvirtina, kad tai neatitinka sumų, kurias galėtų susigrąžinti mokesčių administratoriai, nes tam tikrą tų sumų procentinę dalį būtų pernelyg brangu arba techniškai sunku surinkti; kadangi, remiantis tyrimu, jei būtų įmanoma visiškai išspręsti BEPP problemą ir tokį sprendimą būtų galima įgyvendinti visoje Sąjungoje, numatomas teigiamas poveikis valstybių narių vyriausybių mokestinėms įplaukoms sudarytų 0,2 % visų mokestinių įplaukų;

| T. | kadangi nuostoliai dėl BEPP kelia grėsmę tinkamam vidaus rinkos veikimui ir pelno mokesčio sistemų patikimumui, efektyvumui ir teisingumui Sąjungoje; kadangi tame pačiame tyrime taip pat aiškiai nurodyta, kad į tyrimo apskaičiavimus nėra įtrauktas veiklos šešėlinėje ekonomikoje įvertis ir kad dėl tam tikrų įmonių struktūrų ir mokėjimų neskaidrumo sudėtinga tiksliai įvertinti poveikį mokestinėms įplaukoms, todėl galimas daug didesnis poveikis nei paskaičiuotas ataskaitoje; |
| --- | --- |

T.

kadangi nuostoliai dėl BEPP kelia grėsmę tinkamam vidaus rinkos veikimui ir pelno mokesčio sistemų patikimumui, efektyvumui ir teisingumui Sąjungoje; kadangi tame pačiame tyrime taip pat aiškiai nurodyta, kad į tyrimo apskaičiavimus nėra įtrauktas veiklos šešėlinėje ekonomikoje įvertis ir kad dėl tam tikrų įmonių struktūrų ir mokėjimų neskaidrumo sudėtinga tiksliai įvertinti poveikį mokestinėms įplaukoms, todėl galimas daug didesnis poveikis nei paskaičiuotas ataskaitoje;

| U. | kadangi nuostolis, atsirandantis dėl BEPP, taip pat aiškiai rodo, kad skiriasi veiklos sąlygos, sudarytos įmonėms, kurios veikia tik vienoje valstybėje narėje (ypač MVĮ, šeimos verslo įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims) ir joje moka mokesčius, ir tam tikroms daugiašalėms bendrovėms, kurios gali perkelti pelną iš didelių į specialiai mažų mokesčių jurisdikcijas bei dalyvauti agresyvaus mokesčių planavimo veikloje, taip mažindamos bendrą savo mokesčių bazę ir darydamos papildomą neigiamą poveikį valdžios sektoriaus finansams bei kenkdamos Sąjungos piliečiams ir MVĮ; |
| --- | --- |

U.

kadangi nuostolis, atsirandantis dėl BEPP, taip pat aiškiai rodo, kad skiriasi veiklos sąlygos, sudarytos įmonėms, kurios veikia tik vienoje valstybėje narėje (ypač MVĮ, šeimos verslo įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims) ir joje moka mokesčius, ir tam tikroms daugiašalėms bendrovėms, kurios gali perkelti pelną iš didelių į specialiai mažų mokesčių jurisdikcijas bei dalyvauti agresyvaus mokesčių planavimo veikloje, taip mažindamos bendrą savo mokesčių bazę ir darydamos papildomą neigiamą poveikį valdžios sektoriaus finansams bei kenkdamos Sąjungos piliečiams ir MVĮ;

| V. | kadangi daugiašalių bendrovių naudojama agresyvaus mokesčių planavimo praktika prieštarauja sąžiningos konkurencijos ir įmonių atsakomybės principui, išdėstytam komunikate COM(2011)0681, nes mokesčių planavimo strategijai parengti reikalingi ištekliai, kuriuos teturi didelės įmonės, ir dėl to sukuriama nevienodų MVĮ ir didelių korporacijos veiklos sąlygų problema, kuri turi būti nedelsiant sprendžiama; |
| --- | --- |

V.

kadangi daugiašalių bendrovių naudojama agresyvaus mokesčių planavimo praktika prieštarauja sąžiningos konkurencijos ir įmonių atsakomybės principui, išdėstytam komunikate COM(2011)0681, nes mokesčių planavimo strategijai parengti reikalingi ištekliai, kuriuos teturi didelės įmonės, ir dėl to sukuriama nevienodų MVĮ ir didelių korporacijos veiklos sąlygų problema, kuri turi būti nedelsiant sprendžiama;

| W. | kadangi toliau pabrėžia, jog mokesčių konkurencija Sąjungoje ir su trečiosiomis valstybėmis gali tam tikrais atvejais būti žalinga ir dėl jos gali būti lenktyniaujama mažinant standartus (mokesčių tarifus), o didesnis skaidrumas, koordinavimas ir konvergencija yra veiksmingoms priemonės, siekiant Sąjungoje užtikrinti sąžiningą įmonių konkurenciją ir apsaugoti valstybių biudžetus nuo neigiamų padarinių; |
| --- | --- |

W.

kadangi toliau pabrėžia, jog mokesčių konkurencija Sąjungoje ir su trečiosiomis valstybėmis gali tam tikrais atvejais būti žalinga ir dėl jos gali būti lenktyniaujama mažinant standartus (mokesčių tarifus), o didesnis skaidrumas, koordinavimas ir konvergencija yra veiksmingoms priemonės, siekiant Sąjungoje užtikrinti sąžiningą įmonių konkurenciją ir apsaugoti valstybių biudžetus nuo neigiamų padarinių;

| X. | kadangi priemonės, sudarančios galimybes agresyviam mokesčių planavimui yra nesuderinamos su lojalaus valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo principu; |
| --- | --- |

X.

kadangi priemonės, sudarančios galimybes agresyviam mokesčių planavimui yra nesuderinamos su lojalaus valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo principu;

| Y. | kadangi agresyvų mokesčių planavimą, be kita ko, palengvina didėjantis verslo veiklos sudėtingumas ir ekonomikos skaitmeninimas ir globalizacija, o tai sukelia konkurencijos iškraipymus, kurie kenkia ekonomikos augimui ir Sąjungos bendrovėms, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

Y.

kadangi agresyvų mokesčių planavimą, be kita ko, palengvina didėjantis verslo veiklos sudėtingumas ir ekonomikos skaitmeninimas ir globalizacija, o tai sukelia konkurencijos iškraipymus, kurie kenkia ekonomikos augimui ir Sąjungos bendrovėms, ypač MVĮ;

| Z. | kadangi valstybės narės negali kovoti su agresyviu mokesčių planavimu pavieniui; kadangi neskaidri ir nesuderinta pelno mokesčio politika kelia pavojų valstybių narių fiskalinei politikai, o tai duoda nenaudingų rezultatų, pavyzdžiui, padidėja mažiau mobilių mokesčių bazių apmokestinimas; |
| --- | --- |

Z.

kadangi valstybės narės negali kovoti su agresyviu mokesčių planavimu pavieniui; kadangi neskaidri ir nesuderinta pelno mokesčio politika kelia pavojų valstybių narių fiskalinei politikai, o tai duoda nenaudingų rezultatų, pavyzdžiui, padidėja mažiau mobilių mokesčių bazių apmokestinimas;

| AA. | kadangi nesant suderintų veiksmų daugelis valstybių narių imasi vienašalių nacionalinių priemonių; kadangi tokios priemonės dažnai pasirodydavo esančios neefektyvios, nepakankamos ir kai kuriais atvejais netgi prieštaraujančios siekiamiems tikslams; |
| --- | --- |

AA.

kadangi nesant suderintų veiksmų daugelis valstybių narių imasi vienašalių nacionalinių priemonių; kadangi tokios priemonės dažnai pasirodydavo esančios neefektyvios, nepakankamos ir kai kuriais atvejais netgi prieštaraujančios siekiamiems tikslams;

| AB. | kadangi todėl reikia nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu taikyti suderintą ir daugiakryptę strategiją; |
| --- | --- |

AB.

kadangi todėl reikia nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu taikyti suderintą ir daugiakryptę strategiją;

| AC. | kadangi Sąjunga viena iš pirmųjų pradėjo pasaulinę kovą su agresyviu mokesčių planavimu, visų pirma skatindama BEPP projekto pažangą EBPO lygmeniu; kadangi Sąjunga turėtų ir toliau atlikti pirmaujantį vaidmenį vystant BEPP projektą siekiant išvengti žalos, kurią BEPP gali padaryti tiek valstybėms narėms, tiek įvairioms pasaulio besivystančioms šalims, be kita ko, užtikrindama veiksmus, kuriais reaguojama į BEPP ir su BEPP susijusias problemas, svarbias besivystančioms šalims, pavyzdžiui, nurodytas 2014 m. paskelbtoje G 20 Vystymosi darbo grupės ataskaitoje; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Sąjunga viena iš pirmųjų pradėjo pasaulinę kovą su agresyviu mokesčių planavimu, visų pirma skatindama BEPP projekto pažangą EBPO lygmeniu; kadangi Sąjunga turėtų ir toliau atlikti pirmaujantį vaidmenį vystant BEPP projektą siekiant išvengti žalos, kurią BEPP gali padaryti tiek valstybėms narėms, tiek įvairioms pasaulio besivystančioms šalims, be kita ko, užtikrindama veiksmus, kuriais reaguojama į BEPP ir su BEPP susijusias problemas, svarbias besivystančioms šalims, pavyzdžiui, nurodytas 2014 m. paskelbtoje G 20 Vystymosi darbo grupės ataskaitoje;

| AD. | kadangi Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad išsamus EBPO priemonių BEPP srityje rinkinys būtų įgyvendintas Sąjungos lygmeniu kaip minimalusis standartas ir kad jis neprarastų užmojo; kadangi itin svarbu, kad BEPP projektą įgyvendintų visos EBPO šalys; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad išsamus EBPO priemonių BEPP srityje rinkinys būtų įgyvendintas Sąjungos lygmeniu kaip minimalusis standartas ir kad jis neprarastų užmojo; kadangi itin svarbu, kad BEPP projektą įgyvendintų visos EBPO šalys;

| AE. | kadangi Komisija turėtų aiškiai nuspręsti, kaip ji įgyvendins visus 15 tikslų, numatytų EBPO ir G 20 BEPP projekte, papildant šiame pranešime jau minėtas veiksmų sritis ir peržengiant jų ribas, ir kuo greičiau pasiūlytų plataus užmojo teisėkūros priemonių planą, siekiant paskatinti kitas valstybes vadovautis EBPO gairėmis ir sekti Sąjungos pavyzdžiu įgyvendinant BEPP veiksmų planą; kadangi Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, kokiose srityse Sąjunga turėtų viršyti EBPO rekomenduojamus minimalius standartus; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Komisija turėtų aiškiai nuspręsti, kaip ji įgyvendins visus 15 tikslų, numatytų EBPO ir G 20 BEPP projekte, papildant šiame pranešime jau minėtas veiksmų sritis ir peržengiant jų ribas, ir kuo greičiau pasiūlytų plataus užmojo teisėkūros priemonių planą, siekiant paskatinti kitas valstybes vadovautis EBPO gairėmis ir sekti Sąjungos pavyzdžiu įgyvendinant BEPP veiksmų planą; kadangi Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, kokiose srityse Sąjunga turėtų viršyti EBPO rekomenduojamus minimalius standartus;

| AF. | kadangi pagal Sąjungos sutartis įgaliojimai priimti teisėkūros aktus dėl įmonių apmokestinimo šiuo metu priklauso valstybėms narėms, tačiau didžioji dauguma problemų, susijusių su agresyviu mokesčių planavimu, yra daugiašalio pobūdžio; |
| --- | --- |

AF.

kadangi pagal Sąjungos sutartis įgaliojimai priimti teisėkūros aktus dėl įmonių apmokestinimo šiuo metu priklauso valstybėms narėms, tačiau didžioji dauguma problemų, susijusių su agresyviu mokesčių planavimu, yra daugiašalio pobūdžio;

| AG. | kadangi tokiu būdu didesnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas yra vienintelis įmanomas būdas sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir išvengti MVĮ sąskaita didelėms daugiašalėms bendrovėms palankių priemonių; |
| --- | --- |

AG.

kadangi tokiu būdu didesnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas yra vienintelis įmanomas būdas sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir išvengti MVĮ sąskaita didelėms daugiašalėms bendrovėms palankių priemonių;

| AH. | kadangi dėl mokesčių politikos koordinavimo Sąjungoje stokos atsiranda didelės sąnaudos ir administracinė našta piliečiams ir įmonėms, veikiantiems daugiau nei vienoje Sąjungos valstybėje narėje (ypač MVĮ), taip pat gali atsirasti netyčinio dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo atvejų arba gali būti palengvintas agresyvus mokesčių planavimas, o tokias galimybes reikia panaikinti, todėl reikalingi skaidresni ir paprastesni sprendimai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi dėl mokesčių politikos koordinavimo Sąjungoje stokos atsiranda didelės sąnaudos ir administracinė našta piliečiams ir įmonėms, veikiantiems daugiau nei vienoje Sąjungos valstybėje narėje (ypač MVĮ), taip pat gali atsirasti netyčinio dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo atvejų arba gali būti palengvintas agresyvus mokesčių planavimas, o tokias galimybes reikia panaikinti, todėl reikalingi skaidresni ir paprastesni sprendimai;

| AI. | kadangi rengiant mokesčių taisykles ir nustatant proporcingas administracines procedūras ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ ir šeimos verslo įmonėms, kurios yra Sąjungos ekonomikos stuburas; |
| --- | --- |

AI.

kadangi rengiant mokesčių taisykles ir nustatant proporcingas administracines procedūras ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ ir šeimos verslo įmonėms, kurios yra Sąjungos ekonomikos stuburas;

| AJ. | kadangi ne vėliau kaip 2017 m. birželio 26 d. turėtų pradėti veikti informacijos apie tikruosius savininkus Sąjungos masto registras, kuris padės aptikti galimus mokesčių vengimo ir pelno perkėlimo atvejus. |
| --- | --- |

AJ.

kadangi ne vėliau kaip 2017 m. birželio 26 d. turėtų pradėti veikti informacijos apie tikruosius savininkus Sąjungos masto registras, kuris padės aptikti galimus mokesčių vengimo ir pelno perkėlimo atvejus.

| AK. | kadangi dėl „LuxLeaks“ skandalo atskleistos informacijos ir dėl TAXE 1 specialiojo komiteto atlikto darbo aišku, kad reikia Sąjungos teisėkūros priemonių, kuriomis Sąjungoje būtų padidintas pelno mokesčio politikos skaidrumas, koordinavimas ir konvergencija; |
| --- | --- |

AK.

kadangi dėl „LuxLeaks“ skandalo atskleistos informacijos ir dėl TAXE 1 specialiojo komiteto atlikto darbo aišku, kad reikia Sąjungos teisėkūros priemonių, kuriomis Sąjungoje būtų padidintas pelno mokesčio politikos skaidrumas, koordinavimas ir konvergencija;

| AL. | kadangi nustatant įmonių apmokestinimą reikėtų vadovautis principu, kad pelnas apmokestinamas jo gavimo vietoje; |
| --- | --- |

AL.

kadangi nustatant įmonių apmokestinimą reikėtų vadovautis principu, kad pelnas apmokestinamas jo gavimo vietoje;

| AM. | kadangi Europos Komisija ir valstybės narės turėtų toliau atlikti labai aktyvų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu, kad būtų siekiama sukurti tarptautinius standartus, paremtus pirmiausiai skaidrumo, keitimosi informacija ir žalingų mokestinių priemonių panaikinimo principais; |
| --- | --- |

AM.

kadangi Europos Komisija ir valstybės narės turėtų toliau atlikti labai aktyvų vaidmenį tarptautiniu lygmeniu, kad būtų siekiama sukurti tarptautinius standartus, paremtus pirmiausiai skaidrumo, keitimosi informacija ir žalingų mokestinių priemonių panaikinimo principais;

| AN. | kadangi pagal politikos suderinamumo vystymosi labui principą, nustatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, reikalaujama, kad Sąjunga užtikrintų, jog visuose politikos formavimo etapuose visose srityse, įskaitant įmonių apmokestinimą, būtų ne kliudoma, bet skatinama įgyvendinti tvaraus vystymosi tikslą; |
| --- | --- |

AN.

kadangi pagal politikos suderinamumo vystymosi labui principą, nustatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, reikalaujama, kad Sąjunga užtikrintų, jog visuose politikos formavimo etapuose visose srityse, įskaitant įmonių apmokestinimą, būtų ne kliudoma, bet skatinama įgyvendinti tvaraus vystymosi tikslą;

| AO. | kadangi visoje Sąjungoje suformavus suderintą požiūrį į įmonių apmokestinimo sistemą būtų galima kovoti su nesąžininga konkurencija ir padidinti Sąjungos įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą; |
| --- | --- |

AO.

kadangi visoje Sąjungoje suformavus suderintą požiūrį į įmonių apmokestinimo sistemą būtų galima kovoti su nesąžininga konkurencija ir padidinti Sąjungos įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą;

| AP. | kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų toliau diegti elektroninius sprendimus su apmokestinimu susijusiose procedūrose, siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti tarpvalstybines procedūras; |
| --- | --- |

AP.

kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų toliau diegti elektroninius sprendimus su apmokestinimu susijusiose procedūrose, siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti tarpvalstybines procedūras;

| AQ. | kadangi Komisija turėtų įvertinti Sąjungoje esančioms specialiosioms ekonominėms zonoms suteiktų mokesčių lengvatų poveikį; ragina mokesčių administratorius keistis geriausios šios srities praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi Komisija turėtų įvertinti Sąjungoje esančioms specialiosioms ekonominėms zonoms suteiktų mokesčių lengvatų poveikį; ragina mokesčių administratorius keistis geriausios šios srities praktikos pavyzdžiais;

Skaidrumas

| AR. | kadangi didesnis skaidrumas įmonių apmokestinimo srityje gali pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių administratorių darbo efektyvumą ir turi itin didelės svarbos siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemomis ir vyriausybėmis, o tai turėtų būti svarbus prioritetas;






  i) | kadangi didesnis didelių daugiašalių bendrovių veiklos (ypač gauto pelno, sumokėtų pelno mokesčių, gautų subsidijų, sugrąžintų mokesčių, darbuotojų skaičiaus ir turimo turto) skaidrumas itin svarbus siekiant užtikrinti, kad mokesčių administratoriai efektyviai spręstų BEPP problemą; kadangi reikia tinkamai suderinti skaidrumą, asmens duomenų apsaugą ir verslo informacijos slaptumą, taip pat atsižvelgiant į poveikį mažesnėms įmonėms; kadangi viena iš deramų esminių tokio skaidrumo formų yra ataskaitų teikimas pagal valstybes; kadangi bet kokie Sąjungos pasiūlymai dėl ataskaitų teikimo pagal valstybes visų pirma turėtų būti pagrįsti EBPO šablonu; kadangi Sąjunga gali padaryti daugiau nei numatyta EBPO gairėse bei nustatyti, kad išsamus ataskaitų teikimas pagal valstybes yra privalomas ir viešas, ir kadangi Europos Parlamentas 2015 m. liepos 8 d. savo priimtuose pasiūlymo dėl peržiūrimos Akcininkų teisių direktyvos pakeitimuose (3) balsavo už visišką viešą ataskaitų teikimą pagal valstybes; kadangi Europos Komisija 2015 m. birželio 17 d. – rugsėjo 9 d. surengė konsultacijas šia tema, siekdama išnagrinėti įvairias galimybes įgyvendinti ataskaitų teikimą pagal valstybes (4); kadangi 88 % viešai atsakiusiųjų į tų konsultacijų klausimus pranešė, jog pritaria tam, kad įmonės viešai atskleistų su mokesčiais susijusią informaciją; |
| --- | --- | --- |

AR.

kadangi didesnis skaidrumas įmonių apmokestinimo srityje gali pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių administratorių darbo efektyvumą ir turi itin didelės svarbos siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemomis ir vyriausybėmis, o tai turėtų būti svarbus prioritetas;

i)

kadangi didesnis didelių daugiašalių bendrovių veiklos (ypač gauto pelno, sumokėtų pelno mokesčių, gautų subsidijų, sugrąžintų mokesčių, darbuotojų skaičiaus ir turimo turto) skaidrumas itin svarbus siekiant užtikrinti, kad mokesčių administratoriai efektyviai spręstų BEPP problemą; kadangi reikia tinkamai suderinti skaidrumą, asmens duomenų apsaugą ir verslo informacijos slaptumą, taip pat atsižvelgiant į poveikį mažesnėms įmonėms; kadangi viena iš deramų esminių tokio skaidrumo formų yra ataskaitų teikimas pagal valstybes; kadangi bet kokie Sąjungos pasiūlymai dėl ataskaitų teikimo pagal valstybes visų pirma turėtų būti pagrįsti EBPO šablonu; kadangi Sąjunga gali padaryti daugiau nei numatyta EBPO gairėse bei nustatyti, kad išsamus ataskaitų teikimas pagal valstybes yra privalomas ir viešas, ir kadangi Europos Parlamentas 2015 m. liepos 8 d. savo priimtuose pasiūlymo dėl peržiūrimos Akcininkų teisių direktyvos pakeitimuose (3) balsavo už visišką viešą ataskaitų teikimą pagal valstybes; kadangi Europos Komisija 2015 m. birželio 17 d. – rugsėjo 9 d. surengė konsultacijas šia tema, siekdama išnagrinėti įvairias galimybes įgyvendinti ataskaitų teikimą pagal valstybes (4); kadangi 88 % viešai atsakiusiųjų į tų konsultacijų klausimus pranešė, jog pritaria tam, kad įmonės viešai atskleistų su mokesčiais susijusią informaciją;

| ii) | kadangi bendrovių vykdomas agresyvus mokesčių planavimas nesuderinamas su įmonių socialine atsakomybe; kadangi kai kurios bendrovės Sąjungoje jau ėmėsi veiksmų, kad parodytų savo visapusišką atitiktį mokesčių reikalavimams, pateikdamos paraiškas naudoti „sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklą (5) ir reklamuodamos save tuo, kad jį turi, ir kadangi tokios priemonės gali turėti didelį atgrasomąjį poveikį ir pakeisti elgesį dėl neatitikties reikalavimams keliamos rizikos reputacijai, o toks ženklas turėtų būti grindžiamas bendrais Europos lygmens kriterijais; |
| --- | --- |

ii)

kadangi bendrovių vykdomas agresyvus mokesčių planavimas nesuderinamas su įmonių socialine atsakomybe; kadangi kai kurios bendrovės Sąjungoje jau ėmėsi veiksmų, kad parodytų savo visapusišką atitiktį mokesčių reikalavimams, pateikdamos paraiškas naudoti „sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklą (5) ir reklamuodamos save tuo, kad jį turi, ir kadangi tokios priemonės gali turėti didelį atgrasomąjį poveikį ir pakeisti elgesį dėl neatitikties reikalavimams keliamos rizikos reputacijai, o toks ženklas turėtų būti grindžiamas bendrais Europos lygmens kriterijais;

| iii) | kadangi būtų daugiau skaidrumo, jei valstybės narės praneštų viena kitai ir Komisijai apie visas naujas neapmokestinamos dalies, lengvatos, išimties, paskatos ar panašias priemones, kurios galėtų turėti reikšmingos įtakos jų faktiniam mokesčio tarifui; kadangi toks pranešimas padėtų valstybėms narėms nustatyti žalingą mokesčių praktiką; |
| --- | --- |

iii)

kadangi būtų daugiau skaidrumo, jei valstybės narės praneštų viena kitai ir Komisijai apie visas naujas neapmokestinamos dalies, lengvatos, išimties, paskatos ar panašias priemones, kurios galėtų turėti reikšmingos įtakos jų faktiniam mokesčio tarifui; kadangi toks pranešimas padėtų valstybėms narėms nustatyti žalingą mokesčių praktiką;

| iv) | kadangi, nepaisant neseniai pasiekto Tarybos susitarimo dėl Tarybos direktyvos 2011/16/ES (6) pakeitimų, susijusių su automatiniu keitimusi sprendimais dėl mokesčių, tebesama rizikos, kad valstybės narės neperduoda viena kitai pakankamai informacijos apie galimą jų mokestinių susitarimų su tam tikromis bendrovėmis poveikį mokesčių surinkimui kitose valstybėse narėse; kadangi nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų automatiškai keisti informacija apie visus sprendimus dėl mokesčių nedelsiant po to, kai jie priimami; kadangi Komisija turėtų turėti galimybę per saugų centrinį registrą gauti sprendimus dėl mokesčių; kadangi mokesčių administratorių pasirašytiems sprendimams dėl mokesčių turėtų būti taikomi griežtesni skaidrumo reikalavimai (su sąlyga, kad nepaviešinama konfidenciali informacija ir neskelbtina verslo informacija); |
| --- | --- |

iv)

kadangi, nepaisant neseniai pasiekto Tarybos susitarimo dėl Tarybos direktyvos 2011/16/ES (6) pakeitimų, susijusių su automatiniu keitimusi sprendimais dėl mokesčių, tebesama rizikos, kad valstybės narės neperduoda viena kitai pakankamai informacijos apie galimą jų mokestinių susitarimų su tam tikromis bendrovėmis poveikį mokesčių surinkimui kitose valstybėse narėse; kadangi nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų automatiškai keisti informacija apie visus sprendimus dėl mokesčių nedelsiant po to, kai jie priimami; kadangi Komisija turėtų turėti galimybę per saugų centrinį registrą gauti sprendimus dėl mokesčių; kadangi mokesčių administratorių pasirašytiems sprendimams dėl mokesčių turėtų būti taikomi griežtesni skaidrumo reikalavimai (su sąlyga, kad nepaviešinama konfidenciali informacija ir neskelbtina verslo informacija);

| v) | kadangi laisvosios prekybos uostai, kaip pranešama, naudojami siekiant nuslėpti sandorius nuo mokesčių administratorių; |
| --- | --- |

v)

kadangi laisvosios prekybos uostai, kaip pranešama, naudojami siekiant nuslėpti sandorius nuo mokesčių administratorių;

| vi) | kadangi pažanga kovojant su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu gali būti stebima tik taikant suderintą metodiką, kuria galima naudotis siekiant įvertinti tiesioginio ir netiesioginio mokesčių surinkimo deficito kiekvienoje valstybėje narėje ir visoje Sąjungoje dydį; kadangi mokesčių surinkimo deficito įvertinimas turėtų būti tik pirmas žingsnis teikiant daugiau informacijos mokesčių klausimais; |
| --- | --- |

vi)

kadangi pažanga kovojant su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu gali būti stebima tik taikant suderintą metodiką, kuria galima naudotis siekiant įvertinti tiesioginio ir netiesioginio mokesčių surinkimo deficito kiekvienoje valstybėje narėje ir visoje Sąjungoje dydį; kadangi mokesčių surinkimo deficito įvertinimas turėtų būti tik pirmas žingsnis teikiant daugiau informacijos mokesčių klausimais;

| vii) | kadangi dabartinė Sąjungos lygmens teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti informatorius, yra nepakankama ir esama didelių skirtumų tarp būdų, kuriais skirtingos valstybės narės užtikrina informatorių apsaugą; kadangi be tokios apsaugos darbuotojai, turintys itin svarbios informacijos, dėl suprantamų priežasčių vengs imtis veiksmų ir todėl ta informacija nebus pateikta; kadangi, atsižvelgiant į informatorių pagalbą sutelkiant visuomenės dėmesį į nesąžiningo apmokestinimo problemą, valstybės narės turėtų apsvarstyti priemones tokiai veiklai apsaugoti; kadangi todėl būtų tikslinga visoje Sąjungoje suteikti apsaugą informatoriams, pranešantiems apie įtariamą nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą nacionalinėms ar Europos institucijoms arba, jei nuolat nereaguojama į nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, kurie galėtų pakenkti viešajam interesui, visai visuomenei; kadangi tokia apsauga turėtų būti suderinta su bendra teisės sistema; kadangi šios apsaugos priemonės turėtų veiksmingai apginti nuo nepagrįsto teisinio persekiojimo, ekonominių sankcijų ir diskriminacijos; |
| --- | --- |

vii)

kadangi dabartinė Sąjungos lygmens teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti informatorius, yra nepakankama ir esama didelių skirtumų tarp būdų, kuriais skirtingos valstybės narės užtikrina informatorių apsaugą; kadangi be tokios apsaugos darbuotojai, turintys itin svarbios informacijos, dėl suprantamų priežasčių vengs imtis veiksmų ir todėl ta informacija nebus pateikta; kadangi, atsižvelgiant į informatorių pagalbą sutelkiant visuomenės dėmesį į nesąžiningo apmokestinimo problemą, valstybės narės turėtų apsvarstyti priemones tokiai veiklai apsaugoti; kadangi todėl būtų tikslinga visoje Sąjungoje suteikti apsaugą informatoriams, pranešantiems apie įtariamą nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą nacionalinėms ar Europos institucijoms arba, jei nuolat nereaguojama į nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, kurie galėtų pakenkti viešajam interesui, visai visuomenei; kadangi tokia apsauga turėtų būti suderinta su bendra teisės sistema; kadangi šios apsaugos priemonės turėtų veiksmingai apginti nuo nepagrįsto teisinio persekiojimo, ekonominių sankcijų ir diskriminacijos;

Koordinavimas

| AS. | kadangi įgaliojimai priimti teisės aktus dėl įmonių apmokestinimo priklauso valstybėms narėms, tačiau didžioji dauguma problemų, susijusių su agresyviu mokesčių planavimu, yra daugiašalio pobūdžio; kadangi tokiu būdu didesnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas yra vienintelis įmanomas būdas spręsti BEPP ir agresyvaus mokesčių planavimo problemas;






  i) | kadangi visoje Sąjungoje privaloma bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė (BKPMB) būtų svarbus žingsnis siekiant išspręsti problemas, susijusias su agresyviu mokesčių planavimu Sąjungoje, ir ji turėtų būti nustatyta skubos tvarka; kadangi galutinis tikslas yra visapusiška privalomoji BKPMB, galbūt numatant laikinas išimtis MVĮ, kurios nėra daugiašalės, ir bendrovėms, kurios nevykdo tarpvalstybinės veiklos, bei taikant objektyvių kintamųjų deriniu pagrįstą proporcingo paskirstymo pagal formulę metodą; kadangi tol, kol visapusiška BKPMB nėra įdiegta, Komisija svarsto galimas laikinas priemones, skirtas sumažinti pelno perkėlimo galimybes; kadangi būtina užtikrinti, kad tos priemonės, įskaitant tarpvalstybinių nuostolių kompensavimą, nedidintų BEPP rizikos; kadangi šios priemonės nėra tobulas konsolidavimo pakaitalas ir reikėtų laiko, kad ši naujoji sistema visapusiškai veiktų; |
| --- | --- | --- |

AS.

kadangi įgaliojimai priimti teisės aktus dėl įmonių apmokestinimo priklauso valstybėms narėms, tačiau didžioji dauguma problemų, susijusių su agresyviu mokesčių planavimu, yra daugiašalio pobūdžio; kadangi tokiu būdu didesnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas yra vienintelis įmanomas būdas spręsti BEPP ir agresyvaus mokesčių planavimo problemas;

i)

kadangi visoje Sąjungoje privaloma bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė (BKPMB) būtų svarbus žingsnis siekiant išspręsti problemas, susijusias su agresyviu mokesčių planavimu Sąjungoje, ir ji turėtų būti nustatyta skubos tvarka; kadangi galutinis tikslas yra visapusiška privalomoji BKPMB, galbūt numatant laikinas išimtis MVĮ, kurios nėra daugiašalės, ir bendrovėms, kurios nevykdo tarpvalstybinės veiklos, bei taikant objektyvių kintamųjų deriniu pagrįstą proporcingo paskirstymo pagal formulę metodą; kadangi tol, kol visapusiška BKPMB nėra įdiegta, Komisija svarsto galimas laikinas priemones, skirtas sumažinti pelno perkėlimo galimybes; kadangi būtina užtikrinti, kad tos priemonės, įskaitant tarpvalstybinių nuostolių kompensavimą, nedidintų BEPP rizikos; kadangi šios priemonės nėra tobulas konsolidavimo pakaitalas ir reikėtų laiko, kad ši naujoji sistema visapusiškai veiktų;

| ii) | kadangi, nepaisant elgesio kodekso grupės (toliau – EK grupė) dėl žalingo įmonių apmokestinimo veiklos, agresyvaus mokesčių planavimo priemonės tebetaikomos visoje Sąjungoje; kadangi ankstesni bandymai stiprinti EK grupės valdymą ir įgaliojimus, patikslinti ir išplėsti kodekse nustatytus darbo metodus ir kriterijus, siekiant kovoti su naujų formų žalinga mokesčių praktika atsižvelgiant į dabartinę ekonominę aplinką, nebuvo sėkmingi; kadangi EK grupės veiklai apskritai būdingas skaidrumo ir atskaitomybės trūkumas; kadangi dėl šios priežasties reikia gerokai pakeisti EK grupės efektyvumą ir veikimą, padidinti jų veiksmingumą ir skaidrumą, visų pirma skelbiant metines ataskaitas ir protokolus, įskaitant informaciją apie valstybių narių pozicijas; kadangi EK grupė turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl problemų, kylančių dėl mokesčių politikos daugiau nei vienoje valstybėje narėje, ir nedidelė valstybių narių mažuma neturėtų turėti galimybės užblokuoti rekomendacijų priėmimą; |
| --- | --- |

ii)

kadangi, nepaisant elgesio kodekso grupės (toliau – EK grupė) dėl žalingo įmonių apmokestinimo veiklos, agresyvaus mokesčių planavimo priemonės tebetaikomos visoje Sąjungoje; kadangi ankstesni bandymai stiprinti EK grupės valdymą ir įgaliojimus, patikslinti ir išplėsti kodekse nustatytus darbo metodus ir kriterijus, siekiant kovoti su naujų formų žalinga mokesčių praktika atsižvelgiant į dabartinę ekonominę aplinką, nebuvo sėkmingi; kadangi EK grupės veiklai apskritai būdingas skaidrumo ir atskaitomybės trūkumas; kadangi dėl šios priežasties reikia gerokai pakeisti EK grupės efektyvumą ir veikimą, padidinti jų veiksmingumą ir skaidrumą, visų pirma skelbiant metines ataskaitas ir protokolus, įskaitant informaciją apie valstybių narių pozicijas; kadangi EK grupė turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl problemų, kylančių dėl mokesčių politikos daugiau nei vienoje valstybėje narėje, ir nedidelė valstybių narių mažuma neturėtų turėti galimybės užblokuoti rekomendacijų priėmimą;

| iii) | kadangi turėtų būti laikomasi bendro įmonių apmokestinimo Sąjungoje principo, kad mokesčiai būtų mokami tose valstybėse, kuriose bendrovė faktiškai vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę; kadangi turėtų būti parengti kriterijai, skirti tam užtikrinti; kadangi taikant bet kokį lengvatinį pajamų iš patentų apmokestinimą arba kitokią lengvatinę apmokestinimo tvarką reikia taip pat užtikrinti, kad mokesčiai būtų mokami toje vietoje, kurioje sukuriama vertė, remiantis BEPP veiksme Nr. 5 apibrėžtais kriterijais, kartu nustatant bendras Europos apibrėžtis, kas gali ir kas negali būti laikoma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimu, taip pat suderinant lengvatinio pajamų iš patentų ir inovacijų apmokestinimo naudojimą, be kita ko, iki 2017 m. birželio 30 d. paankstinant senosios tvarkos panaikinimą; |
| --- | --- |

iii)

kadangi turėtų būti laikomasi bendro įmonių apmokestinimo Sąjungoje principo, kad mokesčiai būtų mokami tose valstybėse, kuriose bendrovė faktiškai vykdo ekonominę veiklą ir kuria vertę; kadangi turėtų būti parengti kriterijai, skirti tam užtikrinti; kadangi taikant bet kokį lengvatinį pajamų iš patentų apmokestinimą arba kitokią lengvatinę apmokestinimo tvarką reikia taip pat užtikrinti, kad mokesčiai būtų mokami toje vietoje, kurioje sukuriama vertė, remiantis BEPP veiksme Nr. 5 apibrėžtais kriterijais, kartu nustatant bendras Europos apibrėžtis, kas gali ir kas negali būti laikoma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimu, taip pat suderinant lengvatinio pajamų iš patentų ir inovacijų apmokestinimo naudojimą, be kita ko, iki 2017 m. birželio 30 d. paankstinant senosios tvarkos panaikinimą;

| iv) | kadangi kai kurios valstybės narės vienašališkai nustatė taisykles dėl kontroliuojamų užsienio subjektų (KUS), siekdamos tinkamai užtikrinti, kad į mažų arba nulinių mokesčių tarifų valstybes perkeliamas pelnas būtų faktiškai apmokestinamas; kadangi tos taisyklės turi būti suderintos, kad nacionalinių taisyklių dėl KUS įvairovė Sąjungoje neiškraipytų vidaus rinkos veikimo; |
| --- | --- |

iv)

kadangi kai kurios valstybės narės vienašališkai nustatė taisykles dėl kontroliuojamų užsienio subjektų (KUS), siekdamos tinkamai užtikrinti, kad į mažų arba nulinių mokesčių tarifų valstybes perkeliamas pelnas būtų faktiškai apmokestinamas; kadangi tos taisyklės turi būti suderintos, kad nacionalinių taisyklių dėl KUS įvairovė Sąjungoje neiškraipytų vidaus rinkos veikimo;

| v) | kadangi Direktyvoje 2011/16/ES numatytas valstybių narių bendradarbiavimas mokestinių patikrinimų ir auditų srityje, be to, mokesčių administratoriai raginami keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; kadangi, nepaisant to, toje direktyvoje numatytos priemonės yra nepakankamai veiksmingos ir įvairus nacionalinis audito bendrovių traktavimas labai skiriasi nuo gerai organizuotų mokesčių planavimo metodų tam tikrose bendrovėse; |
| --- | --- |

v)

kadangi Direktyvoje 2011/16/ES numatytas valstybių narių bendradarbiavimas mokestinių patikrinimų ir auditų srityje, be to, mokesčių administratoriai raginami keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; kadangi, nepaisant to, toje direktyvoje numatytos priemonės yra nepakankamai veiksmingos ir įvairus nacionalinis audito bendrovių traktavimas labai skiriasi nuo gerai organizuotų mokesčių planavimo metodų tam tikrose bendrovėse;

| vi) | kadangi, siekiant automatinio keitimosi informacija apskritai ir konkrečia informacija apie sprendimus dėl mokesčių veiksmingumo, reikalinga bendra Europos mokesčių mokėtojo kodo tvarka; kadangi Komisija turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti bendrą Europos įmonių registrą; |
| --- | --- |

vi)

kadangi, siekiant automatinio keitimosi informacija apskritai ir konkrečia informacija apie sprendimus dėl mokesčių veiksmingumo, reikalinga bendra Europos mokesčių mokėtojo kodo tvarka; kadangi Komisija turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti bendrą Europos įmonių registrą;

| vii) | kadangi Komisija nusprendė pratęsti Gero mokesčių valdymo platformos įgaliojimus, kurie turėjo baigtis 2016 m., taip pat išplėsti jos taikymo sritį ir sustiprinti jos darbo metodus; kadangi ši platforma galėtų padėti parengti naują veiksmų planą, skirtą stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, palengvinti diskusijas dėl valstybių narių sprendimų dėl mokesčių, atsižvelgiant į siūlomas naujas keitimosi informacija taisykles, ir teikti grįžtamąją informaciją apie naujas kovos su mokesčių vengimu iniciatyvas; kadangi, kita vertus, Komisijai reikia padidinti Gero mokesčių valdymo platformos matomumą ir veiksmingumą bei įtraukti į ją įvairesnių subjektų; |
| --- | --- |

vii)

kadangi Komisija nusprendė pratęsti Gero mokesčių valdymo platformos įgaliojimus, kurie turėjo baigtis 2016 m., taip pat išplėsti jos taikymo sritį ir sustiprinti jos darbo metodus; kadangi ši platforma galėtų padėti parengti naują veiksmų planą, skirtą stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, palengvinti diskusijas dėl valstybių narių sprendimų dėl mokesčių, atsižvelgiant į siūlomas naujas keitimosi informacija taisykles, ir teikti grįžtamąją informaciją apie naujas kovos su mokesčių vengimu iniciatyvas; kadangi, kita vertus, Komisijai reikia padidinti Gero mokesčių valdymo platformos matomumą ir veiksmingumą bei įtraukti į ją įvairesnių subjektų;

| viii) | kadangi, vykdant Europos semestro procesą, Komisija turėtų išanalizuoti reformų įgyvendinimą ir pareikalauti, kad mokesčių administratoriai jas atliktų, siekiant stiprinti nacionalinio ir Europos lygmenų mokesčių administratorių pajėgumą, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas, taip skatinant teigiamą veiksmingo mokesčių rinkimo ir efektyvių veiksmų kovojant su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu poveikį valstybių narių įplaukoms; |
| --- | --- |

viii)

kadangi, vykdant Europos semestro procesą, Komisija turėtų išanalizuoti reformų įgyvendinimą ir pareikalauti, kad mokesčių administratoriai jas atliktų, siekiant stiprinti nacionalinio ir Europos lygmenų mokesčių administratorių pajėgumą, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas, taip skatinant teigiamą veiksmingo mokesčių rinkimo ir efektyvių veiksmų kovojant su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu poveikį valstybių narių įplaukoms;

Konvergencija

| AT. | kadangi vien geresniu koordinavimu nebus išspręstos pagrindinės problemos, kylančios dėl įmonių apmokestinimo taisyklių skirtumų įvairiose valstybėse narėse; kadangi vienas iš atsakų į agresyvų mokesčių planavimą turi būti tam tikrų nacionalinių apmokestinimo praktikų konvergencija; kadangi tai gali būti pasiekta išsaugant valstybių narių suverenitetą jų įmonių pelno mokesčio sistemų kitų elementų atžvilgiu;






  i) | kadangi agresyvi mokesčių planavimo praktika kartais gali būti vykdoma dėl bendros naudos, kurią duoda įvairių valstybių narių sudarytos dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartys, dėl kurių paradoksaliai atsiranda dvigubas neapmokestinimas; kadangi dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo sutarčių, kurias atskiros valstybės narės pasirašė su trečiosiomis valstybėmis, skaičiaus didėjimo gali atsirasti sąlygos naujoms spragoms; kadangi pagal EBPO ir G 20 vykdomo BEPP projekto veiksmą Nr. 5, reikia parengti daugiašalę priemonę dvišalėms sutartims dėl mokesčių iš dalies keisti; kadangi Komisija turėtų būti įgaliota Sąjungos vardu derėtis su trečiosiomis valstybėmis dėl susitarimų dėl mokesčių, atsisakant dabartinės praktikos, kai vyksta dvišalės derybos, kurios neduoda optimalių rezultatų; kadangi Komisija turėtų užtikrinti, kad tokiuose susitarimuose būtų išdėstytos abipusiškumo nuostatos ir būtų uždraustas bet koks neigiamas ekstrateritorinio trečiųjų valstybių teisės aktų taikymo Sąjungos ir jos valstybių narių jurisdikcijoje poveikis Sąjungos piliečiams ir įmonėms, ypač MVĮ; |
| --- | --- | --- |

AT.

kadangi vien geresniu koordinavimu nebus išspręstos pagrindinės problemos, kylančios dėl įmonių apmokestinimo taisyklių skirtumų įvairiose valstybėse narėse; kadangi vienas iš atsakų į agresyvų mokesčių planavimą turi būti tam tikrų nacionalinių apmokestinimo praktikų konvergencija; kadangi tai gali būti pasiekta išsaugant valstybių narių suverenitetą jų įmonių pelno mokesčio sistemų kitų elementų atžvilgiu;

i)

kadangi agresyvi mokesčių planavimo praktika kartais gali būti vykdoma dėl bendros naudos, kurią duoda įvairių valstybių narių sudarytos dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartys, dėl kurių paradoksaliai atsiranda dvigubas neapmokestinimas; kadangi dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo sutarčių, kurias atskiros valstybės narės pasirašė su trečiosiomis valstybėmis, skaičiaus didėjimo gali atsirasti sąlygos naujoms spragoms; kadangi pagal EBPO ir G 20 vykdomo BEPP projekto veiksmą Nr. 5, reikia parengti daugiašalę priemonę dvišalėms sutartims dėl mokesčių iš dalies keisti; kadangi Komisija turėtų būti įgaliota Sąjungos vardu derėtis su trečiosiomis valstybėmis dėl susitarimų dėl mokesčių, atsisakant dabartinės praktikos, kai vyksta dvišalės derybos, kurios neduoda optimalių rezultatų; kadangi Komisija turėtų užtikrinti, kad tokiuose susitarimuose būtų išdėstytos abipusiškumo nuostatos ir būtų uždraustas bet koks neigiamas ekstrateritorinio trečiųjų valstybių teisės aktų taikymo Sąjungos ir jos valstybių narių jurisdikcijoje poveikis Sąjungos piliečiams ir įmonėms, ypač MVĮ;

| ii) | kadangi Sąjungai derėtų turėti savo parengtą atnaujinamą mokesčių rojų apibrėžtį; |
| --- | --- |

ii)

kadangi Sąjungai derėtų turėti savo parengtą atnaujinamą mokesčių rojų apibrėžtį;

| iii) | kadangi Sąjunga turėtų taikyti priemones, nukreiptas prieš įmones, kurios naudojasi tokiais mokesčių rojais; kadangi tai jau buvo raginama atlikti Europos Parlamento pranešime dėl 2014 m. metinės mokesčių ataskaitos (7), kuriame prašyta „nustatyti griežtas sankcijas, siekiant neleisti įmonėms pažeidinėti mokesčių standartų ar nuo jų išsisukti, ir užtikrinti, kad sukčiaujančioms įmonėms ar mokesčių rojuose arba šalyse, kuriose dėl palankių mokestinių sąlygų iškraipoma konkurencija, įsikūrusioms bendrovėms nebūtų teikiamas ES finansavimas, nebūtų sudaromos galimybės gauti valstybės pagalbą ar dalyvauti viešuosiuose pirkimuose; primygtinai ragina valstybes nares susigrąžinti bet kokios rūšies valstybės paramą, suteiktą įmonėms, kurios pažeidinėja ES mokesčių standartus“; kadangi valstybėms narėms taip pat turėtų būti taikomos atsakomosios priemonės tuo atveju, jei jos atsisako imtis veiksmų siekiant pakeisti jų taikomą žalingą lengvatinio apmokestinimo tvarką, kuri trikdo veiklos sąlygų vienodumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

iii)

kadangi Sąjunga turėtų taikyti priemones, nukreiptas prieš įmones, kurios naudojasi tokiais mokesčių rojais; kadangi tai jau buvo raginama atlikti Europos Parlamento pranešime dėl 2014 m. metinės mokesčių ataskaitos (7), kuriame prašyta „nustatyti griežtas sankcijas, siekiant neleisti įmonėms pažeidinėti mokesčių standartų ar nuo jų išsisukti, ir užtikrinti, kad sukčiaujančioms įmonėms ar mokesčių rojuose arba šalyse, kuriose dėl palankių mokestinių sąlygų iškraipoma konkurencija, įsikūrusioms bendrovėms nebūtų teikiamas ES finansavimas, nebūtų sudaromos galimybės gauti valstybės pagalbą ar dalyvauti viešuosiuose pirkimuose; primygtinai ragina valstybes nares susigrąžinti bet kokios rūšies valstybės paramą, suteiktą įmonėms, kurios pažeidinėja ES mokesčių standartus“; kadangi valstybėms narėms taip pat turėtų būti taikomos atsakomosios priemonės tuo atveju, jei jos atsisako imtis veiksmų siekiant pakeisti jų taikomą žalingą lengvatinio apmokestinimo tvarką, kuri trikdo veiklos sąlygų vienodumą Sąjungoje;

| iv) | kadangi reikalinga nauja privaloma termino „nuolatinė buveinė“ apibrėžtis, siekiant užtikrinti, kad būtų apmokestinama ten, kur vykdoma ekonominė veikla ir sukuriama vertė; kadangi šią priemonę turėtų papildyti minimalūs privalomi kriterijai, kuriais vadovaujantis nustatoma, ar ekonominė veikla yra pakankamos apimties, kad būtų apmokestinama atitinkamoje valstybėje narėje, siekiant išvengti „pašto dėžutės“ tipo bendrovių problemos, ypač susijusios su skaitmeninės ekonomikos sukurtais iššūkiais; |
| --- | --- |

iv)

kadangi reikalinga nauja privaloma termino „nuolatinė buveinė“ apibrėžtis, siekiant užtikrinti, kad būtų apmokestinama ten, kur vykdoma ekonominė veikla ir sukuriama vertė; kadangi šią priemonę turėtų papildyti minimalūs privalomi kriterijai, kuriais vadovaujantis nustatoma, ar ekonominė veikla yra pakankamos apimties, kad būtų apmokestinama atitinkamoje valstybėje narėje, siekiant išvengti „pašto dėžutės“ tipo bendrovių problemos, ypač susijusios su skaitmeninės ekonomikos sukurtais iššūkiais;

| v) | kadangi tebevykstantys Komisijos tyrimai dėl įtariamų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų atskleidė tai, kad deramo tų taisyklių taikymo tvarka yra neproduktyviai neskaidri; kadangi, siekiant ištaisyti šią padėtį, Komisija turėtų paskelbti valstybės pagalbos gaires ir jose išaiškinti, kaip ji nustatys su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos atvejus, tokiu būdu suteikdama daugiau teisinio tikrumo tiek bendrovėms, tiek valstybėms narėms; kadangi vykdydama valstybės pagalbos tvarkos modernizavimą Komisija turėtų užtikrinti veiksmingą suteiktos valstybės pagalbos teisėtumo ex post kontrolę |
| --- | --- |

v)

kadangi tebevykstantys Komisijos tyrimai dėl įtariamų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų atskleidė tai, kad deramo tų taisyklių taikymo tvarka yra neproduktyviai neskaidri; kadangi, siekiant ištaisyti šią padėtį, Komisija turėtų paskelbti valstybės pagalbos gaires ir jose išaiškinti, kaip ji nustatys su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos atvejus, tokiu būdu suteikdama daugiau teisinio tikrumo tiek bendrovėms, tiek valstybėms narėms; kadangi vykdydama valstybės pagalbos tvarkos modernizavimą Komisija turėtų užtikrinti veiksmingą suteiktos valstybės pagalbos teisėtumo ex post kontrolę

| vi) | kadangi viena iš nenumatytų Tarybos direktyvos 2003/49/EB (8) pasekmių yra tai, kad tarpvalstybinės veiklos palūkanų ir autorinių atlyginimų pajamos gali būti neapmokestinamos (arba labai nedaug apmokestinamos); kadangi šioje direktyvoje, taip pat Tarybos direktyvoje 2005/19/EB (9) ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose turėtų būti nustatyta bendroji kovos su piktnaudžiavimu taisyklė; |
| --- | --- |

vi)

kadangi viena iš nenumatytų Tarybos direktyvos 2003/49/EB (8) pasekmių yra tai, kad tarpvalstybinės veiklos palūkanų ir autorinių atlyginimų pajamos gali būti neapmokestinamos (arba labai nedaug apmokestinamos); kadangi šioje direktyvoje, taip pat Tarybos direktyvoje 2005/19/EB (9) ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose turėtų būti nustatyta bendroji kovos su piktnaudžiavimu taisyklė;

| vii) | kadangi visoje Sąjungoje taikant išskaičiuojamąjį mokestį arba panašaus poveikio priemonę būtų užtikrinta, kad visas Sąjungoje gautas pelnas, kurį numatoma perkelti iš Sąjungos, būtų prieš perkėlimą bent vieną kartą apmokestinamas Sąjungoje; |
| --- | --- |

vii)

kadangi visoje Sąjungoje taikant išskaičiuojamąjį mokestį arba panašaus poveikio priemonę būtų užtikrinta, kad visas Sąjungoje gautas pelnas, kurį numatoma perkelti iš Sąjungos, būtų prieš perkėlimą bent vieną kartą apmokestinamas Sąjungoje;

| viii) | kadangi, taikant galiojančias Sąjungos taisykles dėl dvigubo apmokestinimo, ginčų tarp valstybių narių sprendimas nėra veiksmingas ir jam būtų naudingos aiškesnės taisyklės ir griežtesni terminai, pagrįsti jau įdiegtomis sistemomis; |
| --- | --- |

viii)

kadangi, taikant galiojančias Sąjungos taisykles dėl dvigubo apmokestinimo, ginčų tarp valstybių narių sprendimas nėra veiksmingas ir jam būtų naudingos aiškesnės taisyklės ir griežtesni terminai, pagrįsti jau įdiegtomis sistemomis;

| ix) | kadangi mokesčių konsultantai atlieka itin svarbų vaidmenį palengvinant agresyvų mokesčių planavimą, padėdami bendrovėms sukurti sudėtingas teisines struktūras siekiant pasinaudoti neatitikimais ir spragomis, kurios susidaro dėl mokesčių sistemų skirtumų; kadangi neištyrus šių konsultavimo įmonių praktikos neįmanoma iš esmės peržiūrėti pelno mokesčio sistemos; kadangi atliekant tokį tyrimą reikia atsižvelgti į interesų konfliktą, būdingą tokioms įmonėms, nes jos vienu metu teikia patarimus nacionalinėms vyriausybėms, kaip nustatyti mokesčių sistemas, ir pataria įmonėms, kaip efektyviausiai optimizuoti mokestines pareigas tokiose sistemose; |
| --- | --- |

ix)

kadangi mokesčių konsultantai atlieka itin svarbų vaidmenį palengvinant agresyvų mokesčių planavimą, padėdami bendrovėms sukurti sudėtingas teisines struktūras siekiant pasinaudoti neatitikimais ir spragomis, kurios susidaro dėl mokesčių sistemų skirtumų; kadangi neištyrus šių konsultavimo įmonių praktikos neįmanoma iš esmės peržiūrėti pelno mokesčio sistemos; kadangi atliekant tokį tyrimą reikia atsižvelgti į interesų konfliktą, būdingą tokioms įmonėms, nes jos vienu metu teikia patarimus nacionalinėms vyriausybėms, kaip nustatyti mokesčių sistemas, ir pataria įmonėms, kaip efektyviausiai optimizuoti mokestines pareigas tokiose sistemose;

| AU. | kadangi bendram mokesčių surinkimo efektyvumui, mokesčių teisingumo idėjai ir nacionalinių mokesčių administratorių patikimumui kenkia ne tik agresyvus mokesčių planavimas ir BEPP veikla; kadangi Sąjunga ir valstybės narės taip pat turėtų imtis panašių ryžtingų veiksmų siekiant spręsti su įmonių ir fizinių asmenų apmokestinimu susijusias mokesčių slėpimo ir mokestinio sukčiavimo problemas bei problemas, susijusias su ne pelno mokesčių, ypač PVM, surinkimu; kadangi dėl tų kitų mokesčių surinkimo ir administravimo elementų susidaro didelė dalis esamo mokesčių surinkimo deficito; |
| --- | --- |

AU.

kadangi bendram mokesčių surinkimo efektyvumui, mokesčių teisingumo idėjai ir nacionalinių mokesčių administratorių patikimumui kenkia ne tik agresyvus mokesčių planavimas ir BEPP veikla; kadangi Sąjunga ir valstybės narės taip pat turėtų imtis panašių ryžtingų veiksmų siekiant spręsti su įmonių ir fizinių asmenų apmokestinimu susijusias mokesčių slėpimo ir mokestinio sukčiavimo problemas bei problemas, susijusias su ne pelno mokesčių, ypač PVM, surinkimu; kadangi dėl tų kitų mokesčių surinkimo ir administravimo elementų susidaro didelė dalis esamo mokesčių surinkimo deficito;

| AV. | kadangi dėl šios priežasties Komisija taip pat turėtų svarstyti, kaip ji spręs tuos platesnius klausimus, be kita ko, PVM taisyklių vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse ir jų taikymo tarpvalstybinės veiklos atvejais, PVM (kuris kai kuriose valstybėse narėse yra vienas iš pagrindinių nacionalinių pajamų šaltinių) surinkimo neefektyvumo, PMV vengimo praktikos ir neigiamo kai kurių mokestinės amnestijos priemonių arba neskaidrių atleidimo nuo mokestinių pareigų priemonių poveikio problemas; kadangi priimant tokias naujas priemones reikėtų atsižvelgti į sąnaudų ir naudos balansą; |
| --- | --- |

AV.

kadangi dėl šios priežasties Komisija taip pat turėtų svarstyti, kaip ji spręs tuos platesnius klausimus, be kita ko, PVM taisyklių vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse ir jų taikymo tarpvalstybinės veiklos atvejais, PVM (kuris kai kuriose valstybėse narėse yra vienas iš pagrindinių nacionalinių pajamų šaltinių) surinkimo neefektyvumo, PMV vengimo praktikos ir neigiamo kai kurių mokestinės amnestijos priemonių arba neskaidrių atleidimo nuo mokestinių pareigų priemonių poveikio problemas; kadangi priimant tokias naujas priemones reikėtų atsižvelgti į sąnaudų ir naudos balansą;

| 1. | prašo Komisijos ne vėliau kaip 2016 m. birželio mėn. pateikti Parlamentui vieną ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, vadovaujantis išsamiomis rekomendacijomis, įtvirtintomis šio pranešimo priede; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos ne vėliau kaip 2016 m. birželio mėn. pateikti Parlamentui vieną ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, vadovaujantis išsamiomis rekomendacijomis, įtvirtintomis šio pranešimo priede;

| 2. | patvirtina, kad šios rekomendacijos nepažeidžia pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad šios rekomendacijos nepažeidžia pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo;

| 3. | mano, kad finansiniai padariniai, susiję su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengti atitinkamais biudžeto asignavimais; |
| --- | --- |

3.

mano, kad finansiniai padariniai, susiję su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengti atitinkamais biudžeto asignavimais;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisija, Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisija, Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/ economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2)  Dr. Benjamin Ferrett, Daniel Gravino ir Silvia Merler, „Teisėkūros pranešimo dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Europos Sąjungoje Europos pridėtinė vertė“ (angl. „European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union“) (dar nepaskelbta).

(3)  Priimti tekstai, 2015 7 8, P8_TA(2015)0257.

(4)  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5)  Pavyzdžiui, „Fair Tax Mark“: http://www.fairtaxmark.net/.

(6)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

(7)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//LT

(8)  2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (OL L 157, 2003 6 26, p. 49).

(9)  2005 m. vasario 17 d. Tarybos direktyva 2005/19/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 90/434/EEB dėl bendros mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių įmonių jungimui, skaidymui, turto perleidimui ir keitimuisi akcijomis (OL L 58, 2005 3 4, p. 19).

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

A.
     
  Skaidrumas

Rekomendacija A1. Privalomas, viešas ataskaitų teikimas pagal valstybes, kurį vykdo visų sektorių daugiašalės bendrovės

Europos Parlamentas dar kartą ragina Europos Komisiją imtis visų reikiamų veiksmų, kad ne vėliau kaip 2016 m. pirmą ketvirtį visų sektorių daugiašalėms bendrovėms būtų nustatyta išsamaus ir viešo ataskaitų teikimo pagal valstybes (ATPV) pareiga.

| — | Šis pasiūlymas turėtų būti parengtas remiantis reikalavimais, kuriuos 2014 m. rugsėjo mėn. paskelbtame ATPV duomenų šablone pasiūlė EBPO (EBPO ir G 20 vykdomo BEPP projekto veiksmas Nr. 13). |
| --- | --- |

—

Šis pasiūlymas turėtų būti parengtas remiantis reikalavimais, kuriuos 2014 m. rugsėjo mėn. paskelbtame ATPV duomenų šablone pasiūlė EBPO (EBPO ir G 20 vykdomo BEPP projekto veiksmas Nr. 13).

| — | Rengdama tokį pasiūlymą, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į:






  — | Komisijos 2015 m. birželio 17 d. – rugsėjo 9 d. surengtų konsultacijų dėl ATPV, kurių metu buvo nagrinėjamos įvairios galimybės įgyvendinti ATPV Sąjungoje, rezultatus, |
| --- | --- | --- |

—

Rengdama tokį pasiūlymą, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į:

—

Komisijos 2015 m. birželio 17 d. – rugsėjo 9 d. surengtų konsultacijų dėl ATPV, kurių metu buvo nagrinėjamos įvairios galimybės įgyvendinti ATPV Sąjungoje, rezultatus,

| — | pasiūlymus dėl visapusiško viešo ATPV, išdėstytus peržiūrimoje Akcininkų teisių direktyvoje, už kurią 2015 m. liepos 8 d. balsavo Europos Parlamentas (1), taip pat į tebevykstančių trišalių dialogų dėl šios direktyvos rezultatus. |
| --- | --- |

—

pasiūlymus dėl visapusiško viešo ATPV, išdėstytus peržiūrimoje Akcininkų teisių direktyvoje, už kurią 2015 m. liepos 8 d. balsavo Europos Parlamentas (1), taip pat į tebevykstančių trišalių dialogų dėl šios direktyvos rezultatus.

Rekomendacija A2. Naujas „sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklas bendrovėms, taikančioms gerą praktiką mokesčių srityje

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl savanoriško Europos „sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklo.

| — | Į šį pasiūlymą reikėtų įtraukti Europos lygmens tinkamumo kriterijų, kuriuos taikant nacionalinės institucijos galėtų suteikti ženklą, sistemą. |
| --- | --- |

—

Į šį pasiūlymą reikėtų įtraukti Europos lygmens tinkamumo kriterijų, kuriuos taikant nacionalinės institucijos galėtų suteikti ženklą, sistemą.

| — | Taikant šią tinkamumo kriterijų sistemą turėtų būti aiškia nustatyta, kad „sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklas suteikiamas tik toms bendrovėms, kurios viršijo tai, ko iš jų formaliai reikalaujama pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

—

Taikant šią tinkamumo kriterijų sistemą turėtų būti aiškia nustatyta, kad „sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklas suteikiamas tik toms bendrovėms, kurios viršijo tai, ko iš jų formaliai reikalaujama pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę.

| — | „Sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklas turėtų paskatinti bendroves paversti sąžiningą joms priklausančių mokesčių mokėjimą esminiu tų bendrovių socialinės atsakomybės politikos elementų ir nurodyti savo poziciją apmokestinimo klausimais savo metinėse ataskaitose. |
| --- | --- |

—

„Sąžiningo mokesčių mokėtojo“ ženklas turėtų paskatinti bendroves paversti sąžiningą joms priklausančių mokesčių mokėjimą esminiu tų bendrovių socialinės atsakomybės politikos elementų ir nurodyti savo poziciją apmokestinimo klausimais savo metinėse ataskaitose.

Rekomendacija A3. Privalomas pranešimas apie naujas mokesčių priemones

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl naujo mechanizmo, kurį taikant valstybės narės privalėtų nedelsdamos pranešti kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie savo ketinimus nustatyti naujas neapmokestinamos dalies, lengvatos, išimties, paskatos ar panašias priemones, kurios galėtų turėti reikšmingos įtakos faktiniam mokesčio tarifui toje valstybėje narėje arba kitos valstybės narės mokesčių bazei.

| — | Siekiant paremti Elgesio kodekso grupės veiklą nustatant žalingą mokesčių praktiką, į šiuos valstybių narių pranešimus įtraukiama šalutinio poveikio analizė, išnagrinėjant naujų mokestinių priemonių reikšmingą poveikį kitoms valstybėms narėms ir besivystančioms šalims. |
| --- | --- |

—

Siekiant paremti Elgesio kodekso grupės veiklą nustatant žalingą mokesčių praktiką, į šiuos valstybių narių pranešimus įtraukiama šalutinio poveikio analizė, išnagrinėjant naujų mokestinių priemonių reikšmingą poveikį kitoms valstybėms narėms ir besivystančioms šalims.

| — | Šios naujos mokesčių priemonės taip pat turėtų būti įtrauktos į Europos semestro procesą, be to, turėtų būti pateiktos rekomendacijos dėl su jomis susijusių tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

—

Šios naujos mokesčių priemonės taip pat turėtų būti įtrauktos į Europos semestro procesą, be to, turėtų būti pateiktos rekomendacijos dėl su jomis susijusių tolesnių veiksmų.

| — | Europos Parlamentas turėtų reguliariai gauti naujausią informaciją apie tokius pranešimus ir vertinimą, kurį atlieka Europos Komisija. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamentas turėtų reguliariai gauti naujausią informaciją apie tokius pranešimus ir vertinimą, kurį atlieka Europos Komisija.

| — | Turėtų būti numatytos sankcijos valstybėms narėms, kurios nesilaiko tokių ataskaitų teikimo reikalavimų. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti numatytos sankcijos valstybėms narėms, kurios nesilaiko tokių ataskaitų teikimo reikalavimų.

| — | Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, ar būtų tikslinga įpareigoti konsultavimo mokesčių klausimais įmones pranešti nacionaliniams mokesčių administratoriams apie tam tikras savo sukurtas ir reklamuojamas mokesčių schemas, skirtas padėti įmonėms sumažinti savo bendras mokestines pareigas, kaip šiuo metu daroma kai kuriose valstybėse narėse, taip pat apsvarstyti, ar valstybių narių dalijimasis tarpusavyje tokia informacija per Elgesio kodekso grupę būtų efektyvi priemonė, siekiant tobulinti įmonių apmokestinimą Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, ar būtų tikslinga įpareigoti konsultavimo mokesčių klausimais įmones pranešti nacionaliniams mokesčių administratoriams apie tam tikras savo sukurtas ir reklamuojamas mokesčių schemas, skirtas padėti įmonėms sumažinti savo bendras mokestines pareigas, kaip šiuo metu daroma kai kuriose valstybėse narėse, taip pat apsvarstyti, ar valstybių narių dalijimasis tarpusavyje tokia informacija per Elgesio kodekso grupę būtų efektyvi priemonė, siekiant tobulinti įmonių apmokestinimą Sąjungoje.

Rekomendacija A4. Turi būti automatiškai keičiamasi informacija apie visus sprendimus dėl mokesčių, juos tam tikru mastu skelbiant viešai

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją papildyti Direktyvą 2011/16/ES, kurioje pateikti automatinių informacijos mainų sprendimų dėl mokesčių srityje elementai:

| — | išplečiant automatinių informacijos mainų taikymo sritį, įtraukiant į ją ne tik tarpvalstybinio poveikio sprendimus dėl mokesčių, bet ir visus sprendimus dėl pelno mokesčių. Teikiama informacija turi būti išsami ir abipusiai sutarta forma, siekiant užtikrinti, kad ja galėtų efektyviai naudotis mokesčių administratoriai atitinkamose valstybėse; |
| --- | --- |

—

išplečiant automatinių informacijos mainų taikymo sritį, įtraukiant į ją ne tik tarpvalstybinio poveikio sprendimus dėl mokesčių, bet ir visus sprendimus dėl pelno mokesčių. Teikiama informacija turi būti išsami ir abipusiai sutarta forma, siekiant užtikrinti, kad ja galėtų efektyviai naudotis mokesčių administratoriai atitinkamose valstybėse;

| — | Sąjungos lygmeniu žymiai padidinant sprendimų dėl mokesčių skaidrumą, deramai atsižvelgiant į verslo konfidencialumą ir komercines paslaptis bei atsižvelgiant į esamą geriausią kai kuriose valstybėse narėse taikomą praktiką, skelbiant metinę ataskaitą, kurioje apibendrinami pagrindiniai atvejai, įrašyti Komisijos saugiame centriniame sprendimų dėl mokesčių ir kainodaros tvarkos registre, kuris turi būti sukurtas; |
| --- | --- |

—

Sąjungos lygmeniu žymiai padidinant sprendimų dėl mokesčių skaidrumą, deramai atsižvelgiant į verslo konfidencialumą ir komercines paslaptis bei atsižvelgiant į esamą geriausią kai kuriose valstybėse narėse taikomą praktiką, skelbiant metinę ataskaitą, kurioje apibendrinami pagrindiniai atvejai, įrašyti Komisijos saugiame centriniame sprendimų dėl mokesčių ir kainodaros tvarkos registre, kuris turi būti sukurtas;

| — | ataskaitoje informacija turi būti pateikta sutarta standartizuota forma, kad visuomenė galėtų ją veiksmingai panaudoti; |
| --- | --- |

—

ataskaitoje informacija turi būti pateikta sutarta standartizuota forma, kad visuomenė galėtų ją veiksmingai panaudoti;

| — | užtikrinant, kad Komisija atliktų visapusišką ir svarbų vaidmenį privaloma tvarka keičiantis informacija apie sprendimus dėl mokesčių, sukuriant saugų centrinį duomenų apie visus sprendimus dėl mokesčių, dėl kurių susitarta Sąjungoje, registrą, prieinamą valstybėms narėms ir Komisijai; |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad Komisija atliktų visapusišką ir svarbų vaidmenį privaloma tvarka keičiantis informacija apie sprendimus dėl mokesčių, sukuriant saugų centrinį duomenų apie visus sprendimus dėl mokesčių, dėl kurių susitarta Sąjungoje, registrą, prieinamą valstybėms narėms ir Komisijai;

| — | užtikrinti, kad valstybėms narėms, kurios nevykdo pareigos automatiškai keistis informacija apie sprendimus dėl mokesčių, būtų taikomos sankcijos. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad valstybėms narėms, kurios nevykdo pareigos automatiškai keistis informacija apie sprendimus dėl mokesčių, būtų taikomos sankcijos.

Rekomendacija A5. Laisvosios prekybos uostų skaidrumas

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo:

| — | būtų nustatytas maksimalus laikotarpis, kuriuo prekes galima parduoti laisvosios prekybos uostuose, kurie atleisti nuo muitų, akcizų ir PVM; |
| --- | --- |

—

būtų nustatytas maksimalus laikotarpis, kuriuo prekes galima parduoti laisvosios prekybos uostuose, kurie atleisti nuo muitų, akcizų ir PVM;

| — | laisvosios prekybos uostų valdžios institucijos būtų įpareigotos nedelsiant pranešti atitinkamų valstybių narių ir trečiųjų valstybių mokesčių administratoriams apie visus sandorius, kuriuos laisvosios prekybos uostų teritorijoje atlieka jų rezidentai mokesčių tikslais. |
| --- | --- |

—

laisvosios prekybos uostų valdžios institucijos būtų įpareigotos nedelsiant pranešti atitinkamų valstybių narių ir trečiųjų valstybių mokesčių administratoriams apie visus sandorius, kuriuos laisvosios prekybos uostų teritorijoje atlieka jų rezidentai mokesčių tikslais.

Rekomendacija A6. Komisijos atliekamas pelno mokesčio surinkimo deficito vertinimas

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją:

| — | remiantis geriausia šiuo metu valstybių narių naudojama praktika sukurti suderintą metodiką, kuri būtų skelbiama viešai ir kurią valstybės narės galėtų naudoti siekdamos įvertinti tiesioginio ir netiesioginio pelno mokesčių surinkimo deficito (skirtumo tarp mokėtinų ir sumokėtų pelno mokesčių) dydį kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

—

remiantis geriausia šiuo metu valstybių narių naudojama praktika sukurti suderintą metodiką, kuri būtų skelbiama viešai ir kurią valstybės narės galėtų naudoti siekdamos įvertinti tiesioginio ir netiesioginio pelno mokesčių surinkimo deficito (skirtumo tarp mokėtinų ir sumokėtų pelno mokesčių) dydį kiekvienoje valstybėje narėje;

| — | dirbti kartu su valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti, kad būtų teikiami visi reikiami pagal tą metodiką analizuotini duomenys, kad būtų gaunami kuo tikslesni skaitiniai duomenys; |
| --- | --- |

—

dirbti kartu su valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti, kad būtų teikiami visi reikiami pagal tą metodiką analizuotini duomenys, kad būtų gaunami kuo tikslesni skaitiniai duomenys;

| — | naudoti bendrai sutartą metodiką ir visus būtinus duomenis, kad būtų galima du kartus per metus atlikti ir paskelbti tiesioginio ir netiesioginio pelno mokesčių surinkimo deficito visoje Sąjungoje dydžio vertinimą. |
| --- | --- |

—

naudoti bendrai sutartą metodiką ir visus būtinus duomenis, kad būtų galima du kartus per metus atlikti ir paskelbti tiesioginio ir netiesioginio pelno mokesčių surinkimo deficito visoje Sąjungoje dydžio vertinimą.

Rekomendacija A7. Informatorių apsauga

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti tokio turinio pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto:

| — | apsaugomi vien viešaisiais interesais (o ne tik už pinigus ar kitais asmeniniais tikslais) veikiantys informatoriai, siekiantys atskleisti nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, susijusią su įmonių apmokestinimu bet kurioje Europos Sąjungos valstybėje narėje. Tokie informatoriai turėtų būti apsaugoti, jei praneša apie įtariamą nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą atitinkamai kompetentingai institucijai arba tais atvejais, kai nuolat nereaguojama į nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, susijusius su įmonių apmokestinimu ir galinčius pakenkti viešajam interesui, praneša apie jiems rūpimą atvejį visai visuomenei; |
| --- | --- |

—

apsaugomi vien viešaisiais interesais (o ne tik už pinigus ar kitais asmeniniais tikslais) veikiantys informatoriai, siekiantys atskleisti nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, susijusią su įmonių apmokestinimu bet kurioje Europos Sąjungos valstybėje narėje. Tokie informatoriai turėtų būti apsaugoti, jei praneša apie įtariamą nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą atitinkamai kompetentingai institucijai arba tais atvejais, kai nuolat nereaguojama į nusižengimą, pažeidimą, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, susijusius su įmonių apmokestinimu ir galinčius pakenkti viešajam interesui, praneša apie jiems rūpimą atvejį visai visuomenei;

| — | užtikrinama, kad Europos Sąjungoje išliktų teisė į saviraiškos ir informacijos laisvę; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad Europos Sąjungoje išliktų teisė į saviraiškos ir informacijos laisvę;

| — | tokia apsauga turėtų būti suderinta su bendra teisės sistema ir veiksmingai apginti nuo nepagrįsto teisinio persekiojimo, ekonominio pobūdžio bausmių ir diskriminacijos; |
| --- | --- |

—

tokia apsauga turėtų būti suderinta su bendra teisės sistema ir veiksmingai apginti nuo nepagrįsto teisinio persekiojimo, ekonominio pobūdžio bausmių ir diskriminacijos;

| — | toks pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų remtis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 596/2014 (2) ir atsižvelgti į visus būsimus Sąjungos teisės aktus šioje srityje. |
| --- | --- |

—

toks pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turėtų remtis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 596/2014 (2) ir atsižvelgti į visus būsimus Sąjungos teisės aktus šioje srityje.

| — | Toks pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto taip pat galėtų atsižvelgti į Europos Tarybos rekomendaciją CM/Rec (2014)7 (3) dėl informatorių apsaugos ir visų pirma į apibrėžtį, kad informatoriumi laikomas bet kuris asmuo, kuris pateikia arba atskleidžia informaciją apie grėsmę arba žalą viešajam interesui, susijusią su asmens darbo santykiais viešajame ar privačiajame sektoriuje. |
| --- | --- |

—

Toks pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto taip pat galėtų atsižvelgti į Europos Tarybos rekomendaciją CM/Rec (2014)7 (3) dėl informatorių apsaugos ir visų pirma į apibrėžtį, kad informatoriumi laikomas bet kuris asmuo, kuris pateikia arba atskleidžia informaciją apie grėsmę arba žalą viešajam interesui, susijusią su asmens darbo santykiais viešajame ar privačiajame sektoriuje.

B.
     
  Koordinavimas

Rekomendacija B1. Bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės nustatymas

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės nustatymo.

Pirma, (ne vėliau kaip 2016 m. birželio mėn.) Sąjungoje reikia nustatyti privalomą bendrą pelno mokesčio bazę (BPMB), galbūt numatant laikiną išimtį ne daugiašalėms mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir tarpvalstybinės veiklos nevykdančioms bendrovėms, siekiant, kad įmonių, vykdančių veiklą daugiau nei vienoje valstybių narėje, apmokestinamas pelnas būtų apskaičiuojamas tik pagal vieną taisyklių rinkinį.

Antra, reikia kuo greičiau ir jokiu būdu ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje nustatyti privalomą BKPMB, deramai atsižvelgiant į įvairias alternatyvas (pavyzdžiui, apskaičiuojant sąnaudas, susijusias su mažųjų ir vidutinių įmonių ir tarpvalstybinės veiklos nevykdančių bendrovių įtraukimu).

BKPMB turėtų būti pagrįsta proporcingo paskirstymo pagal formulę metodu, kuris atspindi realią bendrovių ekonominę veiklą ir nesuteikia netinkamo pranašumo tam tikroms valstybėms narėms.

Pereinamuoju laikotarpiu tarp privalomos BPMB nustatymo ir visapusiškos BKPMB nustatymo derėtų numatyti priemones, kuriomis siekiama sumažinti pelno perkėlimą (daugiausia naudojant sandorių kainodarą), be kita ko, bent pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo Sąjungos akto dėl kovos su BEPP. Šios priemonės neturėtų apimti laikinai taikomos kitoje valstybėje patirtų nuostolių užskaitos tvarkos, jei Komisija negali užtikrinti, kad ji bus skaidri ir nesudarys galimybės piktnaudžiauti agresyvaus mokesčių planavimo tikslais.

Komisija turėtų apsvarstyti, kokiu mastu reikėtų nustatyti bendrą visuotinai priimtų apskaitos principų rinkinį, kad būtų galima parengti pagrindinius apskaitos duomenis, naudojamus taikant BKPMB.

Bet koks pasiūlymas dėl BPMB ar visapusiškos BKPMB turėtų apimti nuostatą dėl kovos su mokesčių vengimu.

Rekomendacija B2. Stiprinti Tarybos Verslo apmokestinimo elgesio kodekso grupės įgaliojimus ir didinti jos skaidrumą

Europos Parlamentas ragina Komisiją pateikti pasiūlymą įtraukti Elgesio kodekso grupę į Bendrijos metodą kaip Tarybos darbo grupę, Europos Komisijai ir Europos Parlamentui dalyvaujant stebėtojo teisėmis.

| — | Elgesio kodekso grupė (toliau – EK grupė) turi tapti skaidresnė, veiksmingesnė ir atskaitingesnė, be kita ko:






  — | reguliariai rengiant, atnaujinant ir skelbiant jos apžvalgas, kokiu mastu valstybės narės laikosi rekomendacijų, kurias EK grupė pateikė savo pusmečio pažangos ataskaitoje finansų ministrams; |
| --- | --- | --- |

—

Elgesio kodekso grupė (toliau – EK grupė) turi tapti skaidresnė, veiksmingesnė ir atskaitingesnė, be kita ko:

—

reguliariai rengiant, atnaujinant ir skelbiant jos apžvalgas, kokiu mastu valstybės narės laikosi rekomendacijų, kurias EK grupė pateikė savo pusmečio pažangos ataskaitoje finansų ministrams;

| — | reguliariai (kas dvejus metus) rengiant, atnaujinant ir skelbiant žalingos mokesčių praktikos sąrašą; |
| --- | --- |

—

reguliariai (kas dvejus metus) rengiant, atnaujinant ir skelbiant žalingos mokesčių praktikos sąrašą;

| — | reguliariai rengiant, pateikiant ir skelbiant jos posėdžių protokolus, be kita ko, užtikrinant didesnį skaidrumą rengiant rekomendacijas, visų pirma nurodant valstybių narių atstovų pozicijas; |
| --- | --- |

—

reguliariai rengiant, pateikiant ir skelbiant jos posėdžių protokolus, be kita ko, užtikrinant didesnį skaidrumą rengiant rekomendacijas, visų pirma nurodant valstybių narių atstovų pozicijas;

| — | finansų ministrams paskiriant politinį vaidmenį atliekantį pirmininką; |
| --- | --- |

—

finansų ministrams paskiriant politinį vaidmenį atliekantį pirmininką;

| — | kiekvienai valstybei narei paskiriant aukšto lygio atstovą ir jo pavaduotoją, siekiant padidinti EK grupės svarbą. |
| --- | --- |

—

kiekvienai valstybei narei paskiriant aukšto lygio atstovą ir jo pavaduotoją, siekiant padidinti EK grupės svarbą.

| — | EK grupė vykdo šias užduotis:






  — | nustato žalingą mokesčių praktiką Sąjungoje; |
| --- | --- | --- |

—

EK grupė vykdo šias užduotis:

—

nustato žalingą mokesčių praktiką Sąjungoje;

| — | siūlo priemones ir tvarkaraščius, skirtus žalingos mokesčių praktikos panaikinimui, ir vykdo pateiktų rekomendacijų ir pasiūlytų priemonių rezultatų stebėseną; |
| --- | --- |

—

siūlo priemones ir tvarkaraščius, skirtus žalingos mokesčių praktikos panaikinimui, ir vykdo pateiktų rekomendacijų ir pasiūlytų priemonių rezultatų stebėseną;

| — | peržiūri pirmiau minėtas valstybių narių pateiktas ataskaitas apie šalutinį naujų mokestinių priemonių poveikį ir įvertina, ar būtina imtis veiksmų; |
| --- | --- |

—

peržiūri pirmiau minėtas valstybių narių pateiktas ataskaitas apie šalutinį naujų mokestinių priemonių poveikį ir įvertina, ar būtina imtis veiksmų;

| — | siūlo kitas iniciatyvas, susijusias su mokestinėmis priemonėmis Sąjungos išorės politikoje; |
| --- | --- |

—

siūlo kitas iniciatyvas, susijusias su mokestinėmis priemonėmis Sąjungos išorės politikoje;

| — | tobulina vykdymo užtikrinimo mechanizmus, nukreiptus prieš praktiką, kuri palengvina agresyvų mokesčių planavimą. |
| --- | --- |

—

tobulina vykdymo užtikrinimo mechanizmus, nukreiptus prieš praktiką, kuri palengvina agresyvų mokesčių planavimą.

Rekomendacija B3. Lengvatinis pajamų iš patentų apmokestinimas ir kitokia lengvatinė tvarka: lengvatinės tvarkos susiejimas su vieta, kurioje sukuriama vertė

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją toliau teikti gaires valstybėms narėms dėl to, kaip įgyvendinti lengvatinę pajamų iš patentų apmokestinimo tvarką, laikantis „pakoreguoto susietumo metodo“, siekiant užtikrinti, kad ji nebūtų žalinga.

| — | Šiose gairės turėtų būti aiškiai nurodyta, kad lengvatinė tvarka, pavyzdžiui, lengvatinė pajamų iš patentų apmokestinimo tvarka, turi būti grindžiama „pakoreguoto susietumo metodu“, apibrėžtu EBPO BEPP veiksme Nr. 5, o tai reiškia, kad turi būti tiesioginis ryšys tarp mokestinės lengvatos ir atitinkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos. |
| --- | --- |

—

Šiose gairės turėtų būti aiškiai nurodyta, kad lengvatinė tvarka, pavyzdžiui, lengvatinė pajamų iš patentų apmokestinimo tvarka, turi būti grindžiama „pakoreguoto susietumo metodu“, apibrėžtu EBPO BEPP veiksme Nr. 5, o tai reiškia, kad turi būti tiesioginis ryšys tarp mokestinės lengvatos ir atitinkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos.

| — | Plačios lengvatinio pajamų iš patentų apmokestinimo priemonės, kurių negalima susieti su praktinių žinių geografine kilme ir „amžiumi“, turėtų būti laikomos žalinga praktika. |
| --- | --- |

—

Plačios lengvatinio pajamų iš patentų apmokestinimo priemonės, kurių negalima susieti su praktinių žinių geografine kilme ir „amžiumi“, turėtų būti laikomos žalinga praktika.

| — | Jei per 12 mėnesių valstybės narės netaikys šio naujo metodo nuosekliai, Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl privalomo teisėkūros procedūra priimamo akto. |
| --- | --- |

—

Jei per 12 mėnesių valstybės narės netaikys šio naujo metodo nuosekliai, Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl privalomo teisėkūros procedūra priimamo akto.

| — | Komisija turėtų pateikti pasiūlymų nustatyti bendrus Europos standartus ir apibrėžtis, kas gali ir kas negali būti laikoma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimu, ir suderinti lengvatinio pajamų iš patentų ir inovacijų apmokestinimo naudojimą, be kita ko, iki 2017 m. birželio 30 d. paankstinant senosios tvarkos panaikinimą sutrumpinus įgytų teisių išsaugojimo taisyklių terminus. |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų pateikti pasiūlymų nustatyti bendrus Europos standartus ir apibrėžtis, kas gali ir kas negali būti laikoma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimu, ir suderinti lengvatinio pajamų iš patentų ir inovacijų apmokestinimo naudojimą, be kita ko, iki 2017 m. birželio 30 d. paankstinant senosios tvarkos panaikinimą sutrumpinus įgytų teisių išsaugojimo taisyklių terminus.

Rekomendacija B4. Kontroliuojami užsienio subjektai

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, skirto:

| — | sukurti suderintas Sąjungos kontroliuojamų užsienio subjektų (KUS) taisykles, siekiant užtikrinti, kad į mažų arba nulinių mokesčių tarifų šalis perkeliamas pelnas būtų faktiškai apmokestinamas ir kad nacionalinių taisyklių dėl KUS įvairovė Sąjungoje neiškraipytų vidaus rinkos veikimo. Šios taisyklės turėtų užtikrinti visapusišką KUS teisės aktų taikymą aplinkybėmis, nesusijusiomis su visiškai dirbtinėmis struktūromis. Tai neturi kliudyti atskiroms valstybėms narėms nustatyti griežtesnių taisyklių. |
| --- | --- |

—

sukurti suderintas Sąjungos kontroliuojamų užsienio subjektų (KUS) taisykles, siekiant užtikrinti, kad į mažų arba nulinių mokesčių tarifų šalis perkeliamas pelnas būtų faktiškai apmokestinamas ir kad nacionalinių taisyklių dėl KUS įvairovė Sąjungoje neiškraipytų vidaus rinkos veikimo. Šios taisyklės turėtų užtikrinti visapusišką KUS teisės aktų taikymą aplinkybėmis, nesusijusiomis su visiškai dirbtinėmis struktūromis. Tai neturi kliudyti atskiroms valstybėms narėms nustatyti griežtesnių taisyklių.

Rekomendacija B5. Pagerinti valstybių narių veiksmų derinimą mokestinių patikrinimų srityje

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 2011/16/ES, siekiant:

| — | užtikrinti veiksmingesnius vienalaikius mokestinius auditus ir patikrinimus, kai du ar daugiau nacionalinių mokesčių administratorių priima sprendimą atlikti vieno ar daugiau asmenų, turinčių bendrų ar vienas kitą papildančių interesų, patikrinimą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti veiksmingesnius vienalaikius mokestinius auditus ir patikrinimus, kai du ar daugiau nacionalinių mokesčių administratorių priima sprendimą atlikti vieno ar daugiau asmenų, turinčių bendrų ar vienas kitą papildančių interesų, patikrinimą;

| — | užtikrinti, kad patronuojančioji bendrovė ir jos patronuojamos įmonės, esančios Sąjungoje, būtų audituojamos atitinkamų mokesčių administratorių tuo pačiu laikotarpiu, vadovaujant patronuojančiosios bendrovės mokesčių administratoriams, kad būtų užtikrinti efektyvūs informacijos srautai tarp mokesčių administratorių. Kaip šios veiklos dalis:






  — | mokesčių administratoriai turėtų reguliariai keistis informacija apie savo tyrimus, siekiant užtikrinti, kad grupės nepasinaudotų neatitikimais ar spragomis, susijusiais su įvairių nacionalinių mokesčių sistemų kombinacijomis; |
| --- | --- | --- |

—

užtikrinti, kad patronuojančioji bendrovė ir jos patronuojamos įmonės, esančios Sąjungoje, būtų audituojamos atitinkamų mokesčių administratorių tuo pačiu laikotarpiu, vadovaujant patronuojančiosios bendrovės mokesčių administratoriams, kad būtų užtikrinti efektyvūs informacijos srautai tarp mokesčių administratorių. Kaip šios veiklos dalis:

—

mokesčių administratoriai turėtų reguliariai keistis informacija apie savo tyrimus, siekiant užtikrinti, kad grupės nepasinaudotų neatitikimais ar spragomis, susijusiais su įvairių nacionalinių mokesčių sistemų kombinacijomis;

| — | keitimosi informacija apie vykdomą auditą terminai turėtų būti sumažinti iki minimumo; |
| --- | --- |

—

keitimosi informacija apie vykdomą auditą terminai turėtų būti sumažinti iki minimumo;

| — | įmonės mokesčių administratoriai turėtų sistemingai informuoti kitų tos pačios grupės subjektų mokesčių administratorius apie mokestinio patikrinimo rezultatus; |
| --- | --- |

—

įmonės mokesčių administratoriai turėtų sistemingai informuoti kitų tos pačios grupės subjektų mokesčių administratorius apie mokestinio patikrinimo rezultatus;

| — | mokesčių administratoriaus sprendimas dėl mokestinio patikrinimo rezultatų neturėtų būti priimamas prieš pranešant apie juos kitiems susijusiems mokesčių administratoriams. |
| --- | --- |

—

mokesčių administratoriaus sprendimas dėl mokestinio patikrinimo rezultatų neturėtų būti priimamas prieš pranešant apie juos kitiems susijusiems mokesčių administratoriams.

Rekomendacija B6. Bendro Europos mokesčių mokėtojo kodo nustatymas

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos mokesčių mokėtojų kodo.

| — | Pasiūlymas turi būti paremtas 2012 m. Komisijos Veiksmų plane stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu (4) (22-as veiksmas) išdėstyta Europos mokesčių mokėtojo kodo idėja ir vėlesnių (2013 m.) konsultacijų išvadomis (5). |
| --- | --- |

—

Pasiūlymas turi būti paremtas 2012 m. Komisijos Veiksmų plane stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu (4) (22-as veiksmas) išdėstyta Europos mokesčių mokėtojo kodo idėja ir vėlesnių (2013 m.) konsultacijų išvadomis (5).

C.
     
  Konvergencija

Rekomendacija C1. Naujas požiūris į tarptautinę apmokestinimo tvarką

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant užtikrinti, kad Sąjunga laikytųsi bendros pozicijos dėl tarptautinės mokesčių tvarkos.

| — | Komisija turėtų būti įgaliota Sąjungos vardu derėtis su trečiosiomis valstybėmis dėl susitarimų dėl mokesčių, atsisakant dabartinės praktikos, kai vyksta dvišalės derybos, kurios neduoda optimalių rezultatų, ypač besivystančioms šalims. |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų būti įgaliota Sąjungos vardu derėtis su trečiosiomis valstybėmis dėl susitarimų dėl mokesčių, atsisakant dabartinės praktikos, kai vyksta dvišalės derybos, kurios neduoda optimalių rezultatų, ypač besivystančioms šalims.

| — | Komisija turi užtikrinti, kad tokiuose susitarimuose būtų išdėstytos abipusiškumo nuostatos ir būtų uždraustas bet koks neigiamas ekstrateritorinio trečiųjų valstybių teisės aktų taikymo Sąjungos ir jos valstybių narių jurisdikcijoje poveikis Sąjungos piliečiams ir įmonėms, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

—

Komisija turi užtikrinti, kad tokiuose susitarimuose būtų išdėstytos abipusiškumo nuostatos ir būtų uždraustas bet koks neigiamas ekstrateritorinio trečiųjų valstybių teisės aktų taikymo Sąjungos ir jos valstybių narių jurisdikcijoje poveikis Sąjungos piliečiams ir įmonėms, ypač MVĮ.

| — | Derėtų taikyti bendrą Sąjungos daugiašalį susitarimą dėl mokesčių, kuris pakeistų didelį skaičių dvišalių susitarimų dėl mokesčių tarp valstybių narių ir su kitomis valstybėmis. |
| --- | --- |

—

Derėtų taikyti bendrą Sąjungos daugiašalį susitarimą dėl mokesčių, kuris pakeistų didelį skaičių dvišalių susitarimų dėl mokesčių tarp valstybių narių ir su kitomis valstybėmis.

| — | Į visus naujus Sąjungos sudarytus tarptautinius prekybos susitarimus reikėtų įtraukti nuostatą dėl gero mokesčių valdymo. |
| --- | --- |

—

Į visus naujus Sąjungos sudarytus tarptautinius prekybos susitarimus reikėtų įtraukti nuostatą dėl gero mokesčių valdymo.

| — | Visuose tarptautiniuose susitarimuose dėl mokesčių turi būti numatytas vykdymo užtikrinimo mechanizmas. |
| --- | --- |

—

Visuose tarptautiniuose susitarimuose dėl mokesčių turi būti numatytas vykdymo užtikrinimo mechanizmas.

Rekomendacija C2. Nustatyti bendrą aiškią mokesčių rojaus apibrėžtį

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą bendradarbiaujant, be kita ko, su EBPO ir Jungtinėmis Tautomis, nustatyti aiškius kriterijus, kuriuos taikant būtų galima apibrėžti „mokesčių rojus“.

| — | Tie kriterijai turėtų būti grindžiami išsamiais, skaidriais, patikimais, objektyviai patikrinamais ir visuotinai pripažintais rodikliais, toliau plėtojant gero valdymo principus, apibrėžtus Komisijos 2009 m. komunikate „Gero mokesčių srities valdymo skatinimas“ (6) (keitimasis informacija ir administracinis bendradarbiavimas, sąžininga mokesčių konkurencija, skaidrumas). |
| --- | --- |

—

Tie kriterijai turėtų būti grindžiami išsamiais, skaidriais, patikimais, objektyviai patikrinamais ir visuotinai pripažintais rodikliais, toliau plėtojant gero valdymo principus, apibrėžtus Komisijos 2009 m. komunikate „Gero mokesčių srities valdymo skatinimas“ (6) (keitimasis informacija ir administracinis bendradarbiavimas, sąžininga mokesčių konkurencija, skaidrumas).

| — | Tie kriterijai turėtų apimti banko paslaptis, įmonių, patikos fondų ir kitokių fondų savininkų registravimą, bendrovių ataskaitų skelbimą, keitimosi informacija pajėgumus, mokesčių administravimo efektyvumą, mokesčių slėpimo skatinimą, žalingų teisinių priemonių buvimą, pinigų plovimo prevenciją, automatinį keitimąsi informacija, dvišalių sutarčių buvimą, tarptautinius skaidrumo įsipareigojimus, teisminį bendradarbiavimą ir panašų turinį. |
| --- | --- |

—

Tie kriterijai turėtų apimti banko paslaptis, įmonių, patikos fondų ir kitokių fondų savininkų registravimą, bendrovių ataskaitų skelbimą, keitimosi informacija pajėgumus, mokesčių administravimo efektyvumą, mokesčių slėpimo skatinimą, žalingų teisinių priemonių buvimą, pinigų plovimo prevenciją, automatinį keitimąsi informacija, dvišalių sutarčių buvimą, tarptautinius skaidrumo įsipareigojimus, teisminį bendradarbiavimą ir panašų turinį.

| — | Remdamasi tais kriterijais, Komisija turėtų pateikti peržiūrėtą mokesčių rojų sąrašą, kuris turėtų pakeisti laikinąjį sąrašą, pateiktą 2015 m. birželio mėn. |
| --- | --- |

—

Remdamasi tais kriterijais, Komisija turėtų pateikti peržiūrėtą mokesčių rojų sąrašą, kuris turėtų pakeisti laikinąjį sąrašą, pateiktą 2015 m. birželio mėn.

| — | Šis mokesčių rojų sąrašas turėtų būti susietas su atitinkamais mokesčių teisės aktais ir būti pagrindas kitoms politikos kryptims ir teisėkūrai. |
| --- | --- |

—

Šis mokesčių rojų sąrašas turėtų būti susietas su atitinkamais mokesčių teisės aktais ir būti pagrindas kitoms politikos kryptims ir teisėkūrai.

| — | Komisija turėtų peržiūrėti sąrašą bent du kartus per metus arba gavusi pagrįstą į sąrašą įtrauktos jurisdikcijos prašymą. |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų peržiūrėti sąrašą bent du kartus per metus arba gavusi pagrįstą į sąrašą įtrauktos jurisdikcijos prašymą.

Rekomendacija C3. Atsakomosios priemonės prieš bendroves, kurios naudojasi mokesčių rojais

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl rinkinio atsakomųjų priemonių, kurias Sąjunga ir valstybės narės, kaip viešųjų įstaigų, bankų ir finansavimo programų akcininkai arba finansuotojai, turėtų taikyti bendrovėms, kurios naudojasi mokesčių rojais siekdamos įgyvendinti agresyvaus mokesčių planavimo schemas ir todėl neatitinka Sąjungos gero mokesčių valdymo standartų.

| — | Tos atsakomosios priemonės turėtų apimti:






  — | draudimą naudotis valstybės pagalbos arba viešųjų pirkimų galimybėmis Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

—

Tos atsakomosios priemonės turėtų apimti:

—

draudimą naudotis valstybės pagalbos arba viešųjų pirkimų galimybėmis Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu;

| — | draudimą gauti tam tikrų Sąjungos lėšų. |
| --- | --- |

—

draudimą gauti tam tikrų Sąjungos lėšų.

| — | Tai turėtų būti pasiekta, be kita ko:






  — | iš dalies pakeičiant Europos investicijų banko (EIB) statutą (prie Sutarčių pridėtas Protokolas Nr. 5), siekiant užtikrinti, kad galutiniams naudos gavėjams arba finansiniams tarpininkams, kurie naudojasi mokesčių rojais ir žalingomis mokesčių praktikomis, nebūtų galima suteikti jokio EIB finansavimo (7); |
| --- | --- | --- |

—

Tai turėtų būti pasiekta, be kita ko:

—

iš dalies pakeičiant Europos investicijų banko (EIB) statutą (prie Sutarčių pridėtas Protokolas Nr. 5), siekiant užtikrinti, kad galutiniams naudos gavėjams arba finansiniams tarpininkams, kurie naudojasi mokesčių rojais ir žalingomis mokesčių praktikomis, nebūtų galima suteikti jokio EIB finansavimo (7);

| — | iš dalies pakeičiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 (8), siekiant užtikrinti, kad tokios bendrovės negalėtų gauti jokių ESIF lėšų (9); |
| --- | --- |

—

iš dalies pakeičiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 (8), siekiant užtikrinti, kad tokios bendrovės negalėtų gauti jokių ESIF lėšų (9);

| — | iš dalies pakeičiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 1305/2013 (10), (ES) Nr. 1306/2013 (11), (ES) Nr. 1307/2013 (12) ir (ES) Nr. 1308/2013 (13) siekiant užtikrinti, kad tokioms bendrovėms negalėtų būti skirta jokių BŽŪP lėšų; |
| --- | --- |

—

iš dalies pakeičiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 1305/2013 (10), (ES) Nr. 1306/2013 (11), (ES) Nr. 1307/2013 (12) ir (ES) Nr. 1308/2013 (13) siekiant užtikrinti, kad tokioms bendrovėms negalėtų būti skirta jokių BŽŪP lėšų;

| — | tęsiant valstybės pagalbos modernizavimo procesą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės neteiktų tokioms bendrovėms valstybės pagalbos (14); |
| --- | --- |

—

tęsiant valstybės pagalbos modernizavimo procesą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės neteiktų tokioms bendrovėms valstybės pagalbos (14);

| — | iš dalies pakeičiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 (15), siekiant užtikrinti, kad jokios lėšos iš penkių Europos struktūrinių ir investicijų fondų (Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo) negalėtų būti skirtos tokioms bendrovėms; |
| --- | --- |

—

iš dalies pakeičiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 (15), siekiant užtikrinti, kad jokios lėšos iš penkių Europos struktūrinių ir investicijų fondų (Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo) negalėtų būti skirtos tokioms bendrovėms;

| — | iš dalies pakeičiant Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) steigimo sutartį, siekiant užtikrinti, jog tokioms bendrovėms negalėtų būti skiriamas joks ERPB finansavimas (16); |
| --- | --- |

—

iš dalies pakeičiant Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) steigimo sutartį, siekiant užtikrinti, jog tokioms bendrovėms negalėtų būti skiriamas joks ERPB finansavimas (16);

| — | uždraudžiant Sąjungai sudaryti prekybos susitarimus su jurisdikcijomis, kurias Komisija laiko „mokesčių rojais“. |
| --- | --- |

—

uždraudžiant Sąjungai sudaryti prekybos susitarimus su jurisdikcijomis, kurias Komisija laiko „mokesčių rojais“.

Komisija patikrina, ar gali būti sustabdyti ar nutraukti galiojantys prekybos susitarimai su valstybėmis, kurios įvardytos kaip mokesčių rojai.

Rekomendacija C4. Nuolatinė buveinė

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, skirtą:

| — | pakoreguoti termino „nuolatinė buveinė“ apibrėžtį, kad bendrovės negalėtų dirbtinai išvengti apmokestinimo pagal veiklos vietą valstybėse narėse, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą. Ši apibrėžtis taip pat turėtų apimti situacijas, kai bendrovės, kurios vykdo visiškai demateralizuotą skaitmeninę veiklą, yra laikomos turinčiomis nuolatinę buveinę valstybėje narėje, jeigu jos išsaugo svarbų skaitmeninį vaidmenį tos valstybės ekonomikoje; |
| --- | --- |

—

pakoreguoti termino „nuolatinė buveinė“ apibrėžtį, kad bendrovės negalėtų dirbtinai išvengti apmokestinimo pagal veiklos vietą valstybėse narėse, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą. Ši apibrėžtis taip pat turėtų apimti situacijas, kai bendrovės, kurios vykdo visiškai demateralizuotą skaitmeninę veiklą, yra laikomos turinčiomis nuolatinę buveinę valstybėje narėje, jeigu jos išsaugo svarbų skaitmeninį vaidmenį tos valstybės ekonomikoje;

| — | Sąjungos lygmeniu apibrėžti terminą „minimali ekonominės veiklos apimtis“, apimant ir skaitmeninę ekonomiką, siekiant užtikrinti, kad bendrovės tikrai kurtų vertę ir prisidėtų prie ekonomikos valstybėje narėje, kurioje yra jų buveinė mokesčių tikslais. |
| --- | --- |

—

Sąjungos lygmeniu apibrėžti terminą „minimali ekonominės veiklos apimtis“, apimant ir skaitmeninę ekonomiką, siekiant užtikrinti, kad bendrovės tikrai kurtų vertę ir prisidėtų prie ekonomikos valstybėje narėje, kurioje yra jų buveinė mokesčių tikslais.

Šios dvi apibrėžtys turėtų būti panaudotos nustatant konkretų vadinamųjų pašto dėžutės tipo bendrovių veiklos draudimą.

Rekomendacija C5. Sandorių kainodaros sistemos tobulinimas ES

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, skirto:

| — | remiantis Komisijos patirtimi ir naujųjų EBPO principų dėl sandorių kainodaros analize, plėtoti specialias Sąjungos gaires, kuriose būtų išdėstyta, kaip EBPO principai turėtų būti taikomi ir aiškinami atsižvelgiant į Sąjungos kontekstą, kad:






  — | atspindėtų vidaus rinkos ekonomines realijas; |
| --- | --- | --- |

—

remiantis Komisijos patirtimi ir naujųjų EBPO principų dėl sandorių kainodaros analize, plėtoti specialias Sąjungos gaires, kuriose būtų išdėstyta, kaip EBPO principai turėtų būti taikomi ir aiškinami atsižvelgiant į Sąjungos kontekstą, kad:

—

atspindėtų vidaus rinkos ekonomines realijas;

| — | užtikrintų tikrumą, aiškumą ir nešališkumą valstybėms narėms ir Sąjungoje veikiančioms bendrovėms; |
| --- | --- |

—

užtikrintų tikrumą, aiškumą ir nešališkumą valstybėms narėms ir Sąjungoje veikiančioms bendrovėms;

| — | sumažintų riziką, kad pelno perkėlimo tikslais bus netinkamai naudojamasi taisyklėmis. |
| --- | --- |

—

sumažintų riziką, kad pelno perkėlimo tikslais bus netinkamai naudojamasi taisyklėmis.

Rekomendacija C6. Pasinaudojimo valstybių mokestinės tvarkos neatitikimais priemonės

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, skirto:

| — | suderinti nacionalines skolos ir nuosavo kapitalo priemonių, neskaidrių ir skaidrių subjektų terminų apibrėžtis, suderinti turto ir įsipareigojimų priskyrimą nuolatinei buveinei, taip pat suderinti sąnaudų ir pelno paskirstymą tarp skirtingų tos pačios grupės subjektų, arba |
| --- | --- |

—

suderinti nacionalines skolos ir nuosavo kapitalo priemonių, neskaidrių ir skaidrių subjektų terminų apibrėžtis, suderinti turto ir įsipareigojimų priskyrimą nuolatinei buveinei, taip pat suderinti sąnaudų ir pelno paskirstymą tarp skirtingų tos pačios grupės subjektų, arba

| — | esant valstybių mokestinės tvarkos neatitikimams, užkirsti kelią dvigubam neapmokestinimui. |
| --- | --- |

—

esant valstybių mokestinės tvarkos neatitikimams, užkirsti kelią dvigubam neapmokestinimui.

Rekomendacija C7. Pakeisti Sąjungos valstybės pagalbos tvarką, kiek ji susijusi su mokesčiais

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją ne vėliau kaip 2017 m. viduryje pateikti pasiūlymą:

| — | dėl valstybės pagalbos gairių, kuriose aiškiai išdėstyta, kaip Komisija nustatys su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos atvejus, tokiu būdu užtikrinant didesnį teisinį tikrumą bendrovėms ir valstybėms narėms, atsižvelgiant į tai, kad kituose sektoriuose tokios gairės pasirodė esančios labai veiksmingos panaikinant valstybėse narėse taikomą praktiką, kuri prieštarauja Sąjungos valstybės pagalbos teisei, ir užkertant kelią tokiai praktikai. Tačiau šiam poveikiui pasiekti reikia labai išsamių gairių, be kita ko, skaitinių ribų; |
| --- | --- |

—

dėl valstybės pagalbos gairių, kuriose aiškiai išdėstyta, kaip Komisija nustatys su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos atvejus, tokiu būdu užtikrinant didesnį teisinį tikrumą bendrovėms ir valstybėms narėms, atsižvelgiant į tai, kad kituose sektoriuose tokios gairės pasirodė esančios labai veiksmingos panaikinant valstybėse narėse taikomą praktiką, kuri prieštarauja Sąjungos valstybės pagalbos teisei, ir užkertant kelią tokiai praktikai. Tačiau šiam poveikiui pasiekti reikia labai išsamių gairių, be kita ko, skaitinių ribų;

| — | viešai nurodyti, kokios mokesčių politikos priemonės nesuderinamos su valstybės pagalbos politika, siekiant suteikti įmonėms ir valstybėms narėms gaires ir daugiau teisinio tikrumo. Šiuo tikslu Komisija turi perskirstyti išteklius Konkurencijos GD, kad jis galėtų veiksmingai reaguoti į bet kokius neteisėtos valstybės pagalbos atvejus (įskaitant atrankines mokesčių lengvatas). |
| --- | --- |

—

viešai nurodyti, kokios mokesčių politikos priemonės nesuderinamos su valstybės pagalbos politika, siekiant suteikti įmonėms ir valstybėms narėms gaires ir daugiau teisinio tikrumo. Šiuo tikslu Komisija turi perskirstyti išteklius Konkurencijos GD, kad jis galėtų veiksmingai reaguoti į bet kokius neteisėtos valstybės pagalbos atvejus (įskaitant atrankines mokesčių lengvatas).

Be to, Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją tolimesnėje ateityje išnagrinėti galimybę pakeisti galiojančias taisykles, siekiant išvengti, kad po Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių pažeidimo susigrąžintos sumos nebūtų grąžintos valstybei narei, suteikusiai neteisėtą pagalbą mokesčių srityje (kaip yra šiuo metu). Pavyzdžiui, susigrąžinta valstybės pagalba gali būti skiriama Sąjungos biudžetui arba valstybėms narėms, kurios nukentėjo nuo jų mokesčių bazės erozijos.

Rekomendacija C8. Iš dalies pakeisti Tarybos direktyvas 90/435/EEB

   (17)

  , 2003/49/EB ir 2005/19/EB bei kitus susijusius Sąjungos teisės aktus ir nustatyti bendrąją kovos su piktnaudžiavimu taisyklę

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą:

| — | Direktyvoje 90/435/EEB nustačius bendrąją kovos su piktnaudžiavimu taisyklę (BKPT), kuo greičiau nustatyti BPKT Direktyvoje 2003/49/EB ir pateikti pasiūlymus dėl BPKT nustatymo Direktyvoje 2005/19/EB ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

—

Direktyvoje 90/435/EEB nustačius bendrąją kovos su piktnaudžiavimu taisyklę (BKPT), kuo greičiau nustatyti BPKT Direktyvoje 2003/49/EB ir pateikti pasiūlymus dėl BPKT nustatymo Direktyvoje 2005/19/EB ir kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose;

| — | įtraukti tokią BKPT į visus būsimus Sąjungos teisės aktų, kurie taikomi mokesčių srityje arba turi mokestinių pasekmių; |
| --- | --- |

—

įtraukti tokią BKPT į visus būsimus Sąjungos teisės aktų, kurie taikomi mokesčių srityje arba turi mokestinių pasekmių;

| — | Direktyvoje 2003/49/EB ne tik nustatyti BKPT, bet ir panaikinti reikalavimą, kad valstybės narės turi taikyti lengvatinę tvarką palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams, jeigu jie niekur kitur Sąjungoje nėra faktiškai apmokestinami; |
| --- | --- |

—

Direktyvoje 2003/49/EB ne tik nustatyti BKPT, bet ir panaikinti reikalavimą, kad valstybės narės turi taikyti lengvatinę tvarką palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams, jeigu jie niekur kitur Sąjungoje nėra faktiškai apmokestinami;

| — | Direktyvoje 2005/19/EB nustatyti ne tik BKPT, bet ir papildomas skaidrumo pareigas ir, jeigu šių pakeitimų nepakaktų siekiant užkirsti kelią agresyviam mokesčių planavimui, sumokėtų mokesčių minimumo nuostatą, kuri turėtų būti įvykdyta norint gauti „mokesčių lengvatų“ (pavyzdžiui, išvengti dividendų apmokestinimo) ar pasinaudoti kitomis panašaus poveikio priemonėmis. |
| --- | --- |

—

Direktyvoje 2005/19/EB nustatyti ne tik BKPT, bet ir papildomas skaidrumo pareigas ir, jeigu šių pakeitimų nepakaktų siekiant užkirsti kelią agresyviam mokesčių planavimui, sumokėtų mokesčių minimumo nuostatą, kuri turėtų būti įvykdyta norint gauti „mokesčių lengvatų“ (pavyzdžiui, išvengti dividendų apmokestinimo) ar pasinaudoti kitomis panašaus poveikio priemonėmis.

Rekomendacija C9. Tarpvalstybinio apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmų tobulinimas

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją ne vėliau kaip 2016 m. vasarą pateikti pasiūlymą:

| — | tobulinti dabartinius tarpvalstybinio apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmus sutelkiant dėmesį ne tik į dvigubo apmokestinimo, bet ir dvigubo neapmokestinimo atvejus. Siekiama sukurti suderintą Sąjungos požiūrį į ginčų sprendimą, aiškiau išdėstant taisykles ir nustatant griežtesnius terminus, remiantis jau veikiančiomis sistemomis; |
| --- | --- |

—

tobulinti dabartinius tarpvalstybinio apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmus sutelkiant dėmesį ne tik į dvigubo apmokestinimo, bet ir dvigubo neapmokestinimo atvejus. Siekiama sukurti suderintą Sąjungos požiūrį į ginčų sprendimą, aiškiau išdėstant taisykles ir nustatant griežtesnius terminus, remiantis jau veikiančiomis sistemomis;

| — | ginčų sprendimo mechanizmo veikimas ir sprendimai turėtų būti skaidresni, siekiant sumažinti bendrovių netikrumą dėl mokesčių teisės taikymo. |
| --- | --- |

—

ginčų sprendimo mechanizmo veikimas ir sprendimai turėtų būti skaidresni, siekiant sumažinti bendrovių netikrumą dėl mokesčių teisės taikymo.

Rekomendacija C10. Nustatyti išskaičiuojamąjį mokestį arba panašaus poveikio priemonę, siekiant išvengti neapmokestinamo pelno perkėlimo iš Sąjungos

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją ne vėliau kaip 2016 m. vasarą pateikti pasiūlymą nustatyti išskaičiuojamąjį mokestį arba panašaus poveikio priemonę, siekiant užtikrinti, kad visas Sąjungoje gautas pelnas, kurį numatoma perkelti iš Sąjungos, būtų prieš perkėlimą faktiškai apmokestinamas Sąjungoje.

D.
     
  Kitos priemonės

Rekomendacija D1. Papildomos mokesčių surinkimo deficito mažinimo priemonės

Europos Parlamentas ragina Europos Komisiją sutelkti dėmesį ne tik į agresyvų mokesčių planavimą ir BEPP veiklą, bet ir į kitus esamo mokesčių surinkimo deficito veiksnius, be kita ko:

| — | ištirti mažo mokesčių surinkimo, įskaitant PVM surinkimą, efektyvumo priežastis; |
| --- | --- |

—

ištirti mažo mokesčių surinkimo, įskaitant PVM surinkimą, efektyvumo priežastis;

| — | ištirti mokesčių neteisingumo ir menko pasitikėjimo mokesčių administratoriais priežastis ne pelno apmokestinimo srityse; |
| --- | --- |

—

ištirti mokesčių neteisingumo ir menko pasitikėjimo mokesčių administratoriais priežastis ne pelno apmokestinimo srityse;

| — | nustatyti mokestinių amnestijų principus, įskaitant aplinkybes, kuriomis jos būtų tinkamos ir kokiomis būtų tinkamesnės kitos politikos alternatyvos, taip pat reikalavimą, kad valstybės narės iš anksto praneštų Komisijai apie bet kokias naujas mokestines amnestijas, siekiant pašalinti neigiamas šios politikos pasekmes mokesčių surinkimui ateityje; |
| --- | --- |

—

nustatyti mokestinių amnestijų principus, įskaitant aplinkybes, kuriomis jos būtų tinkamos ir kokiomis būtų tinkamesnės kitos politikos alternatyvos, taip pat reikalavimą, kad valstybės narės iš anksto praneštų Komisijai apie bet kokias naujas mokestines amnestijas, siekiant pašalinti neigiamas šios politikos pasekmes mokesčių surinkimui ateityje;

| — | pasiūlyti minimalų nacionalinės valdžios institucijų taikomų atleidimo nuo mokestinių pareigų priemonių ir savo nuožiūra nustatomų mokesčių lengvatų skaidrumo lygį; |
| --- | --- |

—

pasiūlyti minimalų nacionalinės valdžios institucijų taikomų atleidimo nuo mokestinių pareigų priemonių ir savo nuožiūra nustatomų mokesčių lengvatų skaidrumo lygį;

| — | suteikti valstybėms narėms daugiau laisvės skiriant viešųjų pirkimų sutartis kaip į vieną iš veiksnių atsižvelgti į įmonių mokestinių pareigų vykdymą, ypač į sistemingus pareigų nevykdymo atvejus; |
| --- | --- |

—

suteikti valstybėms narėms daugiau laisvės skiriant viešųjų pirkimų sutartis kaip į vieną iš veiksnių atsižvelgti į įmonių mokestinių pareigų vykdymą, ypač į sistemingus pareigų nevykdymo atvejus;

| — | užtikrinti, kad mokesčių administratoriai turėtų visapusišką prieigą prie centrinių registrų, kuriuose yra duomenys apie įmonių ir patikos fondų tikruosius savininkus, ir kad šie registrai būtų tinkamai tvarkomi ir tikrinami. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad mokesčių administratoriai turėtų visapusišką prieigą prie centrinių registrų, kuriuose yra duomenys apie įmonių ir patikos fondų tikruosius savininkus, ir kad šie registrai būtų tinkamai tvarkomi ir tikrinami.

Valstybės narės gali tai pasiekti į nacionalinę teisę sparčiai perkeldamos Ketvirtąją Kovos su pinigų plovimu direktyvą į nacionalinę teisę, užtikrindamos plačią ir paprastesnę prieigą prie informacijos, pateikiamos centriniuose tikrųjų savininkų registruose, įskaitant prieigą pilietinės visuomenės organizacijoms, žurnalistams ir piliečiams.

---

(1)  Priimti tekstai, 2015 7 8, P8_TA(2015)0257.

(2)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1).

(3)  http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/Whistleblowers/ protecting_whistleblowers_en.asp

(4)  COM(2012)0722.

(5)  https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp

(6)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0201:FIN:lt:PDF

(7)  http://www.eib.org/attachments/general/governance_of_the_eib_en.pdf

(8)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 2015 m. birželio 25 d. dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).

(9)  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

(10)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

(11)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

(12)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (OL L 347, 2013 12 20, p. 608).

(13)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0026+0+DOC+XML+V0//LT

(15)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

(16)  http://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/basic-documents-of-the-ebrd.html

(17)  1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 90/435/EEB dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms (OL L 225, 1990 8 20, p. 6).

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/92

---

P8_TA(2015)0458

ES ir Kinijos santykiai

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Kinijos santykių (2015/2003(INI))

(2017/C 399/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad ES ir Kinijos diplomatiniai santykiai užmegzti 1975 m. gegužės 6 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad ES ir Kinijos diplomatiniai santykiai užmegzti 1975 m. gegužės 6 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. prasidėjusią ES ir Kinijos strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. prasidėjusią ES ir Kinijos strateginę partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į svarbiausią santykių su Kinija teisinį pagrindą, t. y. į 1985 m. gegužės mėn. pasirašytą EB ir Kinijos prekybos ir ekonomikos bendradarbiavimo susitarimą (1), kuris apima ekonominius ir prekybinius santykius bei ES ir Kinijos bendradarbiavimo programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į svarbiausią santykių su Kinija teisinį pagrindą, t. y. į 1985 m. gegužės mėn. pasirašytą EB ir Kinijos prekybos ir ekonomikos bendradarbiavimo susitarimą (1), kuris apima ekonominius ir prekybinius santykius bei ES ir Kinijos bendradarbiavimo programą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. ES ir Kinijos strateginę bendradarbiavimo darbotvarkę, dėl kurios susitarta 2013 m. lapkričio 21 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. ES ir Kinijos strateginę bendradarbiavimo darbotvarkę, dėl kurios susitarta 2013 m. lapkričio 21 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. oficialiai pradėtą ES ir Kinijos struktūrinį politinį dialogą ir į 2010 m. pradėtą aukšto lygio strateginį dialogą strateginiais ir užsienio politikos klausimais, ypač į 5-tąjį ES ir Kinijos aukšto lygio strateginio dialogo susitikimą, surengtą Pekine 2015 m. gegužės 6 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. oficialiai pradėtą ES ir Kinijos struktūrinį politinį dialogą ir į 2010 m. pradėtą aukšto lygio strateginį dialogą strateginiais ir užsienio politikos klausimais, ypač į 5-tąjį ES ir Kinijos aukšto lygio strateginio dialogo susitikimą, surengtą Pekine 2015 m. gegužės 6 d.,

| — | atsižvelgdamas į nuo 2007 m. vykstančias derybas dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nuo 2007 m. vykstančias derybas dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio mėn. pradėtas derybas dėl dvišalio investicijų susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio mėn. pradėtas derybas dėl dvišalio investicijų susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į 17-ąjį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą, vykusį 2015 m. birželio 29 d. Briuselyje, ir po to susitikimo paskelbtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 17-ąjį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą, vykusį 2015 m. birželio 29 d. Briuselyje, ir po to susitikimo paskelbtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko D. Tusko 2015 m. birželio 29 d. bendroje su Kinijos ministru pirmininku Li Keqiangu spaudos konferencijoje po 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo išsakytas pastabas, jam išreiškus ES susirūpinimą dėl žodžio ir asociacijų laisvės Kinijoje, taip pat dėl asmenų, priklausančių mažumoms, pvz., tibetiečių ir uigūrų, padėties, ir paraginus Kiniją atnaujinti prasmingą dialogą su Dalai Lamos atstovais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko D. Tusko 2015 m. birželio 29 d. bendroje su Kinijos ministru pirmininku Li Keqiangu spaudos konferencijoje po 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo išsakytas pastabas, jam išreiškus ES susirūpinimą dėl žodžio ir asociacijų laisvės Kinijoje, taip pat dėl asmenų, priklausančių mažumoms, pvz., tibetiečių ir uigūrų, padėties, ir paraginus Kiniją atnaujinti prasmingą dialogą su Dalai Lamos atstovais,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos Rytų Azijos politikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos Rytų Azijos politikos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 11–12 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas „ES ir Kinijos strateginė partnerystė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 11–12 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas „ES ir Kinijos strateginė partnerystė“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą 2007–2013 m. Kinijos strategijos dokumentą, 2011–2013 m. daugiametę orientacinę programą, 2010 m. strategijos dokumento laikotarpio vidurio peržiūrą ir 2011–2013 m. daugiametės orientacinės programos peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą 2007–2013 m. Kinijos strategijos dokumentą, 2011–2013 m. daugiametę orientacinę programą, 2010 m. strategijos dokumento laikotarpio vidurio peržiūrą ir 2011–2013 m. daugiametės orientacinės programos peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į pirmąjį Kinijos politikos ES atžvilgiu dokumentą, paskelbtą 2003 m. spalio 13 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąjį Kinijos politikos ES atžvilgiu dokumentą, paskelbtą 2003 m. spalio 13 d.,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. liepos 1 d. Kinijos Nacionalinio Liaudies Kongreso Nuolatinis komitetas priėmė naują nacionalinio saugumo įstatymą ir 2015 m. gegužės 5 d. buvo paskelbtas antrasis naujo įstatymo dėl užsienio NVO valdymo projektas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. liepos 1 d. Kinijos Nacionalinio Liaudies Kongreso Nuolatinis komitetas priėmė naują nacionalinio saugumo įstatymą ir 2015 m. gegužės 5 d. buvo paskelbtas antrasis naujo įstatymo dėl užsienio NVO valdymo projektas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Baltąją knygą dėl Kinijos karinės strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Baltąją knygą dėl Kinijos karinės strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. pradėtą ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ir į jo 32-ąjį raundą, surengtą 2014 m. gruodžio 8–9 d. Pekine, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. pradėtą ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ir į jo 32-ąjį raundą, surengtą 2014 m. gruodžio 8–9 d. Pekine,

| — | atsižvelgdamas į vykstančius Kinijos ir ES 60-ies sektorių dialogus, inter alia, aplinkos apsaugos, regioninės politikos, užimtumo, socialinių reikalų ir pilietinės visuomenės klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančius Kinijos ir ES 60-ies sektorių dialogus, inter alia, aplinkos apsaugos, regioninės politikos, užimtumo, socialinių reikalų ir pilietinės visuomenės klausimais,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. vasario mėn. pradėtas ES ir Kinijos aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogas, apimantis visas ES ir Kinijos bendras šios srities iniciatyvas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. vasario mėn. pradėtas ES ir Kinijos aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogas, apimantis visas ES ir Kinijos bendras šios srities iniciatyvas,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. įsigaliojusį EB ir Kinijos susitarimą dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo (2) ir į 2009 m. gegužės 20 d. pasirašytą mokslo ir technologijų partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. įsigaliojusį EB ir Kinijos susitarimą dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo (2) ir į 2009 m. gegužės 20 d. pasirašytą mokslo ir technologijų partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą ES ir Kinijos pareiškimą dėl klimato kaitos ir į numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus veiksmus, kurių planą 2015 m. birželio 30 d. Kinija pateikė atsižvelgiant į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą ES ir Kinijos pareiškimą dėl klimato kaitos ir į numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus veiksmus, kurių planą 2015 m. birželio 30 d. Kinija pateikė atsižvelgiant į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kinijos bendrą deklaraciją dėl energetinio saugumo, paskelbtą Briuselyje 2012 m. gegužės 3 d., bei Komisijos ir Kinijos dialogą energetikos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kinijos bendrą deklaraciją dėl energetinio saugumo, paskelbtą Briuselyje 2012 m. gegužės 3 d., bei Komisijos ir Kinijos dialogą energetikos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos ir ES apskritojo stalo diskusijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos ir ES apskritojo stalo diskusijas,

| — | atsižvelgdamas į 18-ąjį Kinijos komunistų partijos nacionalinį kongresą, vykusį 2012 m. lapkričio 8–14 d., ir Politinio biuro Nuolatinio komiteto vadovybės pasikeitimus, dėl kurių nuspręsta minėto kongreso metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 18-ąjį Kinijos komunistų partijos nacionalinį kongresą, vykusį 2012 m. lapkričio 8–14 d., ir Politinio biuro Nuolatinio komiteto vadovybės pasikeitimus, dėl kurių nuspręsta minėto kongreso metu,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 18-ojo Kinijos komunistų partijos Centrinio komiteto ketvirtojo plenarinio posėdžio, surengto 2014 m. spalio 20–23 d., rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 18-ojo Kinijos komunistų partijos Centrinio komiteto ketvirtojo plenarinio posėdžio, surengto 2014 m. spalio 20–23 d., rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 27 d. 26-ojo ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 27 d. 26-ojo ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pareiškimą, paskelbtą 2015 m. gegužės 6 d., po jos susitikimo su Kinijos Ministru Pirmininku Li Keqiangu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pareiškimą, paskelbtą 2015 m. gegužės 6 d., po jos susitikimo su Kinijos Ministru Pirmininku Li Keqiangu,

| — | atsižvelgdamas į paskutinį EP ir Kinijos tarpparlamentinį susitikimą, vykusį 2013 m. lapkričio 26 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į paskutinį EP ir Kinijos tarpparlamentinį susitikimą, vykusį 2013 m. lapkričio 26 d.,

| — | atsižvelgdamas į naujausias savo rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į 2012 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos prekybos pusiausvyros trūkumo (3), į 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją „ES užsienio politika dėl Brazilijos, Rusijos, Indijos, Kinijos, Pietų Afrikos (BRICS) ir kitų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių: tikslai ir strategijos“ (4), 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl branduolinės grėsmės ir žmogaus teisių Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (5), 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Korėjoje (6), 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (7) ir 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai metinės ataskaitos Europos Parlamentui (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausias savo rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į 2012 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos prekybos pusiausvyros trūkumo (3), į 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją „ES užsienio politika dėl Brazilijos, Rusijos, Indijos, Kinijos, Pietų Afrikos (BRICS) ir kitų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių: tikslai ir strategijos“ (4), 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl branduolinės grėsmės ir žmogaus teisių Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje (5), 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Korėjoje (6), 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (7) ir 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai metinės ataskaitos Europos Parlamentui (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (9), 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Kinija (10), 2013 m. kovo 14 d. dėl ES ir Kinijos santykių (11), 2013 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos derybų dėl dvišalio investicijų susitarimo (12) ir 2013 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Taivano prekybos santykių (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (9), 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Kinija (10), 2013 m. kovo 14 d. dėl ES ir Kinijos santykių (11), 2013 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos derybų dėl dvišalio investicijų susitarimo (12) ir 2013 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Taivano prekybos santykių (13),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas žmogaus teisių klausimais: 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją „Kinija. Mažumų teisės ir mirties bausmės taikymas“ (14), 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl padėties Kašgaro mieste ir kultūros paveldo (Sindziango uigūrų autonominis regionas, Kinija) (15), 2012 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl skandalo dėl priverstinių abortų Kinijoje (16), 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl organų ėmimo persodinimui Kinijoje (17) ir 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „ES prioritetai 25-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas žmogaus teisių klausimais: 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją „Kinija. Mažumų teisės ir mirties bausmės taikymas“ (14), 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl padėties Kašgaro mieste ir kultūros paveldo (Sindziango uigūrų autonominis regionas, Kinija) (15), 2012 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl skandalo dėl priverstinių abortų Kinijoje (16), 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl organų ėmimo persodinimui Kinijoje (17) ir 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „ES prioritetai 25-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje“ (18),

| — | atsižvelgdamas į ES ginklų embargą, paskelbtą po 1989 m. birželio mėn. Tiananmenio represijų ir Parlamento paremtą 2006 m. vasario 2 d. rezoliucijoje dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ginklų embargą, paskelbtą po 1989 m. birželio mėn. Tiananmenio represijų ir Parlamento paremtą 2006 m. vasario 2 d. rezoliucijoje dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES, Kinijos ir Taivano santykių ir saugumo Tolimuosiuose Rytuose (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES, Kinijos ir Taivano santykių ir saugumo Tolimuosiuose Rytuose (20),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tibeto, ypač į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Tibetas. Planai, kad kinų kalba būtų pagrindinė švietimo kalba“ (21), 2011 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl Tibeto, ypač vienuolių vyrų ir moterų susideginimo atvejų (22), ir 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Tibete (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tibeto, ypač į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Tibetas. Planai, kad kinų kalba būtų pagrindinė švietimo kalba“ (21), 2011 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl Tibeto, ypač vienuolių vyrų ir moterų susideginimo atvejų (22), ir 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Tibete (23),

| — | atsižvelgdamas į 2002–2010 m. aukšto rango Kinijos vyriausybės atstovų ir Dalai Lamos devynis derybų raundus, atsižvelgdamas į Kinijos baltąją knygą dėl Tibeto „Tibeto vystymasis priklauso nuo neįveikiamų istorinių aplinkybių“, kurią 2015 m. balandžio 15 d. paskelbė Kinijos valstybinių reikalų tarybos informacijos biuras, atsižvelgdamas į 2008 m. memorandumą ir 2009 m. pranešimą dėl tikrosios autonomijos, kuriuos pateikė 14-ojo Dalai Lamos atstovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002–2010 m. aukšto rango Kinijos vyriausybės atstovų ir Dalai Lamos devynis derybų raundus, atsižvelgdamas į Kinijos baltąją knygą dėl Tibeto „Tibeto vystymasis priklauso nuo neįveikiamų istorinių aplinkybių“, kurią 2015 m. balandžio 15 d. paskelbė Kinijos valstybinių reikalų tarybos informacijos biuras, atsižvelgdamas į 2008 m. memorandumą ir 2009 m. pranešimą dėl tikrosios autonomijos, kuriuos pateikė 14-ojo Dalai Lamos atstovai,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0350/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0350/2015),

| A. | kadangi 2015 m. ES ir Kinijos diplomatiniai santykiai trunka jau 40 metų; kadangi ES ir Kinijos strateginė partnerystė yra labai svarbi ES ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) santykiams ir siekiant nustatyti bendrus interesus ir bendrai spręsti daug visuotinių problemų, tokių kaip visuotinis ir regioninis saugumas, kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kibernetinis saugumas, masinio naikinimo ginklai ir branduolinių ginklų neplatinimas, energetinis saugumas, pasaulio finansų ir rinkų reguliavimas, klimato kaita ir darnus vystymasis, taip pat kuriant sistemą dvišalėms ES ir Kinijos problemoms spręsti; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2015 m. ES ir Kinijos diplomatiniai santykiai trunka jau 40 metų; kadangi ES ir Kinijos strateginė partnerystė yra labai svarbi ES ir Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) santykiams ir siekiant nustatyti bendrus interesus ir bendrai spręsti daug visuotinių problemų, tokių kaip visuotinis ir regioninis saugumas, kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kibernetinis saugumas, masinio naikinimo ginklai ir branduolinių ginklų neplatinimas, energetinis saugumas, pasaulio finansų ir rinkų reguliavimas, klimato kaita ir darnus vystymasis, taip pat kuriant sistemą dvišalėms ES ir Kinijos problemoms spręsti;

| B. | kadangi Kinija ir ES 2013 m. pradėjo derybas dėl dvišalės investicijų sutarties (DIS); |
| --- | --- |

B.

kadangi Kinija ir ES 2013 m. pradėjo derybas dėl dvišalės investicijų sutarties (DIS);

| C. | kadangi Kinija, kurios rinka yra didžiulė ir besiplečianti, yra pagrindinė ES prekybos partnerė; kadangi vykstančios derybos dėl investicijų susitarimo yra vienas svarbiausių ES ir Kinijos dvišalių ekonominių ir prekybos santykių klausimų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Kinija, kurios rinka yra didžiulė ir besiplečianti, yra pagrindinė ES prekybos partnerė; kadangi vykstančios derybos dėl investicijų susitarimo yra vienas svarbiausių ES ir Kinijos dvišalių ekonominių ir prekybos santykių klausimų;

| D. | kadangi Kinija, kuriai šiuo metu vadovauja Kinijos komunistų partijos (KKP) generalinis sekretorius ir prezidentas Xi Jinping, pradėjo vykdyti daug iniciatyvų, įskaitant projektą „Naujasis šilko kelias“, pagal kurį siekiama ekonominės Kinijos ir Vidurinės Azijos, o vėliau ir Europos bei Afrikos, integracijos, Azijos infrastruktūros investicijų banko kūrimą (AIIB) ir strategiškai svarbų energetikos susitarimą su Rusija dėl 38 mlrd. kubinių metrų gamtinių dujų kasmet tiekimo, naftotiekio tiesimo ir kitų bendrų naftos žvalgybos ir gavybos projektų Kinijoje; kadangi pastaraisiais metais Kinija vykdė vis aktyvesnę investicijų politiką ES ir jos rytinėse kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kinija, kuriai šiuo metu vadovauja Kinijos komunistų partijos (KKP) generalinis sekretorius ir prezidentas Xi Jinping, pradėjo vykdyti daug iniciatyvų, įskaitant projektą „Naujasis šilko kelias“, pagal kurį siekiama ekonominės Kinijos ir Vidurinės Azijos, o vėliau ir Europos bei Afrikos, integracijos, Azijos infrastruktūros investicijų banko kūrimą (AIIB) ir strategiškai svarbų energetikos susitarimą su Rusija dėl 38 mlrd. kubinių metrų gamtinių dujų kasmet tiekimo, naftotiekio tiesimo ir kitų bendrų naftos žvalgybos ir gavybos projektų Kinijoje; kadangi pastaraisiais metais Kinija vykdė vis aktyvesnę investicijų politiką ES ir jos rytinėse kaimyninėse šalyse;

| E. | kadangi prezidentas Xi Jinping pradėjo iniciatyvą „Kinijos svajonė“, kuri buvo pasiūlyta kaip koncepcija ir vizija, kuria siekiama nacionalinio atsinaujinimo ir ekonominiu, socialiniu, kultūriniu ir politiniu aspektais vidutiniame lygmenyje klestinčios visuomenės sukūrimo ir užtikrinti, kad iki 2049 m. Kinija taptų visapusiškai išsivysčiusia šalimi; |
| --- | --- |

E.

kadangi prezidentas Xi Jinping pradėjo iniciatyvą „Kinijos svajonė“, kuri buvo pasiūlyta kaip koncepcija ir vizija, kuria siekiama nacionalinio atsinaujinimo ir ekonominiu, socialiniu, kultūriniu ir politiniu aspektais vidutiniame lygmenyje klestinčios visuomenės sukūrimo ir užtikrinti, kad iki 2049 m. Kinija taptų visapusiškai išsivysčiusia šalimi;

| F. | kadangi per pastaruosius 20 metų Kinijos ekonomika labai augo ir 600 mln. Kinijos piliečių nebepatiria skurdo; |
| --- | --- |

F.

kadangi per pastaruosius 20 metų Kinijos ekonomika labai augo ir 600 mln. Kinijos piliečių nebepatiria skurdo;

| G. | kadangi 2015 m. Kinijos akcijų rinkos krizė turėjo neigiamą poveikį pasauliniam finansiniam stabilumui, įskaitant Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. Kinijos akcijų rinkos krizė turėjo neigiamą poveikį pasauliniam finansiniam stabilumui, įskaitant Europos Sąjungoje;

| H. | kadangi dėl Kinijos šeimos planavimo politikos nuo 1980 m. prasidėjo greitas gyventojų senėjimo procesas ir šiuo metu daugiau nei 200 mln. gyventojų yra vyresni nei 60 metų; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl Kinijos šeimos planavimo politikos nuo 1980 m. prasidėjo greitas gyventojų senėjimo procesas ir šiuo metu daugiau nei 200 mln. gyventojų yra vyresni nei 60 metų;

| I. | kadangi Kinijos aplinkos būklė blogėja itin dideliu mastu ir reikia, kad vyriausybė imtųsi dar skubesnių, ryžtingesnių ir tikslingesnių šios srities veiksmų; kadangi darnaus vystymosi ir klimato kaitos klausimas buvo aptariamas naujausiame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime ir buvo parengtas bendras pareiškimas dėl klimato kaitos; |
| --- | --- |

I.

kadangi Kinijos aplinkos būklė blogėja itin dideliu mastu ir reikia, kad vyriausybė imtųsi dar skubesnių, ryžtingesnių ir tikslingesnių šios srities veiksmų; kadangi darnaus vystymosi ir klimato kaitos klausimas buvo aptariamas naujausiame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime ir buvo parengtas bendras pareiškimas dėl klimato kaitos;

| J. | kadangi Kinija pripažino, kad reikia spręsti klimato kaitos pavojaus klausimą ir įsipareigojo priimti protokolą arba kitą teisinę priemonę, kuria bus sudarytos sąlygos visapusiškam susitarimui šiuo klausimu Paryžiaus klimato kaitos konferencijoje pasiekti; |
| --- | --- |

J.

kadangi Kinija pripažino, kad reikia spręsti klimato kaitos pavojaus klausimą ir įsipareigojo priimti protokolą arba kitą teisinę priemonę, kuria bus sudarytos sąlygos visapusiškam susitarimui šiuo klausimu Paryžiaus klimato kaitos konferencijoje pasiekti;

| K. | kadangi prezidentui Xi Jinpingui vykdant populiarumo sulaukusią antikorupcijos kampaniją, kuri pradėta 2012 m. ir kuria siekiama spręsti valdymo klausimus imantis veiksmų prieš partiją, vyriausybę, kariuomenę ir valstybinių įmonių darbuotojus, kurie įtariami korupcija, pateiktas ieškinys ne vienam aukštas pareigas užimančiam asmeniui, išaiškinti ne tik kyšininkavimo atvejai, bet ir didelį turtą susikrovusių Kinijos vadovų atvejai, taip pat atskleista, kad į politinę sistemą yra įsiskverbę įtakingų nusikaltėlių tinklų nariai; |
| --- | --- |

K.

kadangi prezidentui Xi Jinpingui vykdant populiarumo sulaukusią antikorupcijos kampaniją, kuri pradėta 2012 m. ir kuria siekiama spręsti valdymo klausimus imantis veiksmų prieš partiją, vyriausybę, kariuomenę ir valstybinių įmonių darbuotojus, kurie įtariami korupcija, pateiktas ieškinys ne vienam aukštas pareigas užimančiam asmeniui, išaiškinti ne tik kyšininkavimo atvejai, bet ir didelį turtą susikrovusių Kinijos vadovų atvejai, taip pat atskleista, kad į politinę sistemą yra įsiskverbę įtakingų nusikaltėlių tinklų nariai;

| L. | kadangi užsienio NVO suklestėjo ir atlieka svarbų su vietos NVO vystymusi ir Kinijos atsivėrimu po reformos susijusį vaidmenį; |
| --- | --- |

L.

kadangi užsienio NVO suklestėjo ir atlieka svarbų su vietos NVO vystymusi ir Kinijos atsivėrimu po reformos susijusį vaidmenį;

| M. | kadangi nacionalinio saugumo sumetimais Kinija šiais metais paskelbė tris naujus įstatymų projektus, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl kibernetinio saugumo ir NVO; |
| --- | --- |

M.

kadangi nacionalinio saugumo sumetimais Kinija šiais metais paskelbė tris naujus įstatymų projektus, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl kibernetinio saugumo ir NVO;

| N. | kadangi 2013 ir 2014 m. Pekine, Kunminge ir Umrutyje įvykdyti dideli smurtiniai teroristų išpuoliai, per kuriuos 72 žmonės žuvo ir 356 buvo sužeisti; kadangi Kinija rengia kovos su terorizmu įstatymą, kuriame pabrėžiama, kad vyriausybė kovai su terorizmu teikia didžiausią prioritetą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2013 ir 2014 m. Pekine, Kunminge ir Umrutyje įvykdyti dideli smurtiniai teroristų išpuoliai, per kuriuos 72 žmonės žuvo ir 356 buvo sužeisti; kadangi Kinija rengia kovos su terorizmu įstatymą, kuriame pabrėžiama, kad vyriausybė kovai su terorizmu teikia didžiausią prioritetą;

| O. | kadangi 2015 m. birželio mėn. Honkongo Įstatymų leidybos taryba balsavo prieš prieštaringai vertinamą pasiūlymą, pagal kurį Honkongo balsuotojai savo vyriausiąjį vykdomosios valdžios pareigūną būtų galėję rinkti tik iš kandidatų, kuriuos atrinko Pekino valdžią remiantis komitetas; kadangi būtent dėl šio pasiūlymo kilo „lietsargių revoliucija“, judėjimas už demokratiją, pasireiškęs 79 dienas nuo 2014 m. rugsėjo mėn. pabaigos iki 2014 m. gruodžio mėn. vidurio trukusiais masiniais protestais; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2015 m. birželio mėn. Honkongo Įstatymų leidybos taryba balsavo prieš prieštaringai vertinamą pasiūlymą, pagal kurį Honkongo balsuotojai savo vyriausiąjį vykdomosios valdžios pareigūną būtų galėję rinkti tik iš kandidatų, kuriuos atrinko Pekino valdžią remiantis komitetas; kadangi būtent dėl šio pasiūlymo kilo „lietsargių revoliucija“, judėjimas už demokratiją, pasireiškęs 79 dienas nuo 2014 m. rugsėjo mėn. pabaigos iki 2014 m. gruodžio mėn. vidurio trukusiais masiniais protestais;

| P. | kadangi naujoji Kinijos vadovybė KLR augimą laiko negrįžtamu procesu, kuris paskatino perėjimą nuo reaktyvios diplomatijos prie iniciatyvios diplomatijos; |
| --- | --- |

P.

kadangi naujoji Kinijos vadovybė KLR augimą laiko negrįžtamu procesu, kuris paskatino perėjimą nuo reaktyvios diplomatijos prie iniciatyvios diplomatijos;

| Q. | kadangi naujoje Baltojoje knygoje dėl Kinijos karinės strategijos teigiama, jog reikia atsisakyti tradicinės galvosenos, pagal kurią manoma, jog sausuma svarbesnė už jūrą, ir kad reikėtų skirti daugiau dėmesio jūrų valdymui ir jūrų teisių bei interesų apsaugai; kadangi Kinija atsisako pripažinti Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją atsižvelgiant į ginčus dėl Pietų ir Rytų Kinijos jūrų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi naujoje Baltojoje knygoje dėl Kinijos karinės strategijos teigiama, jog reikia atsisakyti tradicinės galvosenos, pagal kurią manoma, jog sausuma svarbesnė už jūrą, ir kad reikėtų skirti daugiau dėmesio jūrų valdymui ir jūrų teisių bei interesų apsaugai; kadangi Kinija atsisako pripažinti Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją atsižvelgiant į ginčus dėl Pietų ir Rytų Kinijos jūrų;

| R. | kadangi 2002 m. Elgesio deklaracijoje Kinija ir ASEAN šalys pažadėjo sudaryti sąlygas rasti taikų ir ilgalaikį padėties Pietų Kinijos jūroje sprendimą; kadangi, nepaisant to, didėja įtampa santykiuose su kaimyninėmis šalimis, pvz., Taivanu, Vietnamu, Filipinais, Malaizija ir Brunėjumi; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2002 m. Elgesio deklaracijoje Kinija ir ASEAN šalys pažadėjo sudaryti sąlygas rasti taikų ir ilgalaikį padėties Pietų Kinijos jūroje sprendimą; kadangi, nepaisant to, didėja įtampa santykiuose su kaimyninėmis šalimis, pvz., Taivanu, Vietnamu, Filipinais, Malaizija ir Brunėjumi;

| S. | kadangi Kinija yra pagrindinė politinė Šiaurės Korėjos rėmėja, didžiausia investuotoja, paramos, maisto ir energijos teikėja ir prekybos partnerė; kadangi Kinijos ekspertai neseniai atskleidė, kad galbūt Šiaurės Korėja jau turi 20 branduolinių kovinių galvučių; |
| --- | --- |

S.

kadangi Kinija yra pagrindinė politinė Šiaurės Korėjos rėmėja, didžiausia investuotoja, paramos, maisto ir energijos teikėja ir prekybos partnerė; kadangi Kinijos ekspertai neseniai atskleidė, kad galbūt Šiaurės Korėja jau turi 20 branduolinių kovinių galvučių;

| T. | kadangi prasidėjus krizei Ukrainoje Rusija ir Kinija kaip niekada anksčiau išplėtojo tarpusavio santykius; |
| --- | --- |

T.

kadangi prasidėjus krizei Ukrainoje Rusija ir Kinija kaip niekada anksčiau išplėtojo tarpusavio santykius;

| U. | kadangi 2015 m. gegužės 8 d. Rusija ir Kinija pasirašė dvišalį susitarimą dėl informacijos saugumo, kuriuo kibernetinė grėsmė apibrėžiama kaip informacijos, kuri galėtų kelti pavojų visuomeninei-politinei bei visuomeninei-ekonominei sistemoms ir valstybių dvasinei, moralinei ir kultūrinei aplinkai, perdavimas; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2015 m. gegužės 8 d. Rusija ir Kinija pasirašė dvišalį susitarimą dėl informacijos saugumo, kuriuo kibernetinė grėsmė apibrėžiama kaip informacijos, kuri galėtų kelti pavojų visuomeninei-politinei bei visuomeninei-ekonominei sistemoms ir valstybių dvasinei, moralinei ir kultūrinei aplinkai, perdavimas;

| V. | kadangi nuo 2005 m. Kinija Lotynų Amerikos valstybėms suteikė kreditų, kurių vertė apie 100 mlrd. JAV dolerių; kadangi šiuo metu Kinija yra pagrindinė Brazilijos ir antra pagal dydį, pavyzdžiui, Argentinos, Venesuelos ir Kubos prekybos partnerė; |
| --- | --- |

V.

kadangi nuo 2005 m. Kinija Lotynų Amerikos valstybėms suteikė kreditų, kurių vertė apie 100 mlrd. JAV dolerių; kadangi šiuo metu Kinija yra pagrindinė Brazilijos ir antra pagal dydį, pavyzdžiui, Argentinos, Venesuelos ir Kubos prekybos partnerė;

| W. | kadangi Kinijos vyriausybė pripažįsta žmogaus teisių svarbą ir visuotinumą, tačiau nepateikia apčiuopiamų žmogaus teisių padėties Kinijoje gerinimo rezultatų; |
| --- | --- |

W.

kadangi Kinijos vyriausybė pripažįsta žmogaus teisių svarbą ir visuotinumą, tačiau nepateikia apčiuopiamų žmogaus teisių padėties Kinijoje gerinimo rezultatų;

| X. | kadangi Kinija oficialiai ir formaliai pripažino žmogaus teisių visuotinumą ir per pastaruosius tris dešimtmečius prisijungė prie tarptautinės žmogaus teisių sistemos pasirašydama daug žmogaus teisių sutarčių ir prisijungdama prie institucinės tarptautinės teisinės žmogaus teisių sistemos; |
| --- | --- |

X.

kadangi Kinija oficialiai ir formaliai pripažino žmogaus teisių visuotinumą ir per pastaruosius tris dešimtmečius prisijungė prie tarptautinės žmogaus teisių sistemos pasirašydama daug žmogaus teisių sutarčių ir prisijungdama prie institucinės tarptautinės teisinės žmogaus teisių sistemos;

| Y. | kadangi 2015 m. pradžioje prezidentas Xi Jinping viešai paskelbė savo ketinimą teisinės valstybės principą taikyti visoje šalyje, įsitikinęs, kad veiksmingas teisingumas yra itin svarbus moderniai ekonomikai ir visuomenei Kinijoje; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2015 m. pradžioje prezidentas Xi Jinping viešai paskelbė savo ketinimą teisinės valstybės principą taikyti visoje šalyje, įsitikinęs, kad veiksmingas teisingumas yra itin svarbus moderniai ekonomikai ir visuomenei Kinijoje;

| Z. | kadangi KKP pripažįsta penkias religijas, kurias iš esmės kontroliuoja partijos Vieningo fronto darbo skyrius; kadangi šis sąrašas yra išskirtinis, todėl kitos religijos ir kultai yra diskriminuojami; |
| --- | --- |

Z.

kadangi KKP pripažįsta penkias religijas, kurias iš esmės kontroliuoja partijos Vieningo fronto darbo skyrius; kadangi šis sąrašas yra išskirtinis, todėl kitos religijos ir kultai yra diskriminuojami;

| AA. | kadangi ES ir Kinija nuo 1995 m. palaiko dialogus žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

AA.

kadangi ES ir Kinija nuo 1995 m. palaiko dialogus žmogaus teisių klausimais;

| AB. | kadangi ES ombudsmenė savo 2015 m. kovo 26 d. priimtame rekomendacijos projekte kritikavo tai, kad derybose dėl prekybos ir investicijų susitarimo su Vietnamu nebuvo atliktas investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmo poveikio žmogaus teisėms vertinimas; kadangi tai yra svarbus precedentas deryboms dėl ES ir Kinijos dvišalio investicijų susitarimo; |
| --- | --- |

AB.

kadangi ES ombudsmenė savo 2015 m. kovo 26 d. priimtame rekomendacijos projekte kritikavo tai, kad derybose dėl prekybos ir investicijų susitarimo su Vietnamu nebuvo atliktas investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmo poveikio žmogaus teisėms vertinimas; kadangi tai yra svarbus precedentas deryboms dėl ES ir Kinijos dvišalio investicijų susitarimo;

| AC. | kadangi Tibeto gyventojai parodo savo kultūrinę tapatybę dalyvaudami Lhakaro judėjime („Baltasis trečiadienis“) – jie kiekvieną trečiadienį dėvi tik tibetiečių drabužius, kalba tik tibetiečių kalba ir valgo tik tibetietišką maistą; kadangi iki šiol daugiau nei 140 Tibeto gyventojų susidegino gyvi protestuodami prieš Kinijos vyriausybės politiką Tibeto autonominiame regione; kadangi lamos Tenzin Delek Rinpoche mirtis kalėjime neseniai iš naujo paskatino įtampą; kadangi Tibete vykdoma hanių apgyvendinimo politika; kadangi 2015 m. sukanka 50 metų nuo Tibeto autonominio regiono sukūrimo; kadangi per pastaruosius keletą metų nebuvo padaryta pažanga sprendžiant Tibeto krizę, nes paskutinis taikos derybų raundas vyko 2010 m.; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Tibeto gyventojai parodo savo kultūrinę tapatybę dalyvaudami Lhakaro judėjime („Baltasis trečiadienis“) – jie kiekvieną trečiadienį dėvi tik tibetiečių drabužius, kalba tik tibetiečių kalba ir valgo tik tibetietišką maistą; kadangi iki šiol daugiau nei 140 Tibeto gyventojų susidegino gyvi protestuodami prieš Kinijos vyriausybės politiką Tibeto autonominiame regione; kadangi lamos Tenzin Delek Rinpoche mirtis kalėjime neseniai iš naujo paskatino įtampą; kadangi Tibete vykdoma hanių apgyvendinimo politika; kadangi 2015 m. sukanka 50 metų nuo Tibeto autonominio regiono sukūrimo; kadangi per pastaruosius keletą metų nebuvo padaryta pažanga sprendžiant Tibeto krizę, nes paskutinis taikos derybų raundas vyko 2010 m.;

| AD. | kadangi KLR ir Taivano tarpusavio santykių klausimu ES laikosi vienos Kinijos politikos; |
| --- | --- |

AD.

kadangi KLR ir Taivano tarpusavio santykių klausimu ES laikosi vienos Kinijos politikos;

ES ir Kinijos strateginė partnerystė ir bendradarbiavimas

| 1. | džiaugiasi 40-osiomis ES ir Kinijos diplomatinių santykių metinėmis, kurios turėtų paskatinti stiprinti strateginę partnerystę, kuri tokia būtina daugiapoliame ir globalizuotame pasaulyje, ir paspartinti vykstančias derybas dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, paremto pasitikėjimu, skaidrumu ir pagarba žmogaus teisėms; pabrėžia, kad naujausiame 2015 m. birželio 29 d. vykusiame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime abi šalys patvirtino savo įsipareigojimą stiprinti šią partnerystę; pabrėžia, kad Kinija yra pagrindinė tarptautinė galia ir viena iš pačių svarbiausių ES partnerių; pabrėžia, kad per ateinantį dešimtmetį abi pusės yra įsipareigojusios skatinti ES ir Kinijos visapusišką strateginę partnerystę, kuri bus naudinga tiek ES, tiek Kinijai; išreiškia savo paramą kas (dvejus) metus organizuojamam aukšto lygio strateginiam dialogui, aukšto lygio ekonominiam ir prekybos dialogui ir aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogui ir ES ir Kinijos daugiau nei 60 sektorių dialogams įvairiausiais klausimais; ragina, kad šie sektorių dialogai paskatintų pasitikėjimo kūrimą ir duotų apčiuopiamų rezultatų; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi 40-osiomis ES ir Kinijos diplomatinių santykių metinėmis, kurios turėtų paskatinti stiprinti strateginę partnerystę, kuri tokia būtina daugiapoliame ir globalizuotame pasaulyje, ir paspartinti vykstančias derybas dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, paremto pasitikėjimu, skaidrumu ir pagarba žmogaus teisėms; pabrėžia, kad naujausiame 2015 m. birželio 29 d. vykusiame ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime abi šalys patvirtino savo įsipareigojimą stiprinti šią partnerystę; pabrėžia, kad Kinija yra pagrindinė tarptautinė galia ir viena iš pačių svarbiausių ES partnerių; pabrėžia, kad per ateinantį dešimtmetį abi pusės yra įsipareigojusios skatinti ES ir Kinijos visapusišką strateginę partnerystę, kuri bus naudinga tiek ES, tiek Kinijai; išreiškia savo paramą kas (dvejus) metus organizuojamam aukšto lygio strateginiam dialogui, aukšto lygio ekonominiam ir prekybos dialogui ir aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogui ir ES ir Kinijos daugiau nei 60 sektorių dialogams įvairiausiais klausimais; ragina, kad šie sektorių dialogai paskatintų pasitikėjimo kūrimą ir duotų apčiuopiamų rezultatų;

| 2. | palankiai vertina 2015 m. birželio 29 d. vykusio 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, kai dvišaliai santykiai perkeliami į naują lygmenį ir duodamas ženklas glaudesniam politiniam bendradarbiavimui, neapsiribojančiam vien tik prekybos santykiais, siekiant suderinto strateginio požiūrio į bendrų pasaulinių problemų ir grėsmių sprendimą; pažymi, kad abi šalys visiškai pripažino įgyvendinant 2020 m. ES ir Kinijos strateginę bendradarbiavimo darbotvarkę pasiektą pažangą ir kad pareigūnų lygmeniu bus sukurtas dvišalis peržiūros mechanizmas siekiant stebėti tolesnes priemones; palankiai vertina tai, kad abi šalys aukščiausiojo lygio susitikimo metu susitarė dėl prioritetų paketo siekdamos stiprinti dvišalį bendradarbiavimą ir sutvirtinti savo strateginės partnerystės pasaulinį aspektą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina 2015 m. birželio 29 d. vykusio 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, kai dvišaliai santykiai perkeliami į naują lygmenį ir duodamas ženklas glaudesniam politiniam bendradarbiavimui, neapsiribojančiam vien tik prekybos santykiais, siekiant suderinto strateginio požiūrio į bendrų pasaulinių problemų ir grėsmių sprendimą; pažymi, kad abi šalys visiškai pripažino įgyvendinant 2020 m. ES ir Kinijos strateginę bendradarbiavimo darbotvarkę pasiektą pažangą ir kad pareigūnų lygmeniu bus sukurtas dvišalis peržiūros mechanizmas siekiant stebėti tolesnes priemones; palankiai vertina tai, kad abi šalys aukščiausiojo lygio susitikimo metu susitarė dėl prioritetų paketo siekdamos stiprinti dvišalį bendradarbiavimą ir sutvirtinti savo strateginės partnerystės pasaulinį aspektą;

| 3. | pabrėžia, kad ES valstybės narės, bendraudamos su Kinijos vyriausybe, turi laikytis vieningos pozicijos, ypač atsižvelgiant į dabartinį diplomatinį Pekino aktyvumą ir pasaulinės valdymo struktūros pertvarkymą; pabrėžia, kad buvo baigtos derybos dėl susitarimo dėl Azijos infrastruktūros investicijų banko (AIIB) straipsnių ir tikisi, kad ateityje ES glaudžiai bendradarbiaus su AIIB; apgailestauja dėl to, kad trūksta rimtų ES lygio diskusijų valstybių narių narystės AIIB klausimu ir glaudaus veiksmų koordinavimo šioje srityje; pabrėžia prekybos ir investicijų politikos svarbą, nes tai tinkamiausia sritis daryti didžiausią poveikį palaikant strateginius santykius su Kinija; atkreipia dėmesį į naujai išplėtotą Kinijos ir Vidurio ir Rytų Europos šalių bendradarbiavimą, taip pat vadinamą grupe „16+1“, kuri apima keletą ES valstybių narių, bet mano, kad tai neturėtų suskaldyti ES ar susilpninti jos pozicijos Kinijos atžvilgiu ir bendradarbiaujant taip pat turėtų būti sprendžiami žmogaus teisių klausimai; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir Komisiją Europos Parlamentui pateikti metinę ataskaitą dėl ES ir Kinijos santykių plėtros; ragina stiprinti realizuojamą ir taisyklėmis paremtą prekybą ir investicijų ryšius su Kinija; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad ES valstybės narės, bendraudamos su Kinijos vyriausybe, turi laikytis vieningos pozicijos, ypač atsižvelgiant į dabartinį diplomatinį Pekino aktyvumą ir pasaulinės valdymo struktūros pertvarkymą; pabrėžia, kad buvo baigtos derybos dėl susitarimo dėl Azijos infrastruktūros investicijų banko (AIIB) straipsnių ir tikisi, kad ateityje ES glaudžiai bendradarbiaus su AIIB; apgailestauja dėl to, kad trūksta rimtų ES lygio diskusijų valstybių narių narystės AIIB klausimu ir glaudaus veiksmų koordinavimo šioje srityje; pabrėžia prekybos ir investicijų politikos svarbą, nes tai tinkamiausia sritis daryti didžiausią poveikį palaikant strateginius santykius su Kinija; atkreipia dėmesį į naujai išplėtotą Kinijos ir Vidurio ir Rytų Europos šalių bendradarbiavimą, taip pat vadinamą grupe „16+1“, kuri apima keletą ES valstybių narių, bet mano, kad tai neturėtų suskaldyti ES ar susilpninti jos pozicijos Kinijos atžvilgiu ir bendradarbiaujant taip pat turėtų būti sprendžiami žmogaus teisių klausimai; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ir Komisiją Europos Parlamentui pateikti metinę ataskaitą dėl ES ir Kinijos santykių plėtros; ragina stiprinti realizuojamą ir taisyklėmis paremtą prekybą ir investicijų ryšius su Kinija;

| 4. | pripažįsta, kad Kinija turėtų atlikti didesnį vaidmenį daugiašalėse finansų įstaigose, kuris geriau atspindi jos ekonomikos dydį; mano, kad neseniai sukurtas AIIB yra proga Kinijai daugiašalėje struktūroje dalyvauti kaip atsakinga veikėja; ragina, kad nauja institucija nekartotų praeities klaidų, kai pirmenybė teikiama didžiulių infrastruktūros projektų finansavimui, ir vietoj to pirmenybę teiktų techninei paramai ir galimybei užtikrinti visuotinį informuotumą, ieškant aplinkos, socialinių ir vystymosi srities prioritetų pusiausvyros; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad Kinija turėtų atlikti didesnį vaidmenį daugiašalėse finansų įstaigose, kuris geriau atspindi jos ekonomikos dydį; mano, kad neseniai sukurtas AIIB yra proga Kinijai daugiašalėje struktūroje dalyvauti kaip atsakinga veikėja; ragina, kad nauja institucija nekartotų praeities klaidų, kai pirmenybė teikiama didžiulių infrastruktūros projektų finansavimui, ir vietoj to pirmenybę teiktų techninei paramai ir galimybei užtikrinti visuotinį informuotumą, ieškant aplinkos, socialinių ir vystymosi srities prioritetų pusiausvyros;

| 5. | mano, kad itin svarbu, jog Europos indėlis į AIIB apimtų: skaidrias paskolų vertinimo procedūras; aiškius standartus, susijusius su geru valdymu, socialine atsakomybe ir aplinka; pastangas užtikrinti, kad besiskolinančių šalių skolos našta išliks kontroliuojama; |
| --- | --- |

5.

mano, kad itin svarbu, jog Europos indėlis į AIIB apimtų: skaidrias paskolų vertinimo procedūras; aiškius standartus, susijusius su geru valdymu, socialine atsakomybe ir aplinka; pastangas užtikrinti, kad besiskolinančių šalių skolos našta išliks kontroliuojama;

| 6. | palankiai vertina kelių valstybių narių dalyvavimą AIIB projekte; nepaisant to, apgailestauja, kad ES lygmeniu nėra su tuo susijusių išsamių diskusijų, glaudaus bendradarbiavimo ir koordinuoto atsako ir požiūrio į Kinijos vyriausybės pradėtas iniciatyvas kurti naujas daugiašales institucijas; primygtinai ragina ES institucijas ir valstybes nares tai laikyti įspėjimu, kad ateityje būtų išvengta panašaus koordinavimo trūkumo; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina kelių valstybių narių dalyvavimą AIIB projekte; nepaisant to, apgailestauja, kad ES lygmeniu nėra su tuo susijusių išsamių diskusijų, glaudaus bendradarbiavimo ir koordinuoto atsako ir požiūrio į Kinijos vyriausybės pradėtas iniciatyvas kurti naujas daugiašales institucijas; primygtinai ragina ES institucijas ir valstybes nares tai laikyti įspėjimu, kad ateityje būtų išvengta panašaus koordinavimo trūkumo;

| 7. | palankiai vertina politinį susitarimą pagerinti ES ir Kinijos strateginės infrastruktūros sąsajas; todėl džiaugiasi sprendimu parengti naują sujungiamumo platformą siekiant sukurti palankią aplinką tvariems ir sąveikiems tarpvalstybinės infrastruktūros tinklams šalyse ir regionuose, kurie yra tarp ES ir Kinijos; ypač džiaugiasi ES pasirengimu pradėti vykdyti šį projektą Europos lygmeniu; primygtinai ragina abi šalis pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis sukūrus glaudžias abiejų partnerių sąsajas, įskaitant bendradarbiavimą investicijų į infrastruktūrą srityje šalyse, kurios yra palei Naująjį šilko kelią ir Naująjį jūrų šilko kelią; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina politinį susitarimą pagerinti ES ir Kinijos strateginės infrastruktūros sąsajas; todėl džiaugiasi sprendimu parengti naują sujungiamumo platformą siekiant sukurti palankią aplinką tvariems ir sąveikiems tarpvalstybinės infrastruktūros tinklams šalyse ir regionuose, kurie yra tarp ES ir Kinijos; ypač džiaugiasi ES pasirengimu pradėti vykdyti šį projektą Europos lygmeniu; primygtinai ragina abi šalis pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis sukūrus glaudžias abiejų partnerių sąsajas, įskaitant bendradarbiavimą investicijų į infrastruktūrą srityje šalyse, kurios yra palei Naująjį šilko kelią ir Naująjį jūrų šilko kelią;

| 8. | atkreipia dėmesį į spartų Kinijos ekonomikos augimą per pastaruosius dvidešimt metų ir pabrėžia, kad ES valstybės narės turėtų labiau pasinaudoti šio ekonomikos vystymosi teikiamomis galimybėmis; atkreipia dėmesį į Kinijos susidomėjimą investicijomis į Europos strategines infrastruktūras ir pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai būtina bendradarbiauti su Kinija ir kitomis regiono šalimis vykdant projektus, pvz., įgyvendinant Kinijos Juostos ir kelio iniciatyvą (angl. The Belt and Road Initiative) ir ES J.-C. Junckerio investicijų planą, įskaitant geležinkelių jungtis, jūrų uostus ir oro uostus; primygtinai ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Komisiją apsvarstyti Kinijos pasaulinių investicijų politikos poveikį ir jos investicinę veiklą ES ir ES rytinėse kaimyninėse šalyse; laikydamasis anksčiau priimtų Parlamento pozicijų ir visapusiškai atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto kompetencijas, pabrėžia ES ir Kinijos dvišalio investicijų susitarimo, dėl kurio šiuo metu vyksta derybos, svarbą; ragina į dvišalę investicijų sutartį (DIS) įtraukti išsamų tvaraus vystymosi skyrių, pagal kurį būtų numatyti privalomi įsipareigojimai dėl pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo standartų ir pagrindinių daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos įmonės vis dažniau skundžiasi, kad nukenčia nuo nepastovaus reguliavimo ir diskriminacijos; pabrėžia, jog svarbu pasiekti sėkmingų vykstančių derybų dėl investicijų susitarimo rezultatų, kad būtų sudaromos dar palankesnės sąlygos investicijoms ir įgyvendinama investicijų apsauga bei užtikrinamas patekimas į rinką, įskaitant viešuosius pirkimus, ir vienodos veikimo sąlygos įmonėms Europoje ir Kinijoje; ragina imtis papildomų priemonių ir aktyvių tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti labiau subalansuotus prekybos santykius pašalinus kliūtis prekybai ir kliūtis investuoti Europos įmonėms; ragina Kiniją ir ES toliau plėsti bendradarbiavimą siekiant didinti MVĮ galimybes abiejuose rinkos blokuose; pabrėžia ES ir Kinijos įsipareigojimą siekti atviros pasaulinės ekonomikos ir sąžiningos, skaidrios ir taisyklėmis paremtos prekybos bei investicijų aplinkos, užtikrinant vienodas sąlygas ir užkertant kelią protekcionizmui; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į spartų Kinijos ekonomikos augimą per pastaruosius dvidešimt metų ir pabrėžia, kad ES valstybės narės turėtų labiau pasinaudoti šio ekonomikos vystymosi teikiamomis galimybėmis; atkreipia dėmesį į Kinijos susidomėjimą investicijomis į Europos strategines infrastruktūras ir pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai būtina bendradarbiauti su Kinija ir kitomis regiono šalimis vykdant projektus, pvz., įgyvendinant Kinijos Juostos ir kelio iniciatyvą (angl. The Belt and Road Initiative) ir ES J.-C. Junckerio investicijų planą, įskaitant geležinkelių jungtis, jūrų uostus ir oro uostus; primygtinai ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Komisiją apsvarstyti Kinijos pasaulinių investicijų politikos poveikį ir jos investicinę veiklą ES ir ES rytinėse kaimyninėse šalyse; laikydamasis anksčiau priimtų Parlamento pozicijų ir visapusiškai atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto kompetencijas, pabrėžia ES ir Kinijos dvišalio investicijų susitarimo, dėl kurio šiuo metu vyksta derybos, svarbą; ragina į dvišalę investicijų sutartį (DIS) įtraukti išsamų tvaraus vystymosi skyrių, pagal kurį būtų numatyti privalomi įsipareigojimai dėl pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo standartų ir pagrindinių daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos įmonės vis dažniau skundžiasi, kad nukenčia nuo nepastovaus reguliavimo ir diskriminacijos; pabrėžia, jog svarbu pasiekti sėkmingų vykstančių derybų dėl investicijų susitarimo rezultatų, kad būtų sudaromos dar palankesnės sąlygos investicijoms ir įgyvendinama investicijų apsauga bei užtikrinamas patekimas į rinką, įskaitant viešuosius pirkimus, ir vienodos veikimo sąlygos įmonėms Europoje ir Kinijoje; ragina imtis papildomų priemonių ir aktyvių tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti labiau subalansuotus prekybos santykius pašalinus kliūtis prekybai ir kliūtis investuoti Europos įmonėms; ragina Kiniją ir ES toliau plėsti bendradarbiavimą siekiant didinti MVĮ galimybes abiejuose rinkos blokuose; pabrėžia ES ir Kinijos įsipareigojimą siekti atviros pasaulinės ekonomikos ir sąžiningos, skaidrios ir taisyklėmis paremtos prekybos bei investicijų aplinkos, užtikrinant vienodas sąlygas ir užkertant kelią protekcionizmui;

| 9. | atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į iniciatyvą „Viena juosta – vienas kelias“ (angl. „One Belt, One Road“), kuria siekiama nutiesti pagrindines energetikos ir komunikacijos jungtis per Vidurinę, Vakarų ir Pietų Aziją iki Europos; mano, kad atsižvelgiant į šios iniciatyvos geostrateginę svarbą ji turėtų būti vykdoma daugiašaliu lygmeniu; mano, kad itin svarbu visiškai skaidriai ir įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus užtikrinti sąveiką ir rengti projektus; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į iniciatyvą „Viena juosta – vienas kelias“ (angl. „One Belt, One Road“), kuria siekiama nutiesti pagrindines energetikos ir komunikacijos jungtis per Vidurinę, Vakarų ir Pietų Aziją iki Europos; mano, kad atsižvelgiant į šios iniciatyvos geostrateginę svarbą ji turėtų būti vykdoma daugiašaliu lygmeniu; mano, kad itin svarbu visiškai skaidriai ir įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus užtikrinti sąveiką ir rengti projektus;

| 10. | ragina labiau koordinuoti ES ir Kinijos veiksmus strateginės svarbos srityse, pvz., G 20, saugumas ir gynyba, kova su terorizmu, neteisėta migracija, tarpvalstybinis nusikalstamumas, branduolinių ginklų neplatinimas, visuotinis ir regioninis saugumas, kibernetinis saugumas, masinio naikinimo ginklai, energetinis saugumas, pasaulio finansų ir rinkų valdymas ir reguliavimas, klimato kaita, taip pat urbanizacija, vystymosi ir pagalbos programos bei tvarus vystymasis; pabrėžia bendradarbiavimo regioninio vystymosi srityje ir dialogo bei mainų, susijusių su strategija „Europa 2020“ bei būsimu Kinijos tryliktuoju penkerių metų planu, svarbą; |
| --- | --- |

10.

ragina labiau koordinuoti ES ir Kinijos veiksmus strateginės svarbos srityse, pvz., G 20, saugumas ir gynyba, kova su terorizmu, neteisėta migracija, tarpvalstybinis nusikalstamumas, branduolinių ginklų neplatinimas, visuotinis ir regioninis saugumas, kibernetinis saugumas, masinio naikinimo ginklai, energetinis saugumas, pasaulio finansų ir rinkų valdymas ir reguliavimas, klimato kaita, taip pat urbanizacija, vystymosi ir pagalbos programos bei tvarus vystymasis; pabrėžia bendradarbiavimo regioninio vystymosi srityje ir dialogo bei mainų, susijusių su strategija „Europa 2020“ bei būsimu Kinijos tryliktuoju penkerių metų planu, svarbą;

| 11. | ragina EIVT užtikrinti, kad žmogaus teisės būtų vienas svarbiausių darbotvarkės klausimų palaikant santykius ir rengiant dialogus su Kinija; |
| --- | --- |

11.

ragina EIVT užtikrinti, kad žmogaus teisės būtų vienas svarbiausių darbotvarkės klausimų palaikant santykius ir rengiant dialogus su Kinija;

| 12. | ragina, kad prezidento Xi 2014 m. kovo mėn. vizito Briuselyje metu prisiimti įsipareigojimai stiprinti ES ir Kinijos ryšius sprendžiant žmogaus teisių klausimus pasireikštų konkrečiu padėties vietoje pagerinimu; |
| --- | --- |

12.

ragina, kad prezidento Xi 2014 m. kovo mėn. vizito Briuselyje metu prisiimti įsipareigojimai stiprinti ES ir Kinijos ryšius sprendžiant žmogaus teisių klausimus pasireikštų konkrečiu padėties vietoje pagerinimu;

| 13. | primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją toliau bendradarbiauti su Kinija palaikant konstruktyvų dialogą, kuriuo siekiama skatinti, kad Kinija pradėtų laikytis teisinės valstybės principo ir gerbti žmogaus teises, bei remti Kinijos integraciją į pasaulinę ekonomiką; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją toliau bendradarbiauti su Kinija palaikant konstruktyvų dialogą, kuriuo siekiama skatinti, kad Kinija pradėtų laikytis teisinės valstybės principo ir gerbti žmogaus teises, bei remti Kinijos integraciją į pasaulinę ekonomiką;

| 14. | palankiai vertina ES ir Kinijos urbanizacijos partnerystės stiprinimą; ragina toliau bendradarbiauti miestų planavimo ir projektavimo, viešųjų paslaugų, ekologiškų pastatų ir pažangiojo transporto srityse; ragina pradėti naujas bendras programas, apimančias Europos ir Kinijos miestus ir bendroves; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina ES ir Kinijos urbanizacijos partnerystės stiprinimą; ragina toliau bendradarbiauti miestų planavimo ir projektavimo, viešųjų paslaugų, ekologiškų pastatų ir pažangiojo transporto srityse; ragina pradėti naujas bendras programas, apimančias Europos ir Kinijos miestus ir bendroves;

| 15. | palankiai vertina 2015 m. rugsėjo 15 d. palaikant ES ir Kinijos aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogą surengto trečio susitikimo bendrą pareiškimą; pabrėžia, kad žmonių tarpusavio ryšiai ir palankesnių sąlygų ES ir Kinijos piliečių tarpusavio ryšiams sudarymas yra svarbūs; remia aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogo plėtojimą siekiant dėmesį sutelkti į bendrus projektus ir dalijimąsi geriausia patirtimi ir skatinti žmonių tarpusavio ryšius; pabrėžia, kad ypač turėtų būti skatinami abiejų šalių ekspertų ir studentų mainai; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina 2015 m. rugsėjo 15 d. palaikant ES ir Kinijos aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogą surengto trečio susitikimo bendrą pareiškimą; pabrėžia, kad žmonių tarpusavio ryšiai ir palankesnių sąlygų ES ir Kinijos piliečių tarpusavio ryšiams sudarymas yra svarbūs; remia aukšto lygio žmonių tarpusavio dialogo plėtojimą siekiant dėmesį sutelkti į bendrus projektus ir dalijimąsi geriausia patirtimi ir skatinti žmonių tarpusavio ryšius; pabrėžia, kad ypač turėtų būti skatinami abiejų šalių ekspertų ir studentų mainai;

| 16. | yra susirūpinęs dėl dempingo ir skaidrumo trūkumo atsižvelgiant į Kinijos vyriausybės politikos priemones ir subsidijas taikant mokesčių kreditus, subsidijas žemei, pigius kreditus, subsidijuojamas žaliavas ir kitas priemones; |
| --- | --- |

16.

yra susirūpinęs dėl dempingo ir skaidrumo trūkumo atsižvelgiant į Kinijos vyriausybės politikos priemones ir subsidijas taikant mokesčių kreditus, subsidijas žemei, pigius kreditus, subsidijuojamas žaliavas ir kitas priemones;

| 17. | yra susirūpinęs dėl kliūčių, su kuriomis Europos įmonės susiduria Kinijos rinkoje, pvz., priverstinio technologijų perdavimo, nepakankamo intelektinės nuosavybės teisių gynimo ir diskriminacijos; pabrėžia rinkos reformos Kinijoje, rinkos ekonomikos principų įgyvendinimo ir diskriminacijos bei nepagrįstų apribojimų panaikinimo svarbą; |
| --- | --- |

17.

yra susirūpinęs dėl kliūčių, su kuriomis Europos įmonės susiduria Kinijos rinkoje, pvz., priverstinio technologijų perdavimo, nepakankamo intelektinės nuosavybės teisių gynimo ir diskriminacijos; pabrėžia rinkos reformos Kinijoje, rinkos ekonomikos principų įgyvendinimo ir diskriminacijos bei nepagrįstų apribojimų panaikinimo svarbą;

| 18. | pripažįsta Kinijos investicijų Europoje teikiamas galimybes panaudojant Europos strateginių investicijų fondą (ESIF); pabrėžia, kad, nors fondas atviras įvairių veikėjų investicijoms, vis dėlto jį valdyti ir toliau turėtų ES; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta Kinijos investicijų Europoje teikiamas galimybes panaudojant Europos strateginių investicijų fondą (ESIF); pabrėžia, kad, nors fondas atviras įvairių veikėjų investicijoms, vis dėlto jį valdyti ir toliau turėtų ES;

| 19. | pripažįsta, kad Kinijos ekonomikos nukreipimas tikrai tvaria linkme, kad tai taptų nauja įprasta padėtimi, yra tikras iššūkis; mano, kad aktyvesnis Kinijos dalyvavimas tarptautinėse ekonominėse organizacijose, pvz., TVF, galėtų prisidėti prie tvaresnės ir labiau subalansuotos Kinijos ir pasaulio ekonomikos bei tų organizacijų reformos; primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas pateikti patikimų statistinių duomenų apie ekonomikos padėtį ir padidinti su tuo susijusį skaidrumą; |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad Kinijos ekonomikos nukreipimas tikrai tvaria linkme, kad tai taptų nauja įprasta padėtimi, yra tikras iššūkis; mano, kad aktyvesnis Kinijos dalyvavimas tarptautinėse ekonominėse organizacijose, pvz., TVF, galėtų prisidėti prie tvaresnės ir labiau subalansuotos Kinijos ir pasaulio ekonomikos bei tų organizacijų reformos; primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas pateikti patikimų statistinių duomenų apie ekonomikos padėtį ir padidinti su tuo susijusį skaidrumą;

| 20. | susirūpinęs pažymi, kad pastaraisiais mėnesiais Kinijos akcijų indeksų vertė sumažėjo trečdaliu ir kad šimtais atvejų buvo sustabdyta prekyba dėl labai didelio akcijų kainų kritimo; reiškia susirūpinimą dėl dabartinės Kinijos finansų krizės, kuri daro ypač didelį poveikį jos akcijų rinkoms, ir pripažįsta, jog dėl šios krizės kyla pavojus pasaulio ekonomikai, atsižvelgiant į svarbų Kinijos vaidmenį pasaulinės prekybos ir finansų sistemos srityse; primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas išspręsti dabartinio ekonomikos modelio keitimo tvaria ekonomika uždavinį; pažymi, kad dėl neseniai įvykusios griūties Kinijos akcijų rinkose vyriausybės kontrolės kultūra susidūrė su finansų rinkoms būdingu kintamumu; |
| --- | --- |

20.

susirūpinęs pažymi, kad pastaraisiais mėnesiais Kinijos akcijų indeksų vertė sumažėjo trečdaliu ir kad šimtais atvejų buvo sustabdyta prekyba dėl labai didelio akcijų kainų kritimo; reiškia susirūpinimą dėl dabartinės Kinijos finansų krizės, kuri daro ypač didelį poveikį jos akcijų rinkoms, ir pripažįsta, jog dėl šios krizės kyla pavojus pasaulio ekonomikai, atsižvelgiant į svarbų Kinijos vaidmenį pasaulinės prekybos ir finansų sistemos srityse; primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas išspręsti dabartinio ekonomikos modelio keitimo tvaria ekonomika uždavinį; pažymi, kad dėl neseniai įvykusios griūties Kinijos akcijų rinkose vyriausybės kontrolės kultūra susidūrė su finansų rinkoms būdingu kintamumu;

| 21. | palankiai vertina tai, kad per pastaruosius dešimtmečius dėl didelio ekonomikos augimo ir Kinijos ekonomikos laipsniško atsivėrimo buvo pasiekta, kad daug Kinijos piliečių nebepatirtų ypač didelio skurdo; nepaisant to, išreiškia savo susirūpinimą, kad dėl šių ekonominių patobulinimų dažnai kyla aplinkosaugos problemų ir atsiranda didelė nelygybė; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad per pastaruosius dešimtmečius dėl didelio ekonomikos augimo ir Kinijos ekonomikos laipsniško atsivėrimo buvo pasiekta, kad daug Kinijos piliečių nebepatirtų ypač didelio skurdo; nepaisant to, išreiškia savo susirūpinimą, kad dėl šių ekonominių patobulinimų dažnai kyla aplinkosaugos problemų ir atsiranda didelė nelygybė;

| 22. | palankiai vertina tai, kad naujausiame ES ir Kinijos bendrame pareiškime dėl klimato kaitos, kuris priimtas 2015 m. birželio 29 d. aukščiausiojo lygio susitikime, abi šalys išreiškė savo įsipareigojimą dirbti kartu siekiant plataus užmojo ir teisiškai privalomo susitarimo 2015 m. Paryžiaus klimato kaitos konferencijoje; primygtinai ragina visas konferencijos šalis pasinaudoti galimybe, kurią suteikia ES ir Kinijos bei JAV ir Kinijos pareiškimai dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad būtina bendradarbiauti energetikos srityje siekiant bendrai spręsti daugelį problemų, susijusių su energetiniu saugumu ir pasauline energetikos struktūra; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad naujausiame ES ir Kinijos bendrame pareiškime dėl klimato kaitos, kuris priimtas 2015 m. birželio 29 d. aukščiausiojo lygio susitikime, abi šalys išreiškė savo įsipareigojimą dirbti kartu siekiant plataus užmojo ir teisiškai privalomo susitarimo 2015 m. Paryžiaus klimato kaitos konferencijoje; primygtinai ragina visas konferencijos šalis pasinaudoti galimybe, kurią suteikia ES ir Kinijos bei JAV ir Kinijos pareiškimai dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad būtina bendradarbiauti energetikos srityje siekiant bendrai spręsti daugelį problemų, susijusių su energetiniu saugumu ir pasauline energetikos struktūra;

Padėtis vidaus reikalų srityje

| 23. | pažymi, kad vadovaujant prezidentui Xi Kinijos vyriausybė šalyje ir už jos ribų demonstruoja didėjantį tvirtumą; pažymi, kad šalies pilietinių teisių gynėjų, teisininkų, žurnalistų, tinklaraščių kūrėjų, mokslo visuomenės ir kitų pilietinės visuomenės atstovų laisvė šiuo metu suvaržyta taip, kaip jau nebuvo suvaržyta ilgą laikotarpį; pastebi, kad faktai apie žmogaus teisių padėtį Kinijoje ir toliau kelia didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad vadovaujant prezidentui Xi Kinijos vyriausybė šalyje ir už jos ribų demonstruoja didėjantį tvirtumą; pažymi, kad šalies pilietinių teisių gynėjų, teisininkų, žurnalistų, tinklaraščių kūrėjų, mokslo visuomenės ir kitų pilietinės visuomenės atstovų laisvė šiuo metu suvaržyta taip, kaip jau nebuvo suvaržyta ilgą laikotarpį; pastebi, kad faktai apie žmogaus teisių padėtį Kinijoje ir toliau kelia didelį susirūpinimą;

| 24. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad netrukus bus priimtas užsienio nevyriausybinių organizacijų valdymo įstatymas, pagal kurį būtų dar labiau apribota Kinijos pilietinės visuomenės veikimo laisvė ir labai apribota asociacijų ir žodžio laisvė šalyje, įskaitant draudimą užsienio NVO, kurios neregistruotos Kinijos viešojo saugumo ministerijoje ir provincijų viešojo saugumo tarnybose, finansuoti bet kokį Kinijos asmenį ar organizaciją, ir draudžiama Kinijos grupėms vykdyti veiklą neregistruotų užsienio NVO, įskaitant Honkonge ir Makao įsisteigusias organizacijas, vardu ar jų pavedimu; ragina Kinijos valdžios institucijas iš esmės persvarstyti šį įstatymą siekiant jį suderinti su tarptautiniais žmogaus teisių standartais; |
| --- | --- |

24.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad netrukus bus priimtas užsienio nevyriausybinių organizacijų valdymo įstatymas, pagal kurį būtų dar labiau apribota Kinijos pilietinės visuomenės veikimo laisvė ir labai apribota asociacijų ir žodžio laisvė šalyje, įskaitant draudimą užsienio NVO, kurios neregistruotos Kinijos viešojo saugumo ministerijoje ir provincijų viešojo saugumo tarnybose, finansuoti bet kokį Kinijos asmenį ar organizaciją, ir draudžiama Kinijos grupėms vykdyti veiklą neregistruotų užsienio NVO, įskaitant Honkonge ir Makao įsisteigusias organizacijas, vardu ar jų pavedimu; ragina Kinijos valdžios institucijas iš esmės persvarstyti šį įstatymą siekiant jį suderinti su tarptautiniais žmogaus teisių standartais;

| 25. | reiškia susirūpinimą dėl naujo įstatymo dėl kibernetinio saugumo projekto, šis įstatymas sudarytų sąlygas kibernetinės erdvės cenzūros ir stebėsenos praktikai ir ją institucionalizuotų ir dėl jo Europos įmonės gali būti priverstos savo IT infrastruktūroje pradėti diegti privalomas užpakalines duris; atkreipia dėmesį į Kinijos reformas remiančių teisininkų ir pilietinių teisių gynėjų baimę, kad šiuo įstatymu bus dar labiau apribota žodžio laisvė ir kad vidinė cenzūra tik didės; pabrėžia, kad kibernetinio saugumo ir NVO įstatymai turės labai didelį neigiamą poveikį Europos verslo įmonėms ir Kinijos Liaudies Respublikos institucijoms, todėl ragina Europos Vadovų Tarybą, EIVT ir Komisiją ir toliau aktyviai reikšti nepasitenkinimą Kinijos valdžios institucijoms dėl šių labai ginčytinų priemonių; reiškia susirūpinimą dėl Kinijos taikomų plačių „nacionalinio saugumo“ ir „didžiausių grėsmių‟ apibrėžčių, nustatytų jos naujame nacionalinio saugumo įstatyme, į kurį „žalinga kultūrinė įtaka“ taip pat įtraukta kaip grėsmė; daro išvadą, kad šiame įstatyme Kinijos nacionaliniai saugumo interesai formuluojami taip bendrai ir neaiškiai, kad juo Kinijos valdžios institucijoms suteikiamos iš esmės neribotos galios imtis priemonių prieš veiksmus, asmenis ar leidinius, kuriems jos nepritaria; |
| --- | --- |

25.

reiškia susirūpinimą dėl naujo įstatymo dėl kibernetinio saugumo projekto, šis įstatymas sudarytų sąlygas kibernetinės erdvės cenzūros ir stebėsenos praktikai ir ją institucionalizuotų ir dėl jo Europos įmonės gali būti priverstos savo IT infrastruktūroje pradėti diegti privalomas užpakalines duris; atkreipia dėmesį į Kinijos reformas remiančių teisininkų ir pilietinių teisių gynėjų baimę, kad šiuo įstatymu bus dar labiau apribota žodžio laisvė ir kad vidinė cenzūra tik didės; pabrėžia, kad kibernetinio saugumo ir NVO įstatymai turės labai didelį neigiamą poveikį Europos verslo įmonėms ir Kinijos Liaudies Respublikos institucijoms, todėl ragina Europos Vadovų Tarybą, EIVT ir Komisiją ir toliau aktyviai reikšti nepasitenkinimą Kinijos valdžios institucijoms dėl šių labai ginčytinų priemonių; reiškia susirūpinimą dėl Kinijos taikomų plačių „nacionalinio saugumo“ ir „didžiausių grėsmių‟ apibrėžčių, nustatytų jos naujame nacionalinio saugumo įstatyme, į kurį „žalinga kultūrinė įtaka“ taip pat įtraukta kaip grėsmė; daro išvadą, kad šiame įstatyme Kinijos nacionaliniai saugumo interesai formuluojami taip bendrai ir neaiškiai, kad juo Kinijos valdžios institucijoms suteikiamos iš esmės neribotos galios imtis priemonių prieš veiksmus, asmenis ar leidinius, kuriems jos nepritaria;

| 26. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors Kinijos vadovybės pradėta kovos su korupcija kampanija yra pagirtinas veiksmas siekiant stiprinti piliečių pasitikėjimą vyriausybe, šiai kampanijai trūksta skaidrumo ir ją vykdant dažniausiai nesilaikoma teisinės valstybės principo; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais kampanija netinkamai naudojama vidaus kovų tikslais ir tam, kad didintų KKP vaidmenį ir galią; tačiau apgailestauja dėl to, kad ši kampanija buvo vykdoma taip, kad toliau buvo pažeidžiamas teisinės valstybės principas, kai pareigūnai, kuriems pateikti kaltinimai, be įrodymų kalinami neteisėtoje sulaikymo sistemoje, jiems nesuteikiama pagrindinė teisinė apsauga ir jie dažnai verčiami prisipažinti; |
| --- | --- |

26.

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors Kinijos vadovybės pradėta kovos su korupcija kampanija yra pagirtinas veiksmas siekiant stiprinti piliečių pasitikėjimą vyriausybe, šiai kampanijai trūksta skaidrumo ir ją vykdant dažniausiai nesilaikoma teisinės valstybės principo; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais kampanija netinkamai naudojama vidaus kovų tikslais ir tam, kad didintų KKP vaidmenį ir galią; tačiau apgailestauja dėl to, kad ši kampanija buvo vykdoma taip, kad toliau buvo pažeidžiamas teisinės valstybės principas, kai pareigūnai, kuriems pateikti kaltinimai, be įrodymų kalinami neteisėtoje sulaikymo sistemoje, jiems nesuteikiama pagrindinė teisinė apsauga ir jie dažnai verčiami prisipažinti;

| 27. | reiškia užuojautą daugiau nei 173 aukų, žuvusių per 2015 m. rugpjūčio 12 d. Tiandzino uoste įvykusius didžiulius sprogimus, dėl kurių tūkstančiai gyventojų turėjo persikelti, šeimoms ir draugams; atkreipia dėmesį į vis augantį taikių masinių protestų dėl aplinkos apsaugos skaičių įvairiose šalies dalyse; atkreipia dėmesį į tai, kad sandėliuose neteisėtai buvo laikoma tūkstančiai tonų labai nuodingų medžiagų – jos buvo laikomos neteisėtu mažesniu nei 600 m nuo gyvenamųjų rajonų atstumu; mano, kad lėta ir uždara oficiali informavimo politika, susijusi su Tiandzino nelaime, duoda visiškai priešingus rezultatus, ypač kai derinama su socialinės žiniasklaidos pranešimų apie šią didelę tragediją cenzūra; pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti visus pramonės saugos standartus laikantis Kinijos ir tarptautinių teisės aktų, ir ragina Kinijos vyriausybę sugriežtinti pavojingų gaminių saugos ir aplinkosaugos standartus ir juos visų pirma suderinti su pačios Kinijos įstatymais; |
| --- | --- |

27.

reiškia užuojautą daugiau nei 173 aukų, žuvusių per 2015 m. rugpjūčio 12 d. Tiandzino uoste įvykusius didžiulius sprogimus, dėl kurių tūkstančiai gyventojų turėjo persikelti, šeimoms ir draugams; atkreipia dėmesį į vis augantį taikių masinių protestų dėl aplinkos apsaugos skaičių įvairiose šalies dalyse; atkreipia dėmesį į tai, kad sandėliuose neteisėtai buvo laikoma tūkstančiai tonų labai nuodingų medžiagų – jos buvo laikomos neteisėtu mažesniu nei 600 m nuo gyvenamųjų rajonų atstumu; mano, kad lėta ir uždara oficiali informavimo politika, susijusi su Tiandzino nelaime, duoda visiškai priešingus rezultatus, ypač kai derinama su socialinės žiniasklaidos pranešimų apie šią didelę tragediją cenzūra; pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti visus pramonės saugos standartus laikantis Kinijos ir tarptautinių teisės aktų, ir ragina Kinijos vyriausybę sugriežtinti pavojingų gaminių saugos ir aplinkosaugos standartus ir juos visų pirma suderinti su pačios Kinijos įstatymais;

| 28. | pažymi, kad dėl 2015 m. rugpjūčio 12 d. Tiandzine ir 2015 m. rugpjūčio 31 d. Donginge įvykusių sprogimų Kinijai nedelsiant reikia rimtai spręsti pramonės saugos problemą, ypač atsižvelgiant į korupciją ir nebaudžiamumą; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad dėl 2015 m. rugpjūčio 12 d. Tiandzine ir 2015 m. rugpjūčio 31 d. Donginge įvykusių sprogimų Kinijai nedelsiant reikia rimtai spręsti pramonės saugos problemą, ypač atsižvelgiant į korupciją ir nebaudžiamumą;

| 29. | pabrėžia, kad reikia skubiai imtis aplinkos apsaugos priemonių, atsižvelgiant į tai, kad, pavyzdžiui, 2014 m. tik aštuoniuose iš 74 didelių miestų buvo pasiektas nacionalinis oro užterštumo koncentracijos standartas (KD 2,5), ir turint mintyje tai, kad Kinijoje per metus 190 mln. žmonių suserga dėl užteršto vandens; perspėja, kad dviguba vandens krizė (masinis užterštumas ir padidėjęs vandens vartojimas) gali sukelti didelį politinį ir socialinį nestabilumą; primena, kad Kinijos aplinkos blogėjimo poveikis jaučiamas ir kaimyninėse šalyse; atkreipia dėmesį į aplinkos blogėjimo poveikį ir tikisi, kad kitame penkerių plane aplinka bus prioritetinis klausimas; taip pat pabrėžia, kad dėl aplinkos apsaugos trūkumo ne tik neužkertamas kelias ekologinei žalai, bet ir sudaromos sąlygos nesąžiningai konkurencijos praktikai; palankiai vertina ES ir Kinijos susitarimą glaudžiau bendradarbiauti siekiant spręsti pagrindinius aplinkos apsaugos uždavinius, pvz., susijusius su oro, vandens ir dirvožemio tarša; palankiai vertina tai, kad pagal naują aplinkos apsaugos įstatymą vietos pareigūnai taip pat atgaline data atsakingi už žalą, padarytą aplinkai per jų kadenciją, ir kad įsipareigojimas apsaugoti aplinką turės didesnę reikšmę šių vietos pareigūnų paaukštinimo procese; primygtinai ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas konstruktyviai ir aktyviai įtraukti aplinkosaugos organizacijas ir visuomeninius judėjimus į Kinijos aplinkos apsaugos politikos ir iniciatyvų stebėsenos, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo procesus; atkreipia dėmesį į tai, kad per 2015 m. birželio mėn. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą taip pat buvo numatyta aplinkos politika ir klimato kaitos priemonės, pagal kurias Kinija turi laikytis išmetamo CO2 ribų, atsižvelgiant į 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimą ir laikantis 2013 m. Pekine patvirtintos 2020 m. strateginės darbotvarkės tikslų; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad reikia skubiai imtis aplinkos apsaugos priemonių, atsižvelgiant į tai, kad, pavyzdžiui, 2014 m. tik aštuoniuose iš 74 didelių miestų buvo pasiektas nacionalinis oro užterštumo koncentracijos standartas (KD 2,5), ir turint mintyje tai, kad Kinijoje per metus 190 mln. žmonių suserga dėl užteršto vandens; perspėja, kad dviguba vandens krizė (masinis užterštumas ir padidėjęs vandens vartojimas) gali sukelti didelį politinį ir socialinį nestabilumą; primena, kad Kinijos aplinkos blogėjimo poveikis jaučiamas ir kaimyninėse šalyse; atkreipia dėmesį į aplinkos blogėjimo poveikį ir tikisi, kad kitame penkerių plane aplinka bus prioritetinis klausimas; taip pat pabrėžia, kad dėl aplinkos apsaugos trūkumo ne tik neužkertamas kelias ekologinei žalai, bet ir sudaromos sąlygos nesąžiningai konkurencijos praktikai; palankiai vertina ES ir Kinijos susitarimą glaudžiau bendradarbiauti siekiant spręsti pagrindinius aplinkos apsaugos uždavinius, pvz., susijusius su oro, vandens ir dirvožemio tarša; palankiai vertina tai, kad pagal naują aplinkos apsaugos įstatymą vietos pareigūnai taip pat atgaline data atsakingi už žalą, padarytą aplinkai per jų kadenciją, ir kad įsipareigojimas apsaugoti aplinką turės didesnę reikšmę šių vietos pareigūnų paaukštinimo procese; primygtinai ragina nacionalines ir vietos valdžios institucijas konstruktyviai ir aktyviai įtraukti aplinkosaugos organizacijas ir visuomeninius judėjimus į Kinijos aplinkos apsaugos politikos ir iniciatyvų stebėsenos, įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo procesus; atkreipia dėmesį į tai, kad per 2015 m. birželio mėn. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą taip pat buvo numatyta aplinkos politika ir klimato kaitos priemonės, pagal kurias Kinija turi laikytis išmetamo CO2 ribų, atsižvelgiant į 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimą ir laikantis 2013 m. Pekine patvirtintos 2020 m. strateginės darbotvarkės tikslų;

| 30. | palankiai vertina didesnį ES ir Kinijos bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi vartotojų teisių ir apsaugos srityje ir Kinijos vyriausybės atsakomųjų priemonių šiuo klausimu stiprinimą, kuris pasireiškia griežtesnėmis taisyklėmis dėl mažmenininkų atsakomybės pagal profesinio elgesio kodeksą, turint mintyje grąžinimo ir nuostolių atlyginimo prievoles, galimą sukčiavimą, klaidinančią ir apgaulingą reklamą, išankstinio mokėjimo tvarką ir vartotojų asmens duomenų apsaugą, ypač atsižvelgiant į Kinijos greitai besiplečiantį prekybos internetu sektorių; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina didesnį ES ir Kinijos bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi vartotojų teisių ir apsaugos srityje ir Kinijos vyriausybės atsakomųjų priemonių šiuo klausimu stiprinimą, kuris pasireiškia griežtesnėmis taisyklėmis dėl mažmenininkų atsakomybės pagal profesinio elgesio kodeksą, turint mintyje grąžinimo ir nuostolių atlyginimo prievoles, galimą sukčiavimą, klaidinančią ir apgaulingą reklamą, išankstinio mokėjimo tvarką ir vartotojų asmens duomenų apsaugą, ypač atsižvelgiant į Kinijos greitai besiplečiantį prekybos internetu sektorių;

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad per pastaruosius metus Kinijos kovos su terorizmu politika greitai išsivystė nuo pasyvaus „pasipriešinimo terorizmui“ požiūrio iki aktyvaus „karo su terorizmu“, kartu nuolat buvo vykdomas „krizės valdymas“, apimantis kaip niekada anksčiau didelio masto veiksmus nukentėjusiuose regionuose ir visuomenėje; reiškia susirūpinimą dėl būsimo Kinijos kovos su terorizmu įstatymo, kuris gali lemti tolesnius žodžio, susirinkimų, asociacijų ir religijos laisvės pažeidimus, ypač Tibete ir Sindziange, nes tai regionai, kuriuose gyvena mažumos; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad per pastaruosius metus Kinijos kovos su terorizmu politika greitai išsivystė nuo pasyvaus „pasipriešinimo terorizmui“ požiūrio iki aktyvaus „karo su terorizmu“, kartu nuolat buvo vykdomas „krizės valdymas“, apimantis kaip niekada anksčiau didelio masto veiksmus nukentėjusiuose regionuose ir visuomenėje; reiškia susirūpinimą dėl būsimo Kinijos kovos su terorizmu įstatymo, kuris gali lemti tolesnius žodžio, susirinkimų, asociacijų ir religijos laisvės pažeidimus, ypač Tibete ir Sindziange, nes tai regionai, kuriuose gyvena mažumos;

| 32. | reiškia solidarumą su Kinijos žmonėmis jiems kovojant su terorizmu ir ekstremizmu; vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl to, kad, jeigu teroristo apibrėžtis, įtraukta į Kinijos kovos su terorizmu įstatymo projektą, nebus iš esmės persvarstyta, ji gali sudaryti sąlygas taikyti bausmes už beveik kiekvieną taikią Tibeto kultūros, religijos arba tapatybės išraišką, kuri galbūt skirsis nuo valstybinės; |
| --- | --- |

32.

reiškia solidarumą su Kinijos žmonėmis jiems kovojant su terorizmu ir ekstremizmu; vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl to, kad, jeigu teroristo apibrėžtis, įtraukta į Kinijos kovos su terorizmu įstatymo projektą, nebus iš esmės persvarstyta, ji gali sudaryti sąlygas taikyti bausmes už beveik kiekvieną taikią Tibeto kultūros, religijos arba tapatybės išraišką, kuri galbūt skirsis nuo valstybinės;

| 33. | ragina Kiniją suteikti daugiau laisvės internete ir gerbti visų valstybių kibernetinį saugumą; |
| --- | --- |

33.

ragina Kiniją suteikti daugiau laisvės internete ir gerbti visų valstybių kibernetinį saugumą;

| 34. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Sindziangas atsidūrė užburtame rate, kadangi, viena vertus, tarp turkų kalba kalbančių musulmonų uigūrų yra smurtaujančių separatistų ir ekstremistų grupuočių (vis dėlto jos nesudaro didžiosios daugumos) ir, kita vertus, Pekinas, siekdamas stabilumo, vis dažniau į socialinius neramumus reaguoja imdamasis represijų, didindamas saugumo aparato pajėgas regione, daug uigūrų atitolindamas nuo Pekino ir puoselėdamas uigūrų gyventojų priešiškumą Kinijos haniams; apgailestauja dėl uigūrų kultūros marginalizacijos Sindziange, be kita ko, draudžiant uigūrų tarnautojams lankytis mečetėse ir kai kuriose vietovėse – laikytis ramadano; ragina Kinijos valdžios institucijas dėti visas pastangas siekiant vystyti tikrą dialogą su uigūrų bendruomene ir apsaugoti uigūrų gyventojų kultūrinį tapatumą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į kelionių apribojimus, visų pirma Tibete ir Sindziange, kurie gali būti taikomi ES piliečiams, ypač diplomatams ir žurnalistams; pažymi, kad visose ES valstybėse narėse tokie apribojimai Kinijos piliečiams (įskaitant diplomatus ir žurnalistus) netaikomi; todėl primygtinai ragina imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrintas abipusiškumo principo įgyvendinimas; |
| --- | --- |

34.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad Sindziangas atsidūrė užburtame rate, kadangi, viena vertus, tarp turkų kalba kalbančių musulmonų uigūrų yra smurtaujančių separatistų ir ekstremistų grupuočių (vis dėlto jos nesudaro didžiosios daugumos) ir, kita vertus, Pekinas, siekdamas stabilumo, vis dažniau į socialinius neramumus reaguoja imdamasis represijų, didindamas saugumo aparato pajėgas regione, daug uigūrų atitolindamas nuo Pekino ir puoselėdamas uigūrų gyventojų priešiškumą Kinijos haniams; apgailestauja dėl uigūrų kultūros marginalizacijos Sindziange, be kita ko, draudžiant uigūrų tarnautojams lankytis mečetėse ir kai kuriose vietovėse – laikytis ramadano; ragina Kinijos valdžios institucijas dėti visas pastangas siekiant vystyti tikrą dialogą su uigūrų bendruomene ir apsaugoti uigūrų gyventojų kultūrinį tapatumą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į kelionių apribojimus, visų pirma Tibete ir Sindziange, kurie gali būti taikomi ES piliečiams, ypač diplomatams ir žurnalistams; pažymi, kad visose ES valstybėse narėse tokie apribojimai Kinijos piliečiams (įskaitant diplomatus ir žurnalistus) netaikomi; todėl primygtinai ragina imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrintas abipusiškumo principo įgyvendinimas;

| 35. | reiškia pritarimą Honkongo žmonėms, kurie remia demokratines reformas, ir solidarizuojasi su jais; pabrėžia, kad Honkongo autonomija garantuojama pagal Pagrindinį įstatymą; laikosi nuomonės, kad visapusiška visuotinė rinkimų teisė, pradedama taikyti ypatingajame administraciniame regione, yra visiškai suderinama su principu „viena šalis, dvi sistemos“; apgailestauja dėl to, kad rinkimų įstatymo reforma, susijusi su Honkongo vyriausiojo vykdomosios valdžios pareigūno skyrimu, negalėjo būti užbaigta; reiškia viltį, kad naujas reformos procesas gali būti pradėtas netrukus siekiant Honkongo piliečiams suteikti tiesioginę visuotinę rinkimų teisę 2017 m. ir tikrą pasirinkimą iš įvairių kandidatų; palankiai vertina 2015 m. balandžio 24 d. bendrą Europos išorės veiksmų tarnybos ir Europos Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Ypatingasis Administracinis regionas Honkongas. 2014 m. metinė ataskaita“ ir remia ES įsipareigojimą Honkonge stiprinti demokratiją, įskaitant teisinės valstybės principą, teismų sistemos nepriklausomumą, pagrindines laisves ir teises, skaidrumą ir informacijos bei saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

35.

reiškia pritarimą Honkongo žmonėms, kurie remia demokratines reformas, ir solidarizuojasi su jais; pabrėžia, kad Honkongo autonomija garantuojama pagal Pagrindinį įstatymą; laikosi nuomonės, kad visapusiška visuotinė rinkimų teisė, pradedama taikyti ypatingajame administraciniame regione, yra visiškai suderinama su principu „viena šalis, dvi sistemos“; apgailestauja dėl to, kad rinkimų įstatymo reforma, susijusi su Honkongo vyriausiojo vykdomosios valdžios pareigūno skyrimu, negalėjo būti užbaigta; reiškia viltį, kad naujas reformos procesas gali būti pradėtas netrukus siekiant Honkongo piliečiams suteikti tiesioginę visuotinę rinkimų teisę 2017 m. ir tikrą pasirinkimą iš įvairių kandidatų; palankiai vertina 2015 m. balandžio 24 d. bendrą Europos išorės veiksmų tarnybos ir Europos Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Ypatingasis Administracinis regionas Honkongas. 2014 m. metinė ataskaita“ ir remia ES įsipareigojimą Honkonge stiprinti demokratiją, įskaitant teisinės valstybės principą, teismų sistemos nepriklausomumą, pagrindines laisves ir teises, skaidrumą ir informacijos bei saviraiškos laisvę;

| 36. | tvirtai remia principą „viena šalis, dvi sistemos“, nes jis yra ypatingųjų administracinių regionų Honkongo ir Makao bei žemyninės Kinijos gerų santykių pagrindas; |
| --- | --- |

36.

tvirtai remia principą „viena šalis, dvi sistemos“, nes jis yra ypatingųjų administracinių regionų Honkongo ir Makao bei žemyninės Kinijos gerų santykių pagrindas;

| 37. | reiškia susirūpinimą dėl neseniai Honkonge kilusių politinių ir pilietinių neramumų ir ragina Kiniją laikytis savo įsipareigojimų Honkongo žmonėms ir užtikrinti jų teises ir laisves pagal 1984 m. pasirašytos Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendrosios deklaracijos nuostatas; |
| --- | --- |

37.

reiškia susirūpinimą dėl neseniai Honkonge kilusių politinių ir pilietinių neramumų ir ragina Kiniją laikytis savo įsipareigojimų Honkongo žmonėms ir užtikrinti jų teises ir laisves pagal 1984 m. pasirašytos Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendrosios deklaracijos nuostatas;

Padėtis užsienio reikalų srityje

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal paskelbtą prezidento Xi Jinpingo nacionalinio atsinaujinimo „Kinijos svajonę“ numatomas didesnis ir aktyvesnis Kinijos vaidmuo pasaulyje; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją išnagrinėti galimybes kartu su JAV parengti bendrą požiūrį į Kiniją kiekvienu atveju, kai tai būtų naudinga siekiant propaguoti ES interesus; pabrėžia, kad turint galvoje Kinijos, kaip pasaulio galios, pastovų augimą, reikia nuolat ir sparčiai persvarstyti Europos santykių su Kinija strateginius prioritetus; pabrėžia, jog būtina, kad tokia pasaulio lyderė kaip Kinija globalizuotame ir tarpusavio ryšių kontekste aktyviau ir konstruktyviau prisidėtų sprendžiant pasaulinius uždavinius ir regioninius konfliktus ir užtikrinant pasaulio tvarką, pagal kurią laikomasi tarptautinės teisės, visuotinių vertybių ir taikos; mano, kad Kinija turėtų atlikti vis svarbesnį vaidmenį tarp pirmaujančių pasaulio šalių, laikydamasi visiems nustatytų taisyklių; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal paskelbtą prezidento Xi Jinpingo nacionalinio atsinaujinimo „Kinijos svajonę“ numatomas didesnis ir aktyvesnis Kinijos vaidmuo pasaulyje; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją išnagrinėti galimybes kartu su JAV parengti bendrą požiūrį į Kiniją kiekvienu atveju, kai tai būtų naudinga siekiant propaguoti ES interesus; pabrėžia, kad turint galvoje Kinijos, kaip pasaulio galios, pastovų augimą, reikia nuolat ir sparčiai persvarstyti Europos santykių su Kinija strateginius prioritetus; pabrėžia, jog būtina, kad tokia pasaulio lyderė kaip Kinija globalizuotame ir tarpusavio ryšių kontekste aktyviau ir konstruktyviau prisidėtų sprendžiant pasaulinius uždavinius ir regioninius konfliktus ir užtikrinant pasaulio tvarką, pagal kurią laikomasi tarptautinės teisės, visuotinių vertybių ir taikos; mano, kad Kinija turėtų atlikti vis svarbesnį vaidmenį tarp pirmaujančių pasaulio šalių, laikydamasi visiems nustatytų taisyklių;

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad prezidento Xi administracija pirmenybę teikia santykiams su JAV, turint galvoje jo pasiūlymą tarp Kinijos, JAV ir kitų regiono veikėjų užmegzti „naujo pobūdžio galingų valstybių santykius“; vis dėlto pirmenybę teikia konstruktyvesniam požiūriui į naują pasaulio tvarką, kurią Kinija turėtų padėti kurti ir integruoti, – tokia tvarka būtų pagrįsta visuotinėmis žmogaus teisių, demokratijos ir žmogiškojo saugumo vertybėmis; ragina ES aktyviau veikti Azijoje ir bendradarbiauti su Kinija, JAV ir kitais regiono veikėjais siekiant daugiau stabilumo regione; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad prezidento Xi administracija pirmenybę teikia santykiams su JAV, turint galvoje jo pasiūlymą tarp Kinijos, JAV ir kitų regiono veikėjų užmegzti „naujo pobūdžio galingų valstybių santykius“; vis dėlto pirmenybę teikia konstruktyvesniam požiūriui į naują pasaulio tvarką, kurią Kinija turėtų padėti kurti ir integruoti, – tokia tvarka būtų pagrįsta visuotinėmis žmogaus teisių, demokratijos ir žmogiškojo saugumo vertybėmis; ragina ES aktyviau veikti Azijoje ir bendradarbiauti su Kinija, JAV ir kitais regiono veikėjais siekiant daugiau stabilumo regione;

| 40. | pabrėžia, kad naujoje Baltojoje knygoje dėl Kinijos karinės strategijos nurodomas Pekino ketinimas toliau plėsti Kinijos karinį laivyną ir jo operacijų sferą, pereinant nuo „pakrančių vandenų apsaugos“ prie „apsaugos atviroje jūroje“; apgailestauja dėl vienašalio priešlėktuvinės gynybos identifikavimo zonos nustatymo ir tolesnio reikalavimo dėl navigacinio skrydžių valdymo Japonijos ir Pietų Korėjos teritorijoje; ragina laikytis subalansuoto požiūrio, kad būtų išvengta Kinijos kaimynių nerimo ir didesnės įtampos Ramiajame ir Indijos vandenynuose ir būtų užtikrinta laivybos laisvė jūrose, kuri itin svarbi Europai; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad naujoje Baltojoje knygoje dėl Kinijos karinės strategijos nurodomas Pekino ketinimas toliau plėsti Kinijos karinį laivyną ir jo operacijų sferą, pereinant nuo „pakrančių vandenų apsaugos“ prie „apsaugos atviroje jūroje“; apgailestauja dėl vienašalio priešlėktuvinės gynybos identifikavimo zonos nustatymo ir tolesnio reikalavimo dėl navigacinio skrydžių valdymo Japonijos ir Pietų Korėjos teritorijoje; ragina laikytis subalansuoto požiūrio, kad būtų išvengta Kinijos kaimynių nerimo ir didesnės įtampos Ramiajame ir Indijos vandenynuose ir būtų užtikrinta laivybos laisvė jūrose, kuri itin svarbi Europai;

| 41. | apgailestauja dėl to, kad, priešingai nei numatyta 2002 m. Elgesio deklaracijoje, kai kurios šalys reikalauja grąžinti Spratlio salas, ir yra ypač susirūpinęs dėl itin didelių šiuo metu Kinijos dedamų pastangų, kurios apima karinių įrenginių, uostų ir mažiausiai vieno aerodromo statybą; ypač perspėja dėl gresiančio padidėjusio konkuruojančių šalių karinių laivų ir oro patrulių aktyvumo ir jų konfrontacijos pavojaus toje zonoje ir dėl galimo oro erdvės gynybos identifikavimo zonos nustatymo virš Pietų Kinijos jūros pavojaus; |
| --- | --- |

41.

apgailestauja dėl to, kad, priešingai nei numatyta 2002 m. Elgesio deklaracijoje, kai kurios šalys reikalauja grąžinti Spratlio salas, ir yra ypač susirūpinęs dėl itin didelių šiuo metu Kinijos dedamų pastangų, kurios apima karinių įrenginių, uostų ir mažiausiai vieno aerodromo statybą; ypač perspėja dėl gresiančio padidėjusio konkuruojančių šalių karinių laivų ir oro patrulių aktyvumo ir jų konfrontacijos pavojaus toje zonoje ir dėl galimo oro erdvės gynybos identifikavimo zonos nustatymo virš Pietų Kinijos jūros pavojaus;

| 42. | ir toliau yra susirūpinęs dėl augančios įtampos tarp Pietų Kinijos jūros šalių, todėl ragina visas susijusias šalis vengti vienašalių provokacinių veiksmų Pietų Kinijos jūroje ir pabrėžia, kad svarbu ginčus spręsti taikiai, remiantis tarptautine teise ir pasitelkiant į pagalbą nešališką tarptautinį tarpininkavimą, pvz., pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS); apgailestauja dėl to, kad Kinija atsisako pripažinti UNCLOS ir Arbitražo teismo jurisdikciją; primygtinai ragina Kiniją persvarstyti savo poziciją ir ragina visas šalis, įskaitant Kiniją, gerbti galutinį UNCLOS sprendimą; mano, kad tolesni veiksmai ieškant galimo taikaus būdo pašalinti įtampą Pietų ir Rytų Kinijos jūrų dalyse yra derybos ir bendras elgesio kodeksų, skirtų taikiam konkrečių jūrų zonų naudojimui, įgyvendinimas, taip pat saugių prekybos kelių ir žvejybos kvotų nustatymas ir zonų, kuriose leidžiama vykdyti išteklių žvalgymo veiklą, priskyrimas; pritaria 26-ojo ASEAN valstybių aukščiausiojo lygio susitikime išsakytam raginimui skubiai patvirtinti Elgesio Pietų Kinijos jūroje kodeksą; palankiai vertina Kinijos ir ASEAN neseniai pasiektą susitarimą pagreitinti konsultacijas dėl ginčų sprendimo Pietų Kinijos jūros regione elgesio kodekso; atkreipia dėmesį į Taivano Pietų Kinijos jūros taikos iniciatyvą siekiant konsensuso elgesio kodekso ir mechanizmo, kuriuo būtų sudarytos sąlygos visoms šalims bendradarbiauti bendrai naudojant gamtos ir jūrų išteklius regione, sukūrimo klausimais; remia visus veiksmus, kuriais Pietų Kinijos jūrai būtų sudarytos sąlygos tapti „taikos ir bendradarbiavimo jūra“; |
| --- | --- |

42.

ir toliau yra susirūpinęs dėl augančios įtampos tarp Pietų Kinijos jūros šalių, todėl ragina visas susijusias šalis vengti vienašalių provokacinių veiksmų Pietų Kinijos jūroje ir pabrėžia, kad svarbu ginčus spręsti taikiai, remiantis tarptautine teise ir pasitelkiant į pagalbą nešališką tarptautinį tarpininkavimą, pvz., pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS); apgailestauja dėl to, kad Kinija atsisako pripažinti UNCLOS ir Arbitražo teismo jurisdikciją; primygtinai ragina Kiniją persvarstyti savo poziciją ir ragina visas šalis, įskaitant Kiniją, gerbti galutinį UNCLOS sprendimą; mano, kad tolesni veiksmai ieškant galimo taikaus būdo pašalinti įtampą Pietų ir Rytų Kinijos jūrų dalyse yra derybos ir bendras elgesio kodeksų, skirtų taikiam konkrečių jūrų zonų naudojimui, įgyvendinimas, taip pat saugių prekybos kelių ir žvejybos kvotų nustatymas ir zonų, kuriose leidžiama vykdyti išteklių žvalgymo veiklą, priskyrimas; pritaria 26-ojo ASEAN valstybių aukščiausiojo lygio susitikime išsakytam raginimui skubiai patvirtinti Elgesio Pietų Kinijos jūroje kodeksą; palankiai vertina Kinijos ir ASEAN neseniai pasiektą susitarimą pagreitinti konsultacijas dėl ginčų sprendimo Pietų Kinijos jūros regione elgesio kodekso; atkreipia dėmesį į Taivano Pietų Kinijos jūros taikos iniciatyvą siekiant konsensuso elgesio kodekso ir mechanizmo, kuriuo būtų sudarytos sąlygos visoms šalims bendradarbiauti bendrai naudojant gamtos ir jūrų išteklius regione, sukūrimo klausimais; remia visus veiksmus, kuriais Pietų Kinijos jūrai būtų sudarytos sąlygos tapti „taikos ir bendradarbiavimo jūra“;

| 43. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją nustatyti pavojus taikai ir saugumui regione ir pasaulyje tuo atveju, jeigu kiltų karinis konfliktas Rytų ir Pietų Kinijos jūrų regione, atsižvelgiant į prioritetus, nurodytus ES jūrų saugumo strategijoje, nustatyti riziką, kuri kiltų navigacijos regione laisvei ir saugai, ir pavojus konkretiems Europos interesams; laikosi nuomonės, kad ES turėtų remtis dvišaliu ir daugiašaliu bendradarbiavimu, siekdama veiksmingai prisidėti prie regiono saugumo, nes kiti veikėjai (visų pirma Australija) jau imasi labai aktyvių politinių veiksmų Ramiajame vandenyne; |
| --- | --- |

43.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją nustatyti pavojus taikai ir saugumui regione ir pasaulyje tuo atveju, jeigu kiltų karinis konfliktas Rytų ir Pietų Kinijos jūrų regione, atsižvelgiant į prioritetus, nurodytus ES jūrų saugumo strategijoje, nustatyti riziką, kuri kiltų navigacijos regione laisvei ir saugai, ir pavojus konkretiems Europos interesams; laikosi nuomonės, kad ES turėtų remtis dvišaliu ir daugiašaliu bendradarbiavimu, siekdama veiksmingai prisidėti prie regiono saugumo, nes kiti veikėjai (visų pirma Australija) jau imasi labai aktyvių politinių veiksmų Ramiajame vandenyne;

| 44. | primygtinai ragina Kinijos vyriausybę naudoti visas turimas įtakos priemones siekiant užtikrinti stabilumą Korėjos pusiasalyje ir įtikinti Šiaurės Korėją atnaujinti patikimas derybas dėl branduolinio ginklo atsisakymo ir imtis konkrečių branduolinio ginklo atsisakymo veiksmų; primena, kad Kinija ir toliau yra Šiaurės Korėjos svarbiausia sąjungininkė, todėl ragina Kinijos vyriausybę, pasitelkus tarptautinę bendruomenę, atlikti konstruktyvų vaidmenį nedelsiant imantis spręsti prastos žmogaus teisių padėties Šiaurės Korėjoje klausimą, be kita ko, sprendžiant tūkstančių Šiaurės Korėjos pabėgėlių, kertančių Kinijos sieną ir bėgančių nuo baisių sąlygų gimtojoje šalyje, problemą; primygtinai ragina Kinijos vyriausybę, laikantis savo įsipareigojimų pagal JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso, kurios šalis yra Kinija, leisti šiems pabėgėliams pasinaudoti teise ieškoti prieglobsčio ir prievarta negrąžinti jų į Šiaurės Korėją, bet apsaugoti jų pagrindines žmogaus teises; ragina ES šiuo tikslu daryti diplomatinį spaudimą Kinijos vyriausybei, vadovaujantis pasauliniais ginklų neplatinimo tikslais; |
| --- | --- |

44.

primygtinai ragina Kinijos vyriausybę naudoti visas turimas įtakos priemones siekiant užtikrinti stabilumą Korėjos pusiasalyje ir įtikinti Šiaurės Korėją atnaujinti patikimas derybas dėl branduolinio ginklo atsisakymo ir imtis konkrečių branduolinio ginklo atsisakymo veiksmų; primena, kad Kinija ir toliau yra Šiaurės Korėjos svarbiausia sąjungininkė, todėl ragina Kinijos vyriausybę, pasitelkus tarptautinę bendruomenę, atlikti konstruktyvų vaidmenį nedelsiant imantis spręsti prastos žmogaus teisių padėties Šiaurės Korėjoje klausimą, be kita ko, sprendžiant tūkstančių Šiaurės Korėjos pabėgėlių, kertančių Kinijos sieną ir bėgančių nuo baisių sąlygų gimtojoje šalyje, problemą; primygtinai ragina Kinijos vyriausybę, laikantis savo įsipareigojimų pagal JT konvenciją dėl pabėgėlių statuso, kurios šalis yra Kinija, leisti šiems pabėgėliams pasinaudoti teise ieškoti prieglobsčio ir prievarta negrąžinti jų į Šiaurės Korėją, bet apsaugoti jų pagrindines žmogaus teises; ragina ES šiuo tikslu daryti diplomatinį spaudimą Kinijos vyriausybei, vadovaujantis pasauliniais ginklų neplatinimo tikslais;

| 45. | primygtinai ragina Kinijos vyriausybę daryti įtaką Pakistanui ir įtikinti jį, kad susilaikytų nuo nestabilumo kurstymo regione; |
| --- | --- |

45.

primygtinai ragina Kinijos vyriausybę daryti įtaką Pakistanui ir įtikinti jį, kad susilaikytų nuo nestabilumo kurstymo regione;

| 46. | palankiai vertina ES ir Kinijos bendradarbiavimą saugumo ir gynybos klausimais, įskaitant kovos su piratavimu operacijas Adeno įlankoje, ir ragina toliau dėti bendras pastangas siekiant spręsti pasaulines saugumo ir gynybos problemas, pvz., terorizmo problemą; |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina ES ir Kinijos bendradarbiavimą saugumo ir gynybos klausimais, įskaitant kovos su piratavimu operacijas Adeno įlankoje, ir ragina toliau dėti bendras pastangas siekiant spręsti pasaulines saugumo ir gynybos problemas, pvz., terorizmo problemą;

| 47. | atkreipia Pekino dėmesį į būtiną JAV ir ES vaidmenį atsižvelgiant į Kinijos modernizacijos tikslus; be to, primena apie Kinijos kaip nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės tarptautines prievoles ir pareigas padedant siekti taikos ir pasaulinio saugumo; šiuo požiūriu apgailestauja dėl to, kad Kinija, bendradarbiaudama su Rusija, nuolat blokavo JT veiksmus dėl Sirijos, kurioje Bashar al Assad jau ketverius metus kariauja mirtiną karą prieš Sirijos gyventojus; |
| --- | --- |

47.

atkreipia Pekino dėmesį į būtiną JAV ir ES vaidmenį atsižvelgiant į Kinijos modernizacijos tikslus; be to, primena apie Kinijos kaip nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės tarptautines prievoles ir pareigas padedant siekti taikos ir pasaulinio saugumo; šiuo požiūriu apgailestauja dėl to, kad Kinija, bendradarbiaudama su Rusija, nuolat blokavo JT veiksmus dėl Sirijos, kurioje Bashar al Assad jau ketverius metus kariauja mirtiną karą prieš Sirijos gyventojus;

| 48. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti Kinijos ir ES, taip pat kitų pagrindinių tarptautinių veikėjų tarpusavio pasitikėjimą ir bendradarbiavimą siekiant spręsti pasaulinius saugumo klausimus; tikisi, kad Kinija parems ES ir JAV vadovaujamas iniciatyvas, kuriomis siekiama nutraukti tarptautinės teisės pažeidimus, dėl kurių kyla konfliktas Rytų Ukrainoje, ir atkurti Ukrainos teritorinį vientisumą ir suverenumą pasibaigus Rusijos agresijai; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti Kinijos ir ES, taip pat kitų pagrindinių tarptautinių veikėjų tarpusavio pasitikėjimą ir bendradarbiavimą siekiant spręsti pasaulinius saugumo klausimus; tikisi, kad Kinija parems ES ir JAV vadovaujamas iniciatyvas, kuriomis siekiama nutraukti tarptautinės teisės pažeidimus, dėl kurių kyla konfliktas Rytų Ukrainoje, ir atkurti Ukrainos teritorinį vientisumą ir suverenumą pasibaigus Rusijos agresijai;

Žmogaus teisių padėtis

| 49. | pažymi, kad yra didelis neatitikimas tarp oficialaus Kinijos siekio pripažinti žmogaus teisių visuotinumą ir blogėjančios žmogaus teisių padėties; pažymi, kad Kinijos žmogaus teisių ir laisvių padėtis pradėjo blogėti nuo 2013 m. ir buvo dar aktyviau imtasi represijų prieš gyventojus, griežčiau apribojant saviraiškos laisvę ir taikų pilietinės visuomenės propagavimą; yra labai susirūpinęs dėl to, kad daugelis pilietinių teisių ir žmogaus teisių gynėjų ir vyriausybę kritikuojančių asmenų buvo sulaikyti, nuteisti ir nubausti, ir dėl to, kad Kinijos policija sulaikė arba kvotė daugiau nei 100 žmogaus teisių srities teisininkų ir aktyvistų; ragina Kinijos valdžios institucijas paleisti sulaikytuosius ir užtikrinti, kad jie galėtų be kliūčių verstis savo profesija; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad yra didelis neatitikimas tarp oficialaus Kinijos siekio pripažinti žmogaus teisių visuotinumą ir blogėjančios žmogaus teisių padėties; pažymi, kad Kinijos žmogaus teisių ir laisvių padėtis pradėjo blogėti nuo 2013 m. ir buvo dar aktyviau imtasi represijų prieš gyventojus, griežčiau apribojant saviraiškos laisvę ir taikų pilietinės visuomenės propagavimą; yra labai susirūpinęs dėl to, kad daugelis pilietinių teisių ir žmogaus teisių gynėjų ir vyriausybę kritikuojančių asmenų buvo sulaikyti, nuteisti ir nubausti, ir dėl to, kad Kinijos policija sulaikė arba kvotė daugiau nei 100 žmogaus teisių srities teisininkų ir aktyvistų; ragina Kinijos valdžios institucijas paleisti sulaikytuosius ir užtikrinti, kad jie galėtų be kliūčių verstis savo profesija;

| 50. | laikosi nuomonės, kad tvirti ir nuolat palaikomi ES ir Kinijos santykiai turi leisti sukurti veiksmingą platformą brandžiam, prasmingam ir atviram žmogaus teisių dialogui, grindžiamam abipuse pagarba, vykdyti; taip pat mano, kad 40-osios ES ir Kinijos santykių metinės, minimos 2015 m., yra gera proga daryti pažangą šioje srityje; |
| --- | --- |

50.

laikosi nuomonės, kad tvirti ir nuolat palaikomi ES ir Kinijos santykiai turi leisti sukurti veiksmingą platformą brandžiam, prasmingam ir atviram žmogaus teisių dialogui, grindžiamam abipuse pagarba, vykdyti; taip pat mano, kad 40-osios ES ir Kinijos santykių metinės, minimos 2015 m., yra gera proga daryti pažangą šioje srityje;

| 51. | primygtinai ragina ES kiekvienu lygmeniu palaikant dialogą ir toliau daryti spaudimą, kad būtų pagerinta žmogaus teisių padėtis Kinijoje, ir įtraukti nuostatas dėl žmogaus teisių į kiekvieną su Kinija sudaromą dvišalę sutartį; |
| --- | --- |

51.

primygtinai ragina ES kiekvienu lygmeniu palaikant dialogą ir toliau daryti spaudimą, kad būtų pagerinta žmogaus teisių padėtis Kinijoje, ir įtraukti nuostatas dėl žmogaus teisių į kiekvieną su Kinija sudaromą dvišalę sutartį;

| 52. | teigiamai vertina 2014 m. gruodžio 8 ir 9 d. 33-ąjį ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais; pažymi, kad palaikant dialogą, taip pat ir dėl kitų tarptautinių partnerių spaudimo, buvo prisidėta prie tam tikrų konkrečių veiksmų; pabrėžia, jog ES kelis kartus pakartojo, kad dialogu siekė labiau apčiuopiamo žmogaus teisių padėties vietoje gerinimo; |
| --- | --- |

52.

teigiamai vertina 2014 m. gruodžio 8 ir 9 d. 33-ąjį ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais; pažymi, kad palaikant dialogą, taip pat ir dėl kitų tarptautinių partnerių spaudimo, buvo prisidėta prie tam tikrų konkrečių veiksmų; pabrėžia, jog ES kelis kartus pakartojo, kad dialogu siekė labiau apčiuopiamo žmogaus teisių padėties vietoje gerinimo;

| 53. | primena, kad žmogaus teisių visuotinumas visada buvo pagrindinis ES ir Kinijos dialogų žmogaus klausimais aspektas; reiškia susirūpinimą dėl to, kad pagal oficialų Kinijos požiūrį visuotinumu yra abejojama dėl kultūrinių skirtumų – tai svarbi jų sąvokų skirtumų priežastis ir dėl to palaikant ES ir Kinijos santykius stokojama supratimo ir vyrauja nepasitikėjimas ir pažanga, daroma per ES ir Kinijos dialogus žmogaus teisių klausimu, yra ribota; todėl ragina Kinijos vadovus persvarstyti savo požiūrį į šį klausimą ir laikytis žmogaus teisių visuotinumo principo, kaip nurodoma Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje; taip pat primygtinai ragina ES institucijas palaikant dialogus bendradarbiauti su Kinijos valdžios institucijomis, siekiant visuotinumo principo laikymosi; |
| --- | --- |

53.

primena, kad žmogaus teisių visuotinumas visada buvo pagrindinis ES ir Kinijos dialogų žmogaus klausimais aspektas; reiškia susirūpinimą dėl to, kad pagal oficialų Kinijos požiūrį visuotinumu yra abejojama dėl kultūrinių skirtumų – tai svarbi jų sąvokų skirtumų priežastis ir dėl to palaikant ES ir Kinijos santykius stokojama supratimo ir vyrauja nepasitikėjimas ir pažanga, daroma per ES ir Kinijos dialogus žmogaus teisių klausimu, yra ribota; todėl ragina Kinijos vadovus persvarstyti savo požiūrį į šį klausimą ir laikytis žmogaus teisių visuotinumo principo, kaip nurodoma Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje; taip pat primygtinai ragina ES institucijas palaikant dialogus bendradarbiauti su Kinijos valdžios institucijomis, siekiant visuotinumo principo laikymosi;

| 54. | ir toliau reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad šiuo metu Kinijoje įvykdoma daugiausia mirties bausmių ir kad mirties bausmė kasmet toliau slaptai vykdoma tūkstančiams žmonių, neatsižvelgiant į tarptautinius būtiniausius standartus dėl mirties bausmės taikymo; dar kartą pabrėžia, kad mirties bausmės panaikinimas padeda įtvirtinti žmogaus orumą ir toliau palaipsniui plėtoti žmogaus teises; |
| --- | --- |

54.

ir toliau reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad šiuo metu Kinijoje įvykdoma daugiausia mirties bausmių ir kad mirties bausmė kasmet toliau slaptai vykdoma tūkstančiams žmonių, neatsižvelgiant į tarptautinius būtiniausius standartus dėl mirties bausmės taikymo; dar kartą pabrėžia, kad mirties bausmės panaikinimas padeda įtvirtinti žmogaus orumą ir toliau palaipsniui plėtoti žmogaus teises;

| 55. | išlieka susirūpinęs dėl toliau taikomų griežtų saviraiškos, susirinkimų, asociacijų ir religijos laisvės, taip pat žmogaus teisių organizacijų veiklos apribojimų; |
| --- | --- |

55.

išlieka susirūpinęs dėl toliau taikomų griežtų saviraiškos, susirinkimų, asociacijų ir religijos laisvės, taip pat žmogaus teisių organizacijų veiklos apribojimų;

| 56. | apgailestauja dėl to, kad Kinijoje dažnai diskriminuojamos religinės ir etninės mažumos; |
| --- | --- |

56.

apgailestauja dėl to, kad Kinijoje dažnai diskriminuojamos religinės ir etninės mažumos;

| 57. | kritikuoja tai, kad, nors religijos laisvė Kinijoje nėra teisė, oficialiai numatyta konstitucijoje, faktiškai vyriausybė apriboja religinę praktiką leisdama veikti tik oficialiai patvirtintoms ir pripažintoms religinėms organizacijoms; remia Kinijos bažnyčių priešinimąsi vyriausybės atnaujintai krikščionybės sinifikacijos strategijai; ypač smerkia Džedziango provincijoje vykdomą antikrikščionišką kampaniją, per kurią 2014 m. sugriauta dešimtys bažnyčių ir sunaikinta daugiau kaip 400 kryžių; kartu su bažnyčių atstovais nerimauja dėl padėties kitose provincijose, kuriose gyvena daug krikščionių; be to, smerkia prieš budizmą nukreiptas kampanijas įgyvendinant „patriotinio švietimo“ metodą, įskaitant priemones, kuriomis valstybė valdo Tibeto budistų vienuolynus; smerkia budistų vienuoliams bei vienuolėms skirtas „teisinio švietimo“ programas; nesupranta Dalai Lamos atvaizdų draudimo Kinijoje ir nepritaria jam; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Kinijos baudžiamoji teisė netinkamai naudojama siekiant persekioti tibetiečius ir budistus, kurių religinė veikla prilyginama separatizmui, ir mato, kad jo susirūpinimas yra pagrįstas, nes vienuoliai ir vienuolės šiuo metu sudaro apie 44 proc. Tibeto politinių kalinių; apgailestauja dėl to, kad sąlygos praktikuoti budizmą Tibete labai pablogėjo po 2008 m. kovo mėn. tibetiečių protestų, nes Kinijos vyriausybė patvirtino griežčiau taikomą požiūrį į „patriotinį švietimą“, įskaitant priemones, skirtas Tibeto budistų vienuolių reikalų valdymui mikro lygiu, pvz., kiekviename vienuolyne įsteigiant nerenkamus valdymo komitetus, numatant „teisinio švietimo“ programas, skirtas vienuoliams ir vienuolėms, siekiant užtikrinti, kad jie „nedalyvautų tėvynės skaldymo ir viešosios tvarkos trikdymo“ veikloje, ir įvedant Dalai Lamos atvaizdų draudimą; |
| --- | --- |

57.

kritikuoja tai, kad, nors religijos laisvė Kinijoje nėra teisė, oficialiai numatyta konstitucijoje, faktiškai vyriausybė apriboja religinę praktiką leisdama veikti tik oficialiai patvirtintoms ir pripažintoms religinėms organizacijoms; remia Kinijos bažnyčių priešinimąsi vyriausybės atnaujintai krikščionybės sinifikacijos strategijai; ypač smerkia Džedziango provincijoje vykdomą antikrikščionišką kampaniją, per kurią 2014 m. sugriauta dešimtys bažnyčių ir sunaikinta daugiau kaip 400 kryžių; kartu su bažnyčių atstovais nerimauja dėl padėties kitose provincijose, kuriose gyvena daug krikščionių; be to, smerkia prieš budizmą nukreiptas kampanijas įgyvendinant „patriotinio švietimo“ metodą, įskaitant priemones, kuriomis valstybė valdo Tibeto budistų vienuolynus; smerkia budistų vienuoliams bei vienuolėms skirtas „teisinio švietimo“ programas; nesupranta Dalai Lamos atvaizdų draudimo Kinijoje ir nepritaria jam; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Kinijos baudžiamoji teisė netinkamai naudojama siekiant persekioti tibetiečius ir budistus, kurių religinė veikla prilyginama separatizmui, ir mato, kad jo susirūpinimas yra pagrįstas, nes vienuoliai ir vienuolės šiuo metu sudaro apie 44 proc. Tibeto politinių kalinių; apgailestauja dėl to, kad sąlygos praktikuoti budizmą Tibete labai pablogėjo po 2008 m. kovo mėn. tibetiečių protestų, nes Kinijos vyriausybė patvirtino griežčiau taikomą požiūrį į „patriotinį švietimą“, įskaitant priemones, skirtas Tibeto budistų vienuolių reikalų valdymui mikro lygiu, pvz., kiekviename vienuolyne įsteigiant nerenkamus valdymo komitetus, numatant „teisinio švietimo“ programas, skirtas vienuoliams ir vienuolėms, siekiant užtikrinti, kad jie „nedalyvautų tėvynės skaldymo ir viešosios tvarkos trikdymo“ veikloje, ir įvedant Dalai Lamos atvaizdų draudimą;

| 58. | pažymi, kad prezidentas Xi prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų išsamiai įtvirtinti šalies valdymą pagal teisės principus ir kovoti su korupcija; tačiau yra labai susirūpinęs dėl neseniai įvykdyto daugiau nei 200 teisininkų, ypač tų, kurie daugiausia dėmesio skiria žmogaus teisių byloms, sulaikymo apkaltinus juos viešosios tvarkos pažeidimu ir siekiu pakenkti partijai, kai valdžios institucijos teigė, kad tokios drastiškos priemonės – tai iš esmės Kinijos teisinės sistemos apsauga; pabrėžia, kad šios priemonės prieštarauja valdžios institucijų pareiškimui, kad jos stiprina teisinę valstybę, ir sumenkina visas politinių reformų pastangas; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad prezidentas Xi prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų išsamiai įtvirtinti šalies valdymą pagal teisės principus ir kovoti su korupcija; tačiau yra labai susirūpinęs dėl neseniai įvykdyto daugiau nei 200 teisininkų, ypač tų, kurie daugiausia dėmesio skiria žmogaus teisių byloms, sulaikymo apkaltinus juos viešosios tvarkos pažeidimu ir siekiu pakenkti partijai, kai valdžios institucijos teigė, kad tokios drastiškos priemonės – tai iš esmės Kinijos teisinės sistemos apsauga; pabrėžia, kad šios priemonės prieštarauja valdžios institucijų pareiškimui, kad jos stiprina teisinę valstybę, ir sumenkina visas politinių reformų pastangas;

| 59. | primena, kad pagal oficialų Kinijos požiūrį pirmenybė ir toliau teikiama socialinėms ir ekonominėms teisėms, o ne asmens pilietinėms ir politinėms teisėms, nors, Europos nuomone, pastarosios teisės laikomos pagrindinėmis ir vienodai svarbiomis ir ekonominis vystymasis ir žmogaus teisės yra neatskiriami, o tai atspindi Europos ir Kinijos žmogaus teisių suvokimo skirtumus, kurie matomi oficialiose pozicijose; taip pat pabrėžia, kad visapusiška žmogaus teisių apsauga yra būtina siekiant tolesnio Kinijos ekonomikos augimo, todėl primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų gerbiamos tiek socialinės ir ekonominės, tiek pilietinės ir politinės teisės; |
| --- | --- |

59.

primena, kad pagal oficialų Kinijos požiūrį pirmenybė ir toliau teikiama socialinėms ir ekonominėms teisėms, o ne asmens pilietinėms ir politinėms teisėms, nors, Europos nuomone, pastarosios teisės laikomos pagrindinėmis ir vienodai svarbiomis ir ekonominis vystymasis ir žmogaus teisės yra neatskiriami, o tai atspindi Europos ir Kinijos žmogaus teisių suvokimo skirtumus, kurie matomi oficialiose pozicijose; taip pat pabrėžia, kad visapusiška žmogaus teisių apsauga yra būtina siekiant tolesnio Kinijos ekonomikos augimo, todėl primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų gerbiamos tiek socialinės ir ekonominės, tiek pilietinės ir politinės teisės;

| 60. | kritikuoja Kinijos labai ribotas žiniasklaidos galimybes ir griežtai kontroliuojamą skaitmeninę sritį, kurioje užsienio, įskaitant Europą, žiniatinklio turinys blokuojamas, o politiniu požiūriu pavojingu laikomas šalies turinys reguliariai šalinamas arba cenzūruojamas; griežtai protestuoja prieš tai, kad labai daug Kinijos piliečių kalinami dėl pažeidimų, susijusių su saviraiškos laisve, ypač internete; |
| --- | --- |

60.

kritikuoja Kinijos labai ribotas žiniasklaidos galimybes ir griežtai kontroliuojamą skaitmeninę sritį, kurioje užsienio, įskaitant Europą, žiniatinklio turinys blokuojamas, o politiniu požiūriu pavojingu laikomas šalies turinys reguliariai šalinamas arba cenzūruojamas; griežtai protestuoja prieš tai, kad labai daug Kinijos piliečių kalinami dėl pažeidimų, susijusių su saviraiškos laisve, ypač internete;

| 61. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Kinijos vyriausybė ir toliau taiko griežtą politiką Tibeto gyventojų atžvilgiu, ypač kai atmeta Dalai Lamos siūlomą „Vidurinio kelio požiūrį“, kuriuo nesiekiama nei nepriklausomybės, nei atsiskyrimo nuo Kinijos, bet tikros autonomijos laikantis Kinijos Liaudies Respublikos konstitucijos; ragina Kinijos vyriausybę vėl pradėti dialogą su Tibeto atstovais; priešinasi Tibeto kultūros marginalizacijai, kurią vykdo KKP, ir ragina Kinijos valdžios institucijas gerbti Tibeto gyventojų saviraiškos, asociacijų ir religijos laisvę; apgailestauja dėl humanitarinės padėties blogėjimo Tibete, kuris lėmė susideginimų skaičiaus didėjimą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į neseniai patvirtintas susideginimo kriminalizavimo priemones, kuriomis siekiama nubausti tuos, kurie tariamai susiję su susideginančiais asmenimis; apgailestauja dėl to, kad nuo 2006 m. į naujus socialistinius kaimus prievarta buvo perkelta daugiau nei 2 mln. Tibeto nomadų ir galvijų augintojų, nes jiems nesuteikiamos galimybės naudotis medicinos priežiūros ir švietimo paslaugomis ir gerove; taip pat yra susirūpinęs dėl nuolat vykdomo Kinijos hanių gyventojų perkėlimo į Tibetą; reiškia susirūpinimą dėl kankinimo, dingimo ir savavališko sulaikymo atvejų, taip pat dėl to, kad kaliniams neleidžiama naudotis medicininės priežiūros paslaugomis, įskaitant vienuolio Tenzino Deleko Rinpoche ir 10 kitų garsių Tibeto kalinių atvejus; reikalauja išsamiai ištirti visus mirties kalėjime atvejus; reiškia didelį susirūpinimą dėl Tibeto aplinkos būklės blogėjimo; pabrėžia, kad Tibeto plokščiakalnio teritorijoje temperatūra kyla greitai ir dėl to gali ištirpti Tibeto ledynai, kurių daugelio vanduo teka į didžiausias Azijos upes; |
| --- | --- |

61.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad Kinijos vyriausybė ir toliau taiko griežtą politiką Tibeto gyventojų atžvilgiu, ypač kai atmeta Dalai Lamos siūlomą „Vidurinio kelio požiūrį“, kuriuo nesiekiama nei nepriklausomybės, nei atsiskyrimo nuo Kinijos, bet tikros autonomijos laikantis Kinijos Liaudies Respublikos konstitucijos; ragina Kinijos vyriausybę vėl pradėti dialogą su Tibeto atstovais; priešinasi Tibeto kultūros marginalizacijai, kurią vykdo KKP, ir ragina Kinijos valdžios institucijas gerbti Tibeto gyventojų saviraiškos, asociacijų ir religijos laisvę; apgailestauja dėl humanitarinės padėties blogėjimo Tibete, kuris lėmė susideginimų skaičiaus didėjimą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į neseniai patvirtintas susideginimo kriminalizavimo priemones, kuriomis siekiama nubausti tuos, kurie tariamai susiję su susideginančiais asmenimis; apgailestauja dėl to, kad nuo 2006 m. į naujus socialistinius kaimus prievarta buvo perkelta daugiau nei 2 mln. Tibeto nomadų ir galvijų augintojų, nes jiems nesuteikiamos galimybės naudotis medicinos priežiūros ir švietimo paslaugomis ir gerove; taip pat yra susirūpinęs dėl nuolat vykdomo Kinijos hanių gyventojų perkėlimo į Tibetą; reiškia susirūpinimą dėl kankinimo, dingimo ir savavališko sulaikymo atvejų, taip pat dėl to, kad kaliniams neleidžiama naudotis medicininės priežiūros paslaugomis, įskaitant vienuolio Tenzino Deleko Rinpoche ir 10 kitų garsių Tibeto kalinių atvejus; reikalauja išsamiai ištirti visus mirties kalėjime atvejus; reiškia didelį susirūpinimą dėl Tibeto aplinkos būklės blogėjimo; pabrėžia, kad Tibeto plokščiakalnio teritorijoje temperatūra kyla greitai ir dėl to gali ištirpti Tibeto ledynai, kurių daugelio vanduo teka į didžiausias Azijos upes;

| 62. | primygtinai ragina Kinijoje investuojančias Europos įmones laikytis tarptautinių darbo standartų ir prisiimti įsipareigojimus užtikrinti didesnes nei Kinijoje galiojančias darbuotojų teises tuo atveju, kai Kinijoje galiojančios teisės neatitinka tarptautiniu mastu sutartų standartų; |
| --- | --- |

62.

primygtinai ragina Kinijoje investuojančias Europos įmones laikytis tarptautinių darbo standartų ir prisiimti įsipareigojimus užtikrinti didesnes nei Kinijoje galiojančias darbuotojų teises tuo atveju, kai Kinijoje galiojančios teisės neatitinka tarptautiniu mastu sutartų standartų;

Santykiai abipus sąsiaurio

| 63. | mano, kad Kinija ir Taivanas yra svarbūs ES ekonominiai partneriai Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; teigiamai vertina bet kokį santykių abipus Taivano sąsiaurio pagerinimą; pasisako už ES ir Taivano dvišalio investicijų susitarimo sudarymą, kadangi Taivanas gali suteikti geriausias regioninio lygmens galimybes ES įmonėms patekti į Kiniją ir daug valstybių, įskaitant Kinijos Liaudies Respubliką, jau sudarė tokius (de facto) susitarimus su Taivanu; |
| --- | --- |

63.

mano, kad Kinija ir Taivanas yra svarbūs ES ekonominiai partneriai Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; teigiamai vertina bet kokį santykių abipus Taivano sąsiaurio pagerinimą; pasisako už ES ir Taivano dvišalio investicijų susitarimo sudarymą, kadangi Taivanas gali suteikti geriausias regioninio lygmens galimybes ES įmonėms patekti į Kiniją ir daug valstybių, įskaitant Kinijos Liaudies Respubliką, jau sudarė tokius (de facto) susitarimus su Taivanu;

| 64. | pažymi, kad Kinijos vyriausybė neprieštarauja Taivano dalyvavimui kai kuriose JT organizacijose (Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO), Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO)); reiškia susirūpinimą dėl Kinijos vyriausybės pakartotinai patvirtinto 2005 m. neatsiskyrimo įstatymo, pagal kurį leidžiama naudoti karines priemones tuo atveju, jeigu Taivanas paskelbtų nepriklausomybę; apgailestauja dėl to, kad pietinėje Kinijos dalyje vis dar yra 1 500 ilgojo nuotolio raketų, nukreiptų į Taivaną; laikosi nuomonės, kad laipsniškai demilitarizuojant regioną būtų sudarytos dar palankesnės sąlygos šalių suartėjimui; pabrėžia, kad visi Taivano sąsiauryje kylantys ginčai turėtų būti sprendžiami taikiai ir remiantis tarptautine teise; pabrėžia, kad 2015 m. gegužės 23 d. Dzinmeno saloje įvykęs abiejų Taivano sąsiaurio pusių aukščiausių pareigūnų susitikimas buvo vilčių teikiantis žingsnis; pažymi, kad šis susitikimas buvo trečiasis oficialus Kinijos ir Taivano už santykius Taivano sąsiauryje atsakingų vadovų susitikimas; remia iniciatyvas, pagal kurias santykiai abipus Taivano sąsiaurio plėtojami taikiai; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad Kinijos vyriausybė neprieštarauja Taivano dalyvavimui kai kuriose JT organizacijose (Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO), Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO)); reiškia susirūpinimą dėl Kinijos vyriausybės pakartotinai patvirtinto 2005 m. neatsiskyrimo įstatymo, pagal kurį leidžiama naudoti karines priemones tuo atveju, jeigu Taivanas paskelbtų nepriklausomybę; apgailestauja dėl to, kad pietinėje Kinijos dalyje vis dar yra 1 500 ilgojo nuotolio raketų, nukreiptų į Taivaną; laikosi nuomonės, kad laipsniškai demilitarizuojant regioną būtų sudarytos dar palankesnės sąlygos šalių suartėjimui; pabrėžia, kad visi Taivano sąsiauryje kylantys ginčai turėtų būti sprendžiami taikiai ir remiantis tarptautine teise; pabrėžia, kad 2015 m. gegužės 23 d. Dzinmeno saloje įvykęs abiejų Taivano sąsiaurio pusių aukščiausių pareigūnų susitikimas buvo vilčių teikiantis žingsnis; pažymi, kad šis susitikimas buvo trečiasis oficialus Kinijos ir Taivano už santykius Taivano sąsiauryje atsakingų vadovų susitikimas; remia iniciatyvas, pagal kurias santykiai abipus Taivano sąsiaurio plėtojami taikiai;

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, EIVT, Komisijai, valstybių narių, narystės siekiančių šalių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei, Kinijos Nacionaliniam Liaudies Kongresui, Taivano vyriausybei ir Įstatymų Leidybos Juaniui. |
| --- | --- |

65.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, EIVT, Komisijai, valstybių narių, narystės siekiančių šalių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei, Kinijos Nacionaliniam Liaudies Kongresui, Taivano vyriausybei ir Įstatymų Leidybos Juaniui.

---

(1)  OL L 250, 1985 9 19, p. 2.

(2)  OL L 6, 2000 1 11, p. 40.

(3)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 33.

(4)  OL C 239 E, 2013 8 20, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0096.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0462.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0094.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0075.

(9)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 219.

(10)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 132.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0097.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0411.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0412.

(14)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 80.

(15)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 185.

(16)  OL C 349 E, 2013 11 29, p. 98.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0603.

(18)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0252.

(19)  OL C 288 E, 2006 11 25, p. 59.

(20)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 471.

(21)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 118.

(22)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 121.

(23)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 185.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/106

---

P8_TA(2015)0459

Pasiruošimas pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiruošimo dėl pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės (2015/2051(INI))

(2017/C 399/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1991 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją Nr. 46/182 dėl humanitarinės pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju koordinavimo gerinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1991 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją Nr. 46/182 dėl humanitarinės pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju koordinavimo gerinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į JT Nuolatinio agentūrų bendradarbiavimo komiteto (toliau – JT IASC) pokyčių darbotvarkę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Nuolatinio agentūrų bendradarbiavimo komiteto (toliau – JT IASC) pokyčių darbotvarkę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 12 d. patvirtintus partnerystės principus (jiems pritarta Visuotinėje humanitarinėje programoje) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 12 d. patvirtintus partnerystės principus (jiems pritarta Visuotinėje humanitarinėje programoje) (3),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. liepos 9 d. rezoliuciją Nr. 64/290 dėl teisės į mokslą ekstremaliosios padėties atvejais (4) ir į atitinkamas gaires, įskaitant UNICEF ir UNESCO parengtas gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. liepos 9 d. rezoliuciją Nr. 64/290 dėl teisės į mokslą ekstremaliosios padėties atvejais (4) ir į atitinkamas gaires, įskaitant UNICEF ir UNESCO parengtas gaires,

| — | atsižvelgdamas į JT IASC gaires dėl veiksmų su lytimi susijusio smurto atveju integravimo teikiant humanitarinę pagalbą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT IASC gaires dėl veiksmų su lytimi susijusio smurto atveju integravimo teikiant humanitarinę pagalbą (5),

| — | atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m. laikotarpiui, priimtą per trečiąją Jungtinių Tautų pasaulinę nelaimių rizikos mažinimo konferenciją, vykusią 2015 m. kovo 14–18 d. Sendajuje (Japonija) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m. laikotarpiui, priimtą per trečiąją Jungtinių Tautų pasaulinę nelaimių rizikos mažinimo konferenciją, vykusią 2015 m. kovo 14–18 d. Sendajuje (Japonija) (6),

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2015 m. liepos 27 d. rezoliuciją Nr. 69/313 dėl Adis Abebos veiksmų darbotvarkės, patvirtintos per trečiąją tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2015 m. liepos 27 d. rezoliuciją Nr. 69/313 dėl Adis Abebos veiksmų darbotvarkės, patvirtintos per trečiąją tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją (7),

| — | atsižvelgdamas į diskusiją, kuri vyksta rengiantis 32-ajai Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo pusmėnulio judėjimo konferencijai, vyksiančiai 2015 m. gruodžio 8–10 d. Ženevoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į diskusiją, kuri vyksta rengiantis 32-ajai Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo pusmėnulio judėjimo konferencijai, vyksiančiai 2015 m. gruodžio 8–10 d. Ženevoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. humanitarinės pagalbos pasaulyje ataskaitą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. humanitarinės pagalbos pasaulyje ataskaitą (8),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. humanitarinės padėties pasaulyje apžvalgą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. humanitarinės padėties pasaulyje apžvalgą (9),

| — | atsižvelgdamas į gero humanitarinės pagalbos teikimo principus (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į gero humanitarinės pagalbos teikimo principus (10),

| — | atsižvelgdamas į JT Aukšto lygio grupę dėl humanitarinės pagalbos finansavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Aukšto lygio grupę dėl humanitarinės pagalbos finansavimo,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos, Tarybos, Europos Parlamento ir valstybių narių pasirašytą bendrą pareiškimą – 2007 m. Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos (toliau – „Europos konsensusas“) (12), ir į jo veiksmų planą, kurį reikia atnaujinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos, Tarybos, Europos Parlamento ir valstybių narių pasirašytą bendrą pareiškimą – 2007 m. Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos (toliau – „Europos konsensusas“) (12), ir į jo veiksmų planą, kurį reikia atnaujinti,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 375/2014, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanorių iniciatyva) (13), ir į ES pagalbos savanorių iniciatyvos įgyvendinimo 2014 m. metinę ataskaitą (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 375/2014, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanorių iniciatyva) (13), ir į ES pagalbos savanorių iniciatyvos įgyvendinimo 2014 m. metinę ataskaitą (14),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (15),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių aspektas teikiant humanitarinę pagalbą: skirtingi poreikiai, pritaikyta pagalba“ (SWD(2013)0290) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių aspektas teikiant humanitarinę pagalbą: skirtingi poreikiai, pritaikyta pagalba“ (SWD(2013)0290) (16),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos politikos bei jos įgyvendinimo 2014 m. metinė ataskaita“ (COM(2015)0406) (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos politikos bei jos įgyvendinimo 2014 m. metinė ataskaita“ (COM(2015)0406) (17),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos (ECHO) generalinio direktorato 2014 m. metinę veiklos ataskaitą (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos (ECHO) generalinio direktorato 2014 m. metinę veiklos ataskaitą (18),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas dėl daugiafunkcinės grynaisiais pinigais grindžiamos paramos siekiant reaguoti į humanitarinius poreikius bendrųjų principų (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas dėl daugiafunkcinės grynaisiais pinigais grindžiamos paramos siekiant reaguoti į humanitarinius poreikius bendrųjų principų (19),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją (angl. UNRC) ir į jos 2000 m. gegužės 25 d. fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose; atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų, (atnaujintas 2008 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją (angl. UNRC) ir į jos 2000 m. gegužės 25 d. fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose; atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų, (atnaujintas 2008 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl naujos visuotinės skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystės (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl naujos visuotinės skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystės (20),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl ES požiūrio į atsparumą (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos išvadas dėl ES požiūrio į atsparumą (21),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas „Laikotarpio po 2015 m. Hiogo veiksmų programa. Rizikos valdymas siekiant padidinti atsparumą“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas „Laikotarpio po 2015 m. Hiogo veiksmų programa. Rizikos valdymas siekiant padidinti atsparumą“ (22),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas „Pokyčius skatinanti laikotarpio po 2015 m. darbotvarkė“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas „Pokyčius skatinanti laikotarpio po 2015 m. darbotvarkė“ (23),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. bendrą komunikatą „Pabėgėlių krizės Europoje sprendimas. ES išorės veiksmų vaidmuo“ (JOIN(2015)0040) (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. bendrą komunikatą „Pabėgėlių krizės Europoje sprendimas. ES išorės veiksmų vaidmuo“ (JOIN(2015)0040) (24),

| — | atsižvelgiant į regionines, temines ir pasaulines konsultacijas rengiantis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į regionines, temines ir pasaulines konsultacijas rengiantis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (26),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (27),

| — | atsižvelgdamas į šias savo rezoliucijas: 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Jemene (28); 2015 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl padėties Nepale po žemės drebėjimų (29); 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl padėties Jarmuko pabėgėlių stovykloje Sirijoje (30); 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Pietų Sudano, įskaitant pastaruoju metu vykdomus vaikų grobimus (31); 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl humanitarinės krizės Irake ir Sirijoje, ypač susijusios su grupuote „Islamo valstybė“ (32); 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Libijoje (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šias savo rezoliucijas: 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Jemene (28); 2015 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl padėties Nepale po žemės drebėjimų (29); 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl padėties Jarmuko pabėgėlių stovykloje Sirijoje (30); 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Pietų Sudano, įskaitant pastaruoju metu vykdomus vaikų grobimus (31); 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl humanitarinės krizės Irake ir Sirijoje, ypač susijusios su grupuote „Islamo valstybė“ (32); 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Libijoje (33),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl migracijos ir pabėgėlių Europoje (34) ir į 2015 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl pastaruoju metu Viduržemio jūroje įvykusių nelaimių ir ES migracijos ir prieglobsčio politikos (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl migracijos ir pabėgėlių Europoje (34) ir į 2015 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl pastaruoju metu Viduržemio jūroje įvykusių nelaimių ir ES migracijos ir prieglobsčio politikos (35),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 208 straipsnį, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 214 straipsnį dėl Sąjungos veiksmų humanitarinės pagalbos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 214 straipsnį dėl Sąjungos veiksmų humanitarinės pagalbos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 2 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas pasauliniam aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Pasaulinė partnerystė siekiant vykdyti principais grindžiamą ir veiksmingą humanitarinę veiklą“ (COM(2015)0419) (36) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2015)0166) (37), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 2 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas pasauliniam aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Pasaulinė partnerystė siekiant vykdyti principais grindžiamą ir veiksmingą humanitarinę veiklą“ (COM(2015)0419) (36) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2015)0166) (37),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8–0332/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8–0332/2015),

| A. | kadangi labai nestabiliame pasaulyje mus vis dažniau ištinka vis įvairesnės ir skaudesnės gaivalinės nelaimės ir badas ir be precedento didėja konfliktų skaičius ir jų sudėtingumas; |
| --- | --- |

A.

kadangi labai nestabiliame pasaulyje mus vis dažniau ištinka vis įvairesnės ir skaudesnės gaivalinės nelaimės ir badas ir be precedento didėja konfliktų skaičius ir jų sudėtingumas;

| B. | kadangi dėl didėjančių iššūkių, pvz., urbanizacijos ir spartaus gyventojų skaičiaus augimo, demografinių pokyčių, gaivalinių nelaimių paplitimo ir didesnio jų stiprumo, padėties, susijusios su aplinka, blogėjimo, dykumėjimo, klimato kaitos, įvairių ilgalaikių ir vienu metu vykstančių konfliktų, darančių poveikį regionui, išteklių trūkumo, taip pat dėl skurdo, nelygybės, migracijos, perkėlimo ir nestabilumo, visame pasaulyje labai padidėjo humanitarinio atsako poreikis; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl didėjančių iššūkių, pvz., urbanizacijos ir spartaus gyventojų skaičiaus augimo, demografinių pokyčių, gaivalinių nelaimių paplitimo ir didesnio jų stiprumo, padėties, susijusios su aplinka, blogėjimo, dykumėjimo, klimato kaitos, įvairių ilgalaikių ir vienu metu vykstančių konfliktų, darančių poveikį regionui, išteklių trūkumo, taip pat dėl skurdo, nelygybės, migracijos, perkėlimo ir nestabilumo, visame pasaulyje labai padidėjo humanitarinio atsako poreikis;

| C. | kadangi nuo 2004 m. nepriteklių patiriančių žmonių skaičius išaugo daugiau nei dvigubai ir 2015 m. viršijo 100 mln.; kadangi 250 mln. žmonių kenčia nuo humanitarinės krizės; kadangi prievarta perkeltų asmenų skaičius yra didžiausias nuo Antrojo pasaulinio karo laikotarpio – beveik 60 mln. žmonių, iš kurių beveik 40 mln. perkelta savo šalies viduje; kadangi daugiau kaip pusė pasaulio pabėgėlių yra vaikai; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2004 m. nepriteklių patiriančių žmonių skaičius išaugo daugiau nei dvigubai ir 2015 m. viršijo 100 mln.; kadangi 250 mln. žmonių kenčia nuo humanitarinės krizės; kadangi prievarta perkeltų asmenų skaičius yra didžiausias nuo Antrojo pasaulinio karo laikotarpio – beveik 60 mln. žmonių, iš kurių beveik 40 mln. perkelta savo šalies viduje; kadangi daugiau kaip pusė pasaulio pabėgėlių yra vaikai;

| D. | kadangi iki 2050 m. dėl klimato kaitos gali būti perkelta milijardas asmenų, nes daugiau nei 40 proc. pasaulio gyventojų gyvena vietovėse, kuriose labai trūksta vandens; kadangi tikėtina, kad dėl gaivalinių nelaimių patiriami ekonominiai nuostoliai, kurie šiuo metu siekia 300 mlrd. JAV dolerių kasmet, labai padidės; |
| --- | --- |

D.

kadangi iki 2050 m. dėl klimato kaitos gali būti perkelta milijardas asmenų, nes daugiau nei 40 proc. pasaulio gyventojų gyvena vietovėse, kuriose labai trūksta vandens; kadangi tikėtina, kad dėl gaivalinių nelaimių patiriami ekonominiai nuostoliai, kurie šiuo metu siekia 300 mlrd. JAV dolerių kasmet, labai padidės;

| E. | kadangi per pastaruosius aštuonerius metus išaugę poreikiai ir sunkumai, ilgalaikių įsipareigojimų trūkumas ir didėjančios humanitarinės pagalbos išlaidos prisidėjo prie to, kad dabartinės humanitarinės sistemos riba jau beveik pasiekta, daug organizacijų priverstos laikinai sustabdyti pagalbą maisto ir pastogės srityje, taip pat kitas gyvybiškai svarbias humanitarines operacijas; |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastaruosius aštuonerius metus išaugę poreikiai ir sunkumai, ilgalaikių įsipareigojimų trūkumas ir didėjančios humanitarinės pagalbos išlaidos prisidėjo prie to, kad dabartinės humanitarinės sistemos riba jau beveik pasiekta, daug organizacijų priverstos laikinai sustabdyti pagalbą maisto ir pastogės srityje, taip pat kitas gyvybiškai svarbias humanitarines operacijas;

| F. | kadangi humanitarinės pagalbos ligoninės dažnai tampa išpuolių naudojant masinio naikinimo ginklus taikiniais; kadangi daugėja humanitarinės pagalbos srities darbuotojams kylančių pavojų ir prieš juos nukreiptų išpuolių; kadangi labai dažnai kyla pavojus humanitarinės pagalbos srities darbuotojų ir sužeistų asmenų saugumui; kadangi šie išpuoliai yra tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas ir rimtas pavojus humanitarinės pagalbos ateičiai; |
| --- | --- |

F.

kadangi humanitarinės pagalbos ligoninės dažnai tampa išpuolių naudojant masinio naikinimo ginklus taikiniais; kadangi daugėja humanitarinės pagalbos srities darbuotojams kylančių pavojų ir prieš juos nukreiptų išpuolių; kadangi labai dažnai kyla pavojus humanitarinės pagalbos srities darbuotojų ir sužeistų asmenų saugumui; kadangi šie išpuoliai yra tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimas ir rimtas pavojus humanitarinės pagalbos ateičiai;

| G. | kadangi humanitarinės pagalbos principai – žmogiškumo, neutralumo, nešališkumo ir nepriklausomumo principai, taip pat pagrindinės tarptautinės humanitarinės teisės taisyklės ir žmogaus teisės, numatytos Ženevos konvencijose ir jų papildomuose protokoluose, turi sudaryti visų humanitarinės pagalbos srities veiksmų pagrindą; kadangi perkeltų asmenų apsauga turi būti besąlygiškai užtikrinta ir kadangi pats svarbiausias principas turi būti pagalbos nepriklausomumas, t. y., pagalba turi būti nepriklausoma nuo bet kokių politinių, ekonominių ar saugumo sumetimų ar bet kokios rūšies diskriminacijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi humanitarinės pagalbos principai – žmogiškumo, neutralumo, nešališkumo ir nepriklausomumo principai, taip pat pagrindinės tarptautinės humanitarinės teisės taisyklės ir žmogaus teisės, numatytos Ženevos konvencijose ir jų papildomuose protokoluose, turi sudaryti visų humanitarinės pagalbos srities veiksmų pagrindą; kadangi perkeltų asmenų apsauga turi būti besąlygiškai užtikrinta ir kadangi pats svarbiausias principas turi būti pagalbos nepriklausomumas, t. y., pagalba turi būti nepriklausoma nuo bet kokių politinių, ekonominių ar saugumo sumetimų ar bet kokios rūšies diskriminacijos;

| H. | kadangi visos konflikto šalys, įskaitant valstybės ir nevalstybinius ginkluotus subjektus, privalo užtikrinti humanitarinės pagalbos teikėjams sąlygas, kurios būtinos norint teikti paslaugas pažeidžiamiems, nuo konfliktų nukentėjusiems civiliams gyventojams; |
| --- | --- |

H.

kadangi visos konflikto šalys, įskaitant valstybės ir nevalstybinius ginkluotus subjektus, privalo užtikrinti humanitarinės pagalbos teikėjams sąlygas, kurios būtinos norint teikti paslaugas pažeidžiamiems, nuo konfliktų nukentėjusiems civiliams gyventojams;

| I. | kadangi moterys ir vaikai nelaimių zonose yra ne tik ypač pažeidžiami ir jiems kyla neproporcingai didelis pavojus tiek ekstremalios situacijos metu, tiek po jos, bet jie taip pat patiria išnaudojimą, susiduria su marginalizacija, infekcijomis ir seksualine prievarta ir smurtu dėl lyties, kurie naudojami kaip ginklas; kadangi moterims ir vaikams kyla didesnis pavojus dėl perkėlimo ir įprastos apsaugos bei paramos struktūrų žlugimo; kadangi pagal tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas reikalaujama, kad karo metu išžagintoms mergaitėms ir moterims be diskriminacijos būtų suteikta visa būtina medicininė priežiūra; kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nesaugų abortą laiko viena iš trijų pagrindinių gimdyvių mirtingumo priežasčių; kadangi gimdyvių sveikata, psichologinė pagalba moterims, tapusioms išžaginimo aukomis, ir perkeltų vaikų ugdymas ir mokymas yra didelės problemos pabėgėlių stovyklose; |
| --- | --- |

I.

kadangi moterys ir vaikai nelaimių zonose yra ne tik ypač pažeidžiami ir jiems kyla neproporcingai didelis pavojus tiek ekstremalios situacijos metu, tiek po jos, bet jie taip pat patiria išnaudojimą, susiduria su marginalizacija, infekcijomis ir seksualine prievarta ir smurtu dėl lyties, kurie naudojami kaip ginklas; kadangi moterims ir vaikams kyla didesnis pavojus dėl perkėlimo ir įprastos apsaugos bei paramos struktūrų žlugimo; kadangi pagal tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas reikalaujama, kad karo metu išžagintoms mergaitėms ir moterims be diskriminacijos būtų suteikta visa būtina medicininė priežiūra; kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nesaugų abortą laiko viena iš trijų pagrindinių gimdyvių mirtingumo priežasčių; kadangi gimdyvių sveikata, psichologinė pagalba moterims, tapusioms išžaginimo aukomis, ir perkeltų vaikų ugdymas ir mokymas yra didelės problemos pabėgėlių stovyklose;

| J. | kadangi 2015 m. pagal konsoliduotą humanitarinės pagalbos prašymą prašoma rekordiškai didelės JT istorijoje sumos, kuri siekia beveik 19 mlrd. EUR; kadangi nepaisant rekordinių donorų įnašų finansuota tik ketvirtadalis pasaulinio pagalbos prašymo ir ES turėjo sunkumų finansuoti pasaulinius humanitarinės pagalbos prašymus ir Sąjungos humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato remiamas operacijas; kadangi dėl to dar labiau padidėjo poreikis užtikrinti pasaulio mastu koordinuojamą, laiku teikiamą, nuspėjamą ir lankstų finansavimą, pritaikytą įvairioms aplinkybėms ir paremtą novatoriškos parengties siekiančia nauja viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir pagalbos teikimo metodais; kadangi ES turėjo sunkumų finansuoti pasaulinius humanitarinės pagalbos prašymus ir Sąjungos humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD operacijas; kadangi atnaujintas įsipareigojimas laikytis 0,7 proc. pagalbos tikslo ir laiku vykdomi įsipareigojimai tokiomis aplinkybėmis yra dar svarbesni; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2015 m. pagal konsoliduotą humanitarinės pagalbos prašymą prašoma rekordiškai didelės JT istorijoje sumos, kuri siekia beveik 19 mlrd. EUR; kadangi nepaisant rekordinių donorų įnašų finansuota tik ketvirtadalis pasaulinio pagalbos prašymo ir ES turėjo sunkumų finansuoti pasaulinius humanitarinės pagalbos prašymus ir Sąjungos humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato remiamas operacijas; kadangi dėl to dar labiau padidėjo poreikis užtikrinti pasaulio mastu koordinuojamą, laiku teikiamą, nuspėjamą ir lankstų finansavimą, pritaikytą įvairioms aplinkybėms ir paremtą novatoriškos parengties siekiančia nauja viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir pagalbos teikimo metodais; kadangi ES turėjo sunkumų finansuoti pasaulinius humanitarinės pagalbos prašymus ir Sąjungos humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD operacijas; kadangi atnaujintas įsipareigojimas laikytis 0,7 proc. pagalbos tikslo ir laiku vykdomi įsipareigojimai tokiomis aplinkybėmis yra dar svarbesni;

| K. | kadangi dauguma humanitarinių krizių kyla dėl su žmogaus veikla susijusių priežasčių; kadangi 80 proc. ES tarptautinės humanitarinės pagalbos teikiama per žmogaus sukeltas krizes, kurias sprendžiant svarbiausia priimti politinius, o ne vien humanitarinius sprendimus; kadangi skurdas ir krizei palankios sąlygos tarpusavyje neatsiejamai susiję, todėl būtina šalinti pagrindines krizių priežastis, didinti atsparumą joms, didinti gebėjimą prisitaikyti prie gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos ir tenkinti ilgalaikius nukentėjusių gyventojų poreikius; kadangi, jei nebus šalinamos pagrindinės priežastys ir nebus geriau susieta humanitarinė ir vystomojo bendradarbiavimo pagalba, humanitarinių krizių pasekmės, pavyzdžiui, su migracija ir pabėgėliais susijusios problemos, bus dar didesnės; |
| --- | --- |

K.

kadangi dauguma humanitarinių krizių kyla dėl su žmogaus veikla susijusių priežasčių; kadangi 80 proc. ES tarptautinės humanitarinės pagalbos teikiama per žmogaus sukeltas krizes, kurias sprendžiant svarbiausia priimti politinius, o ne vien humanitarinius sprendimus; kadangi skurdas ir krizei palankios sąlygos tarpusavyje neatsiejamai susiję, todėl būtina šalinti pagrindines krizių priežastis, didinti atsparumą joms, didinti gebėjimą prisitaikyti prie gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos ir tenkinti ilgalaikius nukentėjusių gyventojų poreikius; kadangi, jei nebus šalinamos pagrindinės priežastys ir nebus geriau susieta humanitarinė ir vystomojo bendradarbiavimo pagalba, humanitarinių krizių pasekmės, pavyzdžiui, su migracija ir pabėgėliais susijusios problemos, bus dar didesnės;

| L. | kadangi humanitarinė pagalba ir vystymasis yra tarpusavyje susiję, ypač atsižvelgiant į būtinybę stiprinti atsparumą nelaimėms mažinant riziką ir apsaugant nuo sukrėtimų, ir yra svarbios priemonės, siekiant mažinti humanitarinius poreikius ir kovoti su sveikatos, higienos, švietimo, mitybos ir netgi pagrindinės pastogės teikimo paslaugų nutraukimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi humanitarinė pagalba ir vystymasis yra tarpusavyje susiję, ypač atsižvelgiant į būtinybę stiprinti atsparumą nelaimėms mažinant riziką ir apsaugant nuo sukrėtimų, ir yra svarbios priemonės, siekiant mažinti humanitarinius poreikius ir kovoti su sveikatos, higienos, švietimo, mitybos ir netgi pagrindinės pastogės teikimo paslaugų nutraukimu;

| M. | kadangi tarptautinis, vietos ir regioninis veiksmų koordinavimas, keitimasis informacija ir bendras programavimas, duomenų rinkimas ir vertinimas padės priimti geresnius sprendimus, didinti veiksmingumą, efektyvumą ir atskaitomybę teikiant pagalbą; |
| --- | --- |

M.

kadangi tarptautinis, vietos ir regioninis veiksmų koordinavimas, keitimasis informacija ir bendras programavimas, duomenų rinkimas ir vertinimas padės priimti geresnius sprendimus, didinti veiksmingumą, efektyvumą ir atskaitomybę teikiant pagalbą;

| N. | kadangi būtina kurti didesnį pasitikėjimą ir stiprinti privačiojo sektoriaus veikėjų, NVO, vietos valdžios institucijų, tarptautinių organizacijų ir vyriausybių bendradarbiavimą; kadangi įmonių ištekliai, ekspertinės žinios, tiekimo grandinės, tyrimų ir vystymo pajėgumai ir logistikos paslaugos gali būti naudingos siekiant užtikrinti efektyvesnį pasirengimą ir humanitarinius veiksmus; |
| --- | --- |

N.

kadangi būtina kurti didesnį pasitikėjimą ir stiprinti privačiojo sektoriaus veikėjų, NVO, vietos valdžios institucijų, tarptautinių organizacijų ir vyriausybių bendradarbiavimą; kadangi įmonių ištekliai, ekspertinės žinios, tiekimo grandinės, tyrimų ir vystymo pajėgumai ir logistikos paslaugos gali būti naudingos siekiant užtikrinti efektyvesnį pasirengimą ir humanitarinius veiksmus;

| O. | kadangi finansavimas pagal ES humanitarinės pagalbos skyrių, kuris 2015 m. siekė 909 mln. EUR, sudaro mažiau nei 1 proc. viso ES biudžeto; kadangi neatidėliotinos pagalbos ir ilgesnio laikotarpio paramos sąsajų pagerinimas yra vienas iš būdų sumažinti dabartinį ypatingų humanitarinių poreikių ir turimų priemonių neatitikimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi finansavimas pagal ES humanitarinės pagalbos skyrių, kuris 2015 m. siekė 909 mln. EUR, sudaro mažiau nei 1 proc. viso ES biudžeto; kadangi neatidėliotinos pagalbos ir ilgesnio laikotarpio paramos sąsajų pagerinimas yra vienas iš būdų sumažinti dabartinį ypatingų humanitarinių poreikių ir turimų priemonių neatitikimą;

| P. | kadangi NVO ir tarptautinės organizacijos, pvz., Raudonasis Kryžius ir JT agentūros, šiuo metu yra pagrindiniai veikėjai, teikiantys humanitarinę paramą, gyvybių gelbėjimo pagalbą ir užtikrinantys apie 120 mln. žmonių per metus apsaugą; |
| --- | --- |

P.

kadangi NVO ir tarptautinės organizacijos, pvz., Raudonasis Kryžius ir JT agentūros, šiuo metu yra pagrindiniai veikėjai, teikiantys humanitarinę paramą, gyvybių gelbėjimo pagalbą ir užtikrinantys apie 120 mln. žmonių per metus apsaugą;

| Q. | kadangi prevencija, veiksmai vietoje ir vidiniai pajėgumai atlieka svarbų vaidmenį geriausiu būdu tenkinant poreikius ir mažinant tarptautinės pagalbos būtinybę; kadangi 2015 m. tik 2 proc. visos tarptautinės humanitarinės pagalbos buvo suteikta tiesiogiai nukentėjusių valstybių vietos ir nacionalinėms NVO, nors jų gebėjimas reaguoti, poreikių žinojimas ir gebėjimas pasiekti nukentėjusius asmenis dažnai yra geresni nei kitų veikėjų; kadangi vis labiau reikalaujama užtikrinti atskaitomybę nuo krizių nukentėjusiems asmenims ir bendruomenėms; |
| --- | --- |

Q.

kadangi prevencija, veiksmai vietoje ir vidiniai pajėgumai atlieka svarbų vaidmenį geriausiu būdu tenkinant poreikius ir mažinant tarptautinės pagalbos būtinybę; kadangi 2015 m. tik 2 proc. visos tarptautinės humanitarinės pagalbos buvo suteikta tiesiogiai nukentėjusių valstybių vietos ir nacionalinėms NVO, nors jų gebėjimas reaguoti, poreikių žinojimas ir gebėjimas pasiekti nukentėjusius asmenis dažnai yra geresni nei kitų veikėjų; kadangi vis labiau reikalaujama užtikrinti atskaitomybę nuo krizių nukentėjusiems asmenims ir bendruomenėms;

| R. | kadangi humanitarinė pagalba ir toliau turi būti paremta humanitarinės pagalbos srities veikėjų įvertintais poreikiais ir kadangi pagalbos teikėjai pagalbos neturėtų naudoti kaip krizės valdymo priemonės; |
| --- | --- |

R.

kadangi humanitarinė pagalba ir toliau turi būti paremta humanitarinės pagalbos srities veikėjų įvertintais poreikiais ir kadangi pagalbos teikėjai pagalbos neturėtų naudoti kaip krizės valdymo priemonės;

| S. | kadangi humanitarinė pagalba ir naudojamos priemonės turėtų būti pritaikytos prie bendrai įvertintų poreikių, o jas rinktis reikėtų atsižvelgiant į įvairias aplinkybes; kadangi svarbu dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad pagarba žmogaus teisėms ir reagavimas į konkrečius moterų, vaikų, pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų, mažumų, vietos gyventojų ir kitų pažeidžiamų grupių poreikius būtų integruoti į humanitarinės pagalbos veiksmus; |
| --- | --- |

S.

kadangi humanitarinė pagalba ir naudojamos priemonės turėtų būti pritaikytos prie bendrai įvertintų poreikių, o jas rinktis reikėtų atsižvelgiant į įvairias aplinkybes; kadangi svarbu dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad pagarba žmogaus teisėms ir reagavimas į konkrečius moterų, vaikų, pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų, mažumų, vietos gyventojų ir kitų pažeidžiamų grupių poreikius būtų integruoti į humanitarinės pagalbos veiksmus;

| T. | kadangi pasauliniai veikėjai raginami į žmogaus teisių stebėsenos ir pranešimo apie juos mechanizmus įtraukti humanitarines priemones; |
| --- | --- |

T.

kadangi pasauliniai veikėjai raginami į žmogaus teisių stebėsenos ir pranešimo apie juos mechanizmus įtraukti humanitarines priemones;

| U. | kadangi per pirmąjį pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais, kuris bus surengtas Stambule 2016 m. gegužės 23–24 d., humanitarinės pagalbos struktūra turėtų būti pertvarkyta siekiant, kad ji taptų įtraukesnė, veiksmingesnė, skaidresnė ir tikrai pasaulinė ir kad galėtų padėti tenkinti numatomą didesnį humanitarinės pagalbos poreikį, susijusį su dabartiniais ir būsimais iššūkiais, pavyzdžiui, apsirūpinimo maistu saugumu, gyventojų skaičiaus augimu, klimato kaita, nestabilumu, pagalbą teikiančių darbuotojų saugumu, priverstiniu iškeldinimu ir socialiniu bei ekonominiu vystymusi; |
| --- | --- |

U.

kadangi per pirmąjį pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais, kuris bus surengtas Stambule 2016 m. gegužės 23–24 d., humanitarinės pagalbos struktūra turėtų būti pertvarkyta siekiant, kad ji taptų įtraukesnė, veiksmingesnė, skaidresnė ir tikrai pasaulinė ir kad galėtų padėti tenkinti numatomą didesnį humanitarinės pagalbos poreikį, susijusį su dabartiniais ir būsimais iššūkiais, pavyzdžiui, apsirūpinimo maistu saugumu, gyventojų skaičiaus augimu, klimato kaita, nestabilumu, pagalbą teikiančių darbuotojų saugumu, priverstiniu iškeldinimu ir socialiniu bei ekonominiu vystymusi;

| V. | kadangi po pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais bus surengtos tarpvyriausybinės derybos dėl nelaimių rizikos mažinimo, vystymosi finansavimo, laikotarpio po 2015 m. darnaus vystymosi darbotvarkės ir klimato kaitos – klausimų, kurie dar daug metų darys įtaką vystymuisi ir humanitarinei pagalbai, taigi tai bus išskirtinė ir labai svarbi proga suderinti tikslus, principus ir veiksmus, kad pasaulio bendruomenė galėtų nuosekliau tenkinti pažeidžiamiausių asmenų poreikius ir didinti jų atsparumą; |
| --- | --- |

V.

kadangi po pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais bus surengtos tarpvyriausybinės derybos dėl nelaimių rizikos mažinimo, vystymosi finansavimo, laikotarpio po 2015 m. darnaus vystymosi darbotvarkės ir klimato kaitos – klausimų, kurie dar daug metų darys įtaką vystymuisi ir humanitarinei pagalbai, taigi tai bus išskirtinė ir labai svarbi proga suderinti tikslus, principus ir veiksmus, kad pasaulio bendruomenė galėtų nuosekliau tenkinti pažeidžiamiausių asmenų poreikius ir didinti jų atsparumą;

| W. | kadangi ES, kaip pagrindinė paramos teikėja, privalo imtis vadovaujančio vaidmens – ir turi pakankamai įtakos, kad galėtų šio vaidmens imtis – ieškant geresnių novatoriškų būdų, kaip patenkinti milijonų žmonių, nukentėjusių nuo konfliktų ir nelaimių, poreikius ir rasti perspektyvius ilgalaikius sprendimus, kaip jiems padėti; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES, kaip pagrindinė paramos teikėja, privalo imtis vadovaujančio vaidmens – ir turi pakankamai įtakos, kad galėtų šio vaidmens imtis – ieškant geresnių novatoriškų būdų, kaip patenkinti milijonų žmonių, nukentėjusių nuo konfliktų ir nelaimių, poreikius ir rasti perspektyvius ilgalaikius sprendimus, kaip jiems padėti;

| X. | kadangi pastaruoju metu pasaulyje itin greit auga ūmios netinkamos mitybos rodikliai ir dėl politinio nestabilumo 3 lygiui priskirtose šalyse didėja šalutinis regioninis bei tarptautinis poveikis ir tai dar kartą primena, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais reikia paspartinti humanitarinės sistemos pertvarką ir geriau tarnauti žmonėms, kuriems reikia pagalbos; |
| --- | --- |

X.

kadangi pastaruoju metu pasaulyje itin greit auga ūmios netinkamos mitybos rodikliai ir dėl politinio nestabilumo 3 lygiui priskirtose šalyse didėja šalutinis regioninis bei tarptautinis poveikis ir tai dar kartą primena, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais reikia paspartinti humanitarinės sistemos pertvarką ir geriau tarnauti žmonėms, kuriems reikia pagalbos;

Perėjimas nuo pasaulinio masto konsultacijų prie pasaulinio masto veiksmų

| 1. | palankiai vertina JT generalinio sekretoriaus sprendimą sukviesti pirmąjį daugiašalį suinteresuotųjų šalių pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir Turkijos pasirengimą jį surengti; ragina valstybes nares remti pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir Tarybą padaryti tvirtas išvadas, numatant konkrečius įsipareigojimus ir prioritetines veiksmų sritis, ir tuo pat metu siekti veiklos efektyvumo, bendrų kokybės standartų, geresnio koordinavimo ir partnerystės su naujais pagalbos teikėjais, remiantis politiniu požiūriu nešališka pagalba ir bendru humanitarinių žmogiškumo, neutralumo, nešališkumo ir nepriklausomumo principų supratimu ir laikymusi ir įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę vykdymu; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina JT generalinio sekretoriaus sprendimą sukviesti pirmąjį daugiašalį suinteresuotųjų šalių pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir Turkijos pasirengimą jį surengti; ragina valstybes nares remti pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir Tarybą padaryti tvirtas išvadas, numatant konkrečius įsipareigojimus ir prioritetines veiksmų sritis, ir tuo pat metu siekti veiklos efektyvumo, bendrų kokybės standartų, geresnio koordinavimo ir partnerystės su naujais pagalbos teikėjais, remiantis politiniu požiūriu nešališka pagalba ir bendru humanitarinių žmogiškumo, neutralumo, nešališkumo ir nepriklausomumo principų supratimu ir laikymusi ir įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę vykdymu;

| 2. | palankiai vertina JT iniciatyvą visame pasaulyje rinkti informaciją, siekiant nustatyti gaivalines nelaimes ir konfliktus ir sužinoti, kaip daugiau žmonių išgelbėti ir apsaugoti nuo tokių krizių poveikio; taip pat palankiai vertina surengtas aštuonias regionines konsultacijas, kurios apėmė teminius susitikimus ir visuotines konsultacijas, su vyriausybių, pilietinės visuomenės, NVO, savanorių tinklų, įmonių ir religinių tinklų atstovais ir iniciatyvą dėl konsultacijų internetu bei Aukšto lygio grupės dėl humanitarinės pagalbos finansavimo, kurios viena iš pirmininkaujančių šalių yra ES, sukūrimą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina JT iniciatyvą visame pasaulyje rinkti informaciją, siekiant nustatyti gaivalines nelaimes ir konfliktus ir sužinoti, kaip daugiau žmonių išgelbėti ir apsaugoti nuo tokių krizių poveikio; taip pat palankiai vertina surengtas aštuonias regionines konsultacijas, kurios apėmė teminius susitikimus ir visuotines konsultacijas, su vyriausybių, pilietinės visuomenės, NVO, savanorių tinklų, įmonių ir religinių tinklų atstovais ir iniciatyvą dėl konsultacijų internetu bei Aukšto lygio grupės dėl humanitarinės pagalbos finansavimo, kurios viena iš pirmininkaujančių šalių yra ES, sukūrimą;

| 3. | pabrėžia, kad norint išspręsti dabartines nepaprastai dideles humanitarines problemas reikia, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais būtų sustiprinta įtraukesnė, įvairiapusė ir tikrai pasaulinė humanitarinės pagalbos sistema, kuria tuo pačiu metu būtų pripažįstama šiandienos humanitarinio reagavimo sistemos įvairovė ir atsižvelgiama į visų veikėjų papildomas funkcijas; ragina ES skatinti parengti pasaulinį konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, jame dar kartą patvirtinant humanitarinės pagalbos principus ir prievoles bei teises pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir užtikrinant apsaugos priemones, kuriomis didžiausias dėmesys skiriamas žmogui ir kurios paremtos žmogaus teisėmis, taip pat mano, kad vyriausybės yra atsakingos už savo vaidmenį ir atsakomybę apsaugant žmones; nurodo, kad humanitarinės pagalbos politizavimas turi neigiamą poveikį, ir primena, kad būtina puoselėti pagrindinius humanitarinius principus ir toliau jų laikytis, kad konflikto ir gaivalinių nelaimių vietovėse būtų užtikrinta humanitarinė erdvė; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad norint išspręsti dabartines nepaprastai dideles humanitarines problemas reikia, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais būtų sustiprinta įtraukesnė, įvairiapusė ir tikrai pasaulinė humanitarinės pagalbos sistema, kuria tuo pačiu metu būtų pripažįstama šiandienos humanitarinio reagavimo sistemos įvairovė ir atsižvelgiama į visų veikėjų papildomas funkcijas; ragina ES skatinti parengti pasaulinį konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, jame dar kartą patvirtinant humanitarinės pagalbos principus ir prievoles bei teises pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir užtikrinant apsaugos priemones, kuriomis didžiausias dėmesys skiriamas žmogui ir kurios paremtos žmogaus teisėmis, taip pat mano, kad vyriausybės yra atsakingos už savo vaidmenį ir atsakomybę apsaugant žmones; nurodo, kad humanitarinės pagalbos politizavimas turi neigiamą poveikį, ir primena, kad būtina puoselėti pagrindinius humanitarinius principus ir toliau jų laikytis, kad konflikto ir gaivalinių nelaimių vietovėse būtų užtikrinta humanitarinė erdvė;

| 4. | pabrėžia, kad norint, jog pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais būtų vaisingas, jo baigiamajame dokumente turėtų būti numatytas konkrečių prisiimtų politinių įsipareigojimų penkerių metų vystymosi ir veiksmų planas, apimantis tarpvyriausybinę stebėsenos ir atskaitomybės sistemą, pagalbą teikiančių organizacijų vertinimą ir poveikio vertinimą dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad norint, jog pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais būtų vaisingas, jo baigiamajame dokumente turėtų būti numatytas konkrečių prisiimtų politinių įsipareigojimų penkerių metų vystymosi ir veiksmų planas, apimantis tarpvyriausybinę stebėsenos ir atskaitomybės sistemą, pagalbą teikiančių organizacijų vertinimą ir poveikio vertinimą dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams;

| 5. | ragina, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais būtų susieta laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkė, Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa ir 21-oji Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencija, siekiant padidinti atsparumo nelaimėms srities politinių priemonių ir institucijų suderinamumą, ir būtų reikalaujama, kad vystymosi srities veikėjai aktyviau dalyvautų kuriant atsparumą; ragina pagalbą teikiančių šalių vyriausybes savo nacionalinės politikos priemonėse numatyti bendrus tikslus, prioritetus ir rodiklius, kuriais šios sistemos susiejamos; |
| --- | --- |

5.

ragina, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais būtų susieta laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkė, Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa ir 21-oji Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencija, siekiant padidinti atsparumo nelaimėms srities politinių priemonių ir institucijų suderinamumą, ir būtų reikalaujama, kad vystymosi srities veikėjai aktyviau dalyvautų kuriant atsparumą; ragina pagalbą teikiančių šalių vyriausybes savo nacionalinės politikos priemonėse numatyti bendrus tikslus, prioritetus ir rodiklius, kuriais šios sistemos susiejamos;

| 6. | ragina ES ir jos valstybes nares, kurios yra didžiausios paramos teikėjos ir pagrindinės veiksmų vykdytojos, aktyviai rodyti pavyzdį; pabrėžia, kad visi ES humanitariniai veiksmai turėtų būti vykdomi vadovaujantis solidarumo, atsakomybės ir atskaitomybės principais ir turėtų būti parengti siekiant užtikrinti, kad pažeidžiami žmonės būtų fiziškai ir psichologiškai apsaugoti; ragina parengti visuotinį, visa apimantį ir ilgalaikį sprendimą, atsižvelgiant į daugybę žmonių, bėgančių iš regionų, kuriuose vyksta konfliktai; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl ES reakcijos į dabartinę krizę susvyravo, be kita ko, Europos vaidmuo ir patikimumas pasaulinėje humanitarinės pagalbos arenoje; |
| --- | --- |

6.

ragina ES ir jos valstybes nares, kurios yra didžiausios paramos teikėjos ir pagrindinės veiksmų vykdytojos, aktyviai rodyti pavyzdį; pabrėžia, kad visi ES humanitariniai veiksmai turėtų būti vykdomi vadovaujantis solidarumo, atsakomybės ir atskaitomybės principais ir turėtų būti parengti siekiant užtikrinti, kad pažeidžiami žmonės būtų fiziškai ir psichologiškai apsaugoti; ragina parengti visuotinį, visa apimantį ir ilgalaikį sprendimą, atsižvelgiant į daugybę žmonių, bėgančių iš regionų, kuriuose vyksta konfliktai; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl ES reakcijos į dabartinę krizę susvyravo, be kita ko, Europos vaidmuo ir patikimumas pasaulinėje humanitarinės pagalbos arenoje;

| 7. | ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius įsipareigoti laikytis sistemingo, rezultatais grindžiamo ir dalyvaujamojo požiūrio nustatant konkrečius rodiklius ir darbo metodiką, kurių taip pat laikytųsi ir juos stiprintų pagalbos teikėjai ir įgyvendinančios agentūros, kad nukentėję asmenys galėtų dalyvauti visame humanitarinių veiksmų vykdymo cikle; ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius siekti JT atskaitomybės nukentėjusiems gyventojams sistemos institucionalizavimo, geresnės stebėsenos ir vertinimo; |
| --- | --- |

7.

ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius įsipareigoti laikytis sistemingo, rezultatais grindžiamo ir dalyvaujamojo požiūrio nustatant konkrečius rodiklius ir darbo metodiką, kurių taip pat laikytųsi ir juos stiprintų pagalbos teikėjai ir įgyvendinančios agentūros, kad nukentėję asmenys galėtų dalyvauti visame humanitarinių veiksmų vykdymo cikle; ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius siekti JT atskaitomybės nukentėjusiems gyventojams sistemos institucionalizavimo, geresnės stebėsenos ir vertinimo;

| 8. | pabrėžia, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais yra proga visiems suinteresuotiesiems subjektams apsvarstyti būtinai reikalingą JT reformą siekiant sukurti įtraukią, skaidrią ir veiksmingą koordinavimo sistemą su įtraukesniu ir geriau veikiančiu Nuolatiniu agentūrų bendradarbiavimo komitetu, numatant glaudesnį bendradarbiavimą su partneriais siekiant padidinti veiksmų papildomumą ir visapusiškai vykdant požiūrio keitimo darbotvarkę, ir stiprinti daugiašalę humanitarinę sistemą visų krizių sureguliavimui sukuriant patikimą poreikių vertinimo sistemą, kuri būtų bendrų pagalbos prašymų pagrindas (užtikrinant visapusišką finansinį sekimą), agentūrų išlaidų palyginimo sistemą ir stebėsenos bei vertinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais yra proga visiems suinteresuotiesiems subjektams apsvarstyti būtinai reikalingą JT reformą siekiant sukurti įtraukią, skaidrią ir veiksmingą koordinavimo sistemą su įtraukesniu ir geriau veikiančiu Nuolatiniu agentūrų bendradarbiavimo komitetu, numatant glaudesnį bendradarbiavimą su partneriais siekiant padidinti veiksmų papildomumą ir visapusiškai vykdant požiūrio keitimo darbotvarkę, ir stiprinti daugiašalę humanitarinę sistemą visų krizių sureguliavimui sukuriant patikimą poreikių vertinimo sistemą, kuri būtų bendrų pagalbos prašymų pagrindas (užtikrinant visapusišką finansinį sekimą), agentūrų išlaidų palyginimo sistemą ir stebėsenos bei vertinimo mechanizmus;

| 9. | tvirtina, kad be visapusiškų ir esminių priemonių tokie visuotiniai veiksmai nebus sėkmingi; pabrėžia, kad norint išspręsti klausimus dėl naujų ir nuolatinių nelaimių ir pažeidžiamumo reikia vengti lygiagrečių sistemų, plėsti finansavimo pagrindą, vykdyti ilgalaikes prognozuojamas investicijas ir užtikrinti atitiktį naujai darnaus vystymosi darbotvarkei, visų pirma skatinant humanitarinės pagalbos, vystymosi ir klimato kaitos sričių veikėjų bendrą rizikos ir poreikių vertinimą, planavimą ir finansavimą; pabrėžia, kad reikalingas didesnis humanitarinės ir vystymosi pagalbos papildomumas siekiant didinti veiksmingumą ir šalinti humanitarinės veiklos finansavimo trūkumą, ir šis papildomumas turėtų būti užtikrinamas tuo pačiu metu didinant paramos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos finansavimą; atsižvelgdamas į tai primena seniai prisiimtą tarptautinį įsipareigojimą siekti 0,7 proc. BNP tikslo; |
| --- | --- |

9.

tvirtina, kad be visapusiškų ir esminių priemonių tokie visuotiniai veiksmai nebus sėkmingi; pabrėžia, kad norint išspręsti klausimus dėl naujų ir nuolatinių nelaimių ir pažeidžiamumo reikia vengti lygiagrečių sistemų, plėsti finansavimo pagrindą, vykdyti ilgalaikes prognozuojamas investicijas ir užtikrinti atitiktį naujai darnaus vystymosi darbotvarkei, visų pirma skatinant humanitarinės pagalbos, vystymosi ir klimato kaitos sričių veikėjų bendrą rizikos ir poreikių vertinimą, planavimą ir finansavimą; pabrėžia, kad reikalingas didesnis humanitarinės ir vystymosi pagalbos papildomumas siekiant didinti veiksmingumą ir šalinti humanitarinės veiklos finansavimo trūkumą, ir šis papildomumas turėtų būti užtikrinamas tuo pačiu metu didinant paramos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos finansavimą; atsižvelgdamas į tai primena seniai prisiimtą tarptautinį įsipareigojimą siekti 0,7 proc. BNP tikslo;

| 10. | primygtinai ragina ES, kaip didžiausią pasaulyje humanitarinės pagalbos teikėją, imtis lyderės vaidmens aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais ir raginti nustatyti lankstesnius metodus, kuriuos taikant būtų teikiama humanitarinė pagalba, taip pat aktyvias, nuoseklias ir veiksmingas krizių prevencijos priemones; primygtinai ragina ES ir kitus paramos teikėjus laikytis savo finansinių įsipareigojimų ir numatyti būdus, kaip sutrumpinti laiką, kurio reikia, kad finansiniai įsipareigojimai virstų veiksmais vietoje; be to, atkreipia dėmesį į žmogaus teisių ataskaitų, kaip išankstinio perspėjimo apie krizes mechanizmo, svarbą ir ragina aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius į tai atsižvelgti pereinant nuo reagavimo kultūros prie prevencijos kultūros; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina ES, kaip didžiausią pasaulyje humanitarinės pagalbos teikėją, imtis lyderės vaidmens aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais ir raginti nustatyti lankstesnius metodus, kuriuos taikant būtų teikiama humanitarinė pagalba, taip pat aktyvias, nuoseklias ir veiksmingas krizių prevencijos priemones; primygtinai ragina ES ir kitus paramos teikėjus laikytis savo finansinių įsipareigojimų ir numatyti būdus, kaip sutrumpinti laiką, kurio reikia, kad finansiniai įsipareigojimai virstų veiksmais vietoje; be to, atkreipia dėmesį į žmogaus teisių ataskaitų, kaip išankstinio perspėjimo apie krizes mechanizmo, svarbą ir ragina aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius į tai atsižvelgti pereinant nuo reagavimo kultūros prie prevencijos kultūros;

Reagavimas į konfliktų zonose esančių žmonių poreikius

| 11. | ragina ES sukurti atitikties sistemą ir integruoti ją į programavimą ir taip užtikrinti, kad apsauga būtų svarbiausias humanitarinių veiksmų aspektas imantis poreikiais pagrįstų priemonių; pabrėžia, kad reikia institucionalizuoti apsaugos pareigūnų vaidmenį ir parengti strateginį ir integruotą požiūrį, numatant pakankamai lėšų apsaugos veiklai taip pat pirmuoju ekstremaliųjų situacijų etapu; primygtinai ragina ES tvirčiau įsipareigoti vykdant humanitarinę veiklą laikytis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, kad būtų gerbiami konkrečių pažeidžiamų grupių, ypač moterų, jaunimo, migrantų, užsikrėtusių ŽIV, LGBTI ir neįgaliųjų, orumas, poreikiai ir teisės; |
| --- | --- |

11.

ragina ES sukurti atitikties sistemą ir integruoti ją į programavimą ir taip užtikrinti, kad apsauga būtų svarbiausias humanitarinių veiksmų aspektas imantis poreikiais pagrįstų priemonių; pabrėžia, kad reikia institucionalizuoti apsaugos pareigūnų vaidmenį ir parengti strateginį ir integruotą požiūrį, numatant pakankamai lėšų apsaugos veiklai taip pat pirmuoju ekstremaliųjų situacijų etapu; primygtinai ragina ES tvirčiau įsipareigoti vykdant humanitarinę veiklą laikytis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, kad būtų gerbiami konkrečių pažeidžiamų grupių, ypač moterų, jaunimo, migrantų, užsikrėtusių ŽIV, LGBTI ir neįgaliųjų, orumas, poreikiai ir teisės;

| 12. | ragina ES pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais skatinti visapusišką susitarimą dėl praktinių būtų stiprinti tarptautinės humanitarinės teisės, tarptautinės žmogaus teisių teisės ir pabėgėlių teisės laikymąsi ir pagarbą šioms teisėms, pvz., informaciją apie tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas skleidžiant regioninėms ir nacionalinėms administracijoms, saugumo pajėgoms, vietos valdžios institucijoms ir bendruomenių lyderiams, ir remti Tarptautinio baudžiamojo teismo vaidmenį, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas pažeidus tarptautinę humanitarinę teisę ir tarptautinę žmogaus teisių teisę; |
| --- | --- |

12.

ragina ES pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais skatinti visapusišką susitarimą dėl praktinių būtų stiprinti tarptautinės humanitarinės teisės, tarptautinės žmogaus teisių teisės ir pabėgėlių teisės laikymąsi ir pagarbą šioms teisėms, pvz., informaciją apie tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas skleidžiant regioninėms ir nacionalinėms administracijoms, saugumo pajėgoms, vietos valdžios institucijoms ir bendruomenių lyderiams, ir remti Tarptautinio baudžiamojo teismo vaidmenį, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas pažeidus tarptautinę humanitarinę teisę ir tarptautinę žmogaus teisių teisę;

| 13. | pabrėžia, kad būtina išplėsti Konvencijos dėl pabėgėlių ir Kampalos konvencijos taikymo sritį siekiant apsaugoti perkeltus asmenis ir nuo klimato kaitos nukentėjusius asmenis visame pasaulyje ir jiems padėti, taip pat apsaugoti juos nuo įvairių smurto formų, pvz., prekybos žmonėmis, smurto dėl lyties ir smurto miestuose bei ekonominės prievartos, nes jie gali pagrįstai baimintis persekiojimo arba jiems gali kilti rimtas pavojus patirti žalą; pabrėžia, kad migrantams turi būti teikiama tokia pati jų žmogaus teisių apsauga, kokia per krizę užtikrinama visoms kitoms grupėms; ragina skirti dėmesį ypač pažeidžiamoms grupėms, pvz., migrantams, asmenims be pilietybės ir pabėgėliams, į kuriuos dažnai neatsižvelgiama diskusijose humanitariniais klausimais; ragina priimti naujos kartos žmogaus teisių apsaugos priemones, kuriomis būtų padedama apsaugoti šias gyventojų grupes; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad būtina išplėsti Konvencijos dėl pabėgėlių ir Kampalos konvencijos taikymo sritį siekiant apsaugoti perkeltus asmenis ir nuo klimato kaitos nukentėjusius asmenis visame pasaulyje ir jiems padėti, taip pat apsaugoti juos nuo įvairių smurto formų, pvz., prekybos žmonėmis, smurto dėl lyties ir smurto miestuose bei ekonominės prievartos, nes jie gali pagrįstai baimintis persekiojimo arba jiems gali kilti rimtas pavojus patirti žalą; pabrėžia, kad migrantams turi būti teikiama tokia pati jų žmogaus teisių apsauga, kokia per krizę užtikrinama visoms kitoms grupėms; ragina skirti dėmesį ypač pažeidžiamoms grupėms, pvz., migrantams, asmenims be pilietybės ir pabėgėliams, į kuriuos dažnai neatsižvelgiama diskusijose humanitariniais klausimais; ragina priimti naujos kartos žmogaus teisių apsaugos priemones, kuriomis būtų padedama apsaugoti šias gyventojų grupes;

| 14. | pabrėžia, kad būtinas esminis pasikeitimas teikiant paramą pabėgėliams ir priimančioms šalims ir bendruomenėms; remia visuotinių konsultacijų apibendrinamąją ataskaitą, kurioje raginama, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais būtų išnagrinėtas visapusiškas susitarimas dėl pabėgėlių priėmimo, kuriame pripažįstamas priimančių šalių indėlis, numatomi ilgesnio laikotarpio, prognozuojami ir tvarūs finansiniai paketai siekiant teikti joms paramą, užtikrinamas pabėgėlių savarankiškumas suteikiant pragyvenimo galimybes ir kuriama teisingesnė jų perkėlimo į trečiąsias šalis tvarka; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad būtinas esminis pasikeitimas teikiant paramą pabėgėliams ir priimančioms šalims ir bendruomenėms; remia visuotinių konsultacijų apibendrinamąją ataskaitą, kurioje raginama, kad pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais būtų išnagrinėtas visapusiškas susitarimas dėl pabėgėlių priėmimo, kuriame pripažįstamas priimančių šalių indėlis, numatomi ilgesnio laikotarpio, prognozuojami ir tvarūs finansiniai paketai siekiant teikti joms paramą, užtikrinamas pabėgėlių savarankiškumas suteikiant pragyvenimo galimybes ir kuriama teisingesnė jų perkėlimo į trečiąsias šalis tvarka;

| 15. | ragina ES ir jos valstybes nares rengiantis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais siekti vienodo visuotinio humanitarinių principų supratimo ir įgyvendinimo ir kartu sukurti plataus masto dalyvaujamąjį elgesio kodeksą, skirtą esamiems ir naujiems pagalbos teikėjams, siekiant dalytis geriausia patirtimi, sudaryti geresnes sąlygas pasiekti žmones, kuriems reikalinga pagalba, ir stiprinti dabartinius įsipareigojimus dėl geros pagalbos teikėjų praktikos, pvz., įsipareigojimus, atspindėtus gero humanitarinės pagalbos teikimo principuose; |
| --- | --- |

15.

ragina ES ir jos valstybes nares rengiantis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais siekti vienodo visuotinio humanitarinių principų supratimo ir įgyvendinimo ir kartu sukurti plataus masto dalyvaujamąjį elgesio kodeksą, skirtą esamiems ir naujiems pagalbos teikėjams, siekiant dalytis geriausia patirtimi, sudaryti geresnes sąlygas pasiekti žmones, kuriems reikalinga pagalba, ir stiprinti dabartinius įsipareigojimus dėl geros pagalbos teikėjų praktikos, pvz., įsipareigojimus, atspindėtus gero humanitarinės pagalbos teikimo principuose;

| 16. | ragina ES siekti, kad į pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais deklaraciją kaip svarbiausi principai būti įtraukti skaidrumas ir atskaitomybė, kaip programų kūrimo ir vertinimo pagrindą naudojant specifinius žymenis ir suskirstytus duomenis (pagal lytį ir amžių, su specialiais kintamaisiais rodikliais vaikams) ir propaguojant tarptautinės humanitarinės pagalbos skaidrumo standartų iniciatyvą, siekiant užtikrinti pasaulinę atskaitomybės už rezultatus sistemą, kurią naudojant būtų vertinama pažanga; |
| --- | --- |

16.

ragina ES siekti, kad į pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais deklaraciją kaip svarbiausi principai būti įtraukti skaidrumas ir atskaitomybė, kaip programų kūrimo ir vertinimo pagrindą naudojant specifinius žymenis ir suskirstytus duomenis (pagal lytį ir amžių, su specialiais kintamaisiais rodikliais vaikams) ir propaguojant tarptautinės humanitarinės pagalbos skaidrumo standartų iniciatyvą, siekiant užtikrinti pasaulinę atskaitomybės už rezultatus sistemą, kurią naudojant būtų vertinama pažanga;

| 17. | pabrėžia, kad reikia teikti maistą, vandenį, pastogę, sanitarines priemones ir medicininį gydymą, kurie yra kiekvieno žmogaus pagrindinės teisės; yra labai susirūpinęs dėl epidemijų pavojaus, susijusio su sudėtingomis sanitarinėmis sąlygomis ir ribotomis galimybėmis gauti saugaus geriamojo vandens, ir dėl to, jog humanitarinių krizių atvejais trūksta galimybių gauti būtiniausių vaistų; ragina ES atlikti vadovaujamąjį vaidmenį užtikrinant tinkamą būtiniausių vaistų ir saugaus geriamojo vandens teikimą per humanitarines krizes; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad reikia teikti maistą, vandenį, pastogę, sanitarines priemones ir medicininį gydymą, kurie yra kiekvieno žmogaus pagrindinės teisės; yra labai susirūpinęs dėl epidemijų pavojaus, susijusio su sudėtingomis sanitarinėmis sąlygomis ir ribotomis galimybėmis gauti saugaus geriamojo vandens, ir dėl to, jog humanitarinių krizių atvejais trūksta galimybių gauti būtiniausių vaistų; ragina ES atlikti vadovaujamąjį vaidmenį užtikrinant tinkamą būtiniausių vaistų ir saugaus geriamojo vandens teikimą per humanitarines krizes;

| 18. | ragina ES ir visus tarptautinius veikėjus pabėgėlių stovyklose pagerinti humanitarinės pagalbos teikimo būdus, ypač tiekiant mobilias laboratorijas, kad būtų kovojama su užkrečiamųjų ligų epidemijomis, gerinant skubios pagalbos paskirstymą (atsižvelgiant į pažeidžiamiausias grupes) ir tobulinant higienos užtikrinimo ir skubiai būtiną sanitarijos infrastruktūrą; |
| --- | --- |

18.

ragina ES ir visus tarptautinius veikėjus pabėgėlių stovyklose pagerinti humanitarinės pagalbos teikimo būdus, ypač tiekiant mobilias laboratorijas, kad būtų kovojama su užkrečiamųjų ligų epidemijomis, gerinant skubios pagalbos paskirstymą (atsižvelgiant į pažeidžiamiausias grupes) ir tobulinant higienos užtikrinimo ir skubiai būtiną sanitarijos infrastruktūrą;

| 19. | pabrėžia, kad vaikų apsaugą būtina įtraukti į humanitarinės pagalbos teikimo veiksmus, siekiant užkirsti kelią netinkamam elgesiui su vaikais, jų nepriežiūrai ir išnaudojimui ir smurtui prieš vaikus ir į tai reaguoti; pabrėžia, kad, kadangi vaikai yra pagrindiniai pokyčius skatinantys veikėjai, imantis humanitarinės pagalbos veiksmų svarbu sukurti vaikams palankias erdves; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad vaikų apsaugą būtina įtraukti į humanitarinės pagalbos teikimo veiksmus, siekiant užkirsti kelią netinkamam elgesiui su vaikais, jų nepriežiūrai ir išnaudojimui ir smurtui prieš vaikus ir į tai reaguoti; pabrėžia, kad, kadangi vaikai yra pagrindiniai pokyčius skatinantys veikėjai, imantis humanitarinės pagalbos veiksmų svarbu sukurti vaikams palankias erdves;

| 20. | atkreipia dėmesį į pagrindinį moterų vaidmenį konfliktų metu ir po konfliktų, atsižvelgiant į tai, kad jos pirmos imasi veiksmų krizių metu, suburdamos šeimos narius ir bendruomenes; ragina pagalbos teikėjus ir vyriausybes lyčių lygybę integruoti į humanitarinės pagalbos programavimą ir remti galių suteikimą moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į pagrindinį moterų vaidmenį konfliktų metu ir po konfliktų, atsižvelgiant į tai, kad jos pirmos imasi veiksmų krizių metu, suburdamos šeimos narius ir bendruomenes; ragina pagalbos teikėjus ir vyriausybes lyčių lygybę integruoti į humanitarinės pagalbos programavimą ir remti galių suteikimą moterims ir mergaitėms;

| 21. | primygtinai teigia, kad humanitarinės pagalbos teikimas atitinka tarptautinę humanitarinę teisę ir kad ES humanitarinei pagalbai nėra taikomi kitų pagalbą teikiančių partnerių apribojimai; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad ekstremaliųjų humanitarinių situacijų metu prieš moteris ir mergaites kaip karo ginklai ir toliau naudojamas žaginimas ir kitos seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties formos, ir smerkia šį reiškinį; pabrėžia, kad būtina reaguoti į šį smurtą ir į jo fizines ir psichologines pasekmes; ragina prisiimti visuotinį įsipareigojimą užtikrinti, kad moterys ir mergaitės, kaip reikalaujama pagal tarptautinės humanitarinės teisės normas ir Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus, prasidėjus bet kokiai ekstremaliai padėčiai arba krizei būtų saugios, sprendžiant seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties rizikos klausimą, didinant informuotumą, užtikrinant tokio smurto vykdytojų baudžiamąjį persekiojimą ir tai, kad moterys ir mergaitės humanitarinių krizių metu turėtų prieigą prie visų lytinės ir reprodukcinės sveikatos apsaugos paslaugų, įskaitant saugius abortus, o ne siekiant išlaikyti tai, kas laikoma nežmonišku elgesiu; |
| --- | --- |

21.

primygtinai teigia, kad humanitarinės pagalbos teikimas atitinka tarptautinę humanitarinę teisę ir kad ES humanitarinei pagalbai nėra taikomi kitų pagalbą teikiančių partnerių apribojimai; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad ekstremaliųjų humanitarinių situacijų metu prieš moteris ir mergaites kaip karo ginklai ir toliau naudojamas žaginimas ir kitos seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties formos, ir smerkia šį reiškinį; pabrėžia, kad būtina reaguoti į šį smurtą ir į jo fizines ir psichologines pasekmes; ragina prisiimti visuotinį įsipareigojimą užtikrinti, kad moterys ir mergaitės, kaip reikalaujama pagal tarptautinės humanitarinės teisės normas ir Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus, prasidėjus bet kokiai ekstremaliai padėčiai arba krizei būtų saugios, sprendžiant seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties rizikos klausimą, didinant informuotumą, užtikrinant tokio smurto vykdytojų baudžiamąjį persekiojimą ir tai, kad moterys ir mergaitės humanitarinių krizių metu turėtų prieigą prie visų lytinės ir reprodukcinės sveikatos apsaugos paslaugų, įskaitant saugius abortus, o ne siekiant išlaikyti tai, kas laikoma nežmonišku elgesiu;

| 22. | mano, kad visi darbuotojai, dalyvaujantys teikiant humanitarinę pagalbą, įskaitant policijos ar karines pajėgas, turėtų gauti tinkamus mokymus lyčių klausimais ir kad turėtų būti nustatytas griežtas elgesio kodeksas siekiant užkirsti jiems kelią naudotis savo padėtimi ir taip užtikrinti, kad būtų laikomasi lyčių lygybės principo; |
| --- | --- |

22.

mano, kad visi darbuotojai, dalyvaujantys teikiant humanitarinę pagalbą, įskaitant policijos ar karines pajėgas, turėtų gauti tinkamus mokymus lyčių klausimais ir kad turėtų būti nustatytas griežtas elgesio kodeksas siekiant užkirsti jiems kelią naudotis savo padėtimi ir taip užtikrinti, kad būtų laikomasi lyčių lygybės principo;

| 23. | ragina humanitarinę pagalbą teikiančius asmenis smurto dėl lyties prevencijos ir švelninimo strategijas įtraukti į visas sektorines priemones bei palengvinti naujų ES finansavimo priemonių nustatymą ir siekiant šio tikslo atsižvelgti į persvarstytas Pasaulinės apsaugos grupės (angl. Global Protection Cluster) gaires dėl veiksmų su lytimi susijusio smurto atveju integravimo teikiant humanitarinę pagalbą; taip pat mano, kad humanitarinės pagalbos teikėjai, įskaitant ES, turėtų išklausyti mergaites, ypač paaugles, ir berniukus visais pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas etapais; |
| --- | --- |

23.

ragina humanitarinę pagalbą teikiančius asmenis smurto dėl lyties prevencijos ir švelninimo strategijas įtraukti į visas sektorines priemones bei palengvinti naujų ES finansavimo priemonių nustatymą ir siekiant šio tikslo atsižvelgti į persvarstytas Pasaulinės apsaugos grupės (angl. Global Protection Cluster) gaires dėl veiksmų su lytimi susijusio smurto atveju integravimo teikiant humanitarinę pagalbą; taip pat mano, kad humanitarinės pagalbos teikėjai, įskaitant ES, turėtų išklausyti mergaites, ypač paaugles, ir berniukus visais pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas etapais;

| 24. | ragina atitinkamas humanitarinės pagalbos agentūras stiprinti koordinavimo veiksmus siekiant nustatyti ir apsaugoti seksualinio išnaudojimo ir prievartos aukas, taip pat galimas aukas; |
| --- | --- |

24.

ragina atitinkamas humanitarinės pagalbos agentūras stiprinti koordinavimo veiksmus siekiant nustatyti ir apsaugoti seksualinio išnaudojimo ir prievartos aukas, taip pat galimas aukas;

| 25. | pripažįsta ES visapusiško požiūrio koordinuojant įvairiausias išorės politikos priemones, kuriomis siekiama investuoti į tvarų politinį sprendimą, ir užtikrinant jų nuoseklumą vertingumą; atkreipia dėmesį į humanitarinės pagalbos ypatumus ir pabrėžia, kad svarbu atskirti humanitarinę pagalbą nuo užsienio, politinių, saugumo ir kovos su terorizmu klausimų, patvirtinant apsaugos priemones; apgailestauja dėl to, kad humanitarinės pagalbos principais piktnaudžiaujama arba jų nepaisoma, nes toks piktnaudžiavimas daro didelę žalą pagalbos teikimui ir humanitarinės pagalbos srities darbuotojų saugumui; tvirtina, kad kovos su terorizmu priemonės neturėtų silpninti pastangų teikti humanitarinę pagalbą nei joms kliudyti, ir ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius tinkamai spręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta ES visapusiško požiūrio koordinuojant įvairiausias išorės politikos priemones, kuriomis siekiama investuoti į tvarų politinį sprendimą, ir užtikrinant jų nuoseklumą vertingumą; atkreipia dėmesį į humanitarinės pagalbos ypatumus ir pabrėžia, kad svarbu atskirti humanitarinę pagalbą nuo užsienio, politinių, saugumo ir kovos su terorizmu klausimų, patvirtinant apsaugos priemones; apgailestauja dėl to, kad humanitarinės pagalbos principais piktnaudžiaujama arba jų nepaisoma, nes toks piktnaudžiavimas daro didelę žalą pagalbos teikimui ir humanitarinės pagalbos srities darbuotojų saugumui; tvirtina, kad kovos su terorizmu priemonės neturėtų silpninti pastangų teikti humanitarinę pagalbą nei joms kliudyti, ir ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius tinkamai spręsti šį klausimą;

Humanitarinės pagalbos veiksmingumas

| 26. | smerkia nuolatinį trukdymą teikti humanitarinę pagalbą ir visus veiksmus, kuriais pažeidžiami principai, apsaugantys nuo pagalbos asmenims, kuriems gresia pavojus, nesuteikimo ir negrąžinimo principas, kuriuos perkeltų gyventojų atžvilgiu turi taikyti visi subjektai (ES narės ir kiti subjektai); ragina vyriausybes vykdyti savo pagrindinę pareigą apsaugoti civilius gyventojus ir jiems padėti ir sukurti tokias teisines ir politines sistemas, kad būtų galima sudaryti sąlygas humanitarinei prieigai ir galimybes lengviau teikti humanitarinę pagalbą, laikantis tarptautinės humanitarinės teisės; siūlo, kad šios sistemos apimtų humanitarinės pagalbos atleidimą nuo mokesčių, operacijų išlaidų atliekant perlaidas sumažinimą ir supaprastintas muitinės procedūras; ragina pagalbos teikėjus, priimančiųjų valstybių vyriausybes ir priemones įgyvendinančius subjektus sudaryti galimybes teikti humanitarinę pagalbą visais įmanomais būdais ir vykdyti savo pareigą užtikrinti, kad profesionali, savalaikė, koordinuota, tinkama ir kokybiška pagalba pasiektų net ir atokiose vietovėse gyvenančius asmenis, kuriems tokios pagalbos reikia; |
| --- | --- |

26.

smerkia nuolatinį trukdymą teikti humanitarinę pagalbą ir visus veiksmus, kuriais pažeidžiami principai, apsaugantys nuo pagalbos asmenims, kuriems gresia pavojus, nesuteikimo ir negrąžinimo principas, kuriuos perkeltų gyventojų atžvilgiu turi taikyti visi subjektai (ES narės ir kiti subjektai); ragina vyriausybes vykdyti savo pagrindinę pareigą apsaugoti civilius gyventojus ir jiems padėti ir sukurti tokias teisines ir politines sistemas, kad būtų galima sudaryti sąlygas humanitarinei prieigai ir galimybes lengviau teikti humanitarinę pagalbą, laikantis tarptautinės humanitarinės teisės; siūlo, kad šios sistemos apimtų humanitarinės pagalbos atleidimą nuo mokesčių, operacijų išlaidų atliekant perlaidas sumažinimą ir supaprastintas muitinės procedūras; ragina pagalbos teikėjus, priimančiųjų valstybių vyriausybes ir priemones įgyvendinančius subjektus sudaryti galimybes teikti humanitarinę pagalbą visais įmanomais būdais ir vykdyti savo pareigą užtikrinti, kad profesionali, savalaikė, koordinuota, tinkama ir kokybiška pagalba pasiektų net ir atokiose vietovėse gyvenančius asmenis, kuriems tokios pagalbos reikia;

| 27. | yra labai susirūpinęs, atsižvelgiant į geresnę humanitarinės pagalbos teikimo srities veikėjų apsaugą, dėl pasikartojančių išpuolių prieš humanitarinės pagalbos srities darbuotojus ir infrastruktūrą, įskaitant ligonines; pabrėžia, kad reikia padaryti daugiau siekiant pagerinti jų saugumą, apsaugą ir judėjimo laisvę pagal tarptautinę teisę; remia sistemingą specialių išlygų, kuriomis stiprinama atskaitomybė už humanitarinės pagalbos srities darbuotojų apsaugą, įtraukimą į teisės aktus ir pagalbos teikėjų veiksmų planus, skirtus visoms šalims, taip pat griežtą sistemingą stebėseną ir pranešimus apie išpuolius prieš visus pagalbą teikiančius darbuotojus; |
| --- | --- |

27.

yra labai susirūpinęs, atsižvelgiant į geresnę humanitarinės pagalbos teikimo srities veikėjų apsaugą, dėl pasikartojančių išpuolių prieš humanitarinės pagalbos srities darbuotojus ir infrastruktūrą, įskaitant ligonines; pabrėžia, kad reikia padaryti daugiau siekiant pagerinti jų saugumą, apsaugą ir judėjimo laisvę pagal tarptautinę teisę; remia sistemingą specialių išlygų, kuriomis stiprinama atskaitomybė už humanitarinės pagalbos srities darbuotojų apsaugą, įtraukimą į teisės aktus ir pagalbos teikėjų veiksmų planus, skirtus visoms šalims, taip pat griežtą sistemingą stebėseną ir pranešimus apie išpuolius prieš visus pagalbą teikiančius darbuotojus;

| 28. | remia Komisijos rekomendacijas dėl visa apimančios veiksmingumo valdymo sistemos; |
| --- | --- |

28.

remia Komisijos rekomendacijas dėl visa apimančios veiksmingumo valdymo sistemos;

| 29. | pabrėžia, kad būtinas nuolatinis dialogas įvairių humanitarinės pagalbos srities veikėjų papildomų vaidmenų ir įgaliojimų klausimais; mano, kad turi būti aiškiai atskirti civiliniai humanitarinės pagalbos srities veikėjai ir kariniai subjektai; mano, kad prioritetas turi būti teikiamas civiliniams humanitarinės pagalbos veiksmams; ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius ištirti naujas geresnio veikėjų koordinavimo sistemas, nes tai pagrindinis veiksmingesnių, efektyvesnių ir tinkamų humanitarinės pagalbos veiksmų elementas; pabrėžia, kad reikalinga geresnė vietos veiklos pajėgumų analizė ir geresnis bendras poreikių ir atskaitomybės už humanitarinius veiksmus įvertinimas; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad būtinas nuolatinis dialogas įvairių humanitarinės pagalbos srities veikėjų papildomų vaidmenų ir įgaliojimų klausimais; mano, kad turi būti aiškiai atskirti civiliniai humanitarinės pagalbos srities veikėjai ir kariniai subjektai; mano, kad prioritetas turi būti teikiamas civiliniams humanitarinės pagalbos veiksmams; ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius ištirti naujas geresnio veikėjų koordinavimo sistemas, nes tai pagrindinis veiksmingesnių, efektyvesnių ir tinkamų humanitarinės pagalbos veiksmų elementas; pabrėžia, kad reikalinga geresnė vietos veiklos pajėgumų analizė ir geresnis bendras poreikių ir atskaitomybės už humanitarinius veiksmus įvertinimas;

| 30. | ragina ypač daug dėmesio skirti tam, kad užsitęsusių humanitarinių krizių atvejais, teikiant būtinus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, būtų veiksmingai užtikrinta teisė į švietimą, nes dėl jo stokos gali kilti pavojus vaikų ateičiai ir tolesniam visuomenės vystymuisi; pabrėžia nuolatinio švietimo svarbą norint apsaugoti ir skatinti tokias bendras visuotines vertybes, kaip žmogaus orumas, lygybė, demokratija ir žmogaus teisės; |
| --- | --- |

30.

ragina ypač daug dėmesio skirti tam, kad užsitęsusių humanitarinių krizių atvejais, teikiant būtinus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, būtų veiksmingai užtikrinta teisė į švietimą, nes dėl jo stokos gali kilti pavojus vaikų ateičiai ir tolesniam visuomenės vystymuisi; pabrėžia nuolatinio švietimo svarbą norint apsaugoti ir skatinti tokias bendras visuotines vertybes, kaip žmogaus orumas, lygybė, demokratija ir žmogaus teisės;

| 31. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą, atsižvelgiant į labai didelį vaikų, kuriems nesuteikiamos švietimo paslaugos, skaičių, ir didelį švietimo poveikį didinant žmonių atsparumą, padidinti lėšas, skiriamas vaikų mokslui per ekstremaliąsias humanitarines situacijas; ragina Tarybą pritarti Komisijos pasiūlymui 4 proc. ES humanitarinės pagalbos biudžeto skirti šiam tikslui; mano, kad dėl šio padidinimo neturėtų būti skiriama mažiau dėmesio kitiems pagrindiniams poreikiams; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą, atsižvelgiant į labai didelį vaikų, kuriems nesuteikiamos švietimo paslaugos, skaičių, ir didelį švietimo poveikį didinant žmonių atsparumą, padidinti lėšas, skiriamas vaikų mokslui per ekstremaliąsias humanitarines situacijas; ragina Tarybą pritarti Komisijos pasiūlymui 4 proc. ES humanitarinės pagalbos biudžeto skirti šiam tikslui; mano, kad dėl šio padidinimo neturėtų būti skiriama mažiau dėmesio kitiems pagrindiniams poreikiams;

| 32. | išreiškia susirūpinimą dėl vaikų pabėgėlių stovyklose švietimo ir mokyklinio lavinimo ir ragina ES ir visus tarptautinius veikėjus didinti gebėjimus užtikrinti mokyklinį lavinimą pabėgėlių stovyklose; |
| --- | --- |

32.

išreiškia susirūpinimą dėl vaikų pabėgėlių stovyklose švietimo ir mokyklinio lavinimo ir ragina ES ir visus tarptautinius veikėjus didinti gebėjimus užtikrinti mokyklinį lavinimą pabėgėlių stovyklose;

| 33. | pripažįsta, kad, nuspėjamumas, veiklos lankstumas ir daugiamečiai įnašai yra būtina sąlyga norint pagalbą teikti efektyviai ir veiksmingai; ragina ES ir jos valstybes nares pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais deklaracijoje pabrėžti gero humanitarinės pagalbos teikimo principus; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta, kad, nuspėjamumas, veiklos lankstumas ir daugiamečiai įnašai yra būtina sąlyga norint pagalbą teikti efektyviai ir veiksmingai; ragina ES ir jos valstybes nares pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais deklaracijoje pabrėžti gero humanitarinės pagalbos teikimo principus;

| 34. | pabrėžia, kad reikia imtis pasaulinio masto veiksmų siekiant panaikinti finansavimo spragą; ragina sukurti pasaulinį humanitarinės pagalbos fondą, kuriuo būtų remiamas Paramos vystymuisi komitetui nepriklausančių pagalbos teikėjų dalyvavimas ir įtraukimas ir kuriame būtų sutelktos visos esamos tarptautinės finansinės priemonės, vietos ištekliai ir fondai (JT reagavimo į nelaimes fondai, centrinio reagavimo į ekstremalias situacijas fondai, patikos fondai ir kt.), ir numatyti, kad jį papildytų savanoriškos vyriausybių, privataus sektoriaus ir regioninių organizacijų finansinės įmokos; mano, kad mokėjimai galėtų būti naudojami siekiant užpildyti humanitarinių įsipareigojimų spragas 3 lygmens krizių atveju, remiant pasirengimą, teikiant socialinės apsaugos atsparumą didinančias paslaugas ilgalaikiams pabėgėliams arba reaguojant į nenumatytas ekstremaliąsias situacijas, tokias kaip Ebolos virusas; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad reikia imtis pasaulinio masto veiksmų siekiant panaikinti finansavimo spragą; ragina sukurti pasaulinį humanitarinės pagalbos fondą, kuriuo būtų remiamas Paramos vystymuisi komitetui nepriklausančių pagalbos teikėjų dalyvavimas ir įtraukimas ir kuriame būtų sutelktos visos esamos tarptautinės finansinės priemonės, vietos ištekliai ir fondai (JT reagavimo į nelaimes fondai, centrinio reagavimo į ekstremalias situacijas fondai, patikos fondai ir kt.), ir numatyti, kad jį papildytų savanoriškos vyriausybių, privataus sektoriaus ir regioninių organizacijų finansinės įmokos; mano, kad mokėjimai galėtų būti naudojami siekiant užpildyti humanitarinių įsipareigojimų spragas 3 lygmens krizių atveju, remiant pasirengimą, teikiant socialinės apsaugos atsparumą didinančias paslaugas ilgalaikiams pabėgėliams arba reaguojant į nenumatytas ekstremaliąsias situacijas, tokias kaip Ebolos virusas;

| 35. | pabrėžia, kad tarptautinės finansų įstaigos turi visapusiškai dalyvauti ir persvarstyti savo požiūrį, kai dėmesys sutelkiamas į skolinimą palankiomis sąlygomis, visų pirma iš naujo apibrėžiant lengvatinių lėšų suteikimo kriterijus, siekiant sudaryti sąlygas lankstesniam instituciniam atsakui į nestabilią padėtį ir atidžiau apsvarstyti nacionalinius pajėgumus sutelkti vidaus išteklius; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad tarptautinės finansų įstaigos turi visapusiškai dalyvauti ir persvarstyti savo požiūrį, kai dėmesys sutelkiamas į skolinimą palankiomis sąlygomis, visų pirma iš naujo apibrėžiant lengvatinių lėšų suteikimo kriterijus, siekiant sudaryti sąlygas lankstesniam instituciniam atsakui į nestabilią padėtį ir atidžiau apsvarstyti nacionalinius pajėgumus sutelkti vidaus išteklius;

| 36. | primygtinai ragina vyriausybes, pagalbos teikėjus ir palankias sąlygas kuriančius subjektus supaprastinti įgyvendinimą užtikrinantiems partneriams taikomus administracinius reikalavimus, racionalizuojant procedūras ir nustatant geriausią patirtį administracinėje, sutarčių sudarymo ir ataskaitų teikimo srityse, tuo pačiu metu užtikrinant atskaitomybę, taip pat ragina remti iniciatyvas, kurios parengtos siekiant teikti nuolatinę pagalbą stiprinant pajėgumus ir stebint vietos veikėjus, bei stiprinti nacionalines koordinavimo struktūras; |
| --- | --- |

36.

primygtinai ragina vyriausybes, pagalbos teikėjus ir palankias sąlygas kuriančius subjektus supaprastinti įgyvendinimą užtikrinantiems partneriams taikomus administracinius reikalavimus, racionalizuojant procedūras ir nustatant geriausią patirtį administracinėje, sutarčių sudarymo ir ataskaitų teikimo srityse, tuo pačiu metu užtikrinant atskaitomybę, taip pat ragina remti iniciatyvas, kurios parengtos siekiant teikti nuolatinę pagalbą stiprinant pajėgumus ir stebint vietos veikėjus, bei stiprinti nacionalines koordinavimo struktūras;

| 37. | pabrėžia, kad, siekiant geriau apsaugoti ir užtikrinti nukentėjusių gyventojų gyvybes ir orumą, vietos NVO turi turėti prieigą prie tiesioginio finansavimo; primygtinai ragina valstybes nares ir pagalbos teikėjus labai padidinti tiesioginį finansavimą vietos humanitarinės pagalbos srities veikėjams, kurie turi pajėgumų, ekspertinių žinių ir gebėjimų veikti šioje srityje užtikrinant atskaitomybę; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad, siekiant geriau apsaugoti ir užtikrinti nukentėjusių gyventojų gyvybes ir orumą, vietos NVO turi turėti prieigą prie tiesioginio finansavimo; primygtinai ragina valstybes nares ir pagalbos teikėjus labai padidinti tiesioginį finansavimą vietos humanitarinės pagalbos srities veikėjams, kurie turi pajėgumų, ekspertinių žinių ir gebėjimų veikti šioje srityje užtikrinant atskaitomybę;

| 38. | ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius parengti naują susitarimą dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis ir užsitęsusių krizių atveju, kuriame būtų numatytos tvarios programos, įgyvendinimo planai ir prognozuojamas finansavimas vystymuisi; atkreipia dėmesį į tai, kad Adis Abebos veiksmų darbotvarkėje pabrėžiama būtinybė investuoti į socialinės apsaugos sistemas ir saugumo tinklus, kad atsakas į nestabilią padėtį galėtų būti spartesnis ir efektyvesnis; |
| --- | --- |

38.

ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius parengti naują susitarimą dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis ir užsitęsusių krizių atveju, kuriame būtų numatytos tvarios programos, įgyvendinimo planai ir prognozuojamas finansavimas vystymuisi; atkreipia dėmesį į tai, kad Adis Abebos veiksmų darbotvarkėje pabrėžiama būtinybė investuoti į socialinės apsaugos sistemas ir saugumo tinklus, kad atsakas į nestabilią padėtį galėtų būti spartesnis ir efektyvesnis;

Pažeidžiamumo mažinimas ir rizikos valdymas

| 39. | pabrėžia, kad reikia pritaikyti humanitarinio reagavimo sistemą prie vietos, nacionalinių ir regioninių poreikių, taip pat, kad reikia suteikti galių nukentėjusiems gyventojams, įskaitant visų amžiaus grupių moteris, vaikus, neįgaliuosius, mažumų atstovus ir vietos gyventojus, ir reguliariai juos įtraukti į sistemą, pripažįstant jų kaip permainų skatintojų vaidmenį ir, kai tik įmanoma, užtikrinant grįžtamąją informaciją ir išankstines konsultacijas su šiais gyventojais planuojant ir įgyvendinant humanitarines priemones; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad reikia pritaikyti humanitarinio reagavimo sistemą prie vietos, nacionalinių ir regioninių poreikių, taip pat, kad reikia suteikti galių nukentėjusiems gyventojams, įskaitant visų amžiaus grupių moteris, vaikus, neįgaliuosius, mažumų atstovus ir vietos gyventojus, ir reguliariai juos įtraukti į sistemą, pripažįstant jų kaip permainų skatintojų vaidmenį ir, kai tik įmanoma, užtikrinant grįžtamąją informaciją ir išankstines konsultacijas su šiais gyventojais planuojant ir įgyvendinant humanitarines priemones;

| 40. | pabrėžia, kad tarptautinis atsakas turėtų būti grindžiamas dabartinėmis vietos ar nacionalinėmis iniciatyvomis ir partnerystėmis, o ne naujai kuriamais lygiaverčiais veiksmais; primygtinai teigia, kad svarbu stiprinti humanitarinės pagalbos teikimo vietos ir regiono pajėgumus ir, kai įmanoma, vykdyti įtraukius procesus, į planavimo procesą įtraukiant vietos valdžios institucijas, pilietinę visuomenę, privatųjį sektorių ir nukentėjusius gyventojus; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad tarptautinis atsakas turėtų būti grindžiamas dabartinėmis vietos ar nacionalinėmis iniciatyvomis ir partnerystėmis, o ne naujai kuriamais lygiaverčiais veiksmais; primygtinai teigia, kad svarbu stiprinti humanitarinės pagalbos teikimo vietos ir regiono pajėgumus ir, kai įmanoma, vykdyti įtraukius procesus, į planavimo procesą įtraukiant vietos valdžios institucijas, pilietinę visuomenę, privatųjį sektorių ir nukentėjusius gyventojus;

| 41. | pabrėžia, kad reikalingas naujas visuotinis papildomumo modelis, kuriuo turėtų būti paremtas humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo sričių veikėjų bendradarbiavimas, pradedant nuo bendros analizės ir programavimo; šis modelis sudarytų sąlygas veikėjams palaipsniui kurti atsparesnę ir savarankiškesnę visuomenę; pabrėžia, kad toks modelis turėtų apimti, pirma, vystymosi veikėjams skirtas pradžios strategijas, kurios sudarytų jiems sąlygas užmegzti ryšius šioje srityje, antra, krizėms įtakos turinčių veiksnių įtraukimą į vystymosi programas, trečia, pabaigos strategijų įtraukimą į humanitarinės pagalbos teikimą, kad būtų galima laikytis lankstesnio požiūrio, taip pat modelis turėtų apimti suprantamą ir lankstų daugiametį finansavimo mechanizmą, kad būtų galima reaguoti į užsitęsusias krizes; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su vietos NVO ir pilietinės visuomenės lyderiais siekiant sukurti nuolatines struktūras tose vietovėse, kuriose galimi konfliktai; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikalingas naujas visuotinis papildomumo modelis, kuriuo turėtų būti paremtas humanitarinės pagalbos ir vystomojo bendradarbiavimo sričių veikėjų bendradarbiavimas, pradedant nuo bendros analizės ir programavimo; šis modelis sudarytų sąlygas veikėjams palaipsniui kurti atsparesnę ir savarankiškesnę visuomenę; pabrėžia, kad toks modelis turėtų apimti, pirma, vystymosi veikėjams skirtas pradžios strategijas, kurios sudarytų jiems sąlygas užmegzti ryšius šioje srityje, antra, krizėms įtakos turinčių veiksnių įtraukimą į vystymosi programas, trečia, pabaigos strategijų įtraukimą į humanitarinės pagalbos teikimą, kad būtų galima laikytis lankstesnio požiūrio, taip pat modelis turėtų apimti suprantamą ir lankstų daugiametį finansavimo mechanizmą, kad būtų galima reaguoti į užsitęsusias krizes; pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su vietos NVO ir pilietinės visuomenės lyderiais siekiant sukurti nuolatines struktūras tose vietovėse, kuriose galimi konfliktai;

| 42. | ragina Komisiją pristatyti iniciatyvą, kuria siekiama sistemingiau susieti humanitarinę pagalbą, vystymosi bendradarbiavimą ir atsparumą, kad būtų sudarytos sąlygos didesniam ES lankstumui ir efektyvumui tenkinant didėjančius poreikius, ir skatinti apsvarstyti klausimą dėl geresnių sąsajų pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais; ragina ES pasinaudoti dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra ir dar kabiau sustiprinti humanitarinės pagalbos ir vystymosi sričių sąsajas; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją pristatyti iniciatyvą, kuria siekiama sistemingiau susieti humanitarinę pagalbą, vystymosi bendradarbiavimą ir atsparumą, kad būtų sudarytos sąlygos didesniam ES lankstumui ir efektyvumui tenkinant didėjančius poreikius, ir skatinti apsvarstyti klausimą dėl geresnių sąsajų pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais; ragina ES pasinaudoti dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra ir dar kabiau sustiprinti humanitarinės pagalbos ir vystymosi sričių sąsajas;

| 43. | pabrėžia nelaimių rizikos mažinimo svarbą atsparumo didinimui keturiose prioritetinėse srityse: 1) nelaimių rizikos supratimas; 2) rizikos valdymo gerinimas siekiant valdyti nelaimių riziką; 3) investavimas į nelaimių rizikos mažinimą siekiant didinti atsparumą, nenumatytų atvejų planų rengimas ir ankstyvojo perspėjimo sistemų naudojimas; ir 4) pasirengimo nelaimėms didinimas siekiant veiksmingo atsako ir atsigavimas, reabilitacija bei atstatymas, taikant geresnio atkūrimo principą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia nelaimių rizikos mažinimo svarbą atsparumo didinimui keturiose prioritetinėse srityse: 1) nelaimių rizikos supratimas; 2) rizikos valdymo gerinimas siekiant valdyti nelaimių riziką; 3) investavimas į nelaimių rizikos mažinimą siekiant didinti atsparumą, nenumatytų atvejų planų rengimas ir ankstyvojo perspėjimo sistemų naudojimas; ir 4) pasirengimo nelaimėms didinimas siekiant veiksmingo atsako ir atsigavimas, reabilitacija bei atstatymas, taikant geresnio atkūrimo principą;

| 44. | ragina valstybes nares ir kitus pagalbos teikėjus, remiantis tarptautiniais reagavimo į nelaimes srities teisės aktais, taisyklėmis ir principais, gerinti ir vystyti nacionalines humanitarinių priemonių teisės sistemas ir nelaimių rizikos mažinimą ir valdymą; pabrėžia, kad pasirengimas nelaimėms, rizikos mažinimas ir atsparumas turėtų būti sistemingai įtraukti į reagavimo planus, kuriuos turi parengti vietos, regioninės ir nacionalinės administracijos, pramonės ir pilietinės visuomenės atstovai, ir tuo pačiu metu turėtų būti skiriamas pakankamas finansavimas prognozavimui ir rizikos valdymo modeliavimui ir šiose srityse plečiamos inovacijos; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares ir kitus pagalbos teikėjus, remiantis tarptautiniais reagavimo į nelaimes srities teisės aktais, taisyklėmis ir principais, gerinti ir vystyti nacionalines humanitarinių priemonių teisės sistemas ir nelaimių rizikos mažinimą ir valdymą; pabrėžia, kad pasirengimas nelaimėms, rizikos mažinimas ir atsparumas turėtų būti sistemingai įtraukti į reagavimo planus, kuriuos turi parengti vietos, regioninės ir nacionalinės administracijos, pramonės ir pilietinės visuomenės atstovai, ir tuo pačiu metu turėtų būti skiriamas pakankamas finansavimas prognozavimui ir rizikos valdymo modeliavimui ir šiose srityse plečiamos inovacijos;

| 45. | ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius pabrėžti klimato kaitos ir humanitarinių priemonių klausimus; mano, kad atsižvelgiant į tai į visus susijusius politikos formavimo regioniniu ir pasauliniu lygmenimis veiksmus turėtų būti įtrauktas atsparumo klimato kaitos pasekmėms, įskaitant klimato kaitos paskatintą perkėlimą ir migraciją, planavimo ir plėtojimo klausimas; atsižvelgdamas į tai ragina ES ir jos valstybes nares ir toliau priimti drąsius politinius sprendimus siekiant kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

45.

ragina pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais dalyvius pabrėžti klimato kaitos ir humanitarinių priemonių klausimus; mano, kad atsižvelgiant į tai į visus susijusius politikos formavimo regioniniu ir pasauliniu lygmenimis veiksmus turėtų būti įtrauktas atsparumo klimato kaitos pasekmėms, įskaitant klimato kaitos paskatintą perkėlimą ir migraciją, planavimo ir plėtojimo klausimas; atsižvelgdamas į tai ragina ES ir jos valstybes nares ir toliau priimti drąsius politinius sprendimus siekiant kovoti su klimato kaita;

Keitimas diegiant inovacijas

| 46. | pabrėžia, kad inovacijos turi būti kuriamos iš įvairių šaltinių ir visų pirma iš nukentėjusių gyventojų, pilietinės visuomenės atstovų ir vietos bendruomenių, su kuriomis pirmiausia susiduriama reaguojant, žinių; pabrėžia minimalių humanitarinių standartų svarbą siekiant visu humanitarinių priemonių taikymo laikotarpiu gerinti pagrindines viešąsias paslaugas, pvz., švietimą, mitybą, sveikatos priežiūrą, pastogės suteikimą, vandens tiekimą ir sanitarijos priemones; mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių ir įvairių sektorių partnerystės gali būti viešojo atsako į didėjančius humanitarinės pagalbos poreikius papildymo priemonė, jei viešajame ir privačiajame sektoriuose puoselėjamos tos pačios vertybės ir prioritetai, kuriais verslo tikslai derinami su ES vystymosi srities tikslais, ir laikomasi tarptautinių standartų dėl efektyvumo vystymosi srityje; pažymi, kad pinigais grindžiama parama yra inovacijos teikiant humanitarinę pagalbą pavyzdys, jei ji tinkamai siejama su pagalbos efektyvumo principais; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad inovacijos turi būti kuriamos iš įvairių šaltinių ir visų pirma iš nukentėjusių gyventojų, pilietinės visuomenės atstovų ir vietos bendruomenių, su kuriomis pirmiausia susiduriama reaguojant, žinių; pabrėžia minimalių humanitarinių standartų svarbą siekiant visu humanitarinių priemonių taikymo laikotarpiu gerinti pagrindines viešąsias paslaugas, pvz., švietimą, mitybą, sveikatos priežiūrą, pastogės suteikimą, vandens tiekimą ir sanitarijos priemones; mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių ir įvairių sektorių partnerystės gali būti viešojo atsako į didėjančius humanitarinės pagalbos poreikius papildymo priemonė, jei viešajame ir privačiajame sektoriuose puoselėjamos tos pačios vertybės ir prioritetai, kuriais verslo tikslai derinami su ES vystymosi srities tikslais, ir laikomasi tarptautinių standartų dėl efektyvumo vystymosi srityje; pažymi, kad pinigais grindžiama parama yra inovacijos teikiant humanitarinę pagalbą pavyzdys, jei ji tinkamai siejama su pagalbos efektyvumo principais;

| 47. | palankiai vertina Tarybos išvadas dėl daugiafunkcinės grynaisiais pinigais grindžiamos paramos siekiant reaguoti į humanitarinius poreikius bendrųjų principų, pripažįsta, kad nors tik nedidelė dalis humanitarinės pagalbos šiuo metu grindžiama grynaisiais pinigais, grynaisiais pinigais grindžiamos paramos naudojimas turi didelį potencialą, nes tai yra naujoviška, orumą nežeminanti, saugi, lanksti ir ekonomiškai efektyvi galimybė atsižvelgiant į lyčių aspektą patenkinti neatidėliotinus pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų poreikius; ragina ES ir jos valstybes nares, rengiantis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais, propaguoti bendrus principus ir besąlygiškos grynaisiais pinigais grindžiamos paramos taikymą, pagrįstą konkrečių aplinkybių ir atsako analize, ir tuo pačiu metu remti stebėsenos mechanizmą; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina Tarybos išvadas dėl daugiafunkcinės grynaisiais pinigais grindžiamos paramos siekiant reaguoti į humanitarinius poreikius bendrųjų principų, pripažįsta, kad nors tik nedidelė dalis humanitarinės pagalbos šiuo metu grindžiama grynaisiais pinigais, grynaisiais pinigais grindžiamos paramos naudojimas turi didelį potencialą, nes tai yra naujoviška, orumą nežeminanti, saugi, lanksti ir ekonomiškai efektyvi galimybė atsižvelgiant į lyčių aspektą patenkinti neatidėliotinus pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų poreikius; ragina ES ir jos valstybes nares, rengiantis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais, propaguoti bendrus principus ir besąlygiškos grynaisiais pinigais grindžiamos paramos taikymą, pagrįstą konkrečių aplinkybių ir atsako analize, ir tuo pačiu metu remti stebėsenos mechanizmą;

| 48. | ragina ES propaguoti ir remti visuotinį humanitarinės pagalbos srities inovacijų aljansą siekiant plėtoti visuotines etikos normas laikantis humanitarinių principų ir JT inovacijų ir technologijų vystymosi srityje principų, kad būtų užtikrinta, jog visos investicijos į humanitarines inovacijas būtų skiriamos nukentėjusių gyventojų gaunamiems rezultatams pagerinti; ragina regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis sukurti humanitarinės pagalbos srities inovacijų fondus; |
| --- | --- |

48.

ragina ES propaguoti ir remti visuotinį humanitarinės pagalbos srities inovacijų aljansą siekiant plėtoti visuotines etikos normas laikantis humanitarinių principų ir JT inovacijų ir technologijų vystymosi srityje principų, kad būtų užtikrinta, jog visos investicijos į humanitarines inovacijas būtų skiriamos nukentėjusių gyventojų gaunamiems rezultatams pagerinti; ragina regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis sukurti humanitarinės pagalbos srities inovacijų fondus;

| 49. | pripažįsta, kad inovacijos gali atlikti svarbų vaidmenį reaguojant į naujus iššūkius ir gerinant egzistuojančias programas, nes integruojami nauji procesai iš kitų sektorių, siekiant kurti, tobulinti ir vystyti modelius, kurie sudaro sąlygas proveržiui įveikiant humanitarines problemas; |
| --- | --- |

49.

pripažįsta, kad inovacijos gali atlikti svarbų vaidmenį reaguojant į naujus iššūkius ir gerinant egzistuojančias programas, nes integruojami nauji procesai iš kitų sektorių, siekiant kurti, tobulinti ir vystyti modelius, kurie sudaro sąlygas proveržiui įveikiant humanitarines problemas;

| 50. | pabrėžia naujų technologijų ir naujoviškų skaitmeninių priemonių vaidmenį organizuojant humanitarinę pagalbą ir ją teikiant, ypač atsižvelgiant į pagalbos teikimą ir sekimą, nelaimių stebėjimą, dalijimąsi informacija, pagalbos teikėjų veiksmų koordinavimą ir pagalbą teikiančių agentūrų ir vietos vyriausybės ryšių gerinimą, ypač atokiose vietovės ir nelaimių zonose; pabrėžia, kad Afrikoje ir ypač Užsachario Afrikoje šiuo metu vyksta mobiliojo ryšio skaitmeninė revoliucija ir daugėja mobiliojo ryšio abonementų (ir plinta mobiliojo interneto naudojimas), taigi tokios priemonės ir paslaugos itin svarbios kuriant ankstyvojo perspėjimo sistemas ir skubiai suteikiant informaciją apie sveikatos padėtį, pavojingas sritis ir asmenis, į kuriuos galima kreiptis dėl pagalbos; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia naujų technologijų ir naujoviškų skaitmeninių priemonių vaidmenį organizuojant humanitarinę pagalbą ir ją teikiant, ypač atsižvelgiant į pagalbos teikimą ir sekimą, nelaimių stebėjimą, dalijimąsi informacija, pagalbos teikėjų veiksmų koordinavimą ir pagalbą teikiančių agentūrų ir vietos vyriausybės ryšių gerinimą, ypač atokiose vietovės ir nelaimių zonose; pabrėžia, kad Afrikoje ir ypač Užsachario Afrikoje šiuo metu vyksta mobiliojo ryšio skaitmeninė revoliucija ir daugėja mobiliojo ryšio abonementų (ir plinta mobiliojo interneto naudojimas), taigi tokios priemonės ir paslaugos itin svarbios kuriant ankstyvojo perspėjimo sistemas ir skubiai suteikiant informaciją apie sveikatos padėtį, pavojingas sritis ir asmenis, į kuriuos galima kreiptis dėl pagalbos;

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares, laikantis humanitarinių principų ir etikos standartų, remti įmonių, ypač VMĮ, įtraukimą ir parengti veiksmų vadovą įmonėms bei skatinti vietos ir regionines partnerysčių platformas, kuriomis skatinamas struktūruotas, koordinuotas ir tvarus įmonių dalyvavimas ekstremaliosios situacijos atveju; ragina valstybes nares į savo atitinkamus nacionalinius skubaus reagavimo planus ir atskaitomybės mechanizmus geriau įtraukti įmones; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją ir valstybes nares, laikantis humanitarinių principų ir etikos standartų, remti įmonių, ypač VMĮ, įtraukimą ir parengti veiksmų vadovą įmonėms bei skatinti vietos ir regionines partnerysčių platformas, kuriomis skatinamas struktūruotas, koordinuotas ir tvarus įmonių dalyvavimas ekstremaliosios situacijos atveju; ragina valstybes nares į savo atitinkamus nacionalinius skubaus reagavimo planus ir atskaitomybės mechanizmus geriau įtraukti įmones;

| 52. | ragina ES, be kita ko, ištirti partnerysčių su veiklą pradedančiomis įmonėmis ir draudimo bei technologijų bendrovėmis galimybes ir šias partnerystes skatinti, siekiant kurti pasirengimo ir panaudojimo ekstremaliosios situacijos atveju priemones; pabrėžia, kad būtina remti ir toliau vystyti JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro atliekamą visapusišką turimų privataus sektoriaus lėšų ir pajėgumų nustatymą, siekiant stiprinti techninį bendradarbiavimą pastangų reaguoti į nelaimes srityje; |
| --- | --- |

52.

ragina ES, be kita ko, ištirti partnerysčių su veiklą pradedančiomis įmonėmis ir draudimo bei technologijų bendrovėmis galimybes ir šias partnerystes skatinti, siekiant kurti pasirengimo ir panaudojimo ekstremaliosios situacijos atveju priemones; pabrėžia, kad būtina remti ir toliau vystyti JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro atliekamą visapusišką turimų privataus sektoriaus lėšų ir pajėgumų nustatymą, siekiant stiprinti techninį bendradarbiavimą pastangų reaguoti į nelaimes srityje;

| 53. | ragina ES ir jos partnerius humanitarinės pagalbos srityje, atsižvelgiant į būsimą pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais, remti geresnį jaunimo įtraukimą į pasirengimo ir atsigavimo procesus humanitarinės pagalbos srityje ir skatinti savanoriškos veiklos programas; |
| --- | --- |

53.

ragina ES ir jos partnerius humanitarinės pagalbos srityje, atsižvelgiant į būsimą pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais, remti geresnį jaunimo įtraukimą į pasirengimo ir atsigavimo procesus humanitarinės pagalbos srityje ir skatinti savanoriškos veiklos programas;

| 54. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti ES pagalbos savanorių programa praktiškai įgyvendinant sprendimus, kurie bus priimti būsimame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais ir atsižvelgiant į persvarstytą Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos; pabrėžia, kad savanorių ir kitų humanitarinės pagalbos aktyvistų patirtis gali atlikti svarbų vaidmenį nustatant geriausią patirtį ir kuriant įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti ES pagalbos savanorių programa praktiškai įgyvendinant sprendimus, kurie bus priimti būsimame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais ir atsižvelgiant į persvarstytą Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos; pabrėžia, kad savanorių ir kitų humanitarinės pagalbos aktyvistų patirtis gali atlikti svarbų vaidmenį nustatant geriausią patirtį ir kuriant įgyvendinimo priemones;

| 55. | ragina ES ir jos valstybes nares pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais propaguoti svarbų humanitarinių veiksmų skatinimą, nes tai gali būti veiksmingas būdas gerinti apsaugą ir inovacijas; |
| --- | --- |

55.

ragina ES ir jos valstybes nares pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais propaguoti svarbų humanitarinių veiksmų skatinimą, nes tai gali būti veiksmingas būdas gerinti apsaugą ir inovacijas;

| 56. | pabrėžia, kad Stambule prisiimti įsipareigojimai turi būti įgyvendinti ES ir jos valstybių narių lygmenimis; taigi ragina ES ir jos valstybes nares kartu su kitais humanitarinės pagalbos srities veikėjais parengti aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų įgyvendinimo laikotarpiu po Stambulo susitikimo darbotvarkę; pabrėžia, kad būtina užtikrinti prognozuojamą ir savalaikį humanitarinės pagalbos finansavimą iš ES biudžeto, užtikrinant, kad ES humanitarinės pagalbos srities įsipareigojimų asignavimai būtų sistemingai ir visiškai finansuojami numatant tokią pačią mokėjimų asignavimų sumą; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad Stambule prisiimti įsipareigojimai turi būti įgyvendinti ES ir jos valstybių narių lygmenimis; taigi ragina ES ir jos valstybes nares kartu su kitais humanitarinės pagalbos srities veikėjais parengti aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų įgyvendinimo laikotarpiu po Stambulo susitikimo darbotvarkę; pabrėžia, kad būtina užtikrinti prognozuojamą ir savalaikį humanitarinės pagalbos finansavimą iš ES biudžeto, užtikrinant, kad ES humanitarinės pagalbos srities įsipareigojimų asignavimai būtų sistemingai ir visiškai finansuojami numatant tokią pačią mokėjimų asignavimų sumą;

| 57. | ragina parengti nuoseklų ir tvirtą naują veiksmų planą, skirtą Europos konsensusui dėl humanitarinės pagalbos, kuriuo būtų užtikrintos nešališkos ir efektyvios Europos humanitarinės pagalbos priemonės, pritaikytos prie vietos aplinkybių, ir būtų atsižvelgiama į amžių ir lytį ir veiksmai vykdomi nediskriminuojant ir atsižvelgiant į poreikius; |
| --- | --- |

57.

ragina parengti nuoseklų ir tvirtą naują veiksmų planą, skirtą Europos konsensusui dėl humanitarinės pagalbos, kuriuo būtų užtikrintos nešališkos ir efektyvios Europos humanitarinės pagalbos priemonės, pritaikytos prie vietos aplinkybių, ir būtų atsižvelgiama į amžių ir lytį ir veiksmai vykdomi nediskriminuojant ir atsižvelgiant į poreikius;

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  http://www.un.org/documents/ga/res/46/a46r182.htm.

(2)  https://interagencystandingcommittee.org/iasc-transformative-agenda.

(3)  https://docs.unocha.org/sites/dms/ROWCA/Coordination/Principles_of_Partnership_GHP_July2007.pdf.

(4)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/290.

(5)  https://interagencystandingcommittee.org/files/guidelines-integrating-gender-based-violence-interventions-humanitarian-action.

(6)  http://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf.

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/313.

(8)  http://www.globalhumanitarianassistance.org/wp-content/uploads/2015/06/GHA-Report-2015_-Interactive_Online.pdf.

(9)  https://www.humanitarianresponse.info/en/system/files/documents/files/gho-status_report-final-web.pdf.

(10)  http://www.ghdinitiative.org/ghd/gns/principles-good-practice-of-ghd/principles-good-practice-ghd.html.

(11)  OL L 163, 1996 7 2, p. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=URISERV%3Aah0009.

(13)  OL L 122, 2014 4 24, p. 1.

(14)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/LT/1-2015-335-LT-F1-1.PDF.

(15)  OL L 347, 2013 12 20, p. 924.

(16)  http://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/Gender_SWD_2013.pdf.

(17)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/LT/1-2015-406-LT-F1-1.PDF.

(18)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/echo_aar_2014.pdf.

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9420-2015-INIT/lt/pdf.

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/lt/pdf.

(21)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9325-2013-INIT/lt/pdf.

(22)  http://www.preventionweb.net/files/37783_eccommunicationsdgs.pdf.

(23)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-16827-2014-INIT/lt/pdf.

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=JOIN:2015:0040:FIN:LT:PDF.

(25)  https://www.worldhumanitariansummit.org/.

(26)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0196.

(27)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0059.

(28)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0270.

(29)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0231.

(30)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0187.

(31)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0072.

(32)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0040.

(33)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0010.

(34)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0317.

(35)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0176.

(36)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=comnat:COM_2015_0419_FIN.

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?qid=1441187290883&uri=SWD:2015:166:FIN.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/118

---

P8_TA(2015)0460

Tvarios Europos netauriųjų metalų pramonės plėtra

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarios Europos netauriųjų metalų pramonės plėtros (2014/2211(INI))

(2017/C 399/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 147, 173, 174, 192 ir 345 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 147, 173, 174, 192 ir 345 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (3), kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (3), kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią bei vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią bei vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (5),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (6), ypač į jos 1 straipsnį ir atitinkamas konstatuojamąsias dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (6), ypač į jos 1 straipsnį ir atitinkamas konstatuojamąsias dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB konsoliduotą redakciją, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (7), ir į įvairius jos įgyvendinimo reglamentus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB konsoliduotą redakciją, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (7), ir į įvairius jos įgyvendinimo reglamentus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Energetikos sąjungos dokumentų rinkinys“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Energetikos sąjungos dokumentų rinkinys“ (COM(2015)0080),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 28 d. Komisijos komunikatą „Europos energetinio saugumo strategija“ (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 28 d. Komisijos komunikatą „Europos energetinio saugumo strategija“ (COM(2014)0330),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas“ (COM(2013)0407) ir į aukšto lygio darbo grupės esamos padėties apžvalgas, susijusias su šiuo komunikatu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos plieno pramonės konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas“ (COM(2013)0407) ir į aukšto lygio darbo grupės esamos padėties apžvalgas, susijusias su šiuo komunikatu,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa““(COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa““(COM(2011)0021),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją „ES plieno sektorius: darbuotojų ir pramonės apsauga“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją „ES plieno sektorius: darbuotojų ir pramonės apsauga“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 10 d. ataskaitą „Plieno pramonės bendras sąnaudų poveikio vertinimas“ (angl. Assessment of cumulative cost impact for the steel industry), kurią Komisijos užsakymu atliko Europos politikos studijų centras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 10 d. ataskaitą „Plieno pramonės bendras sąnaudų poveikio vertinimas“ (angl. Assessment of cumulative cost impact for the steel industry), kurią Komisijos užsakymu atliko Europos politikos studijų centras,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 31 d. ataskaitą „Aliuminio pramonės bendras sąnaudų poveikio vertinimas“, kurią Komisijos užsakymu atliko Europos politikos studijų centras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 31 d. ataskaitą „Aliuminio pramonės bendras sąnaudų poveikio vertinimas“, kurią Komisijos užsakymu atliko Europos politikos studijų centras,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Ekologiško augimo darbo vietų kūrimo potencialo išnaudojimas“ (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Ekologiško augimo darbo vietų kūrimo potencialo išnaudojimas“ (SWD(2012)0092),

| — | atsižvelgdamas į PPO steigimo sutartį, kitaip vadinamą „GATT 1994“, ir ypač į jos XX straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO steigimo sutartį, kitaip vadinamą „GATT 1994“, ir ypač į jos XX straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0309/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0309/2015),

| A. | kadangi pagrindiniai metalai yra:






  — | standartinis ir specialusis plienas, nerūdijantysis plienas, ypač atsparus plienas, ypač atsparūs lydiniai; |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi pagrindiniai metalai yra:

—

standartinis ir specialusis plienas, nerūdijantysis plienas, ypač atsparus plienas, ypač atsparūs lydiniai;

| — | spalvotieji metalai, kurių referencinė kaina nustatoma Londono ateities sandorių rinkoje (LME), – aliuminis, varis, alavas, nikelis, švinas ir cinkas; |
| --- | --- |

—

spalvotieji metalai, kurių referencinė kaina nustatoma Londono ateities sandorių rinkoje (LME), – aliuminis, varis, alavas, nikelis, švinas ir cinkas;

| — | lydiniuose naudojami metalai, kaip antai kobaltas, molibdenas, magnis, titanas; |
| --- | --- |

—

lydiniuose naudojami metalai, kaip antai kobaltas, molibdenas, magnis, titanas;

| — | retųjų žemių metalai, |
| --- | --- |

—

retųjų žemių metalai,

kurie visi išgaunami vykdant pirminę gamybą kasyklose, apimančią metalurginį perdirbimą taikant pirometalurgijos arba hidrometalurgijos metodus, o antrinės gamybos ištekliai gaunami vykdant regeneravimo ir perdirbimo procesą;

| B. | kadangi Europos plieno sektoriai turėjo esminės istorinės reikšmės Europos integracijai ir yra Europos pramonės pridėtinės vertės ir pridėtinės vertės grandinių kūrimo pagrindas; kadangi pagrindinių metalų sektorius atlieka svarbų vaidmenį vystant visą ekonomiką tiek technologiniu atžvilgiu, tiek įveikiant su tiekimu susijusius trikdžius; kadangi nuo 2008 m. plieno gamybos pajėgumai sumažėjo daugiau kaip 40 mln. tonų, ir plieno sektoriuje, kuriame patiriama didžiausia jo istorijoje krizė taikos laikotarpiu, dėl kurios didėja pramoninės gamybos sektorių priklausomybė nuo importo iš trečiųjų šalių, netenkama pramonės praktinės patirties ir daromas tiesioginis poveikis milijonams darbo vietų, prarasta daugiau kaip 60 000 tiesioginių darbo vietų ir daugiau kaip 100 000 netiesioginių darbo vietų; kadangi manoma, jog perteklinė gamyba pasaulio mastu sudaro 300–400 mln. tonų, daugiausia Kinijoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos plieno sektoriai turėjo esminės istorinės reikšmės Europos integracijai ir yra Europos pramonės pridėtinės vertės ir pridėtinės vertės grandinių kūrimo pagrindas; kadangi pagrindinių metalų sektorius atlieka svarbų vaidmenį vystant visą ekonomiką tiek technologiniu atžvilgiu, tiek įveikiant su tiekimu susijusius trikdžius; kadangi nuo 2008 m. plieno gamybos pajėgumai sumažėjo daugiau kaip 40 mln. tonų, ir plieno sektoriuje, kuriame patiriama didžiausia jo istorijoje krizė taikos laikotarpiu, dėl kurios didėja pramoninės gamybos sektorių priklausomybė nuo importo iš trečiųjų šalių, netenkama pramonės praktinės patirties ir daromas tiesioginis poveikis milijonams darbo vietų, prarasta daugiau kaip 60 000 tiesioginių darbo vietų ir daugiau kaip 100 000 netiesioginių darbo vietų; kadangi manoma, jog perteklinė gamyba pasaulio mastu sudaro 300–400 mln. tonų, daugiausia Kinijoje;

| C. | kadangi pagrindinių metalų pramonė susiduria su gerokai sumažėjusia paklausa, taip pat didele pasauline konkurencija, kurią daugiausia sudaro trečiosios šalys, kuriose netaikomi tokie aukšti standartai ir griežtos taisyklės, kaip Europoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindinių metalų pramonė susiduria su gerokai sumažėjusia paklausa, taip pat didele pasauline konkurencija, kurią daugiausia sudaro trečiosios šalys, kuriose netaikomi tokie aukšti standartai ir griežtos taisyklės, kaip Europoje;

| D. | kadangi energijos kainos Europoje didesnės nei daugelyje kitų valstybių daugiausia dėl nepakankamos rinkos integracijos, didėjančių mokesčių, rinkliavų ir tinklo išlaidų ir jos smarkiai riboja Europos pagrindinių metalų pramonės konkurencingumą pasaulinėje rinkoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi energijos kainos Europoje didesnės nei daugelyje kitų valstybių daugiausia dėl nepakankamos rinkos integracijos, didėjančių mokesčių, rinkliavų ir tinklo išlaidų ir jos smarkiai riboja Europos pagrindinių metalų pramonės konkurencingumą pasaulinėje rinkoje;

| E. | kadangi Europos pagrindinių metalų pramonė susiduria su dideliu investicijų nutekėjimu į trečiąsias šalis, kurį labiausiai skatina palyginti didelės energijos kainos ir išlaidos dėl išmetamo anglies dioksido; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos pagrindinių metalų pramonė susiduria su dideliu investicijų nutekėjimu į trečiąsias šalis, kurį labiausiai skatina palyginti didelės energijos kainos ir išlaidos dėl išmetamo anglies dioksido;

| F. | kadangi viena po kitos uždaromos Europos aliuminio, vario, magnio ir kitų metalų elektrolizės gamyklos, ir tai rodo, kad Europoje šio sektoriaus pramonė labai nyksta, – tokį nykimą lemia ne sumažėjusi paklausa Europoje, o daugiausia padidėjusi ir labai svyruojanti elektros kaina keliose valstybėse narėse ir trečiųjų šalių dempingas; |
| --- | --- |

F.

kadangi viena po kitos uždaromos Europos aliuminio, vario, magnio ir kitų metalų elektrolizės gamyklos, ir tai rodo, kad Europoje šio sektoriaus pramonė labai nyksta, – tokį nykimą lemia ne sumažėjusi paklausa Europoje, o daugiausia padidėjusi ir labai svyruojanti elektros kaina keliose valstybėse narėse ir trečiųjų šalių dempingas;

| G. | kadangi plieno, aliuminio, cinko, titano, vario ir kitų metalų (įskaitant galvanizuotus lakštus), šiame rezoliucijos projekte vadinamų pagrindiniais metalais, lydiniai yra pagrindinės medžiagos, naudojamos gaminant elektronikos priemones, mašinas, buities prietaisus ir motorines transporto priemones ir statybose; kadangi ES pagrindinių metalų pramonė turėtų būti laikoma strategine Europos konkurencingumo skatinimo priemone, ypač kituose pramonės sektoriuose, taip pat esamos ir naujos infrastruktūros plėtros skatinimo priemone; |
| --- | --- |

G.

kadangi plieno, aliuminio, cinko, titano, vario ir kitų metalų (įskaitant galvanizuotus lakštus), šiame rezoliucijos projekte vadinamų pagrindiniais metalais, lydiniai yra pagrindinės medžiagos, naudojamos gaminant elektronikos priemones, mašinas, buities prietaisus ir motorines transporto priemones ir statybose; kadangi ES pagrindinių metalų pramonė turėtų būti laikoma strategine Europos konkurencingumo skatinimo priemone, ypač kituose pramonės sektoriuose, taip pat esamos ir naujos infrastruktūros plėtros skatinimo priemone;

| H. | kadangi pirmiausia turėtų būti sprendžiamas konkurencingumo ir anglies dioksido nutekėjimo pavojaus klausimas ir kadangi turi būti vengiama bet kokių protekcionistinių priemonių; |
| --- | --- |

H.

kadangi pirmiausia turėtų būti sprendžiamas konkurencingumo ir anglies dioksido nutekėjimo pavojaus klausimas ir kadangi turi būti vengiama bet kokių protekcionistinių priemonių;

| I. | kadangi nuo 2009 m. ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) apyvartinių taršos leidimų ir tarptautinių kreditų perteklius didėjo, palyginti su išmetamų teršalų kiekiu, o tai gerokai susilpnino anglies dioksido kainos siunčiamą signalą; kadangi ateityje pabrangus apyvartiniams taršos leidimams, dalijamiems pagal ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų ATLPS, gali ištikti konkurencijos krizė; kadangi tol, kol panašios pastangos nebus dedamos tarptautiniu arba nacionaliniu lygiu, t. y. kol nebus sukurta tokia kaip ES anglies dioksido rinka, tam tikri pramonės sektoriai ir įrenginiai ES praras tarptautinį konkurencingumą, o tai tam tikru mastu gali lemti anglies dioksido nutekėjimą; kadangi pagrindinių metalų pramonė dar turi didelių energijos taupymo galimybių, kuriomis būtų galima veiksmingai pasinaudoti pasitelkiant privačias investicijas ir vykdant gamyklų modernizavimo paramos programas; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo 2009 m. ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) apyvartinių taršos leidimų ir tarptautinių kreditų perteklius didėjo, palyginti su išmetamų teršalų kiekiu, o tai gerokai susilpnino anglies dioksido kainos siunčiamą signalą; kadangi ateityje pabrangus apyvartiniams taršos leidimams, dalijamiems pagal ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų ATLPS, gali ištikti konkurencijos krizė; kadangi tol, kol panašios pastangos nebus dedamos tarptautiniu arba nacionaliniu lygiu, t. y. kol nebus sukurta tokia kaip ES anglies dioksido rinka, tam tikri pramonės sektoriai ir įrenginiai ES praras tarptautinį konkurencingumą, o tai tam tikru mastu gali lemti anglies dioksido nutekėjimą; kadangi pagrindinių metalų pramonė dar turi didelių energijos taupymo galimybių, kuriomis būtų galima veiksmingai pasinaudoti pasitelkiant privačias investicijas ir vykdant gamyklų modernizavimo paramos programas;

| J. | kadangi Europos pagrindinių metalų pramonės sektoriuje lenktyniaujama su laiku siekiant atkurti pasaulinį konkurencingumą ir galimybes investuoti Europoje ir taip sprendžiant šio sektoriaus socialines ir su aplinka susijusias problemas, kurios turi būti išspręstos taip, kad ši pramonė ir toliau būtų pasaulinio masto pavyzdys pramonės įmonių socialinės atsakomybės ir atsakomybės už žalą aplinkai srityje; kadangi dėl pasaulyje esančio pertekliaus, nesąžiningų subsidijų ir trečiųjų šalių vykdomo dempingo Europos pagrindinių metalų rinka patiria papildomą spaudimą; kadangi gamybos inovacijos daro teigiamą poveikį užimtumo augimui visuose pramonės verslo ciklo etapuose; kadangi, kita vertus, daugybė įmonių įgyvendina strategijas, orientuotas į trumpalaikį finansinį pelną inovacijų, investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, užimtumo ir gebėjimų atnaujinimo sąskaita; kadangi darbuotojų dalyvavimas kuriant inovacijas ir nustatant strategiją yra geriausia ekonominės sėkmės garantija; kadangi sąžininga prekyba plieno gaminiais taip pat galima tik užtikrinant pagrindines darbuotojų teises ir laikantis aplinkosaugos standartų; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos pagrindinių metalų pramonės sektoriuje lenktyniaujama su laiku siekiant atkurti pasaulinį konkurencingumą ir galimybes investuoti Europoje ir taip sprendžiant šio sektoriaus socialines ir su aplinka susijusias problemas, kurios turi būti išspręstos taip, kad ši pramonė ir toliau būtų pasaulinio masto pavyzdys pramonės įmonių socialinės atsakomybės ir atsakomybės už žalą aplinkai srityje; kadangi dėl pasaulyje esančio pertekliaus, nesąžiningų subsidijų ir trečiųjų šalių vykdomo dempingo Europos pagrindinių metalų rinka patiria papildomą spaudimą; kadangi gamybos inovacijos daro teigiamą poveikį užimtumo augimui visuose pramonės verslo ciklo etapuose; kadangi, kita vertus, daugybė įmonių įgyvendina strategijas, orientuotas į trumpalaikį finansinį pelną inovacijų, investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, užimtumo ir gebėjimų atnaujinimo sąskaita; kadangi darbuotojų dalyvavimas kuriant inovacijas ir nustatant strategiją yra geriausia ekonominės sėkmės garantija; kadangi sąžininga prekyba plieno gaminiais taip pat galima tik užtikrinant pagrindines darbuotojų teises ir laikantis aplinkosaugos standartų;

| K. | kadangi išvystytos pramonės ir tausiai išteklius naudojančios ekonomikos sąlygomis būtina naudoti daugiau antrinių metalų (gautų iš regeneravimo ir perdirbimo) – jų naudojimą reikia plėtoti konkurencingos ir tvarios žiedinės ekonomikos sąlygomis, tačiau to jokiu būdu neužtenka nei kokybės, nei kiekybės požiūriu, kad būtų visapusiškai patenkinti Europos valstybių pagrindinių metalų poreikiai; kadangi ES prekybos metalo laužu balansas teigiamas ir turėtų būti dedama daugiau pastangų siekiant skatinti metalo laužo perdirbimą Europoje; kadangi su pagrindinių metalų pramone, jos žaliavomis ir papildomais tiekėjais turėtų būti elgiamasi nuosekliai ir integruotai; |
| --- | --- |

K.

kadangi išvystytos pramonės ir tausiai išteklius naudojančios ekonomikos sąlygomis būtina naudoti daugiau antrinių metalų (gautų iš regeneravimo ir perdirbimo) – jų naudojimą reikia plėtoti konkurencingos ir tvarios žiedinės ekonomikos sąlygomis, tačiau to jokiu būdu neužtenka nei kokybės, nei kiekybės požiūriu, kad būtų visapusiškai patenkinti Europos valstybių pagrindinių metalų poreikiai; kadangi ES prekybos metalo laužu balansas teigiamas ir turėtų būti dedama daugiau pastangų siekiant skatinti metalo laužo perdirbimą Europoje; kadangi su pagrindinių metalų pramone, jos žaliavomis ir papildomais tiekėjais turėtų būti elgiamasi nuosekliai ir integruotai;

| L. | kadangi tai visų pirma aktualu pereinant prie kitų energijos šaltinių, nes pagrindiniai metalai, pvz., retųjų žemių metalai, yra šiam perėjimui būtinų naujų technologijų pagrindas; kadangi Europa vis dar smarkiai priklausoma nuo metalų, kurių reikia atsinaujinančiosios energijos gamybos įrangai, importo, o atsinaujinančioji energija suteikia realių galimybių šiam sektoriui, visų pirma siekiant įveikti galimus tiekimo trikdžius; kadangi investicijos į atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą yra svarbus investicijų į pramonės produktus, įskaitant varį, aliuminį ir plieną, skatinimo veiksnys; kadangi plataus užmojo Europos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos taupymo politikos priemonės galėtų būti būsimos pagrindinių metalų paklausos Europoje varomoji jėga, visų pirma teikianti galimybę gaminti didelės pridėtinės vertės produktus; kadangi įmonės prisiima nepakankamą atsakomybę už žalą aplinkai ir kadangi esama pramonės teritorijų, kuriose akivaizdžiai pažeidžiami ES teisės aktai, arba apleistų teritorijų, kurios kelia grėsmę žmonių sveikatai ir aplinkai; kadangi aplinkos standartai ir žiedinės ekonomikos principai turėtų būti pagrindinių metalų pramonės sektoriaus Europoje investicijų į vystymąsi ir inovacijas pagrindas; kadangi Komisijos pateiktame Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. nustatyta, kad panaikinti energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir taikyti intensyvų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo scenarijų būtų pigiau nei tęsti dabartinę politiką ir kad ilgainiui branduolinės energijos ir iškastinio kuro kainos toliau didės, o atsinaujinančiųjų energijos išteklių – mažės; |
| --- | --- |

L.

kadangi tai visų pirma aktualu pereinant prie kitų energijos šaltinių, nes pagrindiniai metalai, pvz., retųjų žemių metalai, yra šiam perėjimui būtinų naujų technologijų pagrindas; kadangi Europa vis dar smarkiai priklausoma nuo metalų, kurių reikia atsinaujinančiosios energijos gamybos įrangai, importo, o atsinaujinančioji energija suteikia realių galimybių šiam sektoriui, visų pirma siekiant įveikti galimus tiekimo trikdžius; kadangi investicijos į atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą yra svarbus investicijų į pramonės produktus, įskaitant varį, aliuminį ir plieną, skatinimo veiksnys; kadangi plataus užmojo Europos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos taupymo politikos priemonės galėtų būti būsimos pagrindinių metalų paklausos Europoje varomoji jėga, visų pirma teikianti galimybę gaminti didelės pridėtinės vertės produktus; kadangi įmonės prisiima nepakankamą atsakomybę už žalą aplinkai ir kadangi esama pramonės teritorijų, kuriose akivaizdžiai pažeidžiami ES teisės aktai, arba apleistų teritorijų, kurios kelia grėsmę žmonių sveikatai ir aplinkai; kadangi aplinkos standartai ir žiedinės ekonomikos principai turėtų būti pagrindinių metalų pramonės sektoriaus Europoje investicijų į vystymąsi ir inovacijas pagrindas; kadangi Komisijos pateiktame Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. nustatyta, kad panaikinti energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir taikyti intensyvų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo scenarijų būtų pigiau nei tęsti dabartinę politiką ir kad ilgainiui branduolinės energijos ir iškastinio kuro kainos toliau didės, o atsinaujinančiųjų energijos išteklių – mažės;

| M. | kadangi Parlamento Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonėje dėl rekomendacijų Europos Komisijai, skirtų deryboms dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (TPIP) (2014/2228(INI)), pabrėžta skyriaus apie energiją svarba ir tuo pačiu metu pabrėžiama daug energijos vartojančių ES pramonės šakų nepalankesnė padėtis ir poreikis apsaugoti jų konkurencingumą; |
| --- | --- |

M.

kadangi Parlamento Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonėje dėl rekomendacijų Europos Komisijai, skirtų deryboms dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo (TPIP) (2014/2228(INI)), pabrėžta skyriaus apie energiją svarba ir tuo pačiu metu pabrėžiama daug energijos vartojančių ES pramonės šakų nepalankesnė padėtis ir poreikis apsaugoti jų konkurencingumą;

| N. | kadangi tik vykdydama plataus užmojo inovacijų politiką – gamindama aukštos kokybės, energiją taupančius ir inovatyvius produktus (pavyzdžiui, labai tvirtą ir kartu lankstų plieną) ir taikydama naujoviškus gamybos procesus – ES užsitikrins tvirtą poziciją didėjančios pasaulinės konkurencijos sąlygomis; kadangi 65 proc. įmonių išlaidų MTTP srityje padengia gamybos pramonė ir kadangi būtina stiprinti mūsų pramonės pagrindą, kad ES būtų išlaikytos žinios ir praktinė patirtis; |
| --- | --- |

N.

kadangi tik vykdydama plataus užmojo inovacijų politiką – gamindama aukštos kokybės, energiją taupančius ir inovatyvius produktus (pavyzdžiui, labai tvirtą ir kartu lankstų plieną) ir taikydama naujoviškus gamybos procesus – ES užsitikrins tvirtą poziciją didėjančios pasaulinės konkurencijos sąlygomis; kadangi 65 proc. įmonių išlaidų MTTP srityje padengia gamybos pramonė ir kadangi būtina stiprinti mūsų pramonės pagrindą, kad ES būtų išlaikytos žinios ir praktinė patirtis;

| O. | kadangi ES pagrindinių metalų pramonė praranda savo konkurencingumą, iš dalies dėl didelės reglamentavimo ir administracinės naštos; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES pagrindinių metalų pramonė praranda savo konkurencingumą, iš dalies dėl didelės reglamentavimo ir administracinės naštos;

| P. | kadangi „Energetikos sąjungos dokumentų rinkinio“ tikslas – sukurti saugią, tvarią, konkurencingą ir prieinamą energijos rinką, kad mažinant ir derinant energijos kainas Europoje ir tarp valstybių narių būtų padidintas pasaulinis Europos ekonomikos konkurencingumas; |
| --- | --- |

P.

kadangi „Energetikos sąjungos dokumentų rinkinio“ tikslas – sukurti saugią, tvarią, konkurencingą ir prieinamą energijos rinką, kad mažinant ir derinant energijos kainas Europoje ir tarp valstybių narių būtų padidintas pasaulinis Europos ekonomikos konkurencingumas;

| Q. | kadangi rinkos ekonomikos statuso pripažinimas valstybės valdomoms ar kitoms ne rinkos ekonomikos valstybėms nenurodant jų veikimo principo pakenktų prekybos apsaugos priemonėms ir padarytų didelį poveikį Europos pagrindinių metalų pramonei konkurencingumo ir užimtumo požiūriais, nes dar labiau padidėtų didžiausių pasaulio plieno gamintojų kainų karo ir gerai žinomo perteklinio gamybos pajėgumo poveikis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi rinkos ekonomikos statuso pripažinimas valstybės valdomoms ar kitoms ne rinkos ekonomikos valstybėms nenurodant jų veikimo principo pakenktų prekybos apsaugos priemonėms ir padarytų didelį poveikį Europos pagrindinių metalų pramonei konkurencingumo ir užimtumo požiūriais, nes dar labiau padidėtų didžiausių pasaulio plieno gamintojų kainų karo ir gerai žinomo perteklinio gamybos pajėgumo poveikis;

| R. | kadangi Europos pramonei labai svarbūs šio sektoriaus moksliniai tyrimai, vystymasis ir inovacijos; kadangi gamyklų uždarymai dažnai lemia tai, kad negrįžtamai prarandamos technologijos ir praktinė patirtis, o pramonės darbuotojai praranda įgūdžius; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos pramonei labai svarbūs šio sektoriaus moksliniai tyrimai, vystymasis ir inovacijos; kadangi gamyklų uždarymai dažnai lemia tai, kad negrįžtamai prarandamos technologijos ir praktinė patirtis, o pramonės darbuotojai praranda įgūdžius;

Pagrindinių metalų svarba Europos pramonei

| 1. | pabrėžia, kad pagrindinių metalų pramonė svarbi daugeliui galutinės grandies sektorių, įskaitant automobilių, aviacijos, energijos gamybos, statybos ar pakavimo sektorius; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad pagrindinių metalų pramonė svarbi daugeliui galutinės grandies sektorių, įskaitant automobilių, aviacijos, energijos gamybos, statybos ar pakavimo sektorius;

| 2. | mano, kad Europa, kuri ir taip labai priklausoma nuo žaliavų, negali sau leisti susikurti naujos priklausomybės nuo pagrindinių metalų, nes tai turėtų labai neigiamą poveikį jau minėtiems galutinės grandies sektoriams; |
| --- | --- |

2.

mano, kad Europa, kuri ir taip labai priklausoma nuo žaliavų, negali sau leisti susikurti naujos priklausomybės nuo pagrindinių metalų, nes tai turėtų labai neigiamą poveikį jau minėtiems galutinės grandies sektoriams;

| 3. | pabrėžia, kad ES plieno pramonės sektoriuje trūksta plokščiojo plieno gamybos pajėgumų dėl to, kad pastaraisiais metais uždaryta daug gamyklų, ir dėl atsigaunančios paklausos; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad ES plieno pramonės sektoriuje trūksta plokščiojo plieno gamybos pajėgumų dėl to, kad pastaraisiais metais uždaryta daug gamyklų, ir dėl atsigaunančios paklausos;

| 4. | pabrėžia, kad spalvotųjų metalų, kaip antai aliuminio ir vario, paklausa nuolat didėja nepaisant krizės; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad spalvotųjų metalų, kaip antai aliuminio ir vario, paklausa nuolat didėja nepaisant krizės;

Būtina imtis veiksmų dėl klimato kaitos ir aukštų energijos kainų

| 5. | pabrėžia, kad dabartinės ATLPS pertvarkymas yra vienas iš aktualiausių klausimų siekiant užtikrinti pagrindinių metalų pramonės konkurencingumą; pažymi, kad Europos Komisija pateikė pasiūlymų, kuriuos įgyvendinus bus atlikta ATLPS ketvirtojo laikotarpio (2021–2030 m.) reforma, ir šiomis aplinkybėmis prašo teisėkūros institucijas vykdant reformą užtikrinti, kad būtų įtrauktas anglies dioksido nutekėjimo klausimas ir skatinamas veiksmingumas, pramonės inovacijos ir didžiausias našumas, kurį turėtų užtikrinti ši reforma, kartu svarstant, ar reikėtų ATLPS papildyti kitomis inovatyviomis priemonėmis ir strategijomis, kad būtų galima veiksmingai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; ragina Europos Komisiją persvarstant ATLPS atlyginti daug energijos vartojančių pramonės sektorių dalyviams, pasiekusiems geriausių rezultatų gamybos išmetant mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų srityje; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad dabartinės ATLPS pertvarkymas yra vienas iš aktualiausių klausimų siekiant užtikrinti pagrindinių metalų pramonės konkurencingumą; pažymi, kad Europos Komisija pateikė pasiūlymų, kuriuos įgyvendinus bus atlikta ATLPS ketvirtojo laikotarpio (2021–2030 m.) reforma, ir šiomis aplinkybėmis prašo teisėkūros institucijas vykdant reformą užtikrinti, kad būtų įtrauktas anglies dioksido nutekėjimo klausimas ir skatinamas veiksmingumas, pramonės inovacijos ir didžiausias našumas, kurį turėtų užtikrinti ši reforma, kartu svarstant, ar reikėtų ATLPS papildyti kitomis inovatyviomis priemonėmis ir strategijomis, kad būtų galima veiksmingai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; ragina Europos Komisiją persvarstant ATLPS atlyginti daug energijos vartojančių pramonės sektorių dalyviams, pasiekusiems geriausių rezultatų gamybos išmetant mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų srityje;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2019 m. bus sukurtas rinkos stabilumo rezervas, ir svarsto Europos Komisijos pasiūlymus dėl ATLPS struktūrinės reformos po 2020 m., kuriuos Parlamentas išnagrinės konkrečiai ir atskirai; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2019 m. bus sukurtas rinkos stabilumo rezervas, ir svarsto Europos Komisijos pasiūlymus dėl ATLPS struktūrinės reformos po 2020 m., kuriuos Parlamentas išnagrinės konkrečiai ir atskirai;

| 7. | ragina daug energijos naudojančioms pramonės šakoms toliau stengtis optimizuoti perdirbimo tvarką ir sumažinti išmetamą CO2 kiekį, siekiant užtikrinti pramonės konkurencingumą ateityje ir pasiekti ES nustatytus privalomus mažinimo tikslus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pramonės konkurencingumas, išteklių naudojimo efektyvumas ir išmetamų teršalų kiekio mažinimas tampa vienas kitą papildančiais tikslais, nes, jei gaminant Europos produkciją bus išmetama mažai anglies dioksido, šios produkcijos užimamų Europos ir pasaulio rinkų dalių išsaugojimas būtų veiksminga priemonė, padedanti mažinti bendrą pramonės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; priduria, kad tą patį galima pasakyti apie importuojamą produkciją, kuri, kaip ir ES pagamintos prekės, atitinka lygiaverčius efektyvaus energijos vartojimo ir išmetamo teršalų kiekio standartus; pabrėžia, kad trečiosiose šalyse įsisteigusios įmonės, kurios yra vertės grandinės dalis, turi taip pat veikti atsižvelgdamos į ES klimato ir energetikos politikos tikslus ir visų pirma į efektyvaus energijos vartojimo srityje pasiektą pažangą; |
| --- | --- |

7.

ragina daug energijos naudojančioms pramonės šakoms toliau stengtis optimizuoti perdirbimo tvarką ir sumažinti išmetamą CO2 kiekį, siekiant užtikrinti pramonės konkurencingumą ateityje ir pasiekti ES nustatytus privalomus mažinimo tikslus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pramonės konkurencingumas, išteklių naudojimo efektyvumas ir išmetamų teršalų kiekio mažinimas tampa vienas kitą papildančiais tikslais, nes, jei gaminant Europos produkciją bus išmetama mažai anglies dioksido, šios produkcijos užimamų Europos ir pasaulio rinkų dalių išsaugojimas būtų veiksminga priemonė, padedanti mažinti bendrą pramonės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; priduria, kad tą patį galima pasakyti apie importuojamą produkciją, kuri, kaip ir ES pagamintos prekės, atitinka lygiaverčius efektyvaus energijos vartojimo ir išmetamo teršalų kiekio standartus; pabrėžia, kad trečiosiose šalyse įsisteigusios įmonės, kurios yra vertės grandinės dalis, turi taip pat veikti atsižvelgdamos į ES klimato ir energetikos politikos tikslus ir visų pirma į efektyvaus energijos vartojimo srityje pasiektą pažangą;

Anglies dioksido pasienio koregavimo priemonė: laikina ir lanksti tarptautinio lygmens priemonė pagal PPO

| 8. | primygtinai pabrėžia, kad nuo tada, kai įsteigtas Tarptautinis derybų komitetas, 1992 m. parengęs Rio de Žaneiro konvenciją, ES iki šiol nesėkmingai siekia derėtis su trečiosiomis šalimis dėl tarptautinio susitarimo, kurio tikslas – apsisaugoti nuo klimato kaitos, nepaisant didėjančios grėsmės, dėl kurios mokslininkai sutaria beveik vienbalsiai; skatina tolesnę ES lyderystę ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog Paryžiaus konvencijoje būtų sudarytas pasaulinis privalomas susitarimas, pagal kurį visos šalys visapusiškai įsipareigotų veiksmingai išvengti pavojingos klimato kaitos; pabrėžia, kad šios derybos turi paskatinti sudaryti teisiškai privalomą susitarimą, kuriame visoms šalims būtų numatyti visą ekonomiką apimantys tikslai ir kurį įgyvendinant būtų laikomasi sutarto tikslo užtikrinti, kad pasaulinis atšilimas neviršytų 2 oC; pabrėžia, kad visapusiškas tarptautinis susitarimas suvienodins pramonės sąlygas ir sumažins anglies dioksido nutekėjimo iš ES pavojų; |
| --- | --- |

8.

primygtinai pabrėžia, kad nuo tada, kai įsteigtas Tarptautinis derybų komitetas, 1992 m. parengęs Rio de Žaneiro konvenciją, ES iki šiol nesėkmingai siekia derėtis su trečiosiomis šalimis dėl tarptautinio susitarimo, kurio tikslas – apsisaugoti nuo klimato kaitos, nepaisant didėjančios grėsmės, dėl kurios mokslininkai sutaria beveik vienbalsiai; skatina tolesnę ES lyderystę ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog Paryžiaus konvencijoje būtų sudarytas pasaulinis privalomas susitarimas, pagal kurį visos šalys visapusiškai įsipareigotų veiksmingai išvengti pavojingos klimato kaitos; pabrėžia, kad šios derybos turi paskatinti sudaryti teisiškai privalomą susitarimą, kuriame visoms šalims būtų numatyti visą ekonomiką apimantys tikslai ir kurį įgyvendinant būtų laikomasi sutarto tikslo užtikrinti, kad pasaulinis atšilimas neviršytų 2 oC; pabrėžia, kad visapusiškas tarptautinis susitarimas suvienodins pramonės sąlygas ir sumažins anglies dioksido nutekėjimo iš ES pavojų;

| 9. | pabrėžia, kad tarptautiniai veiksmai klimato srityje – geriausias būdas išvengti anglies dioksido nutekėjimo; pabrėžia, kad plataus užmojo tarptautinis susitarimas dėl kovos su klimato kaita, kuriuo visoms šalims, pasirengusioms bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu ir parengti nuoseklią pasaulinę aplinkosaugos sistemą, kuria būtų siekiama mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, būtų sudarytos vienodos sąlygos, būtų geriausias būdas sprendžiant išmetamo teršalų kiekio pasaulyje problemą; pabrėžia, kad tokiu susitarimu visiems pagrindinių metalų gamintojams būtų sudarytos sąžiningos konkurencijos sąlygos ir todėl nereikėtų svarstyti pasienio koregavimo priemonių, jei jį įgyvendinat būtų vykdoma veiksminga stebėsena ir reikalingi taisomieji veiksmai; nurodo, kad į tokį tarptautinį susitarimą būtinai turi būti įtraukti patikimi labiausiai aplinką teršiančių šalių įsipareigojimai; taip pat primena, kad šiuo požiūriu reikia laikytis socialinių ir aplinkosaugos standartų, siekiant sudaryti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad tarptautiniai veiksmai klimato srityje – geriausias būdas išvengti anglies dioksido nutekėjimo; pabrėžia, kad plataus užmojo tarptautinis susitarimas dėl kovos su klimato kaita, kuriuo visoms šalims, pasirengusioms bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu ir parengti nuoseklią pasaulinę aplinkosaugos sistemą, kuria būtų siekiama mažinti išmetamą anglies dioksido kiekį, būtų sudarytos vienodos sąlygos, būtų geriausias būdas sprendžiant išmetamo teršalų kiekio pasaulyje problemą; pabrėžia, kad tokiu susitarimu visiems pagrindinių metalų gamintojams būtų sudarytos sąžiningos konkurencijos sąlygos ir todėl nereikėtų svarstyti pasienio koregavimo priemonių, jei jį įgyvendinat būtų vykdoma veiksminga stebėsena ir reikalingi taisomieji veiksmai; nurodo, kad į tokį tarptautinį susitarimą būtinai turi būti įtraukti patikimi labiausiai aplinką teršiančių šalių įsipareigojimai; taip pat primena, kad šiuo požiūriu reikia laikytis socialinių ir aplinkosaugos standartų, siekiant sudaryti vienodas sąlygas;

| 10. | pažymi, kad pagal anglies dioksido koregavimo pasienyje priemonę, kurią taikant atsižvelgiama ir į importą, ir į eksportą, vykdant ES reguliavimą įtraukiamas išmetamųjų teršalų mažinimo modelis, kuris taip pat apima vartojimą teritorijoje, ir kad toks metodas „iš apačios į viršų“ naudingas tuo, jog jį galima visuotinai taikyti kaip universalų sprendimą, leidžiantį kiekvienai valstybei savarankiškai nusistatyti savo klimato politikos tikslų mastą atlikus nuodugnų padarinių poveikio vertinimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad į būsimus prekybos susitarimus būtų įtrauktos nuostatos, kurias taikant smarkiai pagerėtų Europos pagrindinių metalų gaminių eksporto ir patekimo į rinką galimybės; pakartoja, kad Komisija į regioninius, dvišalius ir daugiašalius laisvosios prekybos susitarimus turėtų įtraukti iškraipančios su žaliavomis susijusios praktikos (dviguba kainodara, eksporto apribojimai) draudimą; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad pagal anglies dioksido koregavimo pasienyje priemonę, kurią taikant atsižvelgiama ir į importą, ir į eksportą, vykdant ES reguliavimą įtraukiamas išmetamųjų teršalų mažinimo modelis, kuris taip pat apima vartojimą teritorijoje, ir kad toks metodas „iš apačios į viršų“ naudingas tuo, jog jį galima visuotinai taikyti kaip universalų sprendimą, leidžiantį kiekvienai valstybei savarankiškai nusistatyti savo klimato politikos tikslų mastą atlikus nuodugnų padarinių poveikio vertinimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad į būsimus prekybos susitarimus būtų įtrauktos nuostatos, kurias taikant smarkiai pagerėtų Europos pagrindinių metalų gaminių eksporto ir patekimo į rinką galimybės; pakartoja, kad Komisija į regioninius, dvišalius ir daugiašalius laisvosios prekybos susitarimus turėtų įtraukti iškraipančios su žaliavomis susijusios praktikos (dviguba kainodara, eksporto apribojimai) draudimą;

| 11. | pabrėžia, kad visos priemonės, kurios daro įtaką prekybai, turi atitikti tarptautinius prekybos susitarimus; tvirtina, kad klimato politikos tikslai – gelbėti gyvybę ir saugoti žmonių, gyvūnų bei augalų sveikatą, taip pat išsaugoti baigtinius gamtos išteklius – atitinka GATT susitarimo XX straipsnyje nurodytas išimtis, jeigu jie taikomi nediskriminaciniu būdu ir ne kaip paslėptas apribojimas; pažymi, kad klimato kaita, atsižvelgiant į jos visuotinį pobūdį, turėtų sulaukti dėmesio teisiniu požiūriu; laiko, kad jau buvo nuspręsta, jog oras, kuriame nedaug anglies dioksido (švarus oras), yra gamtos išteklius, kuris gali išsekti, ir todėl turėtų būti laikomas viešąja gėrybe; be to, nurodo, kad atsakomųjų priemonių, kurios taikomos dėl anglies dioksido koregavimo pasienyje, nebūtų galima įdiegti nepažeidus tarptautinės prekybos taisyklių ir nerizikuojant būti nubaustiems; primena, kad tikslas jokiu būdu nėra apsaugoti Europos pramonę, bet sudaryti vienodas sąlygas veikti Europos ir išorės konkurentams; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad visos priemonės, kurios daro įtaką prekybai, turi atitikti tarptautinius prekybos susitarimus; tvirtina, kad klimato politikos tikslai – gelbėti gyvybę ir saugoti žmonių, gyvūnų bei augalų sveikatą, taip pat išsaugoti baigtinius gamtos išteklius – atitinka GATT susitarimo XX straipsnyje nurodytas išimtis, jeigu jie taikomi nediskriminaciniu būdu ir ne kaip paslėptas apribojimas; pažymi, kad klimato kaita, atsižvelgiant į jos visuotinį pobūdį, turėtų sulaukti dėmesio teisiniu požiūriu; laiko, kad jau buvo nuspręsta, jog oras, kuriame nedaug anglies dioksido (švarus oras), yra gamtos išteklius, kuris gali išsekti, ir todėl turėtų būti laikomas viešąja gėrybe; be to, nurodo, kad atsakomųjų priemonių, kurios taikomos dėl anglies dioksido koregavimo pasienyje, nebūtų galima įdiegti nepažeidus tarptautinės prekybos taisyklių ir nerizikuojant būti nubaustiems; primena, kad tikslas jokiu būdu nėra apsaugoti Europos pramonę, bet sudaryti vienodas sąlygas veikti Europos ir išorės konkurentams;

| 12. | nurodo, kad būtų pageidautina perskirstyti dalį iš aukcionų gautų pajamų – skirti jas aplinkos apsaugos iniciatyvoms ir kovos su klimato kaita priemonėms, pavyzdžiui, Kankūno susitarimuose nurodytam Žaliajam fondui, ir kitoms tarptautinėms kovos su klimato kaita finansavimo priemonėms; |
| --- | --- |

12.

nurodo, kad būtų pageidautina perskirstyti dalį iš aukcionų gautų pajamų – skirti jas aplinkos apsaugos iniciatyvoms ir kovos su klimato kaita priemonėms, pavyzdžiui, Kankūno susitarimuose nurodytam Žaliajam fondui, ir kitoms tarptautinėms kovos su klimato kaita finansavimo priemonėms;

| 13. | pažymi, kad sutarti anglies dioksido kiekio apskaičiavimo ir išmetamų teršalų kiekio per prietaiso gyvavimo trukmę standartai didina skaidrumą ir gali supaprastinti tvarios produkcijos ir vartojimo skatinimą, taip pat ir metalų pramonės srityje; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad sutarti anglies dioksido kiekio apskaičiavimo ir išmetamų teršalų kiekio per prietaiso gyvavimo trukmę standartai didina skaidrumą ir gali supaprastinti tvarios produkcijos ir vartojimo skatinimą, taip pat ir metalų pramonės srityje;

Kompensacija už netiesioginį išmetimą

| 14. | apgailestauja, kad dėl valstybės pagalba pagrįstos netiesioginių sąnaudų kompensavimo tvarkos tarp daug elektros energijos naudojančių subjektų, kurių dalis iš valdžios institucijų gauna finansinę paramą, atsirado naujas nesąžiningos konkurencijos bendrojoje ES rinkoje šaltinis; primygtinai ragina suvienodinti šios kompensacijos teikimą ir, jei yra pagrįsta priežastis, ją teikti Europos lygmeniu, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos konkurentams pasaulyje ir Europos gamintojams ir veiksminga anglies dioksido nutekėjimo apsauga; pažymi, kad tai ypač svarbu šešių spalvotųjų metalų, kurių kainą, daugiausia nustatomą Londono metalų biržoje, lemia pasaulinė paklausa ir pasiūla, atveju; todėl mano, kad pagrindinių metalų gamintojai prisitaiko prie kainų ir negali perkelti kainos pokyčių klientams; daro išvadą, kad būtina taikyti kompensacijas už netiesioginį išmetimą; atkreipia dėmesį į susitarimą dėl rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo, kuriame teigiama, kad „siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, atliekant šią peržiūrą turėtų būti apsvarstyta ir suderinta tvarka, pagal kurią Sąjungos lygmeniu būtų kompensuojamos netiesioginės išlaidos“ (11); atsižvelgdamas į tai, pateikia nuorodą į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties (12) 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo, taip pat į SESV 107 ir 108 straipsnius; ragina Komisiją peržiūrėti įvairių energijos rėmimo programų poveikį mažmeninėms energijos kainoms, kurios daro netiesioginę įtaką daug energijos vartojančioms pramonės šakoms pavienėse valstybėse narėse; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad dėl valstybės pagalba pagrįstos netiesioginių sąnaudų kompensavimo tvarkos tarp daug elektros energijos naudojančių subjektų, kurių dalis iš valdžios institucijų gauna finansinę paramą, atsirado naujas nesąžiningos konkurencijos bendrojoje ES rinkoje šaltinis; primygtinai ragina suvienodinti šios kompensacijos teikimą ir, jei yra pagrįsta priežastis, ją teikti Europos lygmeniu, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos konkurentams pasaulyje ir Europos gamintojams ir veiksminga anglies dioksido nutekėjimo apsauga; pažymi, kad tai ypač svarbu šešių spalvotųjų metalų, kurių kainą, daugiausia nustatomą Londono metalų biržoje, lemia pasaulinė paklausa ir pasiūla, atveju; todėl mano, kad pagrindinių metalų gamintojai prisitaiko prie kainų ir negali perkelti kainos pokyčių klientams; daro išvadą, kad būtina taikyti kompensacijas už netiesioginį išmetimą; atkreipia dėmesį į susitarimą dėl rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo, kuriame teigiama, kad „siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, atliekant šią peržiūrą turėtų būti apsvarstyta ir suderinta tvarka, pagal kurią Sąjungos lygmeniu būtų kompensuojamos netiesioginės išlaidos“ (11); atsižvelgdamas į tai, pateikia nuorodą į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties (12) 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo, taip pat į SESV 107 ir 108 straipsnius; ragina Komisiją peržiūrėti įvairių energijos rėmimo programų poveikį mažmeninėms energijos kainoms, kurios daro netiesioginę įtaką daug energijos vartojančioms pramonės šakoms pavienėse valstybėse narėse;

| 15. | mano, kad nevienodas anglies dioksido poveikis elektros kainai, susijęs su kiekvieno tiekėjo naudojamu energijos rūšių deriniu, yra konkurencingumo veiksnys, priklausantis, inter alia, nuo kiekvienos suverenios valstybės pasirinkimo; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos energetikos sąjungos; mano, kad gerai veikianti vidaus energijos rinka, kurioje teikiama saugi ir tvari energija ir kurioje užtikrinamos tinkamos valstybių narių jungtys, padės sumažinti energijos kainas Europos pramonei ir vartotojams; mano, kad ATLPS yra ES lygmeniu suderinta priemonė, kuria mažinamas pramonės išmetamas teršalų kiekis, ir kad todėl jos poveikio klausimas turėtų būti sprendžiamas naudojantis suderinta sistema; |
| --- | --- |

15.

mano, kad nevienodas anglies dioksido poveikis elektros kainai, susijęs su kiekvieno tiekėjo naudojamu energijos rūšių deriniu, yra konkurencingumo veiksnys, priklausantis, inter alia, nuo kiekvienos suverenios valstybės pasirinkimo; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos energetikos sąjungos; mano, kad gerai veikianti vidaus energijos rinka, kurioje teikiama saugi ir tvari energija ir kurioje užtikrinamos tinkamos valstybių narių jungtys, padės sumažinti energijos kainas Europos pramonei ir vartotojams; mano, kad ATLPS yra ES lygmeniu suderinta priemonė, kuria mažinamas pramonės išmetamas teršalų kiekis, ir kad todėl jos poveikio klausimas turėtų būti sprendžiamas naudojantis suderinta sistema;

Parama siekiant užtikrinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio metalų gamybą

| 16. | primygtinai ragina kuo greičiau ir bet kuriuo atveju nuo 2018 m. ir ketvirtuoju etapu, apimančiu 2021–2030 m., užtikrinti, kad nemokami apyvartiniai taršos leidimai veiksmingiausių įrenginių anglies dioksido nutekėjimo sektoriams būtų skirstomi atsižvelgiant į investicijų į naują įrangą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (įskaitant anglies dioksido surinkimą, saugojimą ir naudojimą) ir darbuotojų mokymą programas, kad būtų užtikrinti aukšti klimato kaitos ir aplinkosaugos bei darbuotojų teisių standartai; pabrėžia, jog iš tikrųjų būtina investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kad Europa liktų pagrindinių metalų gamybos kompetencijos centru; primena, kad atspariausi krizei yra investuojantys pramonės subjektai; ragina ATLPS aukcionų pajamas panaudoti kovos su klimato kaita veiksmams finansuoti ES ir besivystančiose šalyse, įskaitant investicijas į atsinaujinančiosios energijos ir efektyvaus energijos vartojimo projektus pramonės sektoriuose; pritaria planams pagal 2030 m. klimato ir energetikos strategiją sukurti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, novatoriškų atsinaujinančiosios energijos šaltinių ir mažo anglies dioksido kiekio inovacijų pramonės sektoriuose priemonę (NER400), kaip nustatyta 2014 m. spalio 23 d. Europos Tarybos išvadose; siūlo bandomuosius ir demonstracinius anglies dioksido surinkimo, utilizavimo ir saugojimo projektus laikyti mažo anglies dioksido kiekio technologijų finansavimo programų, kurias remia Komisija, atsižvelgiant į programą „NER 300“ ir būsimą programą „NER 400“, dalimi, finansuotojui ir veiklos vykdytojui dalijantis bendrą finansinę riziką; primena viešųjų investicijų svarbą ir strategijos „Horizontas 2020“ svarbą Europos kontekste gerinant pagrindinių metalų pramonės veiksmingumą aplinkosaugos ir efektyvaus energijos vartojimo srityse, taip pat siekiant mažesnio išmetamo anglies dioksido kiekio, laikantis strategijos „Europa 2020“ tikslų; laikosi nuomonės, kad darbuotojų mokymas, susijęs su pramonės sektoriuje taikomomis mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir praktika, yra strateginė investicija, kurią reikėtų visiškai įtraukti į Komisijos remiamas programas, pagal kurias finansuojamas perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos; |
| --- | --- |

16.

primygtinai ragina kuo greičiau ir bet kuriuo atveju nuo 2018 m. ir ketvirtuoju etapu, apimančiu 2021–2030 m., užtikrinti, kad nemokami apyvartiniai taršos leidimai veiksmingiausių įrenginių anglies dioksido nutekėjimo sektoriams būtų skirstomi atsižvelgiant į investicijų į naują įrangą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (įskaitant anglies dioksido surinkimą, saugojimą ir naudojimą) ir darbuotojų mokymą programas, kad būtų užtikrinti aukšti klimato kaitos ir aplinkosaugos bei darbuotojų teisių standartai; pabrėžia, jog iš tikrųjų būtina investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kad Europa liktų pagrindinių metalų gamybos kompetencijos centru; primena, kad atspariausi krizei yra investuojantys pramonės subjektai; ragina ATLPS aukcionų pajamas panaudoti kovos su klimato kaita veiksmams finansuoti ES ir besivystančiose šalyse, įskaitant investicijas į atsinaujinančiosios energijos ir efektyvaus energijos vartojimo projektus pramonės sektoriuose; pritaria planams pagal 2030 m. klimato ir energetikos strategiją sukurti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, novatoriškų atsinaujinančiosios energijos šaltinių ir mažo anglies dioksido kiekio inovacijų pramonės sektoriuose priemonę (NER400), kaip nustatyta 2014 m. spalio 23 d. Europos Tarybos išvadose; siūlo bandomuosius ir demonstracinius anglies dioksido surinkimo, utilizavimo ir saugojimo projektus laikyti mažo anglies dioksido kiekio technologijų finansavimo programų, kurias remia Komisija, atsižvelgiant į programą „NER 300“ ir būsimą programą „NER 400“, dalimi, finansuotojui ir veiklos vykdytojui dalijantis bendrą finansinę riziką; primena viešųjų investicijų svarbą ir strategijos „Horizontas 2020“ svarbą Europos kontekste gerinant pagrindinių metalų pramonės veiksmingumą aplinkosaugos ir efektyvaus energijos vartojimo srityse, taip pat siekiant mažesnio išmetamo anglies dioksido kiekio, laikantis strategijos „Europa 2020“ tikslų; laikosi nuomonės, kad darbuotojų mokymas, susijęs su pramonės sektoriuje taikomomis mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir praktika, yra strateginė investicija, kurią reikėtų visiškai įtraukti į Komisijos remiamas programas, pagal kurias finansuojamas perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos;

Finansų apskaita ir skaidrumas

| 17. | siūlo skelbiant metines finansines įmonių ataskaitas viešai nurodyti anglies dioksido apyvartinius taršos leidimus, taip pat siūlo, kad Europos Sąjunga skatintų vėl imtis darbų, susijusių su specialiu tarptautiniu apskaitos standartu; |
| --- | --- |

17.

siūlo skelbiant metines finansines įmonių ataskaitas viešai nurodyti anglies dioksido apyvartinius taršos leidimus, taip pat siūlo, kad Europos Sąjunga skatintų vėl imtis darbų, susijusių su specialiu tarptautiniu apskaitos standartu;

| 18. | pabrėžia skaidrumo svarbą naudojant iš apyvartinių taršos leidimų skirstymo gautas valstybių narių pajamas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į valstybių narių pareigą pranešti Komisijai apie ATLPS pajamų naudojimą; pabrėžia, kad didesnis skaidrumas padėtų piliečiams sužinoti, kaip nacionalinės valdžios institucijos panaudoja ATLPS pajamas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia skaidrumo svarbą naudojant iš apyvartinių taršos leidimų skirstymo gautas valstybių narių pajamas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į valstybių narių pareigą pranešti Komisijai apie ATLPS pajamų naudojimą; pabrėžia, kad didesnis skaidrumas padėtų piliečiams sužinoti, kaip nacionalinės valdžios institucijos panaudoja ATLPS pajamas;

| 19. | pabrėžia, kad įrenginiai ir įmonės turi atitikti visus teisinius reikalavimus, susijusius su socialine atsakomybe ir ataskaitų teikimu, kad būtų užtikrintas vienodas ir veiksmingas aplinkos apsaugos taisyklių įgyvendinimas ir užtikrinta, kad kompetentingos valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojų atstovus ir pilietinės visuomenės ir vietos bendruomenių atstovus, galėtų gauti visą susijusią informaciją; atkreipia dėmesį į teisę gauti informaciją, susijusią su aplinkos apsaugos klausimais, kaip nurodyta Orhuso konvencijoje ir įtvirtinta ES ir nacionalinės teisės aktuose, įskaitant Direktyvą 2003/87/EB; siūlo užtikrinti, kad dėl visų klasifikuotų įrenginių, kuriems taikoma ATLPS, kiekvienais metais būtų pateikiama išsami informacija, kuri apimtų kovą su klimato kaita ir ES aplinkos, saugos ir darbuotojų sveikatos darbe direktyvų laikymąsi ir kad ši informacija būtų prieinama darbuotojų atstovams, taip pat pilietinės visuomenės – netoli įrenginio įsikūrusių gyventojų bendruomenių – atstovams; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad įrenginiai ir įmonės turi atitikti visus teisinius reikalavimus, susijusius su socialine atsakomybe ir ataskaitų teikimu, kad būtų užtikrintas vienodas ir veiksmingas aplinkos apsaugos taisyklių įgyvendinimas ir užtikrinta, kad kompetentingos valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojų atstovus ir pilietinės visuomenės ir vietos bendruomenių atstovus, galėtų gauti visą susijusią informaciją; atkreipia dėmesį į teisę gauti informaciją, susijusią su aplinkos apsaugos klausimais, kaip nurodyta Orhuso konvencijoje ir įtvirtinta ES ir nacionalinės teisės aktuose, įskaitant Direktyvą 2003/87/EB; siūlo užtikrinti, kad dėl visų klasifikuotų įrenginių, kuriems taikoma ATLPS, kiekvienais metais būtų pateikiama išsami informacija, kuri apimtų kovą su klimato kaita ir ES aplinkos, saugos ir darbuotojų sveikatos darbe direktyvų laikymąsi ir kad ši informacija būtų prieinama darbuotojų atstovams, taip pat pilietinės visuomenės – netoli įrenginio įsikūrusių gyventojų bendruomenių – atstovams;

Elektros tiekimo sutarčių klausimas

| 20. | pabrėžia, kaip svarbu, kad Europos pagrindinių metalų sektorius turėtų galimybę tam tikromis sąlygomis, kurias turi patikslinti Komisija, sudaryti ilgalaikes sutartis, turinčias atitikti investicijų grąžą, kurios laikotarpis negali būti trumpesnis kaip penkiolika metų labai kapitalui imlių pramonės šakų atveju; primena, kad turi būti užtikrintas pramonės subjektų investicijų saugumas – kainos turi būti nuspėjamos, o teisinė sistema – aiški; pabrėžia, kad užuot kasmet rengus elektros pardavimo aukcionus pirmenybė turėtų būti teikiama stabilumui, kurį užtikrina ilgalaikės elektros tiekimo sutartys; yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse rinkos taisyklėmis leidžiamas struktūrinis elektros kainų ir gamybos sąnaudų atotrūkis; ragina Komisiją kovoti su privačių oligopolių nenumatytu pelnu energijos rinkoje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kaip svarbu, kad Europos pagrindinių metalų sektorius turėtų galimybę tam tikromis sąlygomis, kurias turi patikslinti Komisija, sudaryti ilgalaikes sutartis, turinčias atitikti investicijų grąžą, kurios laikotarpis negali būti trumpesnis kaip penkiolika metų labai kapitalui imlių pramonės šakų atveju; primena, kad turi būti užtikrintas pramonės subjektų investicijų saugumas – kainos turi būti nuspėjamos, o teisinė sistema – aiški; pabrėžia, kad užuot kasmet rengus elektros pardavimo aukcionus pirmenybė turėtų būti teikiama stabilumui, kurį užtikrina ilgalaikės elektros tiekimo sutartys; yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse rinkos taisyklėmis leidžiamas struktūrinis elektros kainų ir gamybos sąnaudų atotrūkis; ragina Komisiją kovoti su privačių oligopolių nenumatytu pelnu energijos rinkoje;

| 21. | yra susirūpinęs dėl to, kad rinkos taisyklėmis leidžiamas struktūrinis elektros kainų ir gamybos sąnaudų atotrūkis; |
| --- | --- |

21.

yra susirūpinęs dėl to, kad rinkos taisyklėmis leidžiamas struktūrinis elektros kainų ir gamybos sąnaudų atotrūkis;

Įgūdžių perdavimas

| 22. | reikalauja užtikrinti, kad visose gamyklose, kuriose didelė darbuotojų amžiaus netolygumo problema, organizuoti įgūdžių perdavimą iš kartos į kartą įtraukiant visas aukštos kvalifikacijos gamybos pareigybes; skatina kelti įmonėse dirbančio jaunimo kompetenciją vykdant struktūrinę mokymosi politiką, kurią pasitelkus būtų užtikrinamas bendros darbuotojų kompetencijos ugdymas; pabrėžia pagrindinių metalų sektoriaus darbuotojų įgūdžių ir kvalifikacijos svarbą; ragina vykdyti veiksmingą užimtumo ir pramonės politiką, kuria būtų užtikrinta, kad šios žinios būtų plėtojamos ir pripažintos svarbia Europos pagrindinių metalų pramonės dalimi; prašo vertinant bet kurios konkrečios gamyklos gamybos gyvybingumą atsižvelgti į pramonės praktinės patirties ir kvalifikuotų darbuotojų išsaugojimą; |
| --- | --- |

22.

reikalauja užtikrinti, kad visose gamyklose, kuriose didelė darbuotojų amžiaus netolygumo problema, organizuoti įgūdžių perdavimą iš kartos į kartą įtraukiant visas aukštos kvalifikacijos gamybos pareigybes; skatina kelti įmonėse dirbančio jaunimo kompetenciją vykdant struktūrinę mokymosi politiką, kurią pasitelkus būtų užtikrinamas bendros darbuotojų kompetencijos ugdymas; pabrėžia pagrindinių metalų sektoriaus darbuotojų įgūdžių ir kvalifikacijos svarbą; ragina vykdyti veiksmingą užimtumo ir pramonės politiką, kuria būtų užtikrinta, kad šios žinios būtų plėtojamos ir pripažintos svarbia Europos pagrindinių metalų pramonės dalimi; prašo vertinant bet kurios konkrečios gamyklos gamybos gyvybingumą atsižvelgti į pramonės praktinės patirties ir kvalifikuotų darbuotojų išsaugojimą;

Žaliavų tiekimas

| 23. | prašo ES imtis diplomatinių veiksmų metalurgijos žaliavų srityje, pagrįstų strategine partneryste, pagal kurią Europos šalys ir žaliavas gaminančios šalys dalytųsi pridėtinę vertę tokiu būdu, kad visoje vertės grandinėje būtų skatinama kvalifikuoto darbo plėtra; prašo Komisijos sukurti išsamaus plieno rinkos analizavimo priemonę, kuria naudojantis būtų galima gauti tikslią informaciją apie plieno pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą Europoje ir pasaulyje, struktūrinius šių rinkų raidos elementus atskiriant nuo ciklinių; mano, kad pirminių ir antrinių pagrindinių metalų rinkų stebėsena galėtų suteikti vertingos informacijos apie taisomąsias ir iniciatyvias priemones, kurių imtis būtina dėl plieno pramonės cikliškumo; palankiai vertina Europos kompetencijos retųjų žemių metalų klausimais tinklo (ERECON) (13) ataskaitą; ragina Komisiją tęsti su ERECON susijusius veiksmus, kuriais siekiama vystyti įvairią ir tvarią Europos retųjų žemių metalų tiekimo grandinę ir ypač įgyvendinti politikos rekomendacijas ir teikti paramą pakaitalų sprendimams ir gausesniam perdirbimui; |
| --- | --- |

23.

prašo ES imtis diplomatinių veiksmų metalurgijos žaliavų srityje, pagrįstų strategine partneryste, pagal kurią Europos šalys ir žaliavas gaminančios šalys dalytųsi pridėtinę vertę tokiu būdu, kad visoje vertės grandinėje būtų skatinama kvalifikuoto darbo plėtra; prašo Komisijos sukurti išsamaus plieno rinkos analizavimo priemonę, kuria naudojantis būtų galima gauti tikslią informaciją apie plieno pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą Europoje ir pasaulyje, struktūrinius šių rinkų raidos elementus atskiriant nuo ciklinių; mano, kad pirminių ir antrinių pagrindinių metalų rinkų stebėsena galėtų suteikti vertingos informacijos apie taisomąsias ir iniciatyvias priemones, kurių imtis būtina dėl plieno pramonės cikliškumo; palankiai vertina Europos kompetencijos retųjų žemių metalų klausimais tinklo (ERECON) (13) ataskaitą; ragina Komisiją tęsti su ERECON susijusius veiksmus, kuriais siekiama vystyti įvairią ir tvarią Europos retųjų žemių metalų tiekimo grandinę ir ypač įgyvendinti politikos rekomendacijas ir teikti paramą pakaitalų sprendimams ir gausesniam perdirbimui;

Europos pagrindinių metalų prekybos apsaugos priemonės: prevencija geriau už pavėluotas korekcines priemones

| 24. | ragina Tarybą užbaigti dviejų reglamentų dėl prekybos apsaugos priemonių peržiūrą, kad būtų supaprastintos, sustiprintos ir paspartintos šios priemonės ir užtikrinta, kad jos nebūtų susilpnintos; siūlo nustatyti ne ilgesnį kaip vieno mėnesio trukmės preliminaraus tyrimo etapą, kuriuo būtų atliekamas pirminis skundų dėl antidempingo ir antisubsidijų nagrinėjimas, po kurio, remiantis pirminiais rezultatais, būtų galima pasiūlyti prevencines taisomąsias priemones, kurias patvirtinus būtų atliktas išsamus tyrimas; apgailestauja, kad Taryboje stringa pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl prekybos apsaugos priemonių atnaujinimo, nors Parlamentas išreiškė tvirtą griežtesnių kovos su nesąžiningu importu iš trečiųjų šalių priemonių palaikymą; ragina Tarybą nedelsiant modernizuoti prekybos apsaugos priemones, siekiant pagaliau surasti tinkamą atsaką nesąžiningai praktikai ir apsaugoti ES rinką nuo dempingo, taip užtikrinant vienodas sąlygas ir visiškai išnaudojant galimybes, kurias teikia perėjimas prie kitokios energetikos sistemos; |
| --- | --- |

24.

ragina Tarybą užbaigti dviejų reglamentų dėl prekybos apsaugos priemonių peržiūrą, kad būtų supaprastintos, sustiprintos ir paspartintos šios priemonės ir užtikrinta, kad jos nebūtų susilpnintos; siūlo nustatyti ne ilgesnį kaip vieno mėnesio trukmės preliminaraus tyrimo etapą, kuriuo būtų atliekamas pirminis skundų dėl antidempingo ir antisubsidijų nagrinėjimas, po kurio, remiantis pirminiais rezultatais, būtų galima pasiūlyti prevencines taisomąsias priemones, kurias patvirtinus būtų atliktas išsamus tyrimas; apgailestauja, kad Taryboje stringa pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl prekybos apsaugos priemonių atnaujinimo, nors Parlamentas išreiškė tvirtą griežtesnių kovos su nesąžiningu importu iš trečiųjų šalių priemonių palaikymą; ragina Tarybą nedelsiant modernizuoti prekybos apsaugos priemones, siekiant pagaliau surasti tinkamą atsaką nesąžiningai praktikai ir apsaugoti ES rinką nuo dempingo, taip užtikrinant vienodas sąlygas ir visiškai išnaudojant galimybes, kurias teikia perėjimas prie kitokios energetikos sistemos;

| 25. | siekia, kad būtų įgyvendinti tikslai greitai spartinti Sąjungoje naudojamų retųjų žemių metalų ir svarbiausių metalų perdirbimą; |
| --- | --- |

25.

siekia, kad būtų įgyvendinti tikslai greitai spartinti Sąjungoje naudojamų retųjų žemių metalų ir svarbiausių metalų perdirbimą;

| 26. | pabrėžia, kad nerūdijančio plieno ir aliuminio, taip pat visų pagrindinių metalų sektoriuose vyksta pasaulinė konkurencija; mano, kad Komisija savo analizėse ir palyginimuose, nustatydama atitinkamas geografines rinkas, nedelsdama turi pripažinti pasaulinę rinką referencine ir tirti ne vien vidaus rinką; ragina prieš Konkurencijos generaliniam direktoratui priimant sprendimus atlikti poveikio gamybos pajėgumams vertinimą, apimantį, be kita ko, įrangą ir užimtumą, ir šio vertinimo išvadas įtraukti į galutinį suinteresuotiesiems subjektams skirtą dokumentą, kuris bus paskelbtas viešai; ragina persvarstyti konkurencijos politiką ir valstybės pagalbos taisykles, kad būtų palengvinta viešoji intervencija, turint tikslą išlaikyti socialinę ir regioninę sanglaudą, gerinti aplinkos apsaugos standartus ir spręsti visuomenės sveikatos problemas; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad nerūdijančio plieno ir aliuminio, taip pat visų pagrindinių metalų sektoriuose vyksta pasaulinė konkurencija; mano, kad Komisija savo analizėse ir palyginimuose, nustatydama atitinkamas geografines rinkas, nedelsdama turi pripažinti pasaulinę rinką referencine ir tirti ne vien vidaus rinką; ragina prieš Konkurencijos generaliniam direktoratui priimant sprendimus atlikti poveikio gamybos pajėgumams vertinimą, apimantį, be kita ko, įrangą ir užimtumą, ir šio vertinimo išvadas įtraukti į galutinį suinteresuotiesiems subjektams skirtą dokumentą, kuris bus paskelbtas viešai; ragina persvarstyti konkurencijos politiką ir valstybės pagalbos taisykles, kad būtų palengvinta viešoji intervencija, turint tikslą išlaikyti socialinę ir regioninę sanglaudą, gerinti aplinkos apsaugos standartus ir spręsti visuomenės sveikatos problemas;

| 27. | palankiai vertina tai, kad įsteigti vietos informavimo ir konsultavimo komitetai, kurie vykdys pramonės rizikos prevenciją, ir į kuriuos įtraukti visi suinteresuotieji subjektai, turintys teisę vykdyti kontrolę ir siųsti perspėjimus; pabrėžia, kad pripažįsta darbuotojų atstovų kompetenciją įmonių strateginių pasirinkimų ir verslo sprendimų priėmimo klausimais; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina tai, kad įsteigti vietos informavimo ir konsultavimo komitetai, kurie vykdys pramonės rizikos prevenciją, ir į kuriuos įtraukti visi suinteresuotieji subjektai, turintys teisę vykdyti kontrolę ir siųsti perspėjimus; pabrėžia, kad pripažįsta darbuotojų atstovų kompetenciją įmonių strateginių pasirinkimų ir verslo sprendimų priėmimo klausimais;

Pagrindinių metalų vaidmuo žiedinėje ekonomikoje

| 28. | šiuo atžvilgiu pabrėžia teigiamą antrinių metalų, kurie padeda smarkiai sumažinti energijos ir žaliavų kiekį, poveikį; todėl ragina Komisiją supaprastinti antrinio metalo rinkų plėtojimą ir veikimą; skatina kiekvienoje pagrindinių metalų gamykloje sukurti žiedinę ekonomiką, kad šalutinių produktų ir perdirbtų metalų panaudojimas būtų siejamas su tikslu didinti jų konkurencingumą; ragina kiekvienoje pagrindinių metalų gamykloje privaloma tvarka sukurti žiedinę ekonomiką, šalutinių produktų ir perdirbtų metalų panaudojimas būtų siejamas su tikslu didinti jų konkurencingumą; siekia, kad būtų įgyvendinti tikslai greitai spartinti Sąjungoje naudojamų retųjų žemių metalų ir svarbiausių metalų perdirbimą; ragina plėtoti stiprias pagrindinių metalų perdirbimo sektoriaus ir kitų pramonės šakų sąsajas, kad būtų padidintas pramonės pagrindo dydis ir atsparumas, ypač regionuose, kuriuos paveikė pramonės nykimas; šiomis aplinkybėmis pabrėžia dideles gaminių ir medžiagų pakeitimo ir metalo laužo naudojimo, be kita ko, plieno ir aliuminio gamybos srityje, didinimo galimybes; pabrėžia, kad beveik visus pagrindinius metalus galima perdirbti daug kartų ir kad tam reikia tik mažos dalies energijos, palyginti su pradine gamyba; yra susirūpinęs dėl to, kad Europa dėl teisėto ir neteisėto aliuminio ir vario eksporto į tokias šalis, kaip Kinija ir Indija, kurios pačios taiko aliuminio eksporto draudimus, praranda daug energijos; mano, kad aukšti aplinkos apsaugos standartai ir žiedinės ekonomikos principai turėtų būti investicijų į vystymąsi ir inovacijas pagrindas pagrindinių metalų pramonės sektoriuje Europoje; ragina Komisiją taikyti ekonomines paskatas perdirbti metalus, įskaitant šiuo metu neekonomiškas svarbiausias žaliavas, pvz., retųjų žemių metalus, ištirti, kaip galima remti perdirbtų medžiagų rinkas, be kita ko, naudojant perdirbtų medžiagų ekologiškumo sertifikatus, ekologinio projektavimo reikalavimus ir mokestines paskatas, taip pat užtikrinti, kad sanglaudos politikos ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) biudžetai taip pat būtų naudojami išteklių naudojimo veiksmingumui ir perdirbimui skatinti; mano, kad siekiant paremti ES metalo laužo rinką turėtų būti tobulinami atliekų teisės aktai, pvz., persvarstoma Eksploatuoti netinkamų transporto priemonių direktyva ir kiti atliekų teisės aktai; siūlo nustatyti surinkimo tikslus, didinti gamintojų atsakomybę ir išplėsti eksploatuoti netinkamų transporto priemonių teisės aktų taikymo sritį į ją įtraukiant, pvz., sunkvežimius, autobusus ir motociklus; pabrėžia, kad siekiant sėkmingai įveikti perėjimo prie tvarių gamybos procesų ir produktų laikotarpį reikia kvalifikuotų ir gerus gebėjimus turinčių darbuotojų, ir ragina nustatyti Europos mokymo ir švietimo strategiją, kurią įgyvendinant būtų remiamos įmonės, mokslinių tyrimų institutai ir socialiniai partneriai, kurie drauge išsiaiškintų aplinkos tvarumui užtikrinti reikalingus įgūdžius; |
| --- | --- |

28.

šiuo atžvilgiu pabrėžia teigiamą antrinių metalų, kurie padeda smarkiai sumažinti energijos ir žaliavų kiekį, poveikį; todėl ragina Komisiją supaprastinti antrinio metalo rinkų plėtojimą ir veikimą; skatina kiekvienoje pagrindinių metalų gamykloje sukurti žiedinę ekonomiką, kad šalutinių produktų ir perdirbtų metalų panaudojimas būtų siejamas su tikslu didinti jų konkurencingumą; ragina kiekvienoje pagrindinių metalų gamykloje privaloma tvarka sukurti žiedinę ekonomiką, šalutinių produktų ir perdirbtų metalų panaudojimas būtų siejamas su tikslu didinti jų konkurencingumą; siekia, kad būtų įgyvendinti tikslai greitai spartinti Sąjungoje naudojamų retųjų žemių metalų ir svarbiausių metalų perdirbimą; ragina plėtoti stiprias pagrindinių metalų perdirbimo sektoriaus ir kitų pramonės šakų sąsajas, kad būtų padidintas pramonės pagrindo dydis ir atsparumas, ypač regionuose, kuriuos paveikė pramonės nykimas; šiomis aplinkybėmis pabrėžia dideles gaminių ir medžiagų pakeitimo ir metalo laužo naudojimo, be kita ko, plieno ir aliuminio gamybos srityje, didinimo galimybes; pabrėžia, kad beveik visus pagrindinius metalus galima perdirbti daug kartų ir kad tam reikia tik mažos dalies energijos, palyginti su pradine gamyba; yra susirūpinęs dėl to, kad Europa dėl teisėto ir neteisėto aliuminio ir vario eksporto į tokias šalis, kaip Kinija ir Indija, kurios pačios taiko aliuminio eksporto draudimus, praranda daug energijos; mano, kad aukšti aplinkos apsaugos standartai ir žiedinės ekonomikos principai turėtų būti investicijų į vystymąsi ir inovacijas pagrindas pagrindinių metalų pramonės sektoriuje Europoje; ragina Komisiją taikyti ekonomines paskatas perdirbti metalus, įskaitant šiuo metu neekonomiškas svarbiausias žaliavas, pvz., retųjų žemių metalus, ištirti, kaip galima remti perdirbtų medžiagų rinkas, be kita ko, naudojant perdirbtų medžiagų ekologiškumo sertifikatus, ekologinio projektavimo reikalavimus ir mokestines paskatas, taip pat užtikrinti, kad sanglaudos politikos ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) biudžetai taip pat būtų naudojami išteklių naudojimo veiksmingumui ir perdirbimui skatinti; mano, kad siekiant paremti ES metalo laužo rinką turėtų būti tobulinami atliekų teisės aktai, pvz., persvarstoma Eksploatuoti netinkamų transporto priemonių direktyva ir kiti atliekų teisės aktai; siūlo nustatyti surinkimo tikslus, didinti gamintojų atsakomybę ir išplėsti eksploatuoti netinkamų transporto priemonių teisės aktų taikymo sritį į ją įtraukiant, pvz., sunkvežimius, autobusus ir motociklus; pabrėžia, kad siekiant sėkmingai įveikti perėjimo prie tvarių gamybos procesų ir produktų laikotarpį reikia kvalifikuotų ir gerus gebėjimus turinčių darbuotojų, ir ragina nustatyti Europos mokymo ir švietimo strategiją, kurią įgyvendinant būtų remiamos įmonės, mokslinių tyrimų institutai ir socialiniai partneriai, kurie drauge išsiaiškintų aplinkos tvarumui užtikrinti reikalingus įgūdžius;

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

(3)  OL L 315, 2012 11 14, p. 1.

(4)  OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

(5)  OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

(6)  OL L 143, 2004 4 30, p. 56.

(7)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0032.

(9)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 75.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0104.

(11)  Žr. Sprendimo (ES) 2015/1814 9 konstatuojamąją dalį (OL L 264, 2015 10 9, p. 1).

(12)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

(13)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/erecon/index_en.htm

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/127 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/127

---

P8_TA(2015)0461

Padėtis Vengrijoje. Tolesni veiksmai, susiję su 2015 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Vengrijoje (2015/2935(RSP))

(2017/C 399/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) preambulę, ypač į jos antrą ir ketvirtą–septintą konstatuojamąsias dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) preambulę, ypač į jos antrą ir ketvirtą–septintą konstatuojamąsias dalis,

| — | ypač atsižvelgdamas į ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 6 ir 7 straipsnius, taip pat į ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) straipsnius, susijusius su pagarba pagrindinėms teisėms, jų skatinimu ir apsauga ES, |
| --- | --- |

—

ypač atsižvelgdamas į ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 6 ir 7 straipsnius, taip pat į ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) straipsnius, susijusius su pagarba pagrindinėms teisėms, jų skatinimu ir apsauga ES,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, paskelbtą 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre ir įsigaliojusią 2009 m. gruodžio mėn. kartu su Lisabonos sutartimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, paskelbtą 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre ir įsigaliojusią 2009 m. gruodžio mėn. kartu su Lisabonos sutartimi,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 10 d. EP rezoliuciją dėl padėties Vengrijoje (1), 2013 m. liepos 3 d. EP rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika“ (2), 2012 m. vasario 16 d. EP rezoliuciją dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje (3) ir 2011 m. kovo 10 d. EP rezoliuciją dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 10 d. EP rezoliuciją dėl padėties Vengrijoje (1), 2013 m. liepos 3 d. EP rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika“ (2), 2012 m. vasario 16 d. EP rezoliuciją dėl pastarųjų politinių įvykių Vengrijoje (3) ir 2011 m. kovo 10 d. EP rezoliuciją dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pirmąjį metinį dialogą teisinės valstybės klausimais, įvykusį 2015 m. lapkričio 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pirmąjį metinį dialogą teisinės valstybės klausimais, įvykusį 2015 m. lapkričio 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 27 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pareiškimą po jo apsilankymo Vengrijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 27 d. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pareiškimą po jo apsilankymo Vengrijoje,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos parlamento priimtą 2015 m. Įstatymą Nr. CXL dėl masinės imigracijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos parlamento priimtą 2015 m. Įstatymą Nr. CXL dėl masinės imigracijos,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos parlamento priimtą 2015 m. Įstatymą Nr. CXLII dėl veiksmingos Vengrijos sienų apsaugos ir masinės imigracijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos parlamento priimtą 2015 m. Įstatymą Nr. CXLII dėl veiksmingos Vengrijos sienų apsaugos ir masinės imigracijos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 22 d. priimtą Vengrijos parlamento rezoliuciją Nr. 36/2015 dėl žinios Europos Sąjungos vadovams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 22 d. priimtą Vengrijos parlamento rezoliuciją Nr. 36/2015 dėl žinios Europos Sąjungos vadovams,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu pateiktą klausimą žodžiu Komisijai „Padėtis Vengrijoje. Tolesni veiksmai, susiję su 2015 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija“ (O-000140/2015 – B8-1110/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu pateiktą klausimą žodžiu Komisijai „Padėtis Vengrijoje. Tolesni veiksmai, susiję su 2015 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija“ (O-000140/2015 – B8-1110/2015),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. lapkričio 5 d. pateiktą atsakymą atsižvelgiant į 2015 m. birželio 10 d. Parlamento rezoliuciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. lapkričio 5 d. pateiktą atsakymą atsižvelgiant į 2015 m. birželio 10 d. Parlamento rezoliuciją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimą, pateiktą 2015 m. gruodžio 2 d. Parlamente vykusioje plenarinio posėdžio diskusijoje dėl padėties Vengrijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimą, pateiktą 2015 m. gruodžio 2 d. Parlamente vykusioje plenarinio posėdžio diskusijoje dėl padėties Vengrijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir kadangi šios vertybės yra universalios ir bendros valstybėms narėms (ES sutarties 2 straipsnis); kadangi iškilus aiškiam pavojui, kad kuri nors valstybė narė gali šiurkščiai pažeisti ES sutarties 2 straipsnyje nurodytas vertybes, būtų pradedama taikyti 7 straipsnyje numatyta procedūra; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir kadangi šios vertybės yra universalios ir bendros valstybėms narėms (ES sutarties 2 straipsnis); kadangi iškilus aiškiam pavojui, kad kuri nors valstybė narė gali šiurkščiai pažeisti ES sutarties 2 straipsnyje nurodytas vertybes, būtų pradedama taikyti 7 straipsnyje numatyta procedūra;

| B. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija yra ES pirminės teisės dalis ir pagal ją draudžiama bet kokia diskriminacija – dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija yra ES pirminės teisės dalis ir pagal ją draudžiama bet kokia diskriminacija – dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;

| C. | kadangi tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas nacionaliniu lygmeniu, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant pasitikėjimą valstybių narių teisinėmis ir administracinėmis sistemomis; kadangi ES pagrįsta nepalenkiama pozicija dėl šių vertybių – pagarbos demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms – yra labai svarbi, kad būtų užtikrintas pasitikėjimas Sąjunga tiek jos viduje, tiek tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

C.

kadangi tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas nacionaliniu lygmeniu, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant pasitikėjimą valstybių narių teisinėmis ir administracinėmis sistemomis; kadangi ES pagrįsta nepalenkiama pozicija dėl šių vertybių – pagarbos demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms – yra labai svarbi, kad būtų užtikrintas pasitikėjimas Sąjunga tiek jos viduje, tiek tarptautiniu lygmeniu;

| D. | kadangi teisė į prieglobstį garantuojama pagal 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvenciją ir jos 1967 m. sausio 31 d. Protokolą dėl pabėgėlių statuso, taip pat pagal ES sutartį ir SESV; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisė į prieglobstį garantuojama pagal 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvenciją ir jos 1967 m. sausio 31 d. Protokolą dėl pabėgėlių statuso, taip pat pagal ES sutartį ir SESV;

| E. | kadangi pagrįstos viešosios išlaidos ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES politikos, kuria siekiama didinti piliečių pasitikėjimą užtikrinant, kad jų pinigai naudojami tinkamai, veiksmingai ir efektyviai, aspektai; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrįstos viešosios išlaidos ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES politikos, kuria siekiama didinti piliečių pasitikėjimą užtikrinant, kad jų pinigai naudojami tinkamai, veiksmingai ir efektyviai, aspektai;

| F. | kadangi dėl pastarojo meto įvykių, iniciatyvų ir priemonių, kurių imtasi per pastaruosius kelerius metus Vengrijoje, smarkiai sistemingai blogėja padėtis, susijusi su teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis, inter alia, žodžio laisve, įskaitant akademinę laisvę, migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių žmogaus teisėmis, susirinkimų ir asociacijų laisve, pilietinės visuomenės organizacijų veiklos apribojimais ir kliūtims užsiimti tokia veikla, teise į vienodą požiūrį, mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romus, žydus ir LGBTI asmenis, teisėmis, socialinėmis teisėmis, konstitucinės sistemos veikimu, teisminių ir kitų institucijų nepriklausomumu ir daugeliu susirūpinimą keliančių įtarimų korupcija ir interesų konfliktais; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl pastarojo meto įvykių, iniciatyvų ir priemonių, kurių imtasi per pastaruosius kelerius metus Vengrijoje, smarkiai sistemingai blogėja padėtis, susijusi su teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis, inter alia, žodžio laisve, įskaitant akademinę laisvę, migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių žmogaus teisėmis, susirinkimų ir asociacijų laisve, pilietinės visuomenės organizacijų veiklos apribojimais ir kliūtims užsiimti tokia veikla, teise į vienodą požiūrį, mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romus, žydus ir LGBTI asmenis, teisėmis, socialinėmis teisėmis, konstitucinės sistemos veikimu, teisminių ir kitų institucijų nepriklausomumu ir daugeliu susirūpinimą keliančių įtarimų korupcija ir interesų konfliktais;

| G. | kadangi 2015 m. liepos ir rugsėjo mėn. Vengrijos parlamentas priėmė keletą pakeitimų, visų pirma susijusių su prieglobsčio, baudžiamojo kodekso, baudžiamojo proceso, sienų apsaugos, policijos ir nacionalinės gynybos teisės aktais; kadangi Komisija, atlikusi preliminarų vertinimą, nustatė įvairių susirūpinimą keliančių faktų ir klausimų dėl suderinamumo su prieglobsčio ir sienų apsaugos acquis ir Pagrindinių teisių chartija; kadangi 2015 m. spalio 6 d. Komisija Vengrijos vyriausybei nusiuntė administracinį raštą; kadangi Vengrijos vyriausybė atsakė į šį raštą; kadangi 2015 m. gruodžio 10 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Vengriją; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. liepos ir rugsėjo mėn. Vengrijos parlamentas priėmė keletą pakeitimų, visų pirma susijusių su prieglobsčio, baudžiamojo kodekso, baudžiamojo proceso, sienų apsaugos, policijos ir nacionalinės gynybos teisės aktais; kadangi Komisija, atlikusi preliminarų vertinimą, nustatė įvairių susirūpinimą keliančių faktų ir klausimų dėl suderinamumo su prieglobsčio ir sienų apsaugos acquis ir Pagrindinių teisių chartija; kadangi 2015 m. spalio 6 d. Komisija Vengrijos vyriausybei nusiuntė administracinį raštą; kadangi Vengrijos vyriausybė atsakė į šį raštą; kadangi 2015 m. gruodžio 10 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Vengriją;

| H. | kadangi Komisija neatsižvelgė į Parlamento prašymą pradėti išsamų demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties Vengrijoje stebėjimo procesą; kadangi pareiškime, pateiktame 2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamente vykusioje plenarinio posėdžio diskusijoje, Komisija pareiškė, kad yra pasirengusi panaudoti visas turimas priemones, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, kad užtikrintų, jog Vengrija ir bet kuri kita valstybė narė laikytųsi įsipareigojimų pagal ES teisę ir gerbtų Sąjungos vertybes, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje; kadangi Komisija mano, jog šiuo etapu netenkinamos sąlygos pradėti Vengrijai taikyti priemones teisinei valstybei stiprinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija neatsižvelgė į Parlamento prašymą pradėti išsamų demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties Vengrijoje stebėjimo procesą; kadangi pareiškime, pateiktame 2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamente vykusioje plenarinio posėdžio diskusijoje, Komisija pareiškė, kad yra pasirengusi panaudoti visas turimas priemones, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, kad užtikrintų, jog Vengrija ir bet kuri kita valstybė narė laikytųsi įsipareigojimų pagal ES teisę ir gerbtų Sąjungos vertybes, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje; kadangi Komisija mano, jog šiuo etapu netenkinamos sąlygos pradėti Vengrijai taikyti priemones teisinei valstybei stiprinti;

| 1. | patvirtina savo poziciją, pareikštą 2015 m. birželio 10 d. EP rezoliucijoje dėl padėties Vengrijoje; |
| --- | --- |

1.

patvirtina savo poziciją, pareikštą 2015 m. birželio 10 d. EP rezoliucijoje dėl padėties Vengrijoje;

| 2. | labai abejoja dėl įvairių skubių teisėkūros priemonių, kurių imtasi pastaraisiais mėnesiais ir dėl kurių tapo labai sunku pasinaudoti tarptautine apsauga, o pabėgėliai, migrantai ir prieglobsčio prašytojai yra nepagrįstai kriminalizuojami; pabrėžia, kad yra susirūpinęs dėl to, kaip laikomasi negrąžinimo principo, kad daugėja atvejų, kai asmenys, įskaitant nepilnamečius, yra sulaikomi, taip pat dėl to, kad pasigirsta ksenofobinės kalbos, migrantus siejančios su socialinėmis problemomis arba pavojumi saugumui, ypač pasitelkiant valdžios vykdomas komunikacijos kampanijas ir nacionalines konsultacijas, taip sudarant sunkumų integracijai; primygtinai ragina Vengrijos vyriausybę grįžti prie įprastų procedūrų ir atšaukti krizės atveju taikomas priemones; |
| --- | --- |

2.

labai abejoja dėl įvairių skubių teisėkūros priemonių, kurių imtasi pastaraisiais mėnesiais ir dėl kurių tapo labai sunku pasinaudoti tarptautine apsauga, o pabėgėliai, migrantai ir prieglobsčio prašytojai yra nepagrįstai kriminalizuojami; pabrėžia, kad yra susirūpinęs dėl to, kaip laikomasi negrąžinimo principo, kad daugėja atvejų, kai asmenys, įskaitant nepilnamečius, yra sulaikomi, taip pat dėl to, kad pasigirsta ksenofobinės kalbos, migrantus siejančios su socialinėmis problemomis arba pavojumi saugumui, ypač pasitelkiant valdžios vykdomas komunikacijos kampanijas ir nacionalines konsultacijas, taip sudarant sunkumų integracijai; primygtinai ragina Vengrijos vyriausybę grįžti prie įprastų procedūrų ir atšaukti krizės atveju taikomas priemones;

| 3. | mano, kad visos valstybės narės savo įstatymų leidimo ir administracinėje praktikoje turi visapusiškai laikytis ES teisės ir kad visi teisės aktai turi būti grindžiami pagrindinėmis Europos Sąjungos vertybėmis, būtent demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

3.

mano, kad visos valstybės narės savo įstatymų leidimo ir administracinėje praktikoje turi visapusiškai laikytis ES teisės ir kad visi teisės aktai turi būti grindžiami pagrindinėmis Europos Sąjungos vertybėmis, būtent demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis;

| 4. | pabrėžia, kad Parlamentas nuolat ragina Tarybą reaguoti į susirūpinimą keliančius įvykius Vengrijoje; primygtinai ragina Europos Sąjungos Tarybą ir Europos Vadovų Tarybą kuo skubiau surengti diskusiją dėl padėties Vengrijoje ir priimti išvadas šiuo klausimu; mano, kad, neatsižvelgdamos ar tinkamai nereaguodamos į Parlamentui susirūpinimą keliančius klausimus, kuriuos Parlamentas nuolat išreiškia savo narių balsų dauguma, Taryba ir Komisija pamina lojalaus institucijų tarpusavio bendradarbiavimo principą, įtvirtintą ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad Parlamentas nuolat ragina Tarybą reaguoti į susirūpinimą keliančius įvykius Vengrijoje; primygtinai ragina Europos Sąjungos Tarybą ir Europos Vadovų Tarybą kuo skubiau surengti diskusiją dėl padėties Vengrijoje ir priimti išvadas šiuo klausimu; mano, kad, neatsižvelgdamos ar tinkamai nereaguodamos į Parlamentui susirūpinimą keliančius klausimus, kuriuos Parlamentas nuolat išreiškia savo narių balsų dauguma, Taryba ir Komisija pamina lojalaus institucijų tarpusavio bendradarbiavimo principą, įtvirtintą ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje;

| 5. | mano, kad Vengrija yra ES išbandymas, siekiant nustatyti, ar ES geba ir turi politinės valios reaguoti į tam tikroje valstybėje narėje iškilusią grėsmę ES pamatinėms vertybėms ir šių vertybių pažeidimus; apgailestauja, kad kai kuriose kitose valstybėse narėse taip pat vyksta tokie pokyčiai, ir mano, kad juos galėjo paskatinti ES neveiklumas, o tokie, į įvykius Vengrijoje panašūs, pokyčiai yra ženklas, kad paminamas teisinės valstybės principas; mano, kad dėl šios priežasties kyla rimtas susirūpinimas dėl to, ar Sąjunga sugeba užtikrinti nuolatinį politinių Kopenhagos kriterijų laikymąsi valstybei narei prisijungus prie Sąjungos; |
| --- | --- |

5.

mano, kad Vengrija yra ES išbandymas, siekiant nustatyti, ar ES geba ir turi politinės valios reaguoti į tam tikroje valstybėje narėje iškilusią grėsmę ES pamatinėms vertybėms ir šių vertybių pažeidimus; apgailestauja, kad kai kuriose kitose valstybėse narėse taip pat vyksta tokie pokyčiai, ir mano, kad juos galėjo paskatinti ES neveiklumas, o tokie, į įvykius Vengrijoje panašūs, pokyčiai yra ženklas, kad paminamas teisinės valstybės principas; mano, kad dėl šios priežasties kyla rimtas susirūpinimas dėl to, ar Sąjunga sugeba užtikrinti nuolatinį politinių Kopenhagos kriterijų laikymąsi valstybei narei prisijungus prie Sąjungos;

| 6. | primena Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmenį užtikrinant, kad nacionaliniai teisės aktai atitiktų demokratijos, teisinės valstybės principus ir pagrindines teises; pabrėžia, kad svarbu, jog kiekvienas vertinimas ir analizė, kuriuos atlieka Komisija ir Parlamentas dėl padėties atskirose valstybėse narėse, būtų pagrįsti faktais ir būtų objektyvūs; ragina Vengrijos vyriausybę ir Komisiją dirbti išvien ir glaudžiai bendradarbiauti visais būsimais klausimais, dėl kurių, jų nuomone, gali prireikti tolesnio vertinimo arba analizės; patenkintas pažymi, kad prieš Vengriją dėl pabėgėlių acquis pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra; |
| --- | --- |

6.

primena Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmenį užtikrinant, kad nacionaliniai teisės aktai atitiktų demokratijos, teisinės valstybės principus ir pagrindines teises; pabrėžia, kad svarbu, jog kiekvienas vertinimas ir analizė, kuriuos atlieka Komisija ir Parlamentas dėl padėties atskirose valstybėse narėse, būtų pagrįsti faktais ir būtų objektyvūs; ragina Vengrijos vyriausybę ir Komisiją dirbti išvien ir glaudžiai bendradarbiauti visais būsimais klausimais, dėl kurių, jų nuomone, gali prireikti tolesnio vertinimo arba analizės; patenkintas pažymi, kad prieš Vengriją dėl pabėgėlių acquis pradėta pažeidimo nagrinėjimo procedūra;

| 7. | apgailestauja, kad šiuo metu Komisija laikosi požiūrio daugiausia dėmesio skirti mažiau svarbiems, techniniams teisės aktų aspektams ignoruojant tendencijas, modelius ir teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių užtikrinimo priemonių bendrą poveikį; mano, kad ypač taikant pažeidimo nagrinėjimo procedūras dažniausiai nesugebėta paskatinti tikrų pokyčių ir sureguliuoti padėties platesniu mastu; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad šiuo metu Komisija laikosi požiūrio daugiausia dėmesio skirti mažiau svarbiems, techniniams teisės aktų aspektams ignoruojant tendencijas, modelius ir teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių užtikrinimo priemonių bendrą poveikį; mano, kad ypač taikant pažeidimo nagrinėjimo procedūras dažniausiai nesugebėta paskatinti tikrų pokyčių ir sureguliuoti padėties platesniu mastu;

| 8. | dar kartą ragina Komisiją pradėti taikyti ES teisinės valstybės stiprinimo sistemos pirmosios pakopos nuostatas, taigi, nedelsiant inicijuoti išsamų demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties Vengrijoje stebėjimo procesą, įskaitant bendrą keleto priemonių poveikį, ir įvertinti, ar toje valstybėje narėje nėra susidariusi padėtis, dėl kurios kiltų sisteminė grėsmė, kuri galėtų peraugti į akivaizdų šiurkštaus pažeidimo pagal ES sutarties 7 straipsnį pavojų; |
| --- | --- |

8.

dar kartą ragina Komisiją pradėti taikyti ES teisinės valstybės stiprinimo sistemos pirmosios pakopos nuostatas, taigi, nedelsiant inicijuoti išsamų demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties Vengrijoje stebėjimo procesą, įskaitant bendrą keleto priemonių poveikį, ir įvertinti, ar toje valstybėje narėje nėra susidariusi padėtis, dėl kurios kiltų sisteminė grėsmė, kuri galėtų peraugti į akivaizdų šiurkštaus pažeidimo pagal ES sutarties 7 straipsnį pavojų;

| 9. | ragina Komisiją tęsti visus tyrimus ir visapusiškai taikyti visas esamas teisėkūros priemones, siekiant užtikrinti skaidrų ir tinkamą ES lėšų naudojimą Vengrijoje pagal ES teisę; atkreipia dėmesį į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimą sustabdyti keletą sutarčių, sudarytų pagal aštuonias ES finansavimo programas, dėl to, kad Vengrijoje, vykdant viešųjų pirkimų procedūras, buvo taikomi pernelyg griežti atrankos kriterijai; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją tęsti visus tyrimus ir visapusiškai taikyti visas esamas teisėkūros priemones, siekiant užtikrinti skaidrų ir tinkamą ES lėšų naudojimą Vengrijoje pagal ES teisę; atkreipia dėmesį į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimą sustabdyti keletą sutarčių, sudarytų pagal aštuonias ES finansavimo programas, dėl to, kad Vengrijoje, vykdant viešųjų pirkimų procedūras, buvo taikomi pernelyg griežti atrankos kriterijai;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Vengrijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, ES pagrindinių teisių agentūrai, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Vengrijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, ES pagrindinių teisių agentūrai, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0227.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0315.

(3)  OL C 249 E, 2013 8 30, p. 27.

(4)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 154.

---

2015 m. gruodžio 17 d., ketvirtadienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/130

---

P8_TA(2015)0463

Dėl galimos mirties bausmės Ibrahimui Halawa

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ibrahimo Halawos, kuriam gresia mirties bausmė (2015/3016(RSP))

(2017/C 399/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Egipto, ypač į 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (1) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Egipto, ypač į 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (1) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio mėn. ir 2014 m. vasario mėn. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Egipto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio mėn. ir 2014 m. vasario mėn. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Egipto,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Egipto asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2004 m. ir papildytą 2007 m. ES ir Egipto veiksmų planu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Egipto asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2004 m. ir papildytą 2007 m. ES ir Egipto veiksmų planu,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 25 d. Europos kaimynystės politikos pažangos ataskaitą dėl Egipto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 25 d. Europos kaimynystės politikos pažangos ataskaitą dėl Egipto,

| — | atsižvelgdamas į naujus Europos išorės veiksmų tarnybos pareiškimus dėl Egipto, įskaitant 2015 m. birželio 16 d. pareiškimą dėl teismo nuosprendžių Egipte ir 2015 m. vasario 4 d. pareiškimą dėl nuosprendžių aktyvistams Egipte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujus Europos išorės veiksmų tarnybos pareiškimus dėl Egipto, įskaitant 2015 m. birželio 16 d. pareiškimą dėl teismo nuosprendžių Egipte ir 2015 m. vasario 4 d. pareiškimą dėl nuosprendžių aktyvistams Egipte,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 10 d. Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ES vardu ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørn Jagland bendrą deklaraciją dėl Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 10 d. Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ES vardu ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørn Jagland bendrą deklaraciją dėl Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės ir ES kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu trečiosiose šalyse politikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės ir ES kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu trečiosiose šalyse politikos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, kurias yra pasirašęs Egiptas, atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, visų pirma į 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo (69/186), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją ir Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, kurias yra pasirašęs Egiptas, atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, visų pirma į 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo (69/186),

| — | atsižvelgdamas į Egipto Arabų Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Egipto Arabų Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 24 d. Egipto įstatymą Nr. 107 dėl teisės į viešus susibūrimus, procesijas ir taikias demonstracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 24 d. Egipto įstatymą Nr. 107 dėl teisės į viešus susibūrimus, procesijas ir taikias demonstracijas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. Prezidento įsaką (įstatymas Nr. 140), kuriuo leidžiama užsienio piliečius, kaltinamus kriminaliniais nusikaltimais, grąžinti į jų buveinės šalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. Prezidento įsaką (įstatymas Nr. 140), kuriuo leidžiama užsienio piliečius, kaltinamus kriminaliniais nusikaltimais, grąžinti į jų buveinės šalį,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos priimtus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisės į teisinę pagalbą Afrikoje principus ir gaires, atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos priimtus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisės į teisinę pagalbą Afrikoje principus ir gaires, atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Airijos pilietis Ibrahim Halawa jau daugiau kaip dvejus metus yra laikomas sulaikytas apkaltinus jį dalyvavimu neteisėtame proteste 2013 m. rugpjūčio 16–17 d. šeimos atostogų Kaire metu, kai tariamai dėl protestuotojų veiksmų žuvo žmonių ir padaryta nusikalstama žala; kadangi per šiuos protestus 97 žmonės žuvo, daugiausia dėl to, kad saugumo pajėgos panaudojo pernelyg didelę jėgą; kadangi suėmimo metu Ibrahimui Halawai buvo 17 metų ir todėl pagal Egipto ir tarptautinę teisę jis laikomas nepilnamečiu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Airijos pilietis Ibrahim Halawa jau daugiau kaip dvejus metus yra laikomas sulaikytas apkaltinus jį dalyvavimu neteisėtame proteste 2013 m. rugpjūčio 16–17 d. šeimos atostogų Kaire metu, kai tariamai dėl protestuotojų veiksmų žuvo žmonių ir padaryta nusikalstama žala; kadangi per šiuos protestus 97 žmonės žuvo, daugiausia dėl to, kad saugumo pajėgos panaudojo pernelyg didelę jėgą; kadangi suėmimo metu Ibrahimui Halawai buvo 17 metų ir todėl pagal Egipto ir tarptautinę teisę jis laikomas nepilnamečiu;

| B. | kadangi Ibrahim Halawa buvo suimtas kartu su trimis jo seserimis po to, kai kilus smurtui per demonstraciją jie mėgino pasislėpti Al-Fateho mečetėje; kadangi vėliau valdžios institucijos jo tris seseris paleido; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ibrahim Halawa buvo suimtas kartu su trimis jo seserimis po to, kai kilus smurtui per demonstraciją jie mėgino pasislėpti Al-Fateho mečetėje; kadangi vėliau valdžios institucijos jo tris seseris paleido;

| C. | kadangi prokurorui nepavyko įrodyti, kad Ibrahim Halawa dalyvavo per protestus įvykdant bent vieną smurto aktą; kadangi prokuroras rėmėsi vien tik policijos liudijimais ir ataskaitomis ir žvalgybos tarnybų tyrimų duomenimis; kadangi jo teismą Egipto teismas ne kartą atidėjo ir nukėlė, paskutinį kartą – 2015 m. gruodžio 15 d.; kadangi metus po jo suėmimo jam nebuvo pateikti kaltinimai; kadangi Ibrahim Halawa kartu su 493 asmenimis, kurių dauguma yra suaugusieji, laukia kolektyvinio teismo, kuris turi įvykti 2015 m. gruodžio 19 d., nėra jokios garantijos, kad bus užtikrinti būtiniausi laisvo ir nešališko teismo standartai, ir jam, jei jis bus nuteistas, gali būti skirta mirties bausmė; kadangi 2015 m. gegužės mėn. Egiptas įvykdė mirties bausmę šešiems asmenims, iš kurių vienas buvo tokio pat amžiaus, kokio šiuo metu yra Ibrahim Halawa; |
| --- | --- |

C.

kadangi prokurorui nepavyko įrodyti, kad Ibrahim Halawa dalyvavo per protestus įvykdant bent vieną smurto aktą; kadangi prokuroras rėmėsi vien tik policijos liudijimais ir ataskaitomis ir žvalgybos tarnybų tyrimų duomenimis; kadangi jo teismą Egipto teismas ne kartą atidėjo ir nukėlė, paskutinį kartą – 2015 m. gruodžio 15 d.; kadangi metus po jo suėmimo jam nebuvo pateikti kaltinimai; kadangi Ibrahim Halawa kartu su 493 asmenimis, kurių dauguma yra suaugusieji, laukia kolektyvinio teismo, kuris turi įvykti 2015 m. gruodžio 19 d., nėra jokios garantijos, kad bus užtikrinti būtiniausi laisvo ir nešališko teismo standartai, ir jam, jei jis bus nuteistas, gali būti skirta mirties bausmė; kadangi 2015 m. gegužės mėn. Egiptas įvykdė mirties bausmę šešiems asmenims, iš kurių vienas buvo tokio pat amžiaus, kokio šiuo metu yra Ibrahim Halawa;

| D. | kadangi nuo 2013 m. per kolektyvinius įtariamų Musulmonų brolijos narių ir įtariamų pašalinto prezidento M. Morsi rėmėjų teismus buvo paskelbta daugybė mirties nuosprendžių; kadangi šios procedūros pažeidžia Egipto įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2013 m. per kolektyvinius įtariamų Musulmonų brolijos narių ir įtariamų pašalinto prezidento M. Morsi rėmėjų teismus buvo paskelbta daugybė mirties nuosprendžių; kadangi šios procedūros pažeidžia Egipto įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę;

| E. | kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10 straipsnyje skelbiama, kad kiekvienas turi visiškai lygią teisę, kad, nustatant jo teises ir pareigas ir jam pareiškus baudžiamąjį kaltinimą, jo bylą teisingai ir viešai išnagrinėtų nepriklausomas ir nešališkas teismas, |
| --- | --- |

E.

kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10 straipsnyje skelbiama, kad kiekvienas turi visiškai lygią teisę, kad, nustatant jo teises ir pareigas ir jam pareiškus baudžiamąjį kaltinimą, jo bylą teisingai ir viešai išnagrinėtų nepriklausomas ir nešališkas teismas,

| F. | kadangi Ibrahim Halawa yra sulaikytas dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis į žodžio ir susirinkimų laisvę, ir organizacijos „Amnesty International“ laikomas sąžinės kaliniu; kadangi žodžio ir susirinkimų laisvės yra būtini bet kokios demokratinės ir pliuralistinės visuomenės ramsčiai; kadangi Egipto Konstitucijos 73 straipsnyje nustatyta, kad piliečiai turi teisę rengti viešus susibūrimus, maršus, demonstracijas ir bet kokios formos taikius protestus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Ibrahim Halawa yra sulaikytas dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis į žodžio ir susirinkimų laisvę, ir organizacijos „Amnesty International“ laikomas sąžinės kaliniu; kadangi žodžio ir susirinkimų laisvės yra būtini bet kokios demokratinės ir pliuralistinės visuomenės ramsčiai; kadangi Egipto Konstitucijos 73 straipsnyje nustatyta, kad piliečiai turi teisę rengti viešus susibūrimus, maršus, demonstracijas ir bet kokios formos taikius protestus;

| G. | kadangi pranešta, kad nuo 2013 m. birželio mėn. įvykusio karinio perversmo Egipte sulaikyta daugybė protestuotojų ir sąžinės kalinių; kadangi asociacijų, susirinkimų ir žodžio laisvės vis dar yra tos sritys, kurios nuo 2013 m. liepos mėn. kelia didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi pranešta, kad nuo 2013 m. birželio mėn. įvykusio karinio perversmo Egipte sulaikyta daugybė protestuotojų ir sąžinės kalinių; kadangi asociacijų, susirinkimų ir žodžio laisvės vis dar yra tos sritys, kurios nuo 2013 m. liepos mėn. kelia didelį susirūpinimą;

| H. | kadangi Ibrahim Halawa kalinamas itin griežtomis sąlygomis: įtariama, kad jis sulaikant ir kalinant buvo kankinamas ir su juo ir kitaip žiauriai, nežmoniškai ar žeminamai elgtasi, be to, jam nebuvo teikiama medicinos ir teisinė pagalba; kadangi, pasak Ibrahimo Halawos šeimos narių ir teisinių atstovų, jis, protestuodamas prieš ilgą sulaikymą, nuo 2015 m. spalio 21 d. yra paskelbęs bado streiką, dėl kurio jo sveikatai kyla rimta grėsmė; |
| --- | --- |

H.

kadangi Ibrahim Halawa kalinamas itin griežtomis sąlygomis: įtariama, kad jis sulaikant ir kalinant buvo kankinamas ir su juo ir kitaip žiauriai, nežmoniškai ar žeminamai elgtasi, be to, jam nebuvo teikiama medicinos ir teisinė pagalba; kadangi, pasak Ibrahimo Halawos šeimos narių ir teisinių atstovų, jis, protestuodamas prieš ilgą sulaikymą, nuo 2015 m. spalio 21 d. yra paskelbęs bado streiką, dėl kurio jo sveikatai kyla rimta grėsmė;

| I. | kadangi Egipto Kairo Šiaurės prokuratūra ir teismas nepripažino Ibrahimo Halawos nepilnamečiu jo sulaikymo metu ir taip pažeidė Egipto valdžios institucijų įsipareigojimų pagal Vaiko teisių konvenciją, kurią yra pasirašęs Egiptas; |
| --- | --- |

I.

kadangi Egipto Kairo Šiaurės prokuratūra ir teismas nepripažino Ibrahimo Halawos nepilnamečiu jo sulaikymo metu ir taip pažeidė Egipto valdžios institucijų įsipareigojimų pagal Vaiko teisių konvenciją, kurią yra pasirašęs Egiptas;

| J. | kadangi bet koks nuosprendis, kuriuo asmenims, kurie nusikaltimo metu buvo jaunesni nei 18 metų amžiaus, skiriama mirties bausmė, ir mirties bausmės vykdymas prieštarauja Egipto tarptautiniams įsipareigojimams; |
| --- | --- |

J.

kadangi bet koks nuosprendis, kuriuo asmenims, kurie nusikaltimo metu buvo jaunesni nei 18 metų amžiaus, skiriama mirties bausmė, ir mirties bausmės vykdymas prieštarauja Egipto tarptautiniams įsipareigojimams;

| K. | kadangi Airijos užsienio reikalų ir prekybos ministras Charles Flanagan išreiškė nusivylimą dėl to, kad Ibrahimo Halawos byla Egipte yra nuolat vilkinama; kadangi Airijos konsulato pareigūnai iki šiol yra dalyvavę visuose nagrinėjimuose ir 48 kartus aplankė Ibrahimą Halawą ir kadangi iš to matyti, kiek ši byla yra svarbi Airijos vyriausybei: |
| --- | --- |

K.

kadangi Airijos užsienio reikalų ir prekybos ministras Charles Flanagan išreiškė nusivylimą dėl to, kad Ibrahimo Halawos byla Egipte yra nuolat vilkinama; kadangi Airijos konsulato pareigūnai iki šiol yra dalyvavę visuose nagrinėjimuose ir 48 kartus aplankė Ibrahimą Halawą ir kadangi iš to matyti, kiek ši byla yra svarbi Airijos vyriausybei:

| L. | kadangi Egiptas yra paleidęs užsienio piliečių pagal 2014 m. lapkričio mėn., išleistą Prezidento įsaką, kuriuo leidžiama užsienio piliečius, kaltinamus kriminaliniais nusikaltimais, deportuoti į jų buveinės šalį, |
| --- | --- |

L.

kadangi Egiptas yra paleidęs užsienio piliečių pagal 2014 m. lapkričio mėn., išleistą Prezidento įsaką, kuriuo leidžiama užsienio piliečius, kaltinamus kriminaliniais nusikaltimais, deportuoti į jų buveinės šalį,

| M. | kadangi iki šiol Egiptas neįgyvendino Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos 2015 m. kovo mėn. pareikalautų taikyti laikinųjų priemonių dėl Ibrahimo Halawos ir kitų nepilnamečių, susijusių su šia byla, neliečiamumo užtikrinimo nedelsiant paleidžiant juos už užstatą; |
| --- | --- |

M.

kadangi iki šiol Egiptas neįgyvendino Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos 2015 m. kovo mėn. pareikalautų taikyti laikinųjų priemonių dėl Ibrahimo Halawos ir kitų nepilnamečių, susijusių su šia byla, neliečiamumo užtikrinimo nedelsiant paleidžiant juos už užstatą;

| N. | kadangi ES ir jos valstybės narės siekia plėtoti glaudžius santykius su Egiptu ir jo gyventojais, nes ši šalis yra svarbi kaimynė ir partnerė daugybėje sričių; kadangi Egiptas – daugiausia (daugiau kaip 80 mln.) gyventojų turinti arabų šalis, atliekanti pagrindinį vaidmenį pietinėje Viduržemio jūros pakrantėje; kadangi dėl padėties kaimyninėse šalyse padarinių jis susiduria su didelėmis saugumo problemomis; kadangi politiniai, ekonominiai ir socialiniai pokyčiai Egipte daro didelę įtaką visam regionui ir ne tik jam; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES ir jos valstybės narės siekia plėtoti glaudžius santykius su Egiptu ir jo gyventojais, nes ši šalis yra svarbi kaimynė ir partnerė daugybėje sričių; kadangi Egiptas – daugiausia (daugiau kaip 80 mln.) gyventojų turinti arabų šalis, atliekanti pagrindinį vaidmenį pietinėje Viduržemio jūros pakrantėje; kadangi dėl padėties kaimyninėse šalyse padarinių jis susiduria su didelėmis saugumo problemomis; kadangi politiniai, ekonominiai ir socialiniai pokyčiai Egipte daro didelę įtaką visam regionui ir ne tik jam;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nepriimtino žmogaus teisių pažeidimo savavališkai suėmus Airijos pilietį Ibrahimą Halawą ir ragina Egipto valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai perduoti jį Airijos valdžios institucijoms vadovaujantis pagal Egipto įstatymą Nr. 140 2014 m. lapkričio mėn. paskelbtu Prezidento įsaku; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl nepriimtino žmogaus teisių pažeidimo savavališkai suėmus Airijos pilietį Ibrahimą Halawą ir ragina Egipto valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai perduoti jį Airijos valdžios institucijoms vadovaujantis pagal Egipto įstatymą Nr. 140 2014 m. lapkričio mėn. paskelbtu Prezidento įsaku;

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Ibrahimo Halawos būklės, kuri blogėja dėl bado streiko, ir dėl galimų prastų jo sąlygų kalėjime; ragina Egipto valdžios institucijas pirmumo tvarka užtikrinti, kad būtų palaikoma gera Ibrahimo Halawos sveikata ir gerovė tol, kol jis laikomas kalėjime; reikalauja nuodugniai ir nepriklausomai ištirti visus įtarimus dėl Ibrahimo Halawos kankinimo ir blogo elgesio su juo; |
| --- | --- |

2.

reiškia didelį susirūpinimą dėl Ibrahimo Halawos būklės, kuri blogėja dėl bado streiko, ir dėl galimų prastų jo sąlygų kalėjime; ragina Egipto valdžios institucijas pirmumo tvarka užtikrinti, kad būtų palaikoma gera Ibrahimo Halawos sveikata ir gerovė tol, kol jis laikomas kalėjime; reikalauja nuodugniai ir nepriklausomai ištirti visus įtarimus dėl Ibrahimo Halawos kankinimo ir blogo elgesio su juo;

| 3. | prašo Egipto valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 10 straipsnio, kuriame teigiama, kad su visais asmenimis, kuriems atimta laisvė, turi būti elgiamasi humaniškai ir gerbiant žmogaus prigimtinį orumą; |
| --- | --- |

3.

prašo Egipto valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 10 straipsnio, kuriame teigiama, kad su visais asmenimis, kuriems atimta laisvė, turi būti elgiamasi humaniškai ir gerbiant žmogaus prigimtinį orumą;

| 4. | primena Egipto valdžios institucijoms, kad Egiptas privalo vykdyti neginčijamus tarptautinius įsipareigojimus pagal Vaiko teisių konvenciją, kurie taikomi Ibrahimui Halawai; reikalauja, kad Egipto valdžios institucijos besąlygiškai panaikintų mirties bausmės grėsmę, jei Ibrahimas Halawa būtų nuteistas, nes jis buvo suimtas dar nesulaukęs pilnametystės; |
| --- | --- |

4.

primena Egipto valdžios institucijoms, kad Egiptas privalo vykdyti neginčijamus tarptautinius įsipareigojimus pagal Vaiko teisių konvenciją, kurie taikomi Ibrahimui Halawai; reikalauja, kad Egipto valdžios institucijos besąlygiškai panaikintų mirties bausmės grėsmę, jei Ibrahimas Halawa būtų nuteistas, nes jis buvo suimtas dar nesulaukęs pilnametystės;

| 5. | pakartoja, kad ES visiškai nepritaria mirties bausmės taikymui bet kokiomis aplinkybėmis, ir ragina Egipte taikyti visišką mirties bausmės moratoriumą; ragina Egiptą ratifikuoti 1996 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto Antrąjį fakultatyvinį protokolą mirties bausmei panaikinti; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, kad ES visiškai nepritaria mirties bausmės taikymui bet kokiomis aplinkybėmis, ir ragina Egipte taikyti visišką mirties bausmės moratoriumą; ragina Egiptą ratifikuoti 1996 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto Antrąjį fakultatyvinį protokolą mirties bausmei panaikinti;

| 6. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad Egipto valdžios institucijos neužtikrina Ibrahimui Halawai ir kartu su juo teisiamiems 493 asmenims teisės į nešališką teismą, ypač dėl to, kad neužtikrinama galimybė persvarstyti ar ginčyti jų ilgai trunkančio sulaikymo ir jiems pateiktų kaltinimų, ne kartą atsakyta susitikti su advokatais, pernelyg ilgai trunka ikiteisminis sulaikymas ir tokiu būdu pažeidžiami Egipto vidaus ir tarptautiniai įsipareigojimai; |
| --- | --- |

6.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad Egipto valdžios institucijos neužtikrina Ibrahimui Halawai ir kartu su juo teisiamiems 493 asmenims teisės į nešališką teismą, ypač dėl to, kad neužtikrinama galimybė persvarstyti ar ginčyti jų ilgai trunkančio sulaikymo ir jiems pateiktų kaltinimų, ne kartą atsakyta susitikti su advokatais, pernelyg ilgai trunka ikiteisminis sulaikymas ir tokiu būdu pažeidžiami Egipto vidaus ir tarptautiniai įsipareigojimai;

| 7. | tebėra įsitikinęs tuo, kad Ibrahimo Halawos advokatams bus itin sunku jį ginti atskirai, jei byla bus nagrinėjama kolektyviniame visų teisiamųjų, sulaikytų dėl 2013 m. rugpjūčio mėn. protestų, teisme; |
| --- | --- |

7.

tebėra įsitikinęs tuo, kad Ibrahimo Halawos advokatams bus itin sunku jį ginti atskirai, jei byla bus nagrinėjama kolektyviniame visų teisiamųjų, sulaikytų dėl 2013 m. rugpjūčio mėn. protestų, teisme;

| 8. | griežtai smerkia kolektyvinio teismo praktiką teisminiame procese ir ragina Egipto valdžios institucijas laikytis tarptautinės teisės ir užtikrinti aukščiausius tarptautinius standartus, susijusius su teise į nešališką teismą ir tinkamą teisinį procesą; ragina Egipto valdžios institucijas paleisti asmenis, kurie buvo sulaikyti dėl to, kad naudojosi Egipto Konstitucijoje ir kitose tarptautinėse konvencijose, kurias yra pasirašęs Egiptas, įtvirtinta teise į žodžio, susirinkimų ir asociacijų laisvę; išreiškia didelį susirūpinimą dėl smarkiai pablogėjusios žiniasklaidos aplinkos; smerkia Egipto ir užsienio žurnalistų teismus ir nuosprendžius, priimtus jiems nedalyvaujant; |
| --- | --- |

8.

griežtai smerkia kolektyvinio teismo praktiką teisminiame procese ir ragina Egipto valdžios institucijas laikytis tarptautinės teisės ir užtikrinti aukščiausius tarptautinius standartus, susijusius su teise į nešališką teismą ir tinkamą teisinį procesą; ragina Egipto valdžios institucijas paleisti asmenis, kurie buvo sulaikyti dėl to, kad naudojosi Egipto Konstitucijoje ir kitose tarptautinėse konvencijose, kurias yra pasirašęs Egiptas, įtvirtinta teise į žodžio, susirinkimų ir asociacijų laisvę; išreiškia didelį susirūpinimą dėl smarkiai pablogėjusios žiniasklaidos aplinkos; smerkia Egipto ir užsienio žurnalistų teismus ir nuosprendžius, priimtus jiems nedalyvaujant;

| 9. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą per ES delegaciją Kaire ir valstybes nares, ypač Airiją, stebėti visus Ibrahimo Halawos ir kartu su juo teisiamų asmenų teismo posėdžius; tikisi, kad EIVT iškels šį klausimą aukščiausiu dialogo su Egiptu lygmeniu ir reguliariai teiks Parlamentui teismo stebėsenos ataskaitas; ragina Airijos valdžios institucijas ir ES delegaciją toliau teikti Ibrahimui Halawai ir jo giminaičiams visapusišką teisinę, konsulinę ir kitokią pagalbą ir reguliariai lankyti jį kalėjime; ragina Egipto valdžios institucijas, atsižvelgiant į tai, kad Ibrahimas Halawa turi ES pilietybę, toliau sudaryti sąlygas Airijos vyriausybei užtikrinti konsulinę apsaugą; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą per ES delegaciją Kaire ir valstybes nares, ypač Airiją, stebėti visus Ibrahimo Halawos ir kartu su juo teisiamų asmenų teismo posėdžius; tikisi, kad EIVT iškels šį klausimą aukščiausiu dialogo su Egiptu lygmeniu ir reguliariai teiks Parlamentui teismo stebėsenos ataskaitas; ragina Airijos valdžios institucijas ir ES delegaciją toliau teikti Ibrahimui Halawai ir jo giminaičiams visapusišką teisinę, konsulinę ir kitokią pagalbą ir reguliariai lankyti jį kalėjime; ragina Egipto valdžios institucijas, atsižvelgiant į tai, kad Ibrahimas Halawa turi ES pilietybę, toliau sudaryti sąlygas Airijos vyriausybei užtikrinti konsulinę apsaugą;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Egipto Arabų Respublikos prezidentui bei jo laikinajai vyriausybei. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Egipto Arabų Respublikos prezidentui bei jo laikinajai vyriausybei.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0012.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0348.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/134 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/134

---

P8_TA(2015)0464

Padėtis Maldyvuose

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2015/3017(RSP))

(2017/C 399/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Maldyvų, ypač į 2004 m. rugsėjo 16 d. (1) ir 2015 m. balandžio 30 d. (2) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Maldyvų, ypač į 2004 m. rugsėjo 16 d. (1) ir 2015 m. balandžio 30 d. (2) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos Maldyvų Respublikos parlamento rinkimuose 2014 m. kovo 22 d. galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos Maldyvų Respublikos parlamento rinkimuose 2014 m. kovo 22 d. galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į susitarus su ES valstybių narių ambasadomis ir Norvegijos bei Šveicarijos ambasadomis Kolombe, akredituotomis Maldyvams, 2014 m. rugsėjo 30 d. pateiktą ES delegacijos bendrą vietos pareiškimą dėl grėsmės pilietinei visuomenei ir žmonių teisėms Maldyvuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarus su ES valstybių narių ambasadomis ir Norvegijos bei Šveicarijos ambasadomis Kolombe, akredituotomis Maldyvams, 2014 m. rugsėjo 30 d. pateiktą ES delegacijos bendrą vietos pareiškimą dėl grėsmės pilietinei visuomenei ir žmonių teisėms Maldyvuose,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 12 d. Delegacijos ryšiams su Pietų Azijos šalimis pirmininko pranešimą dėl buvusio Prezidento Mohamedo Nasheedo suėmimo Maldyvuose ir į 2015 m. balandžio 10 d. Užsienio reikalų komiteto pirmininko laišką Maldyvų Respublikos užsienio reikalų ministrui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 12 d. Delegacijos ryšiams su Pietų Azijos šalimis pirmininko pranešimą dėl buvusio Prezidento Mohamedo Nasheedo suėmimo Maldyvuose ir į 2015 m. balandžio 10 d. Užsienio reikalų komiteto pirmininko laišką Maldyvų Respublikos užsienio reikalų ministrui,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 14 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai pareiškimą dėl buvusio Maldyvų prezidento Mohamedo Nasheedo nuteisimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 14 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai pareiškimą dėl buvusio Maldyvų prezidento Mohamedo Nasheedo nuteisimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5 d. Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimą dėl nepaprastosios padėties, kurią paskelbė Maldyvų prezidentas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5 d. Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimą dėl nepaprastosios padėties, kurią paskelbė Maldyvų prezidentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Maldyvai yra pasirašę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Maldyvai yra pasirašę,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 18 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ado Al Husseino pareiškimą dėl buvusio prezidento Mohamedo Nasheedo teismo proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 18 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ado Al Husseino pareiškimą dėl buvusio prezidento Mohamedo Nasheedo teismo proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 4 d. JT Darbo grupės savavališko sulaikymo klausimais nuomonę Nr. 33/2015 dėl Maldyvų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 4 d. JT Darbo grupės savavališko sulaikymo klausimais nuomonę Nr. 33/2015 dėl Maldyvų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos atlikto naujausio visuotinio periodinio Maldyvų vertinimo dokumentus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos atlikto naujausio visuotinio periodinio Maldyvų vertinimo dokumentus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2013 m. prezidento rinkimų procese, po kurio į valdžią atėjo Abdulla Yameen Abdul Gayoom, buvo pastebėta pažeidimų; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. prezidento rinkimų procese, po kurio į valdžią atėjo Abdulla Yameen Abdul Gayoom, buvo pastebėta pažeidimų;

| B. | kadangi 2015 m. kovo 13 d. Mohamed Nasheed, pirmasis demokratiškai išrinktas Maldyvų prezidentas, buvo nuteistas 13 metų kalėti remiantis politiškai motyvuotais kaltinimais ir kadangi JT Darbo grupė savavališko sulaikymo klausimais pasmerkė šį faktą; kadangi per šį teismo procesą padaryta pažeidimų; kadangi kiti buvę pareigūnai, įskaitant buvusį viceprezidentą Ahmedą Adeebą ir buvusius gynybos ministrus Mohamedą Nazimą ir Tholhathą Ibrahimą, taip pat buvo suimti ir įkalinti; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. kovo 13 d. Mohamed Nasheed, pirmasis demokratiškai išrinktas Maldyvų prezidentas, buvo nuteistas 13 metų kalėti remiantis politiškai motyvuotais kaltinimais ir kadangi JT Darbo grupė savavališko sulaikymo klausimais pasmerkė šį faktą; kadangi per šį teismo procesą padaryta pažeidimų; kadangi kiti buvę pareigūnai, įskaitant buvusį viceprezidentą Ahmedą Adeebą ir buvusius gynybos ministrus Mohamedą Nazimą ir Tholhathą Ibrahimą, taip pat buvo suimti ir įkalinti;

| C. | kadangi rūpestį kelia itin politizuotos Maldyvų teisminės institucijos, kurios daug metų piktnaudžiavo įgaliojimais ir veikė esamos valdančiosios partijos naudai ir prieš opozicijos politikus; |
| --- | --- |

C.

kadangi rūpestį kelia itin politizuotos Maldyvų teisminės institucijos, kurios daug metų piktnaudžiavo įgaliojimais ir veikė esamos valdančiosios partijos naudai ir prieš opozicijos politikus;

| D. | kadangi 2015 m. lapkričio 4 d. Maldyvų vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį, kuri po šešių dienų buvo atšaukta ir kuria, kaip paaiškėjo, buvo pasinaudota siekiant sustabdyti masinius prieš vyriausybę nukreiptus protestus; kadangi vyriausybė plačiu mastu buvo pasmerkta už tai, kad buvo apribotos pagrindinės piliečių teisės, o kariuomenei ir policijai suteikti įgaliojimai savavališkai vykdyti paiešką ir suimti; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. lapkričio 4 d. Maldyvų vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį, kuri po šešių dienų buvo atšaukta ir kuria, kaip paaiškėjo, buvo pasinaudota siekiant sustabdyti masinius prieš vyriausybę nukreiptus protestus; kadangi vyriausybė plačiu mastu buvo pasmerkta už tai, kad buvo apribotos pagrindinės piliečių teisės, o kariuomenei ir policijai suteikti įgaliojimai savavališkai vykdyti paiešką ir suimti;

| E. | kadangi 2015 m. lapkričio 27 ir 28 d. policija Maldyvuose išvaikė opozicijos protestuotojus, panaudojusi ašarines ir pipirines dujas, ir suėmė daugiau kaip dešimt demonstrantų, kurie reikalavo paleisti buvusį prezidentą ir kitus kalinamus politinius lyderius; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2015 m. lapkričio 27 ir 28 d. policija Maldyvuose išvaikė opozicijos protestuotojus, panaudojusi ašarines ir pipirines dujas, ir suėmė daugiau kaip dešimt demonstrantų, kurie reikalavo paleisti buvusį prezidentą ir kitus kalinamus politinius lyderius;

| F. | kadangi žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas ir buvusio prezidento Mohamedo Nasheedo teisininkų komandos narys Mahfooz Saeed 2015 m. rugsėjo 4 d. buvo užpultas; |
| --- | --- |

F.

kadangi žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas ir buvusio prezidento Mohamedo Nasheedo teisininkų komandos narys Mahfooz Saeed 2015 m. rugsėjo 4 d. buvo užpultas;

| G. | kadangi mirties bausmės moratoriumas (įskaitant atidėtą bausmės taikymą nepilnamečiams), Maldyvuose taikomas nuo 1953 m., 2014 m. balandžio mėn. buvo panaikintas; |
| --- | --- |

G.

kadangi mirties bausmės moratoriumas (įskaitant atidėtą bausmės taikymą nepilnamečiams), Maldyvuose taikomas nuo 1953 m., 2014 m. balandžio mėn. buvo panaikintas;

| H. | kadangi parlamentas priėmė teisės aktą, pagal kurį reikalavimas taikyti ribojamąsias priemones ir kitas susijusias nuobaudas Maldyvų vyriausybei ir jos nariams laikomas išdavikišku nusikaltimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi parlamentas priėmė teisės aktą, pagal kurį reikalavimas taikyti ribojamąsias priemones ir kitas susijusias nuobaudas Maldyvų vyriausybei ir jos nariams laikomas išdavikišku nusikaltimu;

| I. | kadangi Tarpparlamentinės sąjungos komitetas parlamentų narių žmogaus teisių klausimais įvardijo Maldyvus kaip vieną iš daugiausiai išpuolių prieš opozicijoje esančius parlamento narius vykdančių šalių, kurioje opozicijos politikai reguliariai bauginami, suimami ir kalinami; kadangi žodžio laisvei (įskaitant žiniasklaidos laisvę), asociacijų laisvei ir demokratiniam pliuralizmui kyla vis didesnis pavojus, nes suimta šimtai protestų prieš vyriausybę dalyvių ir jiems pateikti kaltinimai; |
| --- | --- |

I.

kadangi Tarpparlamentinės sąjungos komitetas parlamentų narių žmogaus teisių klausimais įvardijo Maldyvus kaip vieną iš daugiausiai išpuolių prieš opozicijoje esančius parlamento narius vykdančių šalių, kurioje opozicijos politikai reguliariai bauginami, suimami ir kalinami; kadangi žodžio laisvei (įskaitant žiniasklaidos laisvę), asociacijų laisvei ir demokratiniam pliuralizmui kyla vis didesnis pavojus, nes suimta šimtai protestų prieš vyriausybę dalyvių ir jiems pateikti kaltinimai;

| J. | kadangi nerimą kelia tai, jog didėja radikalių islamistų karingumas, taip pat tai, kad daug radikalizuotų jaunų vyrų ir moterų tariamai prisijungė prie ISIS; kadangi vertinant pagal gyventojų skaičių Maldyvai yra šalis, iš kurios užverbuojama daugiausia ISIS kovotojų; |
| --- | --- |

J.

kadangi nerimą kelia tai, jog didėja radikalių islamistų karingumas, taip pat tai, kad daug radikalizuotų jaunų vyrų ir moterų tariamai prisijungė prie ISIS; kadangi vertinant pagal gyventojų skaičių Maldyvai yra šalis, iš kurios užverbuojama daugiausia ISIS kovotojų;

| K. | kadangi vyriausybę kritikuojantis žurnalistas Ahmed Rilwan, kuris tariamai dingo 2014 m. rugpjūčio mėn., vis dar nerastas, ir dabar baiminamasi, kad jis yra negyvas; |
| --- | --- |

K.

kadangi vyriausybę kritikuojantis žurnalistas Ahmed Rilwan, kuris tariamai dingo 2014 m. rugpjūčio mėn., vis dar nerastas, ir dabar baiminamasi, kad jis yra negyvas;

| L. | kadangi gaujos ir radikalios islamistų grupuotės, tariamai bendradarbiaujančios su policija, dažnai užpuola vyriausybės veiksmus kritikuojančias arba ateizmo propagavimu kaltinamas institucijas, organizacijas ir asmenis, o tai sukuria bauginimo atmosferą; |
| --- | --- |

L.

kadangi gaujos ir radikalios islamistų grupuotės, tariamai bendradarbiaujančios su policija, dažnai užpuola vyriausybės veiksmus kritikuojančias arba ateizmo propagavimu kaltinamas institucijas, organizacijas ir asmenis, o tai sukuria bauginimo atmosferą;

| M. | kadangi vis didėja pilietinės visuomenės organizacijų ir žmogaus teisių gynėjų (įskaitant ankstesnę Maldyvų žmogaus teisių komisiją (HRCN), kurią Aukščiausiasis teismas kritikavo dėl to, kad ji JT Žmogaus teisių tarybos visuotiniam periodiniam vertinimui pateikė pranešimą) persekiojimas, bauginimas ir atakos prieš jas; |
| --- | --- |

M.

kadangi vis didėja pilietinės visuomenės organizacijų ir žmogaus teisių gynėjų (įskaitant ankstesnę Maldyvų žmogaus teisių komisiją (HRCN), kurią Aukščiausiasis teismas kritikavo dėl to, kad ji JT Žmogaus teisių tarybos visuotiniam periodiniam vertinimui pateikė pranešimą) persekiojimas, bauginimas ir atakos prieš jas;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl laipsniško demokratijos standartų kritimo ir stiprėjančių autoritarinių tendencijų Maldyvuose, sukuriančių baimės aplinką ir politinę įtampą, kurios gali tapti grėsme bet kokiems pastaraisiais metais šalyje pasiektiems laimėjimams žmogaus teisių, demokratijos ir teisės viršenybės srityse; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl laipsniško demokratijos standartų kritimo ir stiprėjančių autoritarinių tendencijų Maldyvuose, sukuriančių baimės aplinką ir politinę įtampą, kurios gali tapti grėsme bet kokiems pastaraisiais metais šalyje pasiektiems laimėjimams žmogaus teisių, demokratijos ir teisės viršenybės srityse;

| 2. | apgailestauja, kad imamasi griežtų priemonių prieš politinius oponentus; ragina Maldyvų vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti buvusį prezidentą Mohamedą Nasheedą, buvusį viceprezidentą Ahmedą Adeebą, buvusius gynybos ministrus Tholhathą Ibrahimą ir Mohamedą Nazimą, taip pat Sheikhą Imraną Abdullą ir kitus politinius kalinius ir panaikinti visus jiems pateiktus kaltinimus; yra taip pat susirūpinęs dėl blogėjančios buvusio prezidento sveikatos; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad imamasi griežtų priemonių prieš politinius oponentus; ragina Maldyvų vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti buvusį prezidentą Mohamedą Nasheedą, buvusį viceprezidentą Ahmedą Adeebą, buvusius gynybos ministrus Tholhathą Ibrahimą ir Mohamedą Nazimą, taip pat Sheikhą Imraną Abdullą ir kitus politinius kalinius ir panaikinti visus jiems pateiktus kaltinimus; yra taip pat susirūpinęs dėl blogėjančios buvusio prezidento sveikatos;

| 3. | dar kartą reiškia didžiulį nepasitenkinimą dėl rimtų pažeidimų buvusio prezidento Mohamedo Nasheedo teismo procese; |
| --- | --- |

3.

dar kartą reiškia didžiulį nepasitenkinimą dėl rimtų pažeidimų buvusio prezidento Mohamedo Nasheedo teismo procese;

| 4. | ragina Maldyvų vyriausybę užtikrinti visišką teismų nešališkumą ir laikytis tinkamo teisinio proceso bei gerbti teisę į teisingą, nešališką ir nepriklausomą bylos nagrinėjimą; pabrėžia, kad šalies teisines ir saugumo tarnybas reikia atskirti nuo politikos; |
| --- | --- |

4.

ragina Maldyvų vyriausybę užtikrinti visišką teismų nešališkumą ir laikytis tinkamo teisinio proceso bei gerbti teisę į teisingą, nešališką ir nepriklausomą bylos nagrinėjimą; pabrėžia, kad šalies teisines ir saugumo tarnybas reikia atskirti nuo politikos;

| 5. | šiomis aplinkybėmis reiškia didžiulį susirūpinimą dėl generalinio prokuroro atleidimo ir primena vyriausybei, kad generalinė prokuratūra pagal Maldyvų konstituciją yra nepriklausomas konstitucinis organas ir kad generaliniam prokurorui turi būti sudarytos sąlygos vykdyti teisėtus konstitucinius įgaliojimus be savavališko politikų kišimosi ar kitų valdžios institucijų bauginimų; |
| --- | --- |

5.

šiomis aplinkybėmis reiškia didžiulį susirūpinimą dėl generalinio prokuroro atleidimo ir primena vyriausybei, kad generalinė prokuratūra pagal Maldyvų konstituciją yra nepriklausomas konstitucinis organas ir kad generaliniam prokurorui turi būti sudarytos sąlygos vykdyti teisėtus konstitucinius įgaliojimus be savavališko politikų kišimosi ar kitų valdžios institucijų bauginimų;

| 6. | yra itin susirūpinęs dėl nuolatinio žmogaus teisių Maldyvuose blogėjimo (taip pat dėl to, kad vykdomoji valdžia piktnaudžiauja nepaprastąja padėtimi) ir rizikos, kad padėtis gali pablogėti dar labiau; primena Maldyvų Respublikai jos tarptautinius įsipareigojimus dėl pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant vaikų teises ir pagrindines laisves; |
| --- | --- |

6.

yra itin susirūpinęs dėl nuolatinio žmogaus teisių Maldyvuose blogėjimo (taip pat dėl to, kad vykdomoji valdžia piktnaudžiauja nepaprastąja padėtimi) ir rizikos, kad padėtis gali pablogėti dar labiau; primena Maldyvų Respublikai jos tarptautinius įsipareigojimus dėl pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant vaikų teises ir pagrindines laisves;

| 7. | ragina visas politines partijas pradėti tikrą dialogą dėl šios trapios salų valstybės ateities; |
| --- | --- |

7.

ragina visas politines partijas pradėti tikrą dialogą dėl šios trapios salų valstybės ateities;

| 8. | ragina Maldyvų vyriausybę gerbti ir visapusiškai remti teisę protestuoti, taip pat saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvę, ir nesiekti riboti šių teisių; be to, ragina Maldyvų vyriausybę panaikinti nebaudžiamumą savavaldžių tvarkdarių, kurie naudoja smurtą prieš religinę toleranciją skatinančius žmones, taikius protestuotojus, kritišką žiniasklaidą bei pilietinę visuomenę; ragina Maldyvus visapusiškai laikytis tarptautinių prievolių; |
| --- | --- |

8.

ragina Maldyvų vyriausybę gerbti ir visapusiškai remti teisę protestuoti, taip pat saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvę, ir nesiekti riboti šių teisių; be to, ragina Maldyvų vyriausybę panaikinti nebaudžiamumą savavaldžių tvarkdarių, kurie naudoja smurtą prieš religinę toleranciją skatinančius žmones, taikius protestuotojus, kritišką žiniasklaidą bei pilietinę visuomenę; ragina Maldyvus visapusiškai laikytis tarptautinių prievolių;

| 9. | ragina Maldyvų vyriausybę apsaugoti demokratiją propaguojančių asmenų, nuosaikių musulmonų, pasaulietiškos kultūros šalininkų ir tų, kurie prieštarauja vahabitų ir salafistų ideologijos propagavimui Maldyvuose, teises ir užtikrinti jų teisę dalyvauti visose šalies viešojo gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

9.

ragina Maldyvų vyriausybę apsaugoti demokratiją propaguojančių asmenų, nuosaikių musulmonų, pasaulietiškos kultūros šalininkų ir tų, kurie prieštarauja vahabitų ir salafistų ideologijos propagavimui Maldyvuose, teises ir užtikrinti jų teisę dalyvauti visose šalies viešojo gyvenimo srityse;

| 10. | primena, kad žiniasklaidos laisvė yra kertinis veikiančios demokratijos akmuo; ragina Maldyvų vyriausybę ir valdžios institucijas užtikrinti deramą apsaugą žurnalistams ir žmogaus teisių gynėjams, kuriems grasinama ir prieš kuriuos vykdomi išpuoliai dėl jų teisėtai dirbamo darbo, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina leisti atlikti nuodugnų tyrimą dėl Ahmedo Rilwano dingimo, Mahfoozo Saeedo užpuolimo ir gąsdinimų ir atakų prieš žurnalistus, pilietinės visuomenės narius ir nepriklausomas institucijas; |
| --- | --- |

10.

primena, kad žiniasklaidos laisvė yra kertinis veikiančios demokratijos akmuo; ragina Maldyvų vyriausybę ir valdžios institucijas užtikrinti deramą apsaugą žurnalistams ir žmogaus teisių gynėjams, kuriems grasinama ir prieš kuriuos vykdomi išpuoliai dėl jų teisėtai dirbamo darbo, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina leisti atlikti nuodugnų tyrimą dėl Ahmedo Rilwano dingimo, Mahfoozo Saeedo užpuolimo ir gąsdinimų ir atakų prieš žurnalistus, pilietinės visuomenės narius ir nepriklausomas institucijas;

| 11. | ragina nedelsiant vėl paskelbti mirties bausmės moratoriumą, o vėliau ją visai panaikinti, taip pat persvarstyti baudžiamąjį kodeksą siekiant nutraukti fizinių bausmių taikymą; |
| --- | --- |

11.

ragina nedelsiant vėl paskelbti mirties bausmės moratoriumą, o vėliau ją visai panaikinti, taip pat persvarstyti baudžiamąjį kodeksą siekiant nutraukti fizinių bausmių taikymą;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares paskelbti išsamius įspėjimus dėl žmogaus teisių padėties Maldyvuose turistams, planuojantiems vykti į šią šalį; taip pat ragina Europos išorės veiksmų tarnybą atidžiai stebėti žmogaus teisių ir politinę padėtį Maldyvuose; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares paskelbti išsamius įspėjimus dėl žmogaus teisių padėties Maldyvuose turistams, planuojantiems vykti į šią šalį; taip pat ragina Europos išorės veiksmų tarnybą atidžiai stebėti žmogaus teisių ir politinę padėtį Maldyvuose;

| 13. | ragina ES ir valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad Maldyvuose ir toliau blogėja demokratijos ir žmogaus teisių padėtis, imtis ribojamųjų priemonių ir taikyti tikslines sankcijas, t. y. įšaldyti tam tikrų Maldyvų vyriausybės narių ir pagrindinių jų rėmėjų, priklausančių Maldyvų verslo bendruomenei, turtą užsienyje ir taikyti draudimą keliauti; |
| --- | --- |

13.

ragina ES ir valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad Maldyvuose ir toliau blogėja demokratijos ir žmogaus teisių padėtis, imtis ribojamųjų priemonių ir taikyti tikslines sankcijas, t. y. įšaldyti tam tikrų Maldyvų vyriausybės narių ir pagrindinių jų rėmėjų, priklausančių Maldyvų verslo bendruomenei, turtą užsienyje ir taikyti draudimą keliauti;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybėms narėms ir Maldyvų vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybėms narėms ir Maldyvų vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL C 140 E, 2005 6 9, p. 165.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0180.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/137 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/137

---

P8_TA(2015)0465

Malaizija

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Malaizijos (2015/3018(RSP))

(2017/C 399/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Malaizijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Malaizijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 15 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl neseniai priimto įstatymo dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu Malaizijoje pakeitimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 15 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl neseniai priimto įstatymo dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu Malaizijoje pakeitimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 17 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl opozicijai priklausančio Malaizijos parlamento nario Nurulo Izzaho sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 17 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl opozicijai priklausančio Malaizijos parlamento nario Nurulo Izzaho sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 10 d. EIVT atstovo pareiškimą dėl Malaizijos opozicijos politiko Anwaro Ibrahimo nuteisimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 10 d. EIVT atstovo pareiškimą dėl Malaizijos opozicijos politiko Anwaro Ibrahimo nuteisimo,

| — | atsižvelgdamas į ES strateginę programą žmogaus teisių srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES strateginę programą žmogaus teisių srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 9 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškimą dėl kovos su terorizmu ir pasipriešinimo kurstymu įstatymų projektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 9 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pareiškimą dėl kovos su terorizmu ir pasipriešinimo kurstymu įstatymų projektų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 23 d. bendrą EIVT spaudos pranešimą dėl ES ir ASEAN dialogo žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 23 d. bendrą EIVT spaudos pranešimą dėl ES ir ASEAN dialogo žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. JT visuotinio periodinio vertinimo sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. JT visuotinio periodinio vertinimo sesiją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. JT specialiosios pranešėjos prekybos žmonėmis klausimais ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio mėn. JT specialiosios pranešėjos prekybos žmonėmis klausimais ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos atliktą antrąjį visuotinį periodinį Malaizijos vertinimą ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos atliktą antrąjį visuotinį periodinį Malaizijos vertinimą ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos Žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pietryčių Azijos valstybių asociacijos Žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES Malaiziją laiko pagrindine politine ir ekonomine partnere Pietryčių Azijoje; kadangi ES ir Malaizija vykdo derybas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo ir laisvosios prekybos susitarimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES Malaiziją laiko pagrindine politine ir ekonomine partnere Pietryčių Azijoje; kadangi ES ir Malaizija vykdo derybas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo ir laisvosios prekybos susitarimo;

| B. | kadangi galimybių rengti viešąsias diskusijas ir žodžio laisvės Malaizijoje sparčiai mažėja, kadangi vyriausybė naudojasi neaiškiai suformuluotais baudžiamosios teisės įstatymais savo kritikams nutildyti ir nepasitenkinimui ir taikiam nuomonės reiškimui, įskaitant diskusijas dėl viešojo intereso klausimų, numalšinti; kadangi, be kitų, tie įstatymai yra šie: įstatymas dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu, įstatymas dėl spaudos ir leidybos, įstatymas dėl ryšių ir multimedijos ir įstatymas dėl taikių susirinkimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi galimybių rengti viešąsias diskusijas ir žodžio laisvės Malaizijoje sparčiai mažėja, kadangi vyriausybė naudojasi neaiškiai suformuluotais baudžiamosios teisės įstatymais savo kritikams nutildyti ir nepasitenkinimui ir taikiam nuomonės reiškimui, įskaitant diskusijas dėl viešojo intereso klausimų, numalšinti; kadangi, be kitų, tie įstatymai yra šie: įstatymas dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu, įstatymas dėl spaudos ir leidybos, įstatymas dėl ryšių ir multimedijos ir įstatymas dėl taikių susirinkimų;

| C. | kadangi 2015 m. gruodžio 3 d. Malaizijos parlamentas balsų dauguma priėmė aktą dėl Nacionalinio saugumo tarybos; kadangi šiuo aktu Nacionalinei saugumo tarybai, kuriai vadovauja ministras pirmininkas, suteikti platūs įgaliojimai paskelbti nepaprastąją padėtį bet kurioje vietovėje, kai nusprendžiama, kad joje kyla saugumo pavojus, ir suteikiamos didelės galios, susijusios su suėmimais, kratomis ir konfiskavimu be orderio; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. gruodžio 3 d. Malaizijos parlamentas balsų dauguma priėmė aktą dėl Nacionalinio saugumo tarybos; kadangi šiuo aktu Nacionalinei saugumo tarybai, kuriai vadovauja ministras pirmininkas, suteikti platūs įgaliojimai paskelbti nepaprastąją padėtį bet kurioje vietovėje, kai nusprendžiama, kad joje kyla saugumo pavojus, ir suteikiamos didelės galios, susijusios su suėmimais, kratomis ir konfiskavimu be orderio;

| D. | kadangi nuo 2014 m. pradžios vien taikant įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu buvo pradėtos bylos arba pateikti kaltinimai mažiausiai 78 žmonėms; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2014 m. pradžios vien taikant įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu buvo pradėtos bylos arba pateikti kaltinimai mažiausiai 78 žmonėms;

| E. | kadangi 2015 m. vasario mėn. buvęs opozicijos lyderis Anwaras Ibrahimas buvo nuteistas už sodomiją po politiniais motyvais grindžiamo baudžiamojo persekiojimo, pasibaigusio tarptautinių teisingo bylos nagrinėjimo standartų neatitinkančiu baudžiamuoju procesu; kadangi jam nebuvo suteikta tinkama medicininė priežiūra; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2015 m. vasario mėn. buvęs opozicijos lyderis Anwaras Ibrahimas buvo nuteistas už sodomiją po politiniais motyvais grindžiamo baudžiamojo persekiojimo, pasibaigusio tarptautinių teisingo bylos nagrinėjimo standartų neatitinkančiu baudžiamuoju procesu; kadangi jam nebuvo suteikta tinkama medicininė priežiūra;

| F. | kadangi lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai ir interseksualūs asmenys Malaizijoje yra laikomi nusikaltėliais pagal šalies įstatymą, draudžiantį dėvėti kitos lyties rūbus, ir susiduria su politinę neapykantą kurstančiomis kalbomis, savavališku sulaikymu, fiziniais ir seksualiniais išpuoliais, įkalinimu ir kitokiu smurtu; |
| --- | --- |

F.

kadangi lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai ir interseksualūs asmenys Malaizijoje yra laikomi nusikaltėliais pagal šalies įstatymą, draudžiantį dėvėti kitos lyties rūbus, ir susiduria su politinę neapykantą kurstančiomis kalbomis, savavališku sulaikymu, fiziniais ir seksualiniais išpuoliais, įkalinimu ir kitokiu smurtu;

| G. | kadangi Malaizijos karikatūristui Zulkiflee Anwarui Ulhaque (Zunarui) iškelti kaltinimai pagal įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu po to, kai jis tinkle „Twitter“ paskelbė vyriausybę kritikuojančias žinutes dėl Anwarui Ibrahimui paskelbto nuosprendžio; kadangi tinklaraštininkui Khalidui Ismathui ir mokslininkui Azmi Sharomui iškelti panašūs kaltinimai; |
| --- | --- |

G.

kadangi Malaizijos karikatūristui Zulkiflee Anwarui Ulhaque (Zunarui) iškelti kaltinimai pagal įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu po to, kai jis tinkle „Twitter“ paskelbė vyriausybę kritikuojančias žinutes dėl Anwarui Ibrahimui paskelbto nuosprendžio; kadangi tinklaraštininkui Khalidui Ismathui ir mokslininkui Azmi Sharomui iškelti panašūs kaltinimai;

| H. | kadangi Malaizijos Kovos su korupcija komisija apklausė ministrą pirmininką dėl įtarimų papirkinėjimu po to, kai jo banko sąskaitoje buvo rasta daugiau kaip 600 mln. eurų, kurių šaltinis ir tikslas nebuvo nurodytas, taip pat dėl atskirų įtarimų dėl to, kad pradingo šimtai milijonų eurų, susijusių su jo įkurtos valstybinės įmonės „1Malaysia Development Berhad“ (1MDB) sandoriais; |
| --- | --- |

H.

kadangi Malaizijos Kovos su korupcija komisija apklausė ministrą pirmininką dėl įtarimų papirkinėjimu po to, kai jo banko sąskaitoje buvo rasta daugiau kaip 600 mln. eurų, kurių šaltinis ir tikslas nebuvo nurodytas, taip pat dėl atskirų įtarimų dėl to, kad pradingo šimtai milijonų eurų, susijusių su jo įkurtos valstybinės įmonės „1Malaysia Development Berhad“ (1MDB) sandoriais;

| I. | kadangi žiniasklaidos priemonės ir leidyklos po to, kai jos pranešė apie šiuos kaltinimus, susidūrė su apribojimais, taikomais pagal įstatymą dėl spaudos ir leidybos, ir kadangi teisininkas Matthias Chang ir politikas Khairuddin Abu Hassan buvo suimti po to, kai atliko tyrimą dėl šių įtarimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi žiniasklaidos priemonės ir leidyklos po to, kai jos pranešė apie šiuos kaltinimus, susidūrė su apribojimais, taikomais pagal įstatymą dėl spaudos ir leidybos, ir kadangi teisininkas Matthias Chang ir politikas Khairuddin Abu Hassan buvo suimti po to, kai atliko tyrimą dėl šių įtarimų;

| J. | kadangi vyriausioji įgaliotinė išreiškė susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo baudžiamosios teisės įstatymais per jos 2015 m. rugpjūčio 5–6 d. vizitą į Malaiziją; |
| --- | --- |

J.

kadangi vyriausioji įgaliotinė išreiškė susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo baudžiamosios teisės įstatymais per jos 2015 m. rugpjūčio 5–6 d. vizitą į Malaiziją;

| K. | kadangi, JT ir NVO teigimu, Malaizijos policijos pajėgos vis dažniau naudojo kankinimą, naktinį suėmimą, nepateisinamą kardomąjį kalinimą ir selektyvų persekiojimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi, JT ir NVO teigimu, Malaizijos policijos pajėgos vis dažniau naudojo kankinimą, naktinį suėmimą, nepateisinamą kardomąjį kalinimą ir selektyvų persekiojimą;

| L. | kadangi Malaizija toliau vykdo mirties bausmes ir šiuo metu ji yra paskirta apie 1 000 kalinių; |
| --- | --- |

L.

kadangi Malaizija toliau vykdo mirties bausmes ir šiuo metu ji yra paskirta apie 1 000 kalinių;

| M. | kadangi Malaizija yra JT Saugumo Tarybos narė ir šiuo metu pirmininkauja ASEAN, o 2015 m. lapkričio 18–22 d. Kvala Lumpūre įvyko 27-asis ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimas; |
| --- | --- |

M.

kadangi Malaizija yra JT Saugumo Tarybos narė ir šiuo metu pirmininkauja ASEAN, o 2015 m. lapkričio 18–22 d. Kvala Lumpūre įvyko 27-asis ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimas;

| 1. | dar kartą patvirtina tvirtą ES įsipareigojimą Malaizijos gyventojams, su kuriais ES turi tvirtus ir ilgalaikius politinius, ekonominius ir kultūrinius ryšius; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina tvirtą ES įsipareigojimą Malaizijos gyventojams, su kuriais ES turi tvirtus ir ilgalaikius politinius, ekonominius ir kultūrinius ryšius;

| 2. | apgailestauja dėl to, kad Malaizijoje blogėja žmogaus teisių padėtis, ir ypač dėl to, kad persekiojami pilietinės visuomenės aktyvistai, mokslininkai, žiniasklaida ir politiniai aktyvistai; reiškia susirūpinimą dėl to, kad padaugėjo žmonių, kuriems pateikti kaltinimai arba kurie yra sulaikyti pagal įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja dėl to, kad Malaizijoje blogėja žmogaus teisių padėtis, ir ypač dėl to, kad persekiojami pilietinės visuomenės aktyvistai, mokslininkai, žiniasklaida ir politiniai aktyvistai; reiškia susirūpinimą dėl to, kad padaugėjo žmonių, kuriems pateikti kaltinimai arba kurie yra sulaikyti pagal įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu;

| 3. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad priimtas aktas dėl Nacionalinio saugumo tarybos, ir labai ragina jį atšaukti; ragina vyriausybę išlaikyti tinkamą poreikio užtikrinti nacionalinį saugumą ir būtinybės apsaugoti pilietines ir politines teises pusiausvyrą; |
| --- | --- |

3.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad priimtas aktas dėl Nacionalinio saugumo tarybos, ir labai ragina jį atšaukti; ragina vyriausybę išlaikyti tinkamą poreikio užtikrinti nacionalinį saugumą ir būtinybės apsaugoti pilietines ir politines teises pusiausvyrą;

| 4. | labai ragina Malaizijos vyriausybę nedelsiant paleisti visus politinius kalinius, įskaitant buvusį opozicijos lyderį Anwarą Ibrahimą, ir jiems suteikti tinkamą medicininę priežiūrą, taip pat panaikinti politiniais motyvais grindžiamus kaltinimus, įskaitant kaltinimus, pateiktus karikatūristui Zulkiflee Anwarui Haque (Zunarui), tinklaraštininkui Khalidui Ismathui, mokslininkui Azmi Sharomui, politiniams disidentams Khairuddinui Abu Hassanui ir Matthiasui Changui ir žmogaus teisių aktyvistėms Lenai Hendry ir Marijai Chin Abdullah; |
| --- | --- |

4.

labai ragina Malaizijos vyriausybę nedelsiant paleisti visus politinius kalinius, įskaitant buvusį opozicijos lyderį Anwarą Ibrahimą, ir jiems suteikti tinkamą medicininę priežiūrą, taip pat panaikinti politiniais motyvais grindžiamus kaltinimus, įskaitant kaltinimus, pateiktus karikatūristui Zulkiflee Anwarui Haque (Zunarui), tinklaraštininkui Khalidui Ismathui, mokslininkui Azmi Sharomui, politiniams disidentams Khairuddinui Abu Hassanui ir Matthiasui Changui ir žmogaus teisių aktyvistėms Lenai Hendry ir Marijai Chin Abdullah;

| 5. | primygtinai ragina Malaizijos valdžios institucijas panaikinti įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu ir visus teisės aktus, įskaitant įstatymą dėl terorizmo prevencijos, įstatymą dėl spaudos ir leidybos, įstatymą dėl ryšių ir multimedijos ir įstatymą dėl taikių susirinkimų, bei kitas atitinkamas baudžiamojo kodekso nuostatas, vadovaujantis tarptautiniais saviraiškos ir susirinkimų laisvės ir žmogaus teisių apsaugos standartais; ragina Malaizijos valdžios institucijas visoje šalyje užtikrinti daugiau galimybių rengti taikius susirinkimus ir užtikrinti visų dalyvių saugumą ir saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Malaizijos valdžios institucijas panaikinti įstatymą dėl kovos su pasipriešinimo kurstymu ir visus teisės aktus, įskaitant įstatymą dėl terorizmo prevencijos, įstatymą dėl spaudos ir leidybos, įstatymą dėl ryšių ir multimedijos ir įstatymą dėl taikių susirinkimų, bei kitas atitinkamas baudžiamojo kodekso nuostatas, vadovaujantis tarptautiniais saviraiškos ir susirinkimų laisvės ir žmogaus teisių apsaugos standartais; ragina Malaizijos valdžios institucijas visoje šalyje užtikrinti daugiau galimybių rengti taikius susirinkimus ir užtikrinti visų dalyvių saugumą ir saviraiškos laisvę;

| 6. | primygtinai ragina įsteigti nepriklausomą nusiskundimų dėl policijos ir netinkamo policijos elgesio klausimų komisiją, kuri tirtų įtarimus dėl kankinimų ir mirčių policijos areštinėse ir kurią įsteigti 2005 m. rekomendavo policijos tyrimų komisija; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina įsteigti nepriklausomą nusiskundimų dėl policijos ir netinkamo policijos elgesio klausimų komisiją, kuri tirtų įtarimus dėl kankinimų ir mirčių policijos areštinėse ir kurią įsteigti 2005 m. rekomendavo policijos tyrimų komisija;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu atlikti nepriklausomus ir skaidrius įtarimų papirkinėjimu tyrimus ir visapusiškai bendradarbiauti su tyrėjais; labai ragina Malaizijos vyriausybę nedaryti spaudimo Malaizijos Kovos su korupcija komisijai ir žiniasklaidai; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu atlikti nepriklausomus ir skaidrius įtarimų papirkinėjimu tyrimus ir visapusiškai bendradarbiauti su tyrėjais; labai ragina Malaizijos vyriausybę nedaryti spaudimo Malaizijos Kovos su korupcija komisijai ir žiniasklaidai;

| 8. | labai apgailestauja dėl etninės viršenybės siekiančių grupių galios augimo, kuris dar labiau didina etninę įtampą; |
| --- | --- |

8.

labai apgailestauja dėl etninės viršenybės siekiančių grupių galios augimo, kuris dar labiau didina etninę įtampą;

| 9. | ragina Malaizijos vyriausybę pradėti dialogą su opozicijos partijomis ir pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

9.

ragina Malaizijos vyriausybę pradėti dialogą su opozicijos partijomis ir pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais;

| 10. | ragina Malaizijos vyriausybę ratifikuoti svarbiausias tarptautines žmogaus teisių konvencijas, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 169, Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą ir 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos fakultatyvų protokolą; |
| --- | --- |

10.

ragina Malaizijos vyriausybę ratifikuoti svarbiausias tarptautines žmogaus teisių konvencijas, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 169, Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą ir 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos fakultatyvų protokolą;

| 11. | prašo Malaizijos vyriausybės nuolatinį kvietimą taikyti visoms JT specialiosioms procedūroms ir taip sudaryti galimybes specialiesiems pranešėjams atvykti į Malaiziją neteikiant prašymo dėl kvietimo; |
| --- | --- |

11.

prašo Malaizijos vyriausybės nuolatinį kvietimą taikyti visoms JT specialiosioms procedūroms ir taip sudaryti galimybes specialiesiems pranešėjams atvykti į Malaiziją neteikiant prašymo dėl kvietimo;

| 12. | dar kartą išreiškia savo poziciją, kad mirties bausmė yra žiaurus, nežmoniškas ir žeminantis elgesys, ir ragina Malaiziją paskelbti moratoriumą, kuris būtų pirmasis žingsnis link mirties bausmės už visus nusikaltimus panaikinimo, ir visus mirties nuosprendžius pakeisti įkalinimu; |
| --- | --- |

12.

dar kartą išreiškia savo poziciją, kad mirties bausmė yra žiaurus, nežmoniškas ir žeminantis elgesys, ir ragina Malaiziją paskelbti moratoriumą, kuris būtų pirmasis žingsnis link mirties bausmės už visus nusikaltimus panaikinimo, ir visus mirties nuosprendžius pakeisti įkalinimu;

| 13. | ragina ES ir jos valstybes nares vadovaujantis ES strategine programa žmogaus teisių srityje koordinuoti savo politiką dėl Malaizijos, taip pat ir JT, kurioje 2015–2016 m. Malaizija yra nenuolatinė Saugumo Tarybos narė, kad visais įmanomais būdais būtų skatinamos reformos, susijusios su pirmiau minėtais susirūpinimą keliančiais klausimais; |
| --- | --- |

13.

ragina ES ir jos valstybes nares vadovaujantis ES strategine programa žmogaus teisių srityje koordinuoti savo politiką dėl Malaizijos, taip pat ir JT, kurioje 2015–2016 m. Malaizija yra nenuolatinė Saugumo Tarybos narė, kad visais įmanomais būdais būtų skatinamos reformos, susijusios su pirmiau minėtais susirūpinimą keliančiais klausimais;

| 14. | primygtinai ragina ES delegaciją Malaizijoje imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų finansuojami projektai, susiję su saviraiškos laisve ir represinių įstatymų pakeitimu, ir naudotis visomis tinkamomis priemonėmis, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, kad būtų apsaugoti žmogaus teisių gynėjai; ragina panaikinti sodomiją draudžiantį įstatymą ir ragina EIVT vadovaujantis ES gairėmis dėl LGBTI asmenų teisių apsaugos ir skatinimo imtis aktyvesnių veiksmų dėl su smurtu ir persekiojimu susiduriančių LGBTI asmenų teisių Malaizijoje ir visų pirma siekti, kad būtų dekriminalizuotas homoseksualumas ir translytiškumas; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina ES delegaciją Malaizijoje imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų finansuojami projektai, susiję su saviraiškos laisve ir represinių įstatymų pakeitimu, ir naudotis visomis tinkamomis priemonėmis, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, kad būtų apsaugoti žmogaus teisių gynėjai; ragina panaikinti sodomiją draudžiantį įstatymą ir ragina EIVT vadovaujantis ES gairėmis dėl LGBTI asmenų teisių apsaugos ir skatinimo imtis aktyvesnių veiksmų dėl su smurtu ir persekiojimu susiduriančių LGBTI asmenų teisių Malaizijoje ir visų pirma siekti, kad būtų dekriminalizuotas homoseksualumas ir translytiškumas;

| 15. | dar kartą patvirtina ES ir ASEAN politinio dialogo žmogaus teisių klausimais svarbą, kadangi jis yra naudinga priemonė keistis gerąja praktika ir skatinti gebėjimų stiprinimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

15.

dar kartą patvirtina ES ir ASEAN politinio dialogo žmogaus teisių klausimais svarbą, kadangi jis yra naudinga priemonė keistis gerąja praktika ir skatinti gebėjimų stiprinimo iniciatyvas;

| 16. | ragina Komisiją užtikrinti, kad į žmogaus teisių klausimus būtų tinkamai atsižvelgta per būsimas derybas dėl ES ir Malaizijos laisvosios prekybos susitarimo bei partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją užtikrinti, kad į žmogaus teisių klausimus būtų tinkamai atsižvelgta per būsimas derybas dėl ES ir Malaizijos laisvosios prekybos susitarimo bei partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Malaizijos parlamentui ir vyriausybei, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Malaizijos parlamentui ir vyriausybei, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0022.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/141 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/141

---

P8_TA(2015)0468

ES ir Vietnamo pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (rezoliucija)

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

(2017/C 399/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05432/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05432/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (18204/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (18204/2010),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. spalio 22 d. nustatytus Vietnamo ir ES (tuo metu Europos Bendrijų) diplomatinius santykius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. spalio 22 d. nustatytus Vietnamo ir ES (tuo metu Europos Bendrijų) diplomatinius santykius,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. birželio 1 d. įsigaliojusį ES ir Vietnamo bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. birželio 1 d. įsigaliojusį ES ir Vietnamo bendrąjį susitarimą dėl bendradarbiavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Europos Komisija 2015 m. rugpjūčio 4 d. pranešė, jog pasiekė susitarimą su Vietnamu dėl visapusiško laisvosios prekybos susitarimo (LPS), dėl kurio derybos vyko nuo 2012 m. birželio 26 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Europos Komisija 2015 m. rugpjūčio 4 d. pranešė, jog pasiekė susitarimą su Vietnamu dėl visapusiško laisvosios prekybos susitarimo (LPS), dėl kurio derybos vyko nuo 2012 m. birželio 26 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 26 d. ES ombudsmenės Emily O’Reilly rekomendacijos projektą, kuriame Komisija raginama toliau nedelsiant atlikti numatyto laisvosios prekybos susitarimo su Vietnamu poveikio žmogaus teisėms įvertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 26 d. ES ombudsmenės Emily O’Reilly rekomendacijos projektą, kuriame Komisija raginama toliau nedelsiant atlikti numatyto laisvosios prekybos susitarimo su Vietnamu poveikio žmogaus teisėms įvertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Vietnamui skirtą 2014–2020 m. Europos Sąjungos orientacinę daugiametę programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vietnamui skirtą 2014–2020 m. Europos Sąjungos orientacinę daugiametę programą,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. pradėtą ES ir Vietnamo dialogą žmogaus teisių klausimais ir ketvirtąjį sustiprinto ES ir Vietnamo dialogo žmogaus teisių klausimais etapą, kuris buvo surengtas Briuselyje 2015 m. sausio 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. pradėtą ES ir Vietnamo dialogą žmogaus teisių klausimais ir ketvirtąjį sustiprinto ES ir Vietnamo dialogo žmogaus teisių klausimais etapą, kuris buvo surengtas Briuselyje 2015 m. sausio 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio mėn. pradėtas derybas dėl savanoriškos partnerystės susitarimo su Vietnamu pagal Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio mėn. pradėtas derybas dėl savanoriškos partnerystės susitarimo su Vietnamu pagal Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1440/80 dėl Bendradarbiavimo susitarimo tarp Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro ir Tailando – Pietryčių Azijos Tautų Asociacijos valstybių narių – sudarymo (3) ir 1997 m. vasario 14 d. pasirašytą Protokolą, pagal kurį Europos bendrijos ir ASEAN valstybių narių bendradarbiavimo susitarimas pradedamas taikyti Vietnamo Socialistinei Respublikai (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1440/80 dėl Bendradarbiavimo susitarimo tarp Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro ir Tailando – Pietryčių Azijos Tautų Asociacijos valstybių narių – sudarymo (3) ir 1997 m. vasario 14 d. pasirašytą Protokolą, pagal kurį Europos bendrijos ir ASEAN valstybių narių bendradarbiavimo susitarimas pradedamas taikyti Vietnamo Socialistinei Respublikai (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos bendrą komunikatą „ES ir ASEAN: strateginiu tikslu grindžiama partnerystė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos bendrą komunikatą „ES ir ASEAN: strateginiu tikslu grindžiama partnerystė“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 16–17 d. Milane vykusį 10-ąjį ASEM aukščiausiojo lygio susitikimą ir į būsimą susitikimą, vyksiantį 2016 m. Ulan Batore (Mongolija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 16–17 d. Milane vykusį 10-ąjį ASEM aukščiausiojo lygio susitikimą ir į būsimą susitikimą, vyksiantį 2016 m. Ulan Batore (Mongolija),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. vykusį Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Pietryčių Azijos šalimis vizitą Vietname, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. vykusį Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Pietryčių Azijos šalimis vizitą Vietname,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 30 d. Hanojuje vykusį tarpparlamentinį Europos Parlamento ir Vietnamo susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 30 d. Hanojuje vykusį tarpparlamentinį Europos Parlamento ir Vietnamo susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio mėn. vykusį Komisijos pirmininko José Manuelio Barroso vizitą Vietname, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio mėn. vykusį Komisijos pirmininko José Manuelio Barroso vizitą Vietname,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio mėn. vykusį Vietnamo ministro pirmininko Nguyen Tan Dungo vizitą Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio mėn. vykusį Vietnamo ministro pirmininko Nguyen Tan Dungo vizitą Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 22-ąjį ASEAN ir ES Jungtinio bendradarbiavimo komiteto posėdį, kuris buvo surengtas 2015 m. vasario 5 d. Džakartoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 22-ąjį ASEAN ir ES Jungtinio bendradarbiavimo komiteto posėdį, kuris buvo surengtas 2015 m. vasario 5 d. Džakartoje,

| — | atsižvelgdamas į naujausias savo rezoliucijas dėl Vietnamo, ypač 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių Vietname (5), 2008 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl demokratijos, žmogaus teisių ir naujojo ES ir Vietnamo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (6), 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl padėties Laose ir Vietname (7), 2013 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Vietnamo, ypač saviraiškos laisvės (8), 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (9) ir 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl padėties ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo klausimu (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausias savo rezoliucijas dėl Vietnamo, ypač 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių Vietname (5), 2008 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl demokratijos, žmogaus teisių ir naujojo ES ir Vietnamo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (6), 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl padėties Laose ir Vietname (7), 2013 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl Vietnamo, ypač saviraiškos laisvės (8), 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (9) ir 2014 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl padėties ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo klausimu (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (12),

| — | atsižvelgdamas į ES Užsienio reikalų tarybos 2014 m. gegužės 12 d. patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Užsienio reikalų tarybos 2014 m. gegužės 12 d. patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (13),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 1995 m. liepos 28 d. Vietnamas tapo nuolatiniu Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) nariu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 1995 m. liepos 28 d. Vietnamas tapo nuolatiniu Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) nariu,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Vietnamas yra vienas iš Mekongo upės komisijos, kuri buvo įsteigta 1995 m. balandžio 5 d. siekiant paskatinti bendradarbiavimą Mekongo upės baseino tvaraus vystymosi srityje, steigėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Vietnamas yra vienas iš Mekongo upės komisijos, kuri buvo įsteigta 1995 m. balandžio 5 d. siekiant paskatinti bendradarbiavimą Mekongo upės baseino tvaraus vystymosi srityje, steigėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 26–28 d. Kvala Lumpūre ir Langkavyje (Malaizija) vykusį 26-ąjį Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 26–28 d. Kvala Lumpūre ir Langkavyje (Malaizija) vykusį 26-ąjį Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 29–31 d. Singapūre vykusį 14-ąjį Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą saugumo klausimais (Tarptautinio strateginių tyrimų instituto Šangri-La dialogas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 29–31 d. Singapūre vykusį 14-ąjį Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą saugumo klausimais (Tarptautinio strateginių tyrimų instituto Šangri-La dialogas),

| — | atsižvelgdamas į Hanojaus principinę deklaraciją, Vietnamo nacionalinę strategiją dėl Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos efektyvumo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Hanojaus principinę deklaraciją, Vietnamo nacionalinę strategiją dėl Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos efektyvumo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 9 d. Visuotinio periodinio vertinimo darbo grupės pranešimą dėl Vietnamo, į 2014 m. birželio 20 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 26-ojoje sesijoje pateiktas visuotinio periodinio vertinimo ataskaitos dėl Vietnamo rekomendacijas ir į tai, kad Vietnamas 2014–2016 m. laikotarpiu yra JT žmogaus teisių tarybos narys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 9 d. Visuotinio periodinio vertinimo darbo grupės pranešimą dėl Vietnamo, į 2014 m. birželio 20 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 26-ojoje sesijoje pateiktas visuotinio periodinio vertinimo ataskaitos dėl Vietnamo rekomendacijas ir į tai, kad Vietnamas 2014–2016 m. laikotarpiu yra JT žmogaus teisių tarybos narys,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Vietnamas neseniai ratifikavo JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir JT neįgaliųjų teisių konvenciją, taip pat į tai, kad 2014 m. liepos mėn. buvo surengtas ilgai lauktas JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais vizitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Vietnamas neseniai ratifikavo JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir JT neįgaliųjų teisių konvenciją, taip pat į tai, kad 2014 m. liepos mėn. buvo surengtas ilgai lauktas JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais vizitas,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad šiais metais minimos Vietnamo karo pabaigos metinės (prieš 40 metų), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad šiais metais minimos Vietnamo karo pabaigos metinės (prieš 40 metų),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0342/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0342/2015),

| A. | kadangi 2015 m. sukanka 25 metai nuo tada, kai užmegzti ES ir Vietnamo santykiai; kadangi šie santykiai greitai buvo išplėtoti: pradžioje jie apėmė tik prekybą ir pagalbą, o vėliau tapo visapusiškesni; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2015 m. sukanka 25 metai nuo tada, kai užmegzti ES ir Vietnamo santykiai; kadangi šie santykiai greitai buvo išplėtoti: pradžioje jie apėmė tik prekybą ir pagalbą, o vėliau tapo visapusiškesni;

| B. | kadangi šiuo išsamiu partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu siekiama pradėti šiuolaikišką, daug sričių apimančią ir abiem pusėms naudingą partnerystę, pagrįstą bendrais interesais ir principais, būtent lygybės, abipusės pagarbos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principais; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo išsamiu partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu siekiama pradėti šiuolaikišką, daug sričių apimančią ir abiem pusėms naudingą partnerystę, pagrįstą bendrais interesais ir principais, būtent lygybės, abipusės pagarbos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principais;

| C. | kadangi ES yra didžiausia Vietnamo eksporto rinka; kadangi ES kartu su savo valstybėmis narėmis yra didžiausia oficialios paramos vystymuisi teikėja Vietnamui ir 2014–2020 m. laikotarpiu ES biudžetas šiam tikslui padidės 30 proc. iki 400 mln. EUR; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES yra didžiausia Vietnamo eksporto rinka; kadangi ES kartu su savo valstybėmis narėmis yra didžiausia oficialios paramos vystymuisi teikėja Vietnamui ir 2014–2020 m. laikotarpiu ES biudžetas šiam tikslui padidės 30 proc. iki 400 mln. EUR;

| D. | kadangi Vietnamo valdžios institucijos pranešė, jog 45 sektoriuose panaikino tiesioginių užsienio investicijų draudimus ir priėmė priemonių, kuriomis, siekiant išlaikyti užsienio investicijas, Vietname supaprastinamas verslo reglamentavimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Vietnamo valdžios institucijos pranešė, jog 45 sektoriuose panaikino tiesioginių užsienio investicijų draudimus ir priėmė priemonių, kuriomis, siekiant išlaikyti užsienio investicijas, Vietname supaprastinamas verslo reglamentavimas;

| E. | kadangi Vietnamas per pastaruosius dešimtmečius nuosekliai laikėsi akivaizdžiai Europai palankaus požiūrio ir 2012–2015 m. aktyviai bendradarbiavo su ES kaip ASEAN ir ES dialogo santykių ASEAN šalis koordinatorė ir kaip 2015 m. kovo 28 d. – balandžio 1 d. Hanojuje vykusios Tarpparlamentinės sąjungos asamblėjos rengėja; kadangi Vietnamo koordinavimas pasižymėjo tuo, jog surengta daug daugiau ES ir ASEAN susitikimų ir jie buvo aukštesnio lygio; kadangi Vietnamas tapo Pekino vadovaujamo Azijos infrastruktūros investicijų banko (AIIB) nariu; |
| --- | --- |

E.

kadangi Vietnamas per pastaruosius dešimtmečius nuosekliai laikėsi akivaizdžiai Europai palankaus požiūrio ir 2012–2015 m. aktyviai bendradarbiavo su ES kaip ASEAN ir ES dialogo santykių ASEAN šalis koordinatorė ir kaip 2015 m. kovo 28 d. – balandžio 1 d. Hanojuje vykusios Tarpparlamentinės sąjungos asamblėjos rengėja; kadangi Vietnamo koordinavimas pasižymėjo tuo, jog surengta daug daugiau ES ir ASEAN susitikimų ir jie buvo aukštesnio lygio; kadangi Vietnamas tapo Pekino vadovaujamo Azijos infrastruktūros investicijų banko (AIIB) nariu;

| F. | kadangi ES ir ASEAN santykiai yra visapusiški ir apima daugelį sektorių, įskaitant prekybą ir investicijas, vystymąsi, ekonominius ir politinius reikalus; kadangi 2012 m. buvo priimtas Bandaro Seri Begavano veiksmų planas siekiant skirti daugiau strateginio dėmesio regioniniam ES ir ASEAN bendradarbiavimui minėtuose sektoriuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ir ASEAN santykiai yra visapusiški ir apima daugelį sektorių, įskaitant prekybą ir investicijas, vystymąsi, ekonominius ir politinius reikalus; kadangi 2012 m. buvo priimtas Bandaro Seri Begavano veiksmų planas siekiant skirti daugiau strateginio dėmesio regioniniam ES ir ASEAN bendradarbiavimui minėtuose sektoriuose;

| G. | kadangi 2015 m. spalio 5 d. su dvylika Ramiojo vandenyno pakrančių šalių, įskaitant Vietnamą, sudarytas partnerystės su Ramiojo vandenyno šalimis (angl. TPP) susitarimas ir pagal jį sukuriamas naujas prekybos blokas, kurio BVP sudaro 36 proc. pasaulio BVP ir kuris gali daryti didelį poveikį pasaulio prekybai; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. spalio 5 d. su dvylika Ramiojo vandenyno pakrančių šalių, įskaitant Vietnamą, sudarytas partnerystės su Ramiojo vandenyno šalimis (angl. TPP) susitarimas ir pagal jį sukuriamas naujas prekybos blokas, kurio BVP sudaro 36 proc. pasaulio BVP ir kuris gali daryti didelį poveikį pasaulio prekybai;

| H. | kadangi per pastaruosius du dešimtmečius Vietnamas padarė didelę pažangą siekdamas Tūkstantmečio vystymosi tikslų, mažindamas skurdą, vystydamas ekonomiką, užtikrindamas socialinę apsaugą, užimtumą, švietimą ir sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

H.

kadangi per pastaruosius du dešimtmečius Vietnamas padarė didelę pažangą siekdamas Tūkstantmečio vystymosi tikslų, mažindamas skurdą, vystydamas ekonomiką, užtikrindamas socialinę apsaugą, užimtumą, švietimą ir sveikatos priežiūrą;

| I. | kadangi dėl „doi moi“ (atkūrimo) politikos poveikio ir veiksmų siekiant sukurti rinkos ekonomiką taip pat padidėjo santykinis skurdo gylis; kadangi padaugėjo protestų dėl vyriausybės vykdomo žemės ir turto nusavinimo; vis dėlto, kadangi dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio labai sumažėjo Vietnamo eksportas, o šalies BVP 2014 m. augo bene lėčiausiai nuo Azijos ekonominės krizės pabaigos; kadangi Vietnamas turi spręsti sunkumus, susijusius su darbo jėgos augimu – darbingų asmenų kasmet padaugėja daugiau nei vienu milijonu; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl „doi moi“ (atkūrimo) politikos poveikio ir veiksmų siekiant sukurti rinkos ekonomiką taip pat padidėjo santykinis skurdo gylis; kadangi padaugėjo protestų dėl vyriausybės vykdomo žemės ir turto nusavinimo; vis dėlto, kadangi dėl pasaulinio ekonomikos nuosmukio labai sumažėjo Vietnamo eksportas, o šalies BVP 2014 m. augo bene lėčiausiai nuo Azijos ekonominės krizės pabaigos; kadangi Vietnamas turi spręsti sunkumus, susijusius su darbo jėgos augimu – darbingų asmenų kasmet padaugėja daugiau nei vienu milijonu;

| J. | kadangi išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje patvirtinamas įsipareigojimas laikytis bendrųjų tarptautinės teisės principų ir nustatyta, kad pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms yra esminis susitarimo elementas, kuriuo grindžiama abiejų susitarimo šalių vidaus ir tarptautinė politika; kadangi vis dar pasitaiko atvejų, kad žmogaus teisių aktyvistai sulaikomi labai neaiškiomis aplinkybėmis, o būsimasis Vietnamo komunistų partijos kongresas, įvyksiantis 2016 m. sausio mėn., aiškiai parodys, kaip iš tikrųjų Vietname gerbiami demokratijos principai; |
| --- | --- |

J.

kadangi išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje patvirtinamas įsipareigojimas laikytis bendrųjų tarptautinės teisės principų ir nustatyta, kad pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms yra esminis susitarimo elementas, kuriuo grindžiama abiejų susitarimo šalių vidaus ir tarptautinė politika; kadangi vis dar pasitaiko atvejų, kad žmogaus teisių aktyvistai sulaikomi labai neaiškiomis aplinkybėmis, o būsimasis Vietnamo komunistų partijos kongresas, įvyksiantis 2016 m. sausio mėn., aiškiai parodys, kaip iš tikrųjų Vietname gerbiami demokratijos principai;

| K. | kadangi rimta Vietnamo problema išlieka saviraiškos (tiek internete, tiek realiame gyvenime), spaudos ir žiniasklaidos, informacijos gavimo, susirinkimų ir asociacijų laisvės apribojimai, taip pat religijos laisvės apribojimai, kaip pranešė JT specialusis pranešėjas religijos ar tikėjimo laisvės klausimais; |
| --- | --- |

K.

kadangi rimta Vietnamo problema išlieka saviraiškos (tiek internete, tiek realiame gyvenime), spaudos ir žiniasklaidos, informacijos gavimo, susirinkimų ir asociacijų laisvės apribojimai, taip pat religijos laisvės apribojimai, kaip pranešė JT specialusis pranešėjas religijos ar tikėjimo laisvės klausimais;

| L. | kadangi Vietnamas yra svarbus ES partneris derybose dėl klimato kaitos: iki 2015 m. lapkričio mėn. Paryžiuje įvyksiančios JT klimato kaitos konferencijos pažadėjęs 8–10 proc. sumažinti išmetamų teršalų kiekį, palyginti su 2010 m., taip pat sumažinti BVP vienetui tenkantį energijos suvartojimą 1–1,5 proc. per metus; |
| --- | --- |

L.

kadangi Vietnamas yra svarbus ES partneris derybose dėl klimato kaitos: iki 2015 m. lapkričio mėn. Paryžiuje įvyksiančios JT klimato kaitos konferencijos pažadėjęs 8–10 proc. sumažinti išmetamų teršalų kiekį, palyginti su 2010 m., taip pat sumažinti BVP vienetui tenkantį energijos suvartojimą 1–1,5 proc. per metus;

| M. | kadangi daug vietnamiečių palikuonių dėl istorinių saitų yra tapę Europos piliečiais ir kadangi Čekijos Respublika Vietnamo kilmės piliečius pripažino etnine mažuma; |
| --- | --- |

M.

kadangi daug vietnamiečių palikuonių dėl istorinių saitų yra tapę Europos piliečiais ir kadangi Čekijos Respublika Vietnamo kilmės piliečius pripažino etnine mažuma;

| N. | kadangi dėl vienašalių tarptautinę teisę pažeidžiančių veiksmų, kuriuos Kinija pastaruoju metu vykdo ginčytinuose Pietų Kinijos jūros rajonuose, didėja įtampa tarp Kinijos ir kaimyninių Pietų Kinijos jūros šalių, įskaitant Vietnamą; kadangi teritorinių ginčų eskalavimas regione daro poveikį sprendžiant pasaulio reikalus ir kelia rimtą grėsmę taikai, saugumui, stabilumui ir tarptautinei prekybai; kadangi šios įtampos pašalinimas Europos Sąjungai labai svarbus strateginiu požiūriu, siekiant išsaugoti taiką pasaulyje ir užtikrinti pagrindinių jūrų maršrutų Pietų Kinijos jūroje, itin svarbių ES prekybai, stabilumą; kadangi Vietnamas, remdamasis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) nuostatomis, oficialiai remia Filipinų 2015 m. kovo 16 d. Nuolatiniam arbitražo teismui Hagoje pateiktą teisinį argumentą; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl vienašalių tarptautinę teisę pažeidžiančių veiksmų, kuriuos Kinija pastaruoju metu vykdo ginčytinuose Pietų Kinijos jūros rajonuose, didėja įtampa tarp Kinijos ir kaimyninių Pietų Kinijos jūros šalių, įskaitant Vietnamą; kadangi teritorinių ginčų eskalavimas regione daro poveikį sprendžiant pasaulio reikalus ir kelia rimtą grėsmę taikai, saugumui, stabilumui ir tarptautinei prekybai; kadangi šios įtampos pašalinimas Europos Sąjungai labai svarbus strateginiu požiūriu, siekiant išsaugoti taiką pasaulyje ir užtikrinti pagrindinių jūrų maršrutų Pietų Kinijos jūroje, itin svarbių ES prekybai, stabilumą; kadangi Vietnamas, remdamasis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) nuostatomis, oficialiai remia Filipinų 2015 m. kovo 16 d. Nuolatiniam arbitražo teismui Hagoje pateiktą teisinį argumentą;

| O. | kadangi tuo pat metu Vietnamas, atsižvelgdamas į atsinaujinusią įtampą Pietų Kinijos jūroje, sustiprino strateginį, saugumo ir energetinį bendradarbiavimą su kaimynais Azijoje ir gerina dvišalius santykius su tarptautiniais veikėjais, pvz., JAV ir Rusija; |
| --- | --- |

O.

kadangi tuo pat metu Vietnamas, atsižvelgdamas į atsinaujinusią įtampą Pietų Kinijos jūroje, sustiprino strateginį, saugumo ir energetinį bendradarbiavimą su kaimynais Azijoje ir gerina dvišalius santykius su tarptautiniais veikėjais, pvz., JAV ir Rusija;

| P. | kadangi Vietnamas vis dar yra labai užterštas nuo Vietnamo karo likusiais sprogmenimis, o žmonės ir aplinka vis dar jaučia į aplinką patekusio maždaug 20 mln. galonų oranžinio agento (dioksino) pasekmes; |
| --- | --- |

P.

kadangi Vietnamas vis dar yra labai užterštas nuo Vietnamo karo likusiais sprogmenimis, o žmonės ir aplinka vis dar jaučia į aplinką patekusio maždaug 20 mln. galonų oranžinio agento (dioksino) pasekmes;

| 1. | palankiai vertina tai, kad sudarytas išsamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Vietnamu, pabrėžiant didelę strateginę svarbą, kuri tenka Vietnamui kaip itin svarbiam ES partneriui Pietryčių Azijoje ir ASEAN; pabrėžia, kad susitarime apibrėžti būsimi plataus masto santykiai siekiant stiprinti tolesnį bendradarbiavimą ir įveikti pasaulinius ir regioninius sunkumus, pvz., gero valdymo ir kovos su korupcija, ekonominės ir socialinės pažangos vadovaujantis tvarios plėtros principu, nusiginklavimo ir masinio naikinimo ginklų, taip pat kovos su terorizmu srityse; ragina valstybių narių vyriausybes ir parlamentus paspartinti ratifikavimo procesą siekiant užtikrinti, kad susitarimas įsigaliotų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad sudarytas išsamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Vietnamu, pabrėžiant didelę strateginę svarbą, kuri tenka Vietnamui kaip itin svarbiam ES partneriui Pietryčių Azijoje ir ASEAN; pabrėžia, kad susitarime apibrėžti būsimi plataus masto santykiai siekiant stiprinti tolesnį bendradarbiavimą ir įveikti pasaulinius ir regioninius sunkumus, pvz., gero valdymo ir kovos su korupcija, ekonominės ir socialinės pažangos vadovaujantis tvarios plėtros principu, nusiginklavimo ir masinio naikinimo ginklų, taip pat kovos su terorizmu srityse; ragina valstybių narių vyriausybes ir parlamentus paspartinti ratifikavimo procesą siekiant užtikrinti, kad susitarimas įsigaliotų;

| 2. | tikisi, kad ratifikavę išsamų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ES ir Vietnamas turės ekonominės naudos; atkreipia dėmesį į galimą būsimo susitarimo poveikį prekybai ir investicijoms, darbo vietų kūrimui ir skurdo mažinimui; palankiai vertina ekonomines ir finansines reformas, kurių ėmėsi Vietnamo valdžios institucijos, siekdamos paskatinti tolesnę Vietnamo integraciją į pasaulio ekonomiką, ir ragina Vietnamą toliau vykdyti tokias reformas; ragina Vietnamo vyriausybę ir ES tęsti ekonominį, prekybos ir naujųjų technologijų srities bendradarbiavimą daugiašaliuose forumuose; teigiamai vertina tai, kad Vietnamo BVP vienam gyventojui nuo 2010 m. beveik padvigubėjo; |
| --- | --- |

2.

tikisi, kad ratifikavę išsamų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ES ir Vietnamas turės ekonominės naudos; atkreipia dėmesį į galimą būsimo susitarimo poveikį prekybai ir investicijoms, darbo vietų kūrimui ir skurdo mažinimui; palankiai vertina ekonomines ir finansines reformas, kurių ėmėsi Vietnamo valdžios institucijos, siekdamos paskatinti tolesnę Vietnamo integraciją į pasaulio ekonomiką, ir ragina Vietnamą toliau vykdyti tokias reformas; ragina Vietnamo vyriausybę ir ES tęsti ekonominį, prekybos ir naujųjų technologijų srities bendradarbiavimą daugiašaliuose forumuose; teigiamai vertina tai, kad Vietnamo BVP vienam gyventojui nuo 2010 m. beveik padvigubėjo;

| 3. | pabrėžia, kad išsamūs partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai yra svarbūs ES ir ASEAN santykiams; mano, kad ES ir ASEAN bendradarbiavimas galėtų būti stiprinamas įvairiose srityse, pvz., finansinio sektoriaus plėtros, skaidrumo ir makroekonominės politikos koordinavimo srityse; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad išsamūs partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai yra svarbūs ES ir ASEAN santykiams; mano, kad ES ir ASEAN bendradarbiavimas galėtų būti stiprinamas įvairiose srityse, pvz., finansinio sektoriaus plėtros, skaidrumo ir makroekonominės politikos koordinavimo srityse;

| 4. | ragina valstybes nares, dedančias pastangas užtikrinti politikos nuoseklumą, kiek įmanoma suderinti pavienius jų pačių vykdomo vystomojo bendradarbiavimo tikslus su išsamiame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares, dedančias pastangas užtikrinti politikos nuoseklumą, kiek įmanoma suderinti pavienius jų pačių vykdomo vystomojo bendradarbiavimo tikslus su išsamiame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime nustatytais tikslais;

| 5. | palankiai vertina tai, kad, nors išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo ratifikavimo procesas dar vyksta, šis susitarimas greitai įgyvendintas prekybos, žmogaus teisių, migracijos, regioninio saugumo, energetikos, mokslo ir technologijų srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad, nors išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo ratifikavimo procesas dar vyksta, šis susitarimas greitai įgyvendintas prekybos, žmogaus teisių, migracijos, regioninio saugumo, energetikos, mokslo ir technologijų srityse;

| 6. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškius išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo kriterijus ir privalomus terminus; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškius išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo kriterijus ir privalomus terminus;

| 7. | palankiai vertina tai, kad į išsamų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą įtraukti straipsniai dėl bendrų įsipareigojimų ir bendradarbiavimo žmogaus teisių srityje; viliasi, kad tarpusavio sutarimu nustatyta pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms toliau stiprins ilgalaikį dialogą su Vietnamo vyriausybe, ypač propaguojant saviraiškos, susirinkimų, asociacijų ir religijos laisvę, kaip įtvirtinta Vietnamo Konstitucijos 69 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 9, 10 ir 11 straipsniuose; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad į išsamų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą įtraukti straipsniai dėl bendrų įsipareigojimų ir bendradarbiavimo žmogaus teisių srityje; viliasi, kad tarpusavio sutarimu nustatyta pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms toliau stiprins ilgalaikį dialogą su Vietnamo vyriausybe, ypač propaguojant saviraiškos, susirinkimų, asociacijų ir religijos laisvę, kaip įtvirtinta Vietnamo Konstitucijos 69 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 9, 10 ir 11 straipsniuose;

| 8. | pabrėžia, kad atviras internetas ir IRT atveria didžiules galimybes ir turi potencialą kurti bei skatinti bendruomenių formavimąsi, pilietinę visuomenę, pasaulio ekonominę, socialinę, mokslinę, kultūrinę ir politinę plėtrą; todėl pabrėžia neribotos prieigos prie laisvo ir atviro interneto svarbą ekonominiu, socialiniu ir žmogaus teisių požiūriu; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad atviras internetas ir IRT atveria didžiules galimybes ir turi potencialą kurti bei skatinti bendruomenių formavimąsi, pilietinę visuomenę, pasaulio ekonominę, socialinę, mokslinę, kultūrinę ir politinę plėtrą; todėl pabrėžia neribotos prieigos prie laisvo ir atviro interneto svarbą ekonominiu, socialiniu ir žmogaus teisių požiūriu;

| 9. | palankiai vertina Vietnamo valdžios institucijų sprendimą panaikinti vizų režimą penkioms Europos valstybėms ir mano, kad šis sprendimas skatins glaudesnį bendradarbiavimą turizmo sektoriuje; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina Vietnamo valdžios institucijų sprendimą panaikinti vizų režimą penkioms Europos valstybėms ir mano, kad šis sprendimas skatins glaudesnį bendradarbiavimą turizmo sektoriuje;

| 10. | palankiai vertina Vietnamo ministro pirmininko pristatytą pagrindinį planą, pagal kurį bus įgyvendinamos JT ŽTT visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijos, taip pat palankiai vertina teismų reformos strategiją, kuri turi būti užbaigta iki 2020 m.; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina Vietnamo ministro pirmininko pristatytą pagrindinį planą, pagal kurį bus įgyvendinamos JT ŽTT visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijos, taip pat palankiai vertina teismų reformos strategiją, kuri turi būti užbaigta iki 2020 m.;

| 11. | palankiai vertina tai, kad ES padidino Vietnamui 2014–2020 m. laikotarpiu skiriamą OPV biudžetą iki 400 mln. EUR; primygtinai ragina Komisiją investuoti į ES veiklos Vietname matomumo didinimą ir remti jį siekiant kiek galima padidinti šių išteklių strateginį potencialą; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad ES padidino Vietnamui 2014–2020 m. laikotarpiu skiriamą OPV biudžetą iki 400 mln. EUR; primygtinai ragina Komisiją investuoti į ES veiklos Vietname matomumo didinimą ir remti jį siekiant kiek galima padidinti šių išteklių strateginį potencialą;

| 12. | ragina ES toliau remti Vietnamo gebėjimų stiprinimą propaguojant pagarbą geram valdymui ir teisinės valstybės principams ir palankiai vertina tai, kad ES, vykdydama bendradarbiavimą, be kita ko, daug dėmesio skiria viešojo administravimo reformoms, įskaitant mokesčius – tai pagrindinis veiksnys, padedantis užtikrinti kuo didesnį vidaus pajamų gavimo pajėgumą ir kovoti su mokesčių vengimu ir korupcija –, mokslui ir technologijoms, transportui, miestų ir regionų planavimui bei plėtrai; |
| --- | --- |

12.

ragina ES toliau remti Vietnamo gebėjimų stiprinimą propaguojant pagarbą geram valdymui ir teisinės valstybės principams ir palankiai vertina tai, kad ES, vykdydama bendradarbiavimą, be kita ko, daug dėmesio skiria viešojo administravimo reformoms, įskaitant mokesčius – tai pagrindinis veiksnys, padedantis užtikrinti kuo didesnį vidaus pajamų gavimo pajėgumą ir kovoti su mokesčių vengimu ir korupcija –, mokslui ir technologijoms, transportui, miestų ir regionų planavimui bei plėtrai;

| 13. | ragina Parlamentą ir Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant įvertinti bet kokius žmogaus teisių pažeidimus, kad būtų užtikrinta tinkama demokratinė išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo priežiūra; ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Parlamentui; |
| --- | --- |

13.

ragina Parlamentą ir Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant įvertinti bet kokius žmogaus teisių pažeidimus, kad būtų užtikrinta tinkama demokratinė išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo priežiūra; ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Parlamentui;

| 14. | džiaugiasi, kad baigtos derybos dėl LPS; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES ir Vietnamo išsamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas ir LPS turi prisidėti prie žmogaus teisių stiprinimo Vietname; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi, kad baigtos derybos dėl LPS; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES ir Vietnamo išsamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas ir LPS turi prisidėti prie žmogaus teisių stiprinimo Vietname;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad į būsimą LPS įtraukiamas Prekybos ir darnaus vystymosi skyrius, įsipareigojama laikytis pagrindinių darbo standartų ir TDO konvencijų, abi pusės įsipareigoja gerbti pagrindines darbuotojų teises – šie įsipareigojimai padės išsaugoti ir tvariai valdyti gamtos išteklius ir ypač daug dėmesio skirti įmonių socialinei atsakomybei ir sąžiningoms bei etiškoms prekybos sistemoms; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad į būsimą LPS įtraukiamas Prekybos ir darnaus vystymosi skyrius, įsipareigojama laikytis pagrindinių darbo standartų ir TDO konvencijų, abi pusės įsipareigoja gerbti pagrindines darbuotojų teises – šie įsipareigojimai padės išsaugoti ir tvariai valdyti gamtos išteklius ir ypač daug dėmesio skirti įmonių socialinei atsakomybei ir sąžiningoms bei etiškoms prekybos sistemoms;

| 16. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją pateisinti dėl naujojo susitarimo atsiradusius lūkesčius ir užtikrinti, kad ES ir jos valstybių narių pagal partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir būsimą LPS su Vietnamu įgyvendinama politika padėtų skatinti pagarbą žmogaus teisėms, teisinei valstybei ir geram valdymui; ragina stiprinti gebėjimus, kad būtų veiksmingiau nagrinėjami nukentėjusių asmenų ir bendruomenių skundai pagal išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo 35 straipsnį; ragina Vietnamo vyriausybę skatinti pilietinės visuomenės įsitraukimą suteikiant galimybę asociacijoms ir NVO dalyvauti šalies politiniame, ekonominiame ir socialiniame vystymesi; |
| --- | --- |

16.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją pateisinti dėl naujojo susitarimo atsiradusius lūkesčius ir užtikrinti, kad ES ir jos valstybių narių pagal partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir būsimą LPS su Vietnamu įgyvendinama politika padėtų skatinti pagarbą žmogaus teisėms, teisinei valstybei ir geram valdymui; ragina stiprinti gebėjimus, kad būtų veiksmingiau nagrinėjami nukentėjusių asmenų ir bendruomenių skundai pagal išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo 35 straipsnį; ragina Vietnamo vyriausybę skatinti pilietinės visuomenės įsitraukimą suteikiant galimybę asociacijoms ir NVO dalyvauti šalies politiniame, ekonominiame ir socialiniame vystymesi;

| 17. | ragina Vietnamo vyriausybę daryti konkrečią pažangą įgyvendinant JT ŽTT visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijas, visų pirma įsteigti nepriklausomą nacionalinę žmogaus teisių instituciją; primygtinai ragina Komisiją suteikti Vietnamui reikiamą paramą pajėgumams stiprinti; palankiai vertina tai, kad ES teikia finansavimą iš Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, ir primygtinai ragina tęsti šias iniciatyvas siekiant remti vyriausybės pastangas; |
| --- | --- |

17.

ragina Vietnamo vyriausybę daryti konkrečią pažangą įgyvendinant JT ŽTT visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijas, visų pirma įsteigti nepriklausomą nacionalinę žmogaus teisių instituciją; primygtinai ragina Komisiją suteikti Vietnamui reikiamą paramą pajėgumams stiprinti; palankiai vertina tai, kad ES teikia finansavimą iš Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, ir primygtinai ragina tęsti šias iniciatyvas siekiant remti vyriausybės pastangas;

| 18. | ragina 12-ąjį Vietnamo komunistų partijos kongresą, atsižvelgiant į tai, kad 2016 m. vyks rinkimai, suteikti galimybę piliečiams aktyviau dalyvauti valstybės demokratiniame valdyme, visų pirma leidžiant steigti opozicines partijas, pilietinės visuomenės judėjimus ir NVO; |
| --- | --- |

18.

ragina 12-ąjį Vietnamo komunistų partijos kongresą, atsižvelgiant į tai, kad 2016 m. vyks rinkimai, suteikti galimybę piliečiams aktyviau dalyvauti valstybės demokratiniame valdyme, visų pirma leidžiant steigti opozicines partijas, pilietinės visuomenės judėjimus ir NVO;

| 19. | apgailestauja dėl to, kad daugiau kaip 500 kalinių gresia mirties bausmė; ragina Vietnamo vyriausybę nedelsiant paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą ir priimti atitinkamus mirties bausmę panaikinančius teisės aktus, ir nors palankiai vertina tai, kad pastebima sistemos pažanga, vis dėlto apgailestauja dėl žmogaus teisių aktyvistų kardomojo kalinimo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina vyriausybės pasirengimą sumažinti nusikaltimų, už kuriuos baudžiama mirties bausme, skaičių, ir ragina vyriausybę atvirai nurodyti, ar mirties bausmė vis dar vykdoma ir, jei taip, kokiais kaltinimais remiantis ji vykdoma; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja dėl to, kad daugiau kaip 500 kalinių gresia mirties bausmė; ragina Vietnamo vyriausybę nedelsiant paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą ir priimti atitinkamus mirties bausmę panaikinančius teisės aktus, ir nors palankiai vertina tai, kad pastebima sistemos pažanga, vis dėlto apgailestauja dėl žmogaus teisių aktyvistų kardomojo kalinimo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina vyriausybės pasirengimą sumažinti nusikaltimų, už kuriuos baudžiama mirties bausme, skaičių, ir ragina vyriausybę atvirai nurodyti, ar mirties bausmė vis dar vykdoma ir, jei taip, kokiais kaltinimais remiantis ji vykdoma;

| 20. | primena, kad ES ir Vietnamo žmogaus teisių dialogas labai svarbus, nes tai pagrindinė priemonė, kurią galima naudoti siekiant veiksmingai ir pragmatiškai padėti Vietnamui įgyvendinti būtinas reformas ir paskatinti jį tai padaryti; |
| --- | --- |

20.

primena, kad ES ir Vietnamo žmogaus teisių dialogas labai svarbus, nes tai pagrindinė priemonė, kurią galima naudoti siekiant veiksmingai ir pragmatiškai padėti Vietnamui įgyvendinti būtinas reformas ir paskatinti jį tai padaryti;

| 21. | ragina ratifikuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; |
| --- | --- |

21.

ragina ratifikuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą;

| 22. | pažymi, kad drabužių ir tekstilės pramonė, kurioje įdarbinama daugiau kaip du mln. darbuotojų, yra didžiausias Vietnamo eksporto sektorius, ir yra susirūpinęs dėl to, kad trūksta mechanizmų, kuriais pasinaudodami darbuotojai galėtų ginti savo teises; pabrėžia, kad Vietnamo valdžios institucijos nusiųstų gerą žinią pasauliui, ratifikuodamos Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo ir TDO konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad drabužių ir tekstilės pramonė, kurioje įdarbinama daugiau kaip du mln. darbuotojų, yra didžiausias Vietnamo eksporto sektorius, ir yra susirūpinęs dėl to, kad trūksta mechanizmų, kuriais pasinaudodami darbuotojai galėtų ginti savo teises; pabrėžia, kad Vietnamo valdžios institucijos nusiųstų gerą žinią pasauliui, ratifikuodamos Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo ir TDO konvenciją Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas;

| 23. | ragina valdžios institucijas neslopinti taikaus naudojimosi teise į saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvę; atsižvelgdamas į tai, ragina persvarstyti Baudžiamąjį kodeksą, ypač jo 79, 87, 88 ir 258 straipsnius; pažymi, kad daugiau kaip 18 000 kalinių buvo pritaikyta amnestija, tačiau apgailestauja, kad ji nebuvo taikoma politiniams kaliniams; vis dar yra susirūpinęs dėl 60 sąžinės kalinių (įskaitant žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus, tinklaraštininkus, taip pat kovotojus už teises į žemę, darbininkus ir aplinkosaugos veikėjus), laikomų Vietnamo kalėjimuose ir taikant įvairaus pobūdžio supaprastintą bylų nagrinėjimą nuteistų už nusikaltimus, visų pirma susijusius su saviraiškos laisve ir nusikaltimais valstybei, ir ragina juos paleisti; ragina vykdyti baudžiamosios teisės sistemos reformas, ypač baudžiamojo proceso kodekso, įskaitant sąlygas, pagal kurias taiki veikla nacionalinio saugumo dingstimi laikoma nusikaltimu, reformas; ragina valdžios institucijas sukurti nepriklausomą baudžiamosios teisenos sistemą; |
| --- | --- |

23.

ragina valdžios institucijas neslopinti taikaus naudojimosi teise į saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvę; atsižvelgdamas į tai, ragina persvarstyti Baudžiamąjį kodeksą, ypač jo 79, 87, 88 ir 258 straipsnius; pažymi, kad daugiau kaip 18 000 kalinių buvo pritaikyta amnestija, tačiau apgailestauja, kad ji nebuvo taikoma politiniams kaliniams; vis dar yra susirūpinęs dėl 60 sąžinės kalinių (įskaitant žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus, tinklaraštininkus, taip pat kovotojus už teises į žemę, darbininkus ir aplinkosaugos veikėjus), laikomų Vietnamo kalėjimuose ir taikant įvairaus pobūdžio supaprastintą bylų nagrinėjimą nuteistų už nusikaltimus, visų pirma susijusius su saviraiškos laisve ir nusikaltimais valstybei, ir ragina juos paleisti; ragina vykdyti baudžiamosios teisės sistemos reformas, ypač baudžiamojo proceso kodekso, įskaitant sąlygas, pagal kurias taiki veikla nacionalinio saugumo dingstimi laikoma nusikaltimu, reformas; ragina valdžios institucijas sukurti nepriklausomą baudžiamosios teisenos sistemą;

| 24. | ragina gerbti religijos laisvę ir panaikinti etninių ir religinių mažumų (krikščionių, budistų, Hoa Hao ir Cao Dai tikėjimo išpažinėjus) diskriminaciją ir represijas, įskaitant priekabiavimą, slaptą sekimą, bauginimą, sulaikymą, namų areštą, fizinius išpuolius ir draudimą keliauti, ir ypač nebepersekioti tokių religinių bendruomenių, kaip Vietnamo jungtinė budistų bažnyčia, taip pat kalnų gyventojų krikščionių ir khmerų kromų budistų; primygtinai ragina vykdyti reformas, kuriomis būtų gerinamos etninių ir religinių mažumų socialinės ir ekonominės sąlygos, ypač kalnų regionuose; ragina peržiūrėti teisės aktus, pagal kuriuos reglamentuojama religinių grupių registracija; primena tragišką garbingojo Thich Quang Do, 87 metų budistų disidento, likimą – jis daugiau kaip 30 metų gyvena savo vienuolyne namų arešto sąlygomis, nors jam nėra pateikta kaltinimų, ir dar kartą ragina jį paleisti; |
| --- | --- |

24.

ragina gerbti religijos laisvę ir panaikinti etninių ir religinių mažumų (krikščionių, budistų, Hoa Hao ir Cao Dai tikėjimo išpažinėjus) diskriminaciją ir represijas, įskaitant priekabiavimą, slaptą sekimą, bauginimą, sulaikymą, namų areštą, fizinius išpuolius ir draudimą keliauti, ir ypač nebepersekioti tokių religinių bendruomenių, kaip Vietnamo jungtinė budistų bažnyčia, taip pat kalnų gyventojų krikščionių ir khmerų kromų budistų; primygtinai ragina vykdyti reformas, kuriomis būtų gerinamos etninių ir religinių mažumų socialinės ir ekonominės sąlygos, ypač kalnų regionuose; ragina peržiūrėti teisės aktus, pagal kuriuos reglamentuojama religinių grupių registracija; primena tragišką garbingojo Thich Quang Do, 87 metų budistų disidento, likimą – jis daugiau kaip 30 metų gyvena savo vienuolyne namų arešto sąlygomis, nors jam nėra pateikta kaltinimų, ir dar kartą ragina jį paleisti;

| 25. | ragina skubiai reformuoti teisingumo sistemą siekiant užtikrinti tarptautinius teisingo bylos nagrinėjimo standartus, kaip numatyta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

25.

ragina skubiai reformuoti teisingumo sistemą siekiant užtikrinti tarptautinius teisingo bylos nagrinėjimo standartus, kaip numatyta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10 straipsnyje;

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Vietnamas yra vienas iš pagrindinių prekybos žmonėmis šaltinių, taip pat susirūpinęs dėl pranešimų apie didelį vaikų, ypač berniukų, skaičių, kurie nesaugomi įstatymų nuo seksualinio išnaudojimo, tampa vaikų prostitucijos, prekybos ar smurto aukomis; primygtinai ragina Vietnamą parengti griežtus ir veiksmingus vaikų apsaugos įstatymus, kad būtų apsaugoti visi vaikai, nepaisant jų lyties; ragina Komisiją remti Vietnamą stiprinant jo gebėjimus migracijos politikos srityje ir kovoti su prekyba žmonėmis ir organizuotu nusikalstamumu, be kita ko, įgyvendinant darbo ir migracijos politiką; taip pat yra susirūpinęs dėl pranešimų apie Vietnamo kilmės asmenų – prekybos žmonėmis aukų, įskaitant nepilnamečius, – išnaudojimą ES valstybėse narėse; ragina Komisiją skubiai užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinamos pagrindinės apsaugos nuostatos, išdėstytos Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategijoje; ragina Vietnamo vyriausybę ir Komisiją apsvarstyti galimybę pagal išsamų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą įsteigti pakomitetį arba specializuotą darbo grupę prekybos žmonėmis klausimais; |
| --- | --- |

26.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad Vietnamas yra vienas iš pagrindinių prekybos žmonėmis šaltinių, taip pat susirūpinęs dėl pranešimų apie didelį vaikų, ypač berniukų, skaičių, kurie nesaugomi įstatymų nuo seksualinio išnaudojimo, tampa vaikų prostitucijos, prekybos ar smurto aukomis; primygtinai ragina Vietnamą parengti griežtus ir veiksmingus vaikų apsaugos įstatymus, kad būtų apsaugoti visi vaikai, nepaisant jų lyties; ragina Komisiją remti Vietnamą stiprinant jo gebėjimus migracijos politikos srityje ir kovoti su prekyba žmonėmis ir organizuotu nusikalstamumu, be kita ko, įgyvendinant darbo ir migracijos politiką; taip pat yra susirūpinęs dėl pranešimų apie Vietnamo kilmės asmenų – prekybos žmonėmis aukų, įskaitant nepilnamečius, – išnaudojimą ES valstybėse narėse; ragina Komisiją skubiai užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinamos pagrindinės apsaugos nuostatos, išdėstytos Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategijoje; ragina Vietnamo vyriausybę ir Komisiją apsvarstyti galimybę pagal išsamų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą įsteigti pakomitetį arba specializuotą darbo grupę prekybos žmonėmis klausimais;

| 27. | pabrėžia, kad dėl jauno gyventojų amžiaus vidurkio ir vis didėjančios migracijos į miestus Vietnamas susiduria su socialiniais ir ekonominiais iššūkiais; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad dėl jauno gyventojų amžiaus vidurkio ir vis didėjančios migracijos į miestus Vietnamas susiduria su socialiniais ir ekonominiais iššūkiais;

| 28. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. priimtas iš dalies pakeistas žemės įstatymas, tačiau vis dar yra labai susirūpinęs dėl to, kad vykdant plėtros projektus pasitaiko daug nuosavybės teisių pažeidimų, priverstinių iškeldinimų ir valstybės vykdomo žemės konfiskavimo atvejų, taigi šimtai tūkstančių ūkininkų praranda teises į žemę; prašo vyriausybę sustabdyti žemės grobimą ir parengti tinkamus skundų teikimo mechanizmus; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. priimtas iš dalies pakeistas žemės įstatymas, tačiau vis dar yra labai susirūpinęs dėl to, kad vykdant plėtros projektus pasitaiko daug nuosavybės teisių pažeidimų, priverstinių iškeldinimų ir valstybės vykdomo žemės konfiskavimo atvejų, taigi šimtai tūkstančių ūkininkų praranda teises į žemę; prašo vyriausybę sustabdyti žemės grobimą ir parengti tinkamus skundų teikimo mechanizmus;

| 29. | palankiai vertina Vietnamo valdžios institucijų plataus masto teisinius įsipareigojimus skatinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija, tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad smurtas namuose, prekyba moterimis ir vaikais, didėjantis ŽIV/AIDS užsikrėtusių moterų skaičius, lytinių ir reprodukcinių teisių pažeidimas išlieka rimtomis problemomis; ragina Vietnamo vyriausybę tęsti civilinės metrikacijos reformą ir panaikinti diskriminacinę praktiką, dažnai susijusią su šeimos registro („Hô khâu“) ypatumais, nes ją taikant daugeliui šeimų, o visų pirma vaikų, neleidžiama užsiregistruoti ir kartu įgyti galimybę gauti švietimo ir socialines paslaugas; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Vietnamo valdžios institucijų plataus masto teisinius įsipareigojimus skatinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija, tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad smurtas namuose, prekyba moterimis ir vaikais, didėjantis ŽIV/AIDS užsikrėtusių moterų skaičius, lytinių ir reprodukcinių teisių pažeidimas išlieka rimtomis problemomis; ragina Vietnamo vyriausybę tęsti civilinės metrikacijos reformą ir panaikinti diskriminacinę praktiką, dažnai susijusią su šeimos registro („Hô khâu“) ypatumais, nes ją taikant daugeliui šeimų, o visų pirma vaikų, neleidžiama užsiregistruoti ir kartu įgyti galimybę gauti švietimo ir socialines paslaugas;

| 30. | giria Vietnamą dėl jo vadovaujamo vaidmens Azijoje užtikrinant LGBTI asmenų teises, ypač jam neseniai priėmus įstatymą dėl santuokos ir šeimos, pagal kurį leidžiamos tos pačios lyties asmenų vestuvių ceremonijos; |
| --- | --- |

30.

giria Vietnamą dėl jo vadovaujamo vaidmens Azijoje užtikrinant LGBTI asmenų teises, ypač jam neseniai priėmus įstatymą dėl santuokos ir šeimos, pagal kurį leidžiamos tos pačios lyties asmenų vestuvių ceremonijos;

| 31. | pritaria Vietnamo vyriausybės būgštavimams, kad korupcija yra viena iš pagrindinių Vietnamo problemų; ragina nuodugniau nagrinėti atvejus, kai piliečiai, kurie praneša apie korupcijos atvejus, tampa valdžios institucijų taikiniu; primygtinai ragina Vietnamo valdžios institucijas nuodugniai išnagrinėti smurto prieš žurnalistus, tinklaraštininkus ir informatorius atvejus; taip pat apgailestauja dėl to, kad Vietnamo vyriausybė netinkamai taiko Baudžiamojo kodekso 258 straipsnį dėl „piktnaudžiavimo demokratinėmis laisvėmis“ – remiantis šiuo straipsniu gali būti skiriama iki septynerių metų laisvės atėmimo bausmė; pažymi, kad nepaisant priimto kovos su korupcija įstatymo tik keliais atvejais baudžiamosios procedūros baigėsi apkaltinamuoju nuosprendžiu, ir ragina vyriausybę jį taikyti griežčiau; |
| --- | --- |

31.

pritaria Vietnamo vyriausybės būgštavimams, kad korupcija yra viena iš pagrindinių Vietnamo problemų; ragina nuodugniau nagrinėti atvejus, kai piliečiai, kurie praneša apie korupcijos atvejus, tampa valdžios institucijų taikiniu; primygtinai ragina Vietnamo valdžios institucijas nuodugniai išnagrinėti smurto prieš žurnalistus, tinklaraštininkus ir informatorius atvejus; taip pat apgailestauja dėl to, kad Vietnamo vyriausybė netinkamai taiko Baudžiamojo kodekso 258 straipsnį dėl „piktnaudžiavimo demokratinėmis laisvėmis“ – remiantis šiuo straipsniu gali būti skiriama iki septynerių metų laisvės atėmimo bausmė; pažymi, kad nepaisant priimto kovos su korupcija įstatymo tik keliais atvejais baudžiamosios procedūros baigėsi apkaltinamuoju nuosprendžiu, ir ragina vyriausybę jį taikyti griežčiau;

| 32. | ragina Vietnamo valdžios institucijas dėti daugiau kovos su korupcija pastangų, kad būtų pasiųsta gera žinia užsienio investuotojams; pažymi, kad silpna teisinė infrastruktūra ir korupcinė sistema lemia finansinį nenuspėjamumą ir sudaro rimtų kliūčių investicijoms ir įmonių veiklai; |
| --- | --- |

32.

ragina Vietnamo valdžios institucijas dėti daugiau kovos su korupcija pastangų, kad būtų pasiųsta gera žinia užsienio investuotojams; pažymi, kad silpna teisinė infrastruktūra ir korupcinė sistema lemia finansinį nenuspėjamumą ir sudaro rimtų kliūčių investicijoms ir įmonių veiklai;

| 33. | yra labai susirūpinęs dėl Vietname aplinkai daromos žalos, taršos, miškų naikinimo, netvarios kasybos veiklos, dėl kurios naikinami ištisi regionai, vandens keliai ir griaunamas vietos bendruomenių gyvenimas, taip pat susirūpinęs dėl Vietnamo įmonių veiklos užsienyje, nes jos prisideda prie aplinkos būklės blogėjimo ir žemės grobimo; |
| --- | --- |

33.

yra labai susirūpinęs dėl Vietname aplinkai daromos žalos, taršos, miškų naikinimo, netvarios kasybos veiklos, dėl kurios naikinami ištisi regionai, vandens keliai ir griaunamas vietos bendruomenių gyvenimas, taip pat susirūpinęs dėl Vietnamo įmonių veiklos užsienyje, nes jos prisideda prie aplinkos būklės blogėjimo ir žemės grobimo;

| 34. | ragina Vietnamo vyriausybę imtis priemonių siekiant užtikrinti veiksmingą teisės aktų įgyvendinimą ir apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, visų pirma nuo neigiamo miškų naikinimo ir žaliavų gavybos poveikio, kiekvienai iš paminėtų sričių numatyti aiškius ir rezultatais per tam tikrą laiką pagrįstus tikslus; primygtinai ragina Komisiją teikti reikiamą paramą šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

34.

ragina Vietnamo vyriausybę imtis priemonių siekiant užtikrinti veiksmingą teisės aktų įgyvendinimą ir apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, visų pirma nuo neigiamo miškų naikinimo ir žaliavų gavybos poveikio, kiekvienai iš paminėtų sričių numatyti aiškius ir rezultatais per tam tikrą laiką pagrįstus tikslus; primygtinai ragina Komisiją teikti reikiamą paramą šiam tikslui pasiekti;

| 35. | pabrėžia, kad Mekongo upės komisija turi vykdyti nuodugnias išankstines konsultacijas ir atlikti išsamų plano plėsti hidroelektrinę pagrindinėje Mekongo upės dalyje poveikio aplinkai, žuvininkystei, pragyvenimui ir tarpvalstybinio poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad Mekongo upės komisija turi vykdyti nuodugnias išankstines konsultacijas ir atlikti išsamų plano plėsti hidroelektrinę pagrindinėje Mekongo upės dalyje poveikio aplinkai, žuvininkystei, pragyvenimui ir tarpvalstybinio poveikio vertinimą;

| 36. | pažymi, kad Gamtos išteklių ir aplinkos ministerija patvirtino prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją; nurodo, kad šalis yra įsipareigojusi plėsti biomasės ir saulės energijos gamybą, ir palankiai vertina tai, kad ES pagalbos pakete (2014–2020) daug dėmesio skiriama tvarios energetikos vystymui; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad Gamtos išteklių ir aplinkos ministerija patvirtino prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją; nurodo, kad šalis yra įsipareigojusi plėsti biomasės ir saulės energijos gamybą, ir palankiai vertina tai, kad ES pagalbos pakete (2014–2020) daug dėmesio skiriama tvarios energetikos vystymui;

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į Vietnamo karo pasekmes sveikatai ir aplinkai, apsvarstyti paramos aukoms ir karo veteranams fondo sukūrimo galimybę, taip pat sustiprinti kenksmingų medžiagų pašalinimo ir išminavimo veiksmus siunčiant ekspertų grupes į teritorijas, kuriose iki šiol žūsta žmonės, nors konfliktas baigėsi prieš 40 metų; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į Vietnamo karo pasekmes sveikatai ir aplinkai, apsvarstyti paramos aukoms ir karo veteranams fondo sukūrimo galimybę, taip pat sustiprinti kenksmingų medžiagų pašalinimo ir išminavimo veiksmus siunčiant ekspertų grupes į teritorijas, kuriose iki šiol žūsta žmonės, nors konfliktas baigėsi prieš 40 metų;

| 38. | ragina vyriausybę persvarstyti savo sprendimą statyti ir pradėti eksploatuoti pirmąją Vietnamo atominę elektrinę Nihno provincijoje; |
| --- | --- |

38.

ragina vyriausybę persvarstyti savo sprendimą statyti ir pradėti eksploatuoti pirmąją Vietnamo atominę elektrinę Nihno provincijoje;

| 39. | palankiai vertina tai, kad Vietnamas ėmėsi konkrečių priemonių, siekdamas gilinti mokslo ir technologijų srities žinias ir vykdyti mokslinius tyrimus, įveikti aukštojo mokslo problemas, pritraukti užsienyje gyvenančius vietnamiečius ir bendradarbiauti su Europos ir JAV akademinėmis institucijomis, kad padėtų vykdyti šį procesą; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tai, kad Vietnamas ėmėsi konkrečių priemonių, siekdamas gilinti mokslo ir technologijų srities žinias ir vykdyti mokslinius tyrimus, įveikti aukštojo mokslo problemas, pritraukti užsienyje gyvenančius vietnamiečius ir bendradarbiauti su Europos ir JAV akademinėmis institucijomis, kad padėtų vykdyti šį procesą;

| 40. | ragina Kiniją ir atitinkamas kaimynines šalis, įskaitant Vietnamą, dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti įtampą dėl ginčijamos teritorijos Pietų Kinijos jūroje; mano, kad tokia padėtis gali kenkti svarbiems ES interesams regione, įskaitant bendrą ES saugumą ir laivybos laisvę maršrutais, itin svarbiais ES prekybai; pabrėžia, kad ginčus reikia spręsti taikiai, kuriant pasitikėjimą, rengiant dvišales ir regionines diskusijas ir remiantis tarptautine teise, įskaitant jūrų teisę ir nešališkų tarptautinių organų, pvz., UNCLOS, tarpininkavimą; primena, kad svarbu rasti bendradarbiavimu pagrįstus, visas šalis apimančius sprendimus; ragina Komisiją ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją aktyviai stebėti padėtį ir siekti, kad ginčas būtų sprendžiamas pagal tarptautinę teisę; palankiai vertina bendrą Kinijos ir Vietnamo vadovų 2015 m. balandžio mėn. pareiškimą, kuriame pasižadama ieškoti taikaus dėl salų kilusių ginčų sprendimo; |
| --- | --- |

40.

ragina Kiniją ir atitinkamas kaimynines šalis, įskaitant Vietnamą, dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti įtampą dėl ginčijamos teritorijos Pietų Kinijos jūroje; mano, kad tokia padėtis gali kenkti svarbiems ES interesams regione, įskaitant bendrą ES saugumą ir laivybos laisvę maršrutais, itin svarbiais ES prekybai; pabrėžia, kad ginčus reikia spręsti taikiai, kuriant pasitikėjimą, rengiant dvišales ir regionines diskusijas ir remiantis tarptautine teise, įskaitant jūrų teisę ir nešališkų tarptautinių organų, pvz., UNCLOS, tarpininkavimą; primena, kad svarbu rasti bendradarbiavimu pagrįstus, visas šalis apimančius sprendimus; ragina Komisiją ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją aktyviai stebėti padėtį ir siekti, kad ginčas būtų sprendžiamas pagal tarptautinę teisę; palankiai vertina bendrą Kinijos ir Vietnamo vadovų 2015 m. balandžio mėn. pareiškimą, kuriame pasižadama ieškoti taikaus dėl salų kilusių ginčų sprendimo;

| 41. | palankiai vertina ASEAN atliekamą vaidmenį ieškant taikaus ginčų sprendimo, visų pirma siekiant parengti regioninį elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina ASEAN atliekamą vaidmenį ieškant taikaus ginčų sprendimo, visų pirma siekiant parengti regioninį elgesio kodeksą;

| 42. | ragina sustiprinti parlamentinį bendradarbiavimą ir Parlamento bei tarpparlamentinių posėdžių vaidmenį ir jais pasinaudoti stebint išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

42.

ragina sustiprinti parlamentinį bendradarbiavimą ir Parlamento bei tarpparlamentinių posėdžių vaidmenį ir jais pasinaudoti stebint išsamaus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimą;

| 43. | mano, kad išsamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Vietnamu suteikia galimybę ES sustiprinti savo padėtį Azijoje ir atlikti svarbesnį vaidmenį regione; pabrėžia, kad šis susitarimas taip pat suteikia didesnių galimybių ES puoselėti taiką, teisinę valstybę, demokratiją ir žmogaus teises, jūrų saugumą ir išteklių dalijimąsi; |
| --- | --- |

43.

mano, kad išsamus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Vietnamu suteikia galimybę ES sustiprinti savo padėtį Azijoje ir atlikti svarbesnį vaidmenį regione; pabrėžia, kad šis susitarimas taip pat suteikia didesnių galimybių ES puoselėti taiką, teisinę valstybę, demokratiją ir žmogaus teises, jūrų saugumą ir išteklių dalijimąsi;

| 44. | pabrėžia, kad pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį būtina nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais procedūros, susijusios su išsamiu partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, etapais; primygtinai tvirtina, kad minėtasis informavimas turėtų apimti išsamios rašytinės informacijos apie tai, kokių tikslų siekiama vykdant ES veiksmus ir priimant pozicijas, teikimą Parlamentui, visų pirma informacijos apie žmogaus teisių, saviraiškos laisvės ir teisinės valstybės padėties šalyje raidą; be to, pabrėžia esminį vaidmenį, kurį atlieka ES delegacijos ryšių punktai stebint žmogaus teisių padėtį šalyje; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį būtina nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais procedūros, susijusios su išsamiu partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, etapais; primygtinai tvirtina, kad minėtasis informavimas turėtų apimti išsamios rašytinės informacijos apie tai, kokių tikslų siekiama vykdant ES veiksmus ir priimant pozicijas, teikimą Parlamentui, visų pirma informacijos apie žmogaus teisių, saviraiškos laisvės ir teisinės valstybės padėties šalyje raidą; be to, pabrėžia esminį vaidmenį, kurį atlieka ES delegacijos ryšių punktai stebint žmogaus teisių padėtį šalyje;

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Vietnamo vyriausybei ir nacionalinei asamblėjai. |
| --- | --- |

45.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Vietnamo vyriausybei ir nacionalinei asamblėjai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0467.

(2)  OL L 136, 1996 6 7, p. 28.

(3)  OL L 144, 1980 6 10, p. 1.

(4)  OL L 117, 1999 5 5, p. 31.

(5)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 615.

(6)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 58.

(7)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 76.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0189.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0022.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0458.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0274.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0288.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/149 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/149

---

P8_TA(2015)0469

Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (2015/2936(RSP))

(2017/C 399/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimą, kuriuo įsteigiama nepriklausoma patariamoji Europos fiskalinė valdyba (C(2015)8000), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimą, kuriuo įsteigiama nepriklausoma patariamoji Europos fiskalinė valdyba (C(2015)8000),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl nacionalinių konkurencingumo valdybų įsteigimo euro zonoje (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl nacionalinių konkurencingumo valdybų įsteigimo euro zonoje (COM(2015)0601),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą dėl darnesnio išorės atstovavimo euro zonai tarptautiniuose forumuose veiksmų plano (COM(2015)0602), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą dėl darnesnio išorės atstovavimo euro zonai tarptautiniuose forumuose veiksmų plano (COM(2015)0602),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomos vieningo atstovavimo euro zonai Tarptautiniame valiutos fonde palaipsnio užtikrinimo priemonės (COM(2015)0603), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomos vieningo atstovavimo euro zonai Tarptautiniame valiutos fonde palaipsnio užtikrinimo priemonės (COM(2015)0603),

| — | atsižvelgdamas į pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl„Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 24 d. rezoliuciją dėl„Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentus (ES) Nr. 1173/2011 (2), (ES) Nr. 1174/2011 (3), (ES) Nr. 1175/2011 (4), (ES) Nr. 1176/2011 (5) ir (ES) Nr. 1177/2011 (6), Direktyvą 2011/85/ES (7) bei Reglamentus (ES) Nr. 472/2013 (8) ir (ES) Nr. 473/2013 (9) (šešių dokumentų rinkinys ir dviejų dokumentų rinkinys), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentus (ES) Nr. 1173/2011 (2), (ES) Nr. 1174/2011 (3), (ES) Nr. 1175/2011 (4), (ES) Nr. 1176/2011 (5) ir (ES) Nr. 1177/2011 (6), Direktyvą 2011/85/ES (7) bei Reglamentus (ES) Nr. 472/2013 (8) ir (ES) Nr. 473/2013 (9) (šešių dokumentų rinkinys ir dviejų dokumentų rinkinys),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (10),

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (O-000152/2015 – B8-1113/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (O-000152/2015 – B8-1113/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi penkių pirmininkų pranešime dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo pateikiami pasiūlymai dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi penkių pirmininkų pranešime dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo pateikiami pasiūlymai dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo;

| B. | kadangi rezoliucijoje „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ pabrėžiama, kad būtina daryti plataus užmojo ir sparčią pažangą stiprinant euro zoną; |
| --- | --- |

B.

kadangi rezoliucijoje „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ pabrėžiama, kad būtina daryti plataus užmojo ir sparčią pažangą stiprinant euro zoną;

| C. | kadangi Komisija, kaip veiksmų plano pirmo etapo dalį pagal penkių pirmininkų pranešimą 2015 m. spalio 21 d. paskelbė dokumentų rinkinį, kuriame pateikiami tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) kūrimo žingsniai, – jį sudaro du komunikatai, rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos, pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo ir Komisijos sprendimas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija, kaip veiksmų plano pirmo etapo dalį pagal penkių pirmininkų pranešimą 2015 m. spalio 21 d. paskelbė dokumentų rinkinį, kuriame pateikiami tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) kūrimo žingsniai, – jį sudaro du komunikatai, rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos, pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo ir Komisijos sprendimas;

Bendras vertinimas

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus stiprinti EPS ir, pripažindamas, kad kai kurie žingsniai žengti teisinga kryptimi, pažymi, kad reikės dėti daugiau pastangų šalinant dabartinius euro zonos institucinės sistemos trūkumus; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus stiprinti EPS ir, pripažindamas, kad kai kurie žingsniai žengti teisinga kryptimi, pažymi, kad reikės dėti daugiau pastangų šalinant dabartinius euro zonos institucinės sistemos trūkumus;

| 2. | kaip teigiama rezoliucijoje „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“, primygtinai skatina įgyvendinti šešių dokumentų ir dviejų dokumentų rinkinio nuostatas, kartu pabrėždamas, kad pagal galiojančias Sutartis ir priemones būtų galima imtis kai kurių būtinų papildomų veiksmų, kad būtų sukurta EPS; |
| --- | --- |

2.

kaip teigiama rezoliucijoje „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“, primygtinai skatina įgyvendinti šešių dokumentų ir dviejų dokumentų rinkinio nuostatas, kartu pabrėždamas, kad pagal galiojančias Sutartis ir priemones būtų galima imtis kai kurių būtinų papildomų veiksmų, kad būtų sukurta EPS;

| 3. | apgailestauja, kad Komisijos paskelbtame dokumentų rinkinyje nenumatyta pakankamos parlamentinės kontrolės ir diskusijų Europos lygmeniu, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti demokratinę atskaitomybę už sprendimus, priimtus dėl EPS, taigi ir užtikrinant piliečių atsakomybę už euro zonos valdymą; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Komisijos paskelbtame dokumentų rinkinyje nenumatyta pakankamos parlamentinės kontrolės ir diskusijų Europos lygmeniu, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti demokratinę atskaitomybę už sprendimus, priimtus dėl EPS, taigi ir užtikrinant piliečių atsakomybę už euro zonos valdymą;

| 4. | ragina Komisiją, kaip numatyta penkių pirmininkų pranešime, laiku konsultuotis su Parlamentu rengiant Baltąją knygą dėl perėjimo iš pirmo EPS reformų etapo į antrą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją, kaip numatyta penkių pirmininkų pranešime, laiku konsultuotis su Parlamentu rengiant Baltąją knygą dėl perėjimo iš pirmo EPS reformų etapo į antrą;

Europos semestras

| 5. | ragina Komisiją, kaip numatyta penkių pirmininkų pranešime, pradėti derybas su Parlamentu, Taryba ir Euro grupe dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos ekonomikos valdymo, įskaitant Europos semestrą ir makroekonominio koregavimo programos įgyvendinimo tikrinimą; pabrėžia, kad šis tarpinstitucinis susitarimas pagal Sutartis turėtų užtikrinti, kad Europos semestro struktūra būtų tokia, kad būtų galima prasmingai ir reguliariai vykdyti parlamentinę proceso, ypač euro zonai skirtų rekomendacijų, kontrolę; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją, kaip numatyta penkių pirmininkų pranešime, pradėti derybas su Parlamentu, Taryba ir Euro grupe dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos ekonomikos valdymo, įskaitant Europos semestrą ir makroekonominio koregavimo programos įgyvendinimo tikrinimą; pabrėžia, kad šis tarpinstitucinis susitarimas pagal Sutartis turėtų užtikrinti, kad Europos semestro struktūra būtų tokia, kad būtų galima prasmingai ir reguliariai vykdyti parlamentinę proceso, ypač euro zonai skirtų rekomendacijų, kontrolę;

Europos fiskalinė valdyba ir nacionalinės konkurencingumo valdybos

| 6. | apgailestauja, kad Komisija pasirinko nenaudoti įprastos teisėkūros procedūros priimant sprendimus dėl nacionalinių konkurencingumo valdybų, ir ragina Komisiją šiuo klausimu pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad Komisija pasirinko nenaudoti įprastos teisėkūros procedūros priimant sprendimus dėl nacionalinių konkurencingumo valdybų, ir ragina Komisiją šiuo klausimu pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

| 7. | pabrėžia, kad Europos fiskalinė taryba, kaip Komisijos patariamoji valdyba, turėtų būti atskaitinga Parlamentui ir kad dėl to jos vertinimai turėtų būti vieši ir skaidrūs; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Europos fiskalinė taryba, kaip Komisijos patariamoji valdyba, turėtų būti atskaitinga Parlamentui ir kad dėl to jos vertinimai turėtų būti vieši ir skaidrūs;

Išorinis atstovavimas euro zonai

| 8. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas vykdytų demokratinę tarptautinio atstovavimo euro zonai priežiūrą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas vykdytų demokratinę tarptautinio atstovavimo euro zonai priežiūrą;

o

o o

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0238.

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 1.

(3)  OL L 306, 2011 11 23, p. 8.

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 12.

(5)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

(6)  OL L 306, 2011 11 23, p. 33.

(7)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

(8)  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

(9)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

(10)  OL L 173, 2014 6 12, p. 149.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/151

---

P8_TA(2015)0470

Metinė ataskaita dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2015/2229(INI))

(2017/C 399/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių srities sutartis ir dokumentus, ypač į 1966 m. gruodžio 16 d. Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių srities sutartis ir dokumentus, ypač į 1966 m. gruodžio 16 d. Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją ir Europos Parlamento 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vaiko teisių konvenciją ir Europos Parlamento 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 8, 21 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriuos Užsienio reikalų taryba patvirtino 2012 m. birželio 25 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriuos Užsienio reikalų taryba patvirtino 2012 m. birželio 25 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2014 m. gegužės 12 d. patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2014 m. gegužės 12 d. patvirtintas ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime (3),

| — | atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires (4),

| — | atsižvelgdamas į EP tarpparlamentinėms delegacijoms skirtas žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo joms lankantis ES nepriklausančiose šalyse gaires (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EP tarpparlamentinėms delegacijoms skirtas žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo joms lankantis ES nepriklausančiose šalyse gaires (5),

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m., kurią Taryba patvirtino 2015 m. birželio 22 d. (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m., kurią Taryba patvirtino 2015 m. birželio 22 d. (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos priimtą 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos priimtą 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (7),

| — | atsižvelgdamas į veiksmų planą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (angl .GAP II), kurį Taryba patvirtino 2015 m. spalio 26 d. (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į veiksmų planą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (angl .GAP II), kurį Taryba patvirtino 2015 m. spalio 26 d. (8),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadas „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadas „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (9),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas dėl vaikų teisių propagavimo ir apsaugos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas dėl vaikų teisių propagavimo ir apsaugos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/260, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimų terminas (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/260, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimų terminas (11),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje (12),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. patvirtintą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. patvirtintą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjams palankių ES politikos priemonių (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl diskriminacijos dėl priklausymo kastai (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „ES prioritetai 25-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „ES prioritetai 25-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje“ (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų JT Žmogaus teisių taryboje 2015 m. (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų JT Žmogaus teisių taryboje 2015 m. (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 2 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 69-osios sesijos (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 2 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 69-osios sesijos (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl kankinimo panaikinimo pasaulyje (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl kankinimo panaikinimo pasaulyje (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2013 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2013 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos persvarstymo (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl migracijos ir pabėgėlių Europoje (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl migracijos ir pabėgėlių Europoje (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo vystomojo bendradarbiavimo srityje atnaujinimo (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (29),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 8 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai 2014–2015 m.“ (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 8 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai 2014–2015 m.“ (30),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (31),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ (32),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Teisėmis grindžiamas požiūris, apimantis visas žmogaus teises ES vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Teisėmis grindžiamas požiūris, apimantis visas žmogaus teises ES vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (SWD(2014)0152),

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2014 m. birželio 26 d. rezoliuciją, kurioje raginama suformuoti atvirą tarpvyriausybinę darbo grupę suteikiant jai įgaliojimus parengti tarptautinį teisiškai privalomą teisės aktą siekiant reglamentuoti tarptautinių bendrovių ir kitų įmonių veiklą pagal tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatas (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2014 m. birželio 26 d. rezoliuciją, kurioje raginama suformuoti atvirą tarpvyriausybinę darbo grupę suteikiant jai įgaliojimus parengti tarptautinį teisiškai privalomą teisės aktą siekiant reglamentuoti tarptautinių bendrovių ir kitų įmonių veiklą pagal tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatas (33),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Naujasis ES požiūris į žmogaus teises ir demokratiją. Nuo pat Europos demokratijos fondo (EDF) įsteigimo dienos vykdytos veiklos įvertinimas“ (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Naujasis ES požiūris į žmogaus teises ir demokratiją. Nuo pat Europos demokratijos fondo (EDF) įsteigimo dienos vykdytos veiklos įvertinimas“ (34),

| — | atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo ir UNICEF 2014 m. metinę ataskaitą dėl bendrosios programos dėl moterų lyties organų žalojimo (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo ir UNICEF 2014 m. metinę ataskaitą dėl bendrosios programos dėl moterų lyties organų žalojimo (35),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8–0344/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8–0344/2015),

| A. | kadangi pagal ES sutarties 21 straipsnį ES įpareigojama plėtoti bendrą užsienio ir saugumo politiką, remiantis demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais ir laikantis JT chartijoje, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir tarptautinėje teisėje nustatytų principų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal ES sutarties 21 straipsnį ES įpareigojama plėtoti bendrą užsienio ir saugumo politiką, remiantis demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais ir laikantis JT chartijoje, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir tarptautinėje teisėje nustatytų principų;

| B. | kadangi pagal ES sutarties 6 straipsnį Europos Sąjunga turi prisijungti prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal ES sutarties 6 straipsnį Europos Sąjunga turi prisijungti prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos;

| C. | kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jų propagavimas, nedalumas ir apsauga turi būti ES išorės veiksmų pagrindas; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jų propagavimas, nedalumas ir apsauga turi būti ES išorės veiksmų pagrindas;

| D. | kadangi norint sėkmingai ir veiksmingai vykdyti ES žmogaus teisių politiką, būtina didesnė ES vidaus ir išorės politikos, taip pat ES išorės politikos krypčių darna; kadangi, užtikrinus didesnį nuoseklumą, ES galės greičiau reaguoti ankstyvais žmogaus teisių pažeidimo etapais; |
| --- | --- |

D.

kadangi norint sėkmingai ir veiksmingai vykdyti ES žmogaus teisių politiką, būtina didesnė ES vidaus ir išorės politikos, taip pat ES išorės politikos krypčių darna; kadangi, užtikrinus didesnį nuoseklumą, ES galės greičiau reaguoti ankstyvais žmogaus teisių pažeidimo etapais;

| E. | kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą, kurio pagrindas yra Jungtinės Tautos, yra neatsiejama Sąjungos išorės politikos dalis ir šis įsipareigojimas pagrįstas įsitikinimu, kad visuotinėmis taisyklėmis ir vertybėmis grindžiama daugiašalė sistema geriausiai tinka su globaliomis krizėmis, sunkumais ir grėsmėmis susijusiems klausimams spręsti; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą, kurio pagrindas yra Jungtinės Tautos, yra neatsiejama Sąjungos išorės politikos dalis ir šis įsipareigojimas pagrįstas įsitikinimu, kad visuotinėmis taisyklėmis ir vertybėmis grindžiama daugiašalė sistema geriausiai tinka su globaliomis krizėmis, sunkumais ir grėsmėmis susijusiems klausimams spręsti;

| F. | kadangi visame pasaulyje kyla sunkumų laikytis žmogaus teisių ir gresia pavojus, kad žmogaus teisių bus nesilaikoma; kadangi nemažai autoritarinių režimų atkakliai ginčija žmogaus teisių visuotinumą, ypač daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi visame pasaulyje kyla sunkumų laikytis žmogaus teisių ir gresia pavojus, kad žmogaus teisių bus nesilaikoma; kadangi nemažai autoritarinių režimų atkakliai ginčija žmogaus teisių visuotinumą, ypač daugiašaliuose forumuose;

| G. | kadangi daugiau kaip pusė pasaulio gyventojų vis dar gyvena nedemokratinių ir represinių režimų šalyse ir pastaruosius kelerius metus laisvės pasaulyje nuolat mažėjo; kadangi dėl žmogaus teisių nesilaikymo visuomenė ir pavieniai asmenys patiria nuostolių; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugiau kaip pusė pasaulio gyventojų vis dar gyvena nedemokratinių ir represinių režimų šalyse ir pastaruosius kelerius metus laisvės pasaulyje nuolat mažėjo; kadangi dėl žmogaus teisių nesilaikymo visuomenė ir pavieniai asmenys patiria nuostolių;

| H. | kadangi pasaulio mastu pastebima daug bandymų sumažinti pilietinės visuomenės veiklos galimybes, be kita ko, galimybes dalyvauti JT žmogaus teisių taryboje; |
| --- | --- |

H.

kadangi pasaulio mastu pastebima daug bandymų sumažinti pilietinės visuomenės veiklos galimybes, be kita ko, galimybes dalyvauti JT žmogaus teisių taryboje;

| I. | kadangi demokratinių režimų bruožai – tai ne tik laisvų rinkimų rengimas, bet ir skaidrus valdymas, teisinės valstybės principo laikymasis, žodžio laisvė, pagarba žmogaus teisėms, nepriklausomos teismų sistemos užtikrinimas ir tarptautinės teisės ir tarptautinių susitarimų bei gairių pagarbos žmogaus teisėms klausimais laikymasis; |
| --- | --- |

I.

kadangi demokratinių režimų bruožai – tai ne tik laisvų rinkimų rengimas, bet ir skaidrus valdymas, teisinės valstybės principo laikymasis, žodžio laisvė, pagarba žmogaus teisėms, nepriklausomos teismų sistemos užtikrinimas ir tarptautinės teisės ir tarptautinių susitarimų bei gairių pagarbos žmogaus teisėms klausimais laikymasis;

| J. | kadangi po to, kai buvo pasiūlytas naujas veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje, Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) pareiškė, jog žmogaus teises ji laikys vienu svarbiausių savo kadencijos prioritetų ir ketina visada jomis vadovautis palaikydama santykius su ES institucijomis, taip pat su trečiosiomis šalimis, tarptautinėmis organizacijomis ir pilietine visuomene; kadangi 2017 m. bus atlikta Veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje laikotarpio vidurio peržiūra, tuo pat metu bus atliekama išorės finansavimo priemonių laikotarpio vidurio peržiūra, ir tai turėtų padėti užtikrinti didesnę ES išorės veiksmų darną; |
| --- | --- |

J.

kadangi po to, kai buvo pasiūlytas naujas veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje, Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) pareiškė, jog žmogaus teises ji laikys vienu svarbiausių savo kadencijos prioritetų ir ketina visada jomis vadovautis palaikydama santykius su ES institucijomis, taip pat su trečiosiomis šalimis, tarptautinėmis organizacijomis ir pilietine visuomene; kadangi 2017 m. bus atlikta Veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje laikotarpio vidurio peržiūra, tuo pat metu bus atliekama išorės finansavimo priemonių laikotarpio vidurio peržiūra, ir tai turėtų padėti užtikrinti didesnę ES išorės veiksmų darną;

| K. | kadangi Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), Komisija, Taryba ir valstybės narės atsakingos už naujojo veiksmų plano įgyvendinimą; kadangi ES misijos ir atstovybės trečiosiose šalyse gali atlikti svarbų papildomą vaidmenį siekiant sėkmingo veiksmų plano įgyvendinimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), Komisija, Taryba ir valstybės narės atsakingos už naujojo veiksmų plano įgyvendinimą; kadangi ES misijos ir atstovybės trečiosiose šalyse gali atlikti svarbų papildomą vaidmenį siekiant sėkmingo veiksmų plano įgyvendinimo;

| L. | kadangi siekiant geriau propaguoti žmogaus teises ir demokratiją trečiosiose šalyse reikia užtikrinti pakankamai išteklių ir tie ištekliai turi būti kuo veiksmingiau panaudoti; |
| --- | --- |

L.

kadangi siekiant geriau propaguoti žmogaus teises ir demokratiją trečiosiose šalyse reikia užtikrinti pakankamai išteklių ir tie ištekliai turi būti kuo veiksmingiau panaudoti;

| M. | kadangi ES turėtų dėti daugiau pastangų siekdama įvertinti savo politikos poveikį žmogaus teisėms, kuo labiau didinti tokios politikos teigiamą poveikį ir išvengti neigiamo jos poveikio ir tokį poveikį švelninti, taip pat padidinti nukentėjusių gyventojų prieigą prie teisių gynimo priemonių; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES turėtų dėti daugiau pastangų siekdama įvertinti savo politikos poveikį žmogaus teisėms, kuo labiau didinti tokios politikos teigiamą poveikį ir išvengti neigiamo jos poveikio ir tokį poveikį švelninti, taip pat padidinti nukentėjusių gyventojų prieigą prie teisių gynimo priemonių;

| N. | kadangi bendradarbiavimas su trečiųjų šalių vadovais ir valdžios institucijomis visuose dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose yra viena iš pačių veiksmingiausių žmogaus teisių klausimų trečiosiose šalyse sprendimo priemonių; kadangi trečiųjų šalių pilietinės visuomenės organizacijos – tai pagrindiniai partneriai formuojant ir įgyvendinant ES žmogaus teisių politiką; |
| --- | --- |

N.

kadangi bendradarbiavimas su trečiųjų šalių vadovais ir valdžios institucijomis visuose dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose yra viena iš pačių veiksmingiausių žmogaus teisių klausimų trečiosiose šalyse sprendimo priemonių; kadangi trečiųjų šalių pilietinės visuomenės organizacijos – tai pagrindiniai partneriai formuojant ir įgyvendinant ES žmogaus teisių politiką;

| O. | kadangi ES mano, jog sprendžiant žmogaus teisių pažeidimų klausimus vienas iš svarbiausių jos prioritetų yra glaudžiai bendradarbiauti su pilietine visuomene ir žmogaus teisių gynėjais trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES mano, jog sprendžiant žmogaus teisių pažeidimų klausimus vienas iš svarbiausių jos prioritetų yra glaudžiai bendradarbiauti su pilietine visuomene ir žmogaus teisių gynėjais trečiosiose šalyse;

| P. | kadangi tarptautinis bendradarbiavimas turėtų būti vis svarbesnis siekiant padidinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir veiksmingą parlamentinę žvalgybos tarnybų, naudojančių skaitmenines sekimo technologijas, kontrolę; |
| --- | --- |

P.

kadangi tarptautinis bendradarbiavimas turėtų būti vis svarbesnis siekiant padidinti pagarbą pagrindinėms teisėms ir veiksmingą parlamentinę žvalgybos tarnybų, naudojančių skaitmenines sekimo technologijas, kontrolę;

| Q. | kadangi ES ir jos valstybės narės nuo pat Tarptautinio baudžiamojo teismo įkūrimo buvo artimos jo sąjungininkės ir jam teikė finansinę, politinę, diplomatinę ir logistinę paramą, propaguodamos Romos statuto visuotinumą ir gindamos jo vientisumą, siekdamos didinti šio Teismo nepriklausomumą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES ir jos valstybės narės nuo pat Tarptautinio baudžiamojo teismo įkūrimo buvo artimos jo sąjungininkės ir jam teikė finansinę, politinę, diplomatinę ir logistinę paramą, propaguodamos Romos statuto visuotinumą ir gindamos jo vientisumą, siekdamos didinti šio Teismo nepriklausomumą;

| R. | kadangi, siekiant toliau propaguoti pagarbą žmogaus teisėms, reikėtų paramos žmogaus teisėms ir demokratijai politiką integruoti į visas kitas su išorės aspektu susijusias ES politikos sritis, pvz., vystymosi, migracijos, saugumo, kovos su terorizmu, plėtros ir prekybos sritis; |
| --- | --- |

R.

kadangi, siekiant toliau propaguoti pagarbą žmogaus teisėms, reikėtų paramos žmogaus teisėms ir demokratijai politiką integruoti į visas kitas su išorės aspektu susijusias ES politikos sritis, pvz., vystymosi, migracijos, saugumo, kovos su terorizmu, plėtros ir prekybos sritis;

| S. | kadangi SESV 207 straipsnyje nurodoma, kad ES prekybos politika turi būti grindžiama Europos Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais; |
| --- | --- |

S.

kadangi SESV 207 straipsnyje nurodoma, kad ES prekybos politika turi būti grindžiama Europos Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais;

| T. | kadangi įvairių formų migracija yra didelis ES išorės politikos išbandymas, į kurį reaguojant būtina rasti neatidėliotinus, veiksmingus ir ilgalaikius sprendimus, kad būtų užtikrinta, jog asmenų, kuriems būtina pagalba, pvz., bėgančių nuo karo ir smurto asmenų, žmogaus teisės būtų gerbiamos laikantis Europos vertybių ir tarptautinių žmogaus teisių standartų ir susitarimų; |
| --- | --- |

T.

kadangi įvairių formų migracija yra didelis ES išorės politikos išbandymas, į kurį reaguojant būtina rasti neatidėliotinus, veiksmingus ir ilgalaikius sprendimus, kad būtų užtikrinta, jog asmenų, kuriems būtina pagalba, pvz., bėgančių nuo karo ir smurto asmenų, žmogaus teisės būtų gerbiamos laikantis Europos vertybių ir tarptautinių žmogaus teisių standartų ir susitarimų;

| U. | kadangi pasaulio ekonomika išgyveno krizę, kuri galėtų padaryti neigiamą poveikį ekonominėms ir socialinėms teisėms, žmonių gyvenimo sąlygoms (padidėjęs nedarbas ir skurdas, nelygybė ir darbas be garantijų, prastesnės kokybės paslaugos ir ribota prieiga prie tokių paslaugų), taigi ir žmonių gerovei; |
| --- | --- |

U.

kadangi pasaulio ekonomika išgyveno krizę, kuri galėtų padaryti neigiamą poveikį ekonominėms ir socialinėms teisėms, žmonių gyvenimo sąlygoms (padidėjęs nedarbas ir skurdas, nelygybė ir darbas be garantijų, prastesnės kokybės paslaugos ir ribota prieiga prie tokių paslaugų), taigi ir žmonių gerovei;

| V. | kadangi minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė turi tapti vienu iš ES prioritetų ir jas reikia besąlygiškai remti remiantis tuo, kad tai visuotinės ir nedalomos vertybės; kadangi šioms teisėms daugelyje pasaulio vietų vis dar gresia pavojus ir su jomis susijusių pažeidimų skaičius labai išaugo; |
| --- | --- |

V.

kadangi minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė turi tapti vienu iš ES prioritetų ir jas reikia besąlygiškai remti remiantis tuo, kad tai visuotinės ir nedalomos vertybės; kadangi šioms teisėms daugelyje pasaulio vietų vis dar gresia pavojus ir su jomis susijusių pažeidimų skaičius labai išaugo;

| W. | kadangi visuotinis mirties bausmės panaikinimas ir toliau lieka vienas iš ES prioritetų įgyvendinant jos žmogaus teisių išorės politiką; kadangi 2016 m. birželio mėn. Osle (Norvegija) įvyks 6-asis pasaulinis kongresas prieš mirties bausmę; |
| --- | --- |

W.

kadangi visuotinis mirties bausmės panaikinimas ir toliau lieka vienas iš ES prioritetų įgyvendinant jos žmogaus teisių išorės politiką; kadangi 2016 m. birželio mėn. Osle (Norvegija) įvyks 6-asis pasaulinis kongresas prieš mirties bausmę;

| X. | kadangi vaikams, moterims ir mažumoms priklausantiems asmenims gresia vis daugiau konkrečių pavojų, prieš juos vis dažniau imamasi smurto ir seksualinės prievartos, ypač karo zonose; |
| --- | --- |

X.

kadangi vaikams, moterims ir mažumoms priklausantiems asmenims gresia vis daugiau konkrečių pavojų, prieš juos vis dažniau imamasi smurto ir seksualinės prievartos, ypač karo zonose;

| Y. | kadangi 2014 m. Sacharovo premija buvo suteikta Denisui Mukwege už jo kaip gydytojo ir žmogaus teisių gynėjo nuolatines pastangas padėti seksualinės prievartos ir lyties organų žalojimo aukoms; kadangi moterų lyties organų žalojimas – tai esminis moterų ir vaikų teisių pažeidimas ir būtina, jog kovos su lyties organų žalojimu ir seksualine prievarta pastangos taptų pagrindiniu ES išorės ir žmogaus teisių politikos aspektu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2014 m. Sacharovo premija buvo suteikta Denisui Mukwege už jo kaip gydytojo ir žmogaus teisių gynėjo nuolatines pastangas padėti seksualinės prievartos ir lyties organų žalojimo aukoms; kadangi moterų lyties organų žalojimas – tai esminis moterų ir vaikų teisių pažeidimas ir būtina, jog kovos su lyties organų žalojimu ir seksualine prievarta pastangos taptų pagrindiniu ES išorės ir žmogaus teisių politikos aspektu;

| Z. | kadangi apskaičiuota, jog 2014 m. 230 mln. vaikų, šiuo metu gyvenančių šalyse ir regionuose, kuriuose vyksta ginkluoti konfliktai, susiduria su didžiuliu smurtu, patiria traumas, yra prievarta verbuojami ir juos sąmoningai renkasi smurtinės grupuotės; |
| --- | --- |

Z.

kadangi apskaičiuota, jog 2014 m. 230 mln. vaikų, šiuo metu gyvenančių šalyse ir regionuose, kuriuose vyksta ginkluoti konfliktai, susiduria su didžiuliu smurtu, patiria traumas, yra prievarta verbuojami ir juos sąmoningai renkasi smurtinės grupuotės;

| AA. | kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje pripažįstama, kad kiekvienas asmuo turi teisę į „savo ir savo šeimos sveikatai ir gerovei pakankamą gyvenimo lygį“, taigi pagal šį straipsnį motinoms ir vaikams reikia suteikti ypatingą globą ir paramą, kuri apima ir sveikatos priežiūrą; kadangi JT žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 26/28 (36) raginama per kitą JT žmogaus teisių tarybos socialinio forumo susitikimą didžiausią dėmesį skirti vaistų prieinamumui, atsižvelgiant į kiekvieno asmens teisę būti geriausios galimos fizinės ir psichinės sveikatos; kadangi Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) konstitucijoje teigiama, kad būti geriausios galimos sveikatos yra viena iš pagrindinių kiekvieno žmogaus teisių, nepriklausomai nuo jo rasės, religijos, politinių įsitikinimų, ekonominių ar socialinių sąlygų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje pripažįstama, kad kiekvienas asmuo turi teisę į „savo ir savo šeimos sveikatai ir gerovei pakankamą gyvenimo lygį“, taigi pagal šį straipsnį motinoms ir vaikams reikia suteikti ypatingą globą ir paramą, kuri apima ir sveikatos priežiūrą; kadangi JT žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 26/28 (36) raginama per kitą JT žmogaus teisių tarybos socialinio forumo susitikimą didžiausią dėmesį skirti vaistų prieinamumui, atsižvelgiant į kiekvieno asmens teisę būti geriausios galimos fizinės ir psichinės sveikatos; kadangi Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) konstitucijoje teigiama, kad būti geriausios galimos sveikatos yra viena iš pagrindinių kiekvieno žmogaus teisių, nepriklausomai nuo jo rasės, religijos, politinių įsitikinimų, ekonominių ar socialinių sąlygų;

| AB. | kadangi klimato kaita daro poveikį galimybėms gauti vandens, naudotis gamtos ištekliais ir gauti maisto; |
| --- | --- |

AB.

kadangi klimato kaita daro poveikį galimybėms gauti vandens, naudotis gamtos ištekliais ir gauti maisto;

| AC. | kadangi teroristų organizacijos ir kovojančios grupuotės, tyčia ir sistemingai naikindamos vertingas archeologines vietoves, kurios yra pasaulinio paveldo dalis, siekia destabilizuoti gyventojus ir atimti iš jų kultūrinį tapatumą, todėl šie veiksmai turėtų būti laikomi ne tik karo nusikaltimu, bet ir nusikaltimu žmoniškumui; |
| --- | --- |

AC.

kadangi teroristų organizacijos ir kovojančios grupuotės, tyčia ir sistemingai naikindamos vertingas archeologines vietoves, kurios yra pasaulinio paveldo dalis, siekia destabilizuoti gyventojus ir atimti iš jų kultūrinį tapatumą, todėl šie veiksmai turėtų būti laikomi ne tik karo nusikaltimu, bet ir nusikaltimu žmoniškumui;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad daugelyje pasaulio vietų, įskaitant autoritarinių režimų šalis, žmogaus teisėms ir demokratinėms vertybėms, pvz., saviraiškos, minties, sąžinės ir religijos, taip pat susirinkimų ir asociacijų laisvei, gresia vis didesnis pavojus; be to, reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad pilietinės visuomenės viešoji erdvė mažėja ir vis dažniau puolami žmogaus teisių gynėjai; |
| --- | --- |

1.

reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad daugelyje pasaulio vietų, įskaitant autoritarinių režimų šalis, žmogaus teisėms ir demokratinėms vertybėms, pvz., saviraiškos, minties, sąžinės ir religijos, taip pat susirinkimų ir asociacijų laisvei, gresia vis didesnis pavojus; be to, reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad pilietinės visuomenės viešoji erdvė mažėja ir vis dažniau puolami žmogaus teisių gynėjai;

| 2. | ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad žmogaus teisės ir demokratijos vertybės būtų laikomos svarbiausiu jų santykių su platesniu pasauliu aspektu, kaip jos įsipareigojo SESV; pažymi, kad ES turėtų taikyti atitinkamas priemones, įskaitant prekybos, energetikos ar saugumo santykių srities priemones, kai rimtai pažeidžiamos žmogaus teisės trečiosiose šalyse, ypač jei tas šalis valdo autoritariniai režimai; |
| --- | --- |

2.

ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad žmogaus teisės ir demokratijos vertybės būtų laikomos svarbiausiu jų santykių su platesniu pasauliu aspektu, kaip jos įsipareigojo SESV; pažymi, kad ES turėtų taikyti atitinkamas priemones, įskaitant prekybos, energetikos ar saugumo santykių srities priemones, kai rimtai pažeidžiamos žmogaus teisės trečiosiose šalyse, ypač jei tas šalis valdo autoritariniai režimai;

| 3. | dar kartą tvirtina, kad ypač svarbu užtikrinti didesnę ES vidaus ir išorės politikos, susijusios su pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos vertybėms, darną; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad šiame pranešime svarstoma ES išorės politika, skirta žmogaus teisėms puoselėti, tačiau Parlamentas taip pat priima metinį pranešimą dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje, kurį rengia Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas; taip pat pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnę ES išorės politikos ir visų jos priemonių darną, nuoseklumą ir vengti taikyti dvigubus standartus; |
| --- | --- |

3.

dar kartą tvirtina, kad ypač svarbu užtikrinti didesnę ES vidaus ir išorės politikos, susijusios su pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos vertybėms, darną; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad šiame pranešime svarstoma ES išorės politika, skirta žmogaus teisėms puoselėti, tačiau Parlamentas taip pat priima metinį pranešimą dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje, kurį rengia Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas; taip pat pabrėžia, kad svarbu užtikrinti didesnę ES išorės politikos ir visų jos priemonių darną, nuoseklumą ir vengti taikyti dvigubus standartus;

| 4. | ragina ES ir jos valstybes nares veiksmingai spręsti žmogaus teisių ES viduje problemas, pvz., romų padėties, elgesio su pabėgėliais ir migrantais, lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų diskriminavimo, rasizmo, smurto prieš moteris, sulaikymo sąlygų ir žiniasklaidos laisvės valstybėse narėse klausimus, kad būtų išlaikytas ES išorės politikos žmogaus teisių srityje patikimumas ir nuoseklumas; |
| --- | --- |

4.

ragina ES ir jos valstybes nares veiksmingai spręsti žmogaus teisių ES viduje problemas, pvz., romų padėties, elgesio su pabėgėliais ir migrantais, lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų diskriminavimo, rasizmo, smurto prieš moteris, sulaikymo sąlygų ir žiniasklaidos laisvės valstybėse narėse klausimus, kad būtų išlaikytas ES išorės politikos žmogaus teisių srityje patikimumas ir nuoseklumas;

| 5. | primygtinai tvirtina, kad svarbu užtikrinti ES politikos nuoseklumą tais atvejais, kai okupuojama ar aneksuojama teritorija; primena, kad visais tokiais atvejais ES politika turėtų būti formuojama vadovaujantis tarptautine humanitarine teise; |
| --- | --- |

5.

primygtinai tvirtina, kad svarbu užtikrinti ES politikos nuoseklumą tais atvejais, kai okupuojama ar aneksuojama teritorija; primena, kad visais tokiais atvejais ES politika turėtų būti formuojama vadovaujantis tarptautine humanitarine teise;

| 6. | reiškia griežtą nepritarimą kitų teritorijų aneksijai, okupacijai ir apgyvendinimui ir pabrėžia neatimamą laisvo tautų apsisprendimo teisę; |
| --- | --- |

6.

reiškia griežtą nepritarimą kitų teritorijų aneksijai, okupacijai ir apgyvendinimui ir pabrėžia neatimamą laisvo tautų apsisprendimo teisę;

| 7. | mano, kad siekdamos vykdyti savo įsipareigojimą puoselėti žmogaus teises ir demokratiją pasaulyje, ES ir jos valstybės narės turi reikšti nuoseklią ir vieningą nuomonę ir užtikrinti, kad jų siunčiama žinia būtų išgirsta; |
| --- | --- |

7.

mano, kad siekdamos vykdyti savo įsipareigojimą puoselėti žmogaus teises ir demokratiją pasaulyje, ES ir jos valstybės narės turi reikšti nuoseklią ir vieningą nuomonę ir užtikrinti, kad jų siunčiama žinia būtų išgirsta;

| 8. | be to, pabrėžia, kad svarbus glaudus Komisijos, Tarybos, EIVT, Parlamento ir ES delegacijų bendradarbiavimas siekiant gerinti bendrą ES žmogaus teisių ir demokratijos politikos darną ir laikyti šią politiką svarbiausia iš visų su išorės aspektu susijusių ES politikos sričių, ypač su vystymusi, saugumu, užimtumu, migracija, prekyba ir technologijomis susijusiose srityse; |
| --- | --- |

8.

be to, pabrėžia, kad svarbus glaudus Komisijos, Tarybos, EIVT, Parlamento ir ES delegacijų bendradarbiavimas siekiant gerinti bendrą ES žmogaus teisių ir demokratijos politikos darną ir laikyti šią politiką svarbiausia iš visų su išorės aspektu susijusių ES politikos sričių, ypač su vystymusi, saugumu, užimtumu, migracija, prekyba ir technologijomis susijusiose srityse;

| 9. | ragina ES gerinti visą savo politikos poveikį žmogaus teisėms ir jį sisteminti, taip pat užtikrinti, kad vėliau tokia analizė būtų naudojama ES politikai performuoti; ragina ES sukurti veiksmingesnius mechanizmus, kuriuos taikant būtų kiek įmanoma daugiau padidintas teigiamas jos politikos poveikis žmogaus teisėms, užkirstas kelias neigiamam jos poveikiui ir jis sušvelnintas, taip pat pagerinta nukentėjusių gyventojų prieiga prie teisių gynimo priemonių; |
| --- | --- |

9.

ragina ES gerinti visą savo politikos poveikį žmogaus teisėms ir jį sisteminti, taip pat užtikrinti, kad vėliau tokia analizė būtų naudojama ES politikai performuoti; ragina ES sukurti veiksmingesnius mechanizmus, kuriuos taikant būtų kiek įmanoma daugiau padidintas teigiamas jos politikos poveikis žmogaus teisėms, užkirstas kelias neigiamam jos poveikiui ir jis sušvelnintas, taip pat pagerinta nukentėjusių gyventojų prieiga prie teisių gynimo priemonių;

| 10. | atkreipia dėmesį į ilgalaikį savo įsipareigojimą remti žmogaus teises ir puoselėti demokratines vertybes – tai rodo, be kita ko, kasmetinės Sacharovo premijos už minties laisvę teikimas, Žmogaus teisių pakomitečio darbas ir per mėnesines sesijas vykstančios diskusijos ir priimamos rezoliucijos dėl konkrečių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės pricipų pažeidimų; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į ilgalaikį savo įsipareigojimą remti žmogaus teises ir puoselėti demokratines vertybes – tai rodo, be kita ko, kasmetinės Sacharovo premijos už minties laisvę teikimas, Žmogaus teisių pakomitečio darbas ir per mėnesines sesijas vykstančios diskusijos ir priimamos rezoliucijos dėl konkrečių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės pricipų pažeidimų;

| 11. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad teroristų organizacijos ir kovojančios grupuotės tyčia ir sistemingai naikina ir grobsto vertingas archeologines vietoves, kurios yra pasaulio paveldo dalis, siekdamos destabilizuoti gyventojus ir sumenkinti jų kultūrinį tapatumą, ir neteisėtai prekiaudamos vogtais meno kūriniais finansuoja savo smurtinius veiksmus; todėl ragina Komisiją, bendradarbiaujant su JT ir UNESCO, kovoti su neteisėta prekyba meno kūriniais iš karo zonų ir parengti iniciatyvas, kurias įgyvendinant būtų apsaugotas tokiose zonose esantis kultūros paveldas; ragina Komisiją tyčinį kolektyvinio žmonijos paveldo naikinimą priskirti nusikaltimams žmoniškumui ir imtis atitinkamų teisinių veiksmų; |
| --- | --- |

11.

reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad teroristų organizacijos ir kovojančios grupuotės tyčia ir sistemingai naikina ir grobsto vertingas archeologines vietoves, kurios yra pasaulio paveldo dalis, siekdamos destabilizuoti gyventojus ir sumenkinti jų kultūrinį tapatumą, ir neteisėtai prekiaudamos vogtais meno kūriniais finansuoja savo smurtinius veiksmus; todėl ragina Komisiją, bendradarbiaujant su JT ir UNESCO, kovoti su neteisėta prekyba meno kūriniais iš karo zonų ir parengti iniciatyvas, kurias įgyvendinant būtų apsaugotas tokiose zonose esantis kultūros paveldas; ragina Komisiją tyčinį kolektyvinio žmonijos paveldo naikinimą priskirti nusikaltimams žmoniškumui ir imtis atitinkamų teisinių veiksmų;

ES politikos priemonės, kuriomis visame pasaulyje propaguojamos žmogaus teisės ir demokratija

ES metinė ataskaita dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje

| 12. | palankiai vertina tai, kad priimta ES metinė ataskaita dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m.; mano, kad metinė ataskaita yra būtina ES žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės pasaulyje politikos analizės, komunikacijos ir diskusijų dėl jos priemonė; ragina EIVT ir Komisiją užtikrinti, kad būtų imamasi visapusiškos tolesnės veiklos, reaguojant į visus metinėje ataskaitoje iškeltus klausimus, įskaitant konkrečius pasiūlymus, kuriais tikslingai siekiama spręsti šias problemas, be kita ko, užtikrinti didesnę įvairių pranešimų dėl ES išorės politikos žmogaus teisių ir demokratijos srityje darną; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad priimta ES metinė ataskaita dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2014 m.; mano, kad metinė ataskaita yra būtina ES žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės pasaulyje politikos analizės, komunikacijos ir diskusijų dėl jos priemonė; ragina EIVT ir Komisiją užtikrinti, kad būtų imamasi visapusiškos tolesnės veiklos, reaguojant į visus metinėje ataskaitoje iškeltus klausimus, įskaitant konkrečius pasiūlymus, kuriais tikslingai siekiama spręsti šias problemas, be kita ko, užtikrinti didesnę įvairių pranešimų dėl ES išorės politikos žmogaus teisių ir demokratijos srityje darną;

| 13. | dar kartą primena savo kvietimą vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai du kartus per metus – kai pristatoma ES metinė ataskaita ir kai svarstomas Parlamento pranešimas – dalyvauti plenarinių sesijų diskusijose su Europos Parlamento nariais; pabrėžia, kad Komisijos ir EIVT atsakymai raštu reaguojant į Parlamento rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos yra svarbūs tarpinstituciniams santykiams, nes jie suteikia galimybę sistemingai ir nuodugniai reaguoti į visus Parlamento iškeltus klausimus; |
| --- | --- |

13.

dar kartą primena savo kvietimą vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai du kartus per metus – kai pristatoma ES metinė ataskaita ir kai svarstomas Parlamento pranešimas – dalyvauti plenarinių sesijų diskusijose su Europos Parlamento nariais; pabrėžia, kad Komisijos ir EIVT atsakymai raštu reaguojant į Parlamento rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos yra svarbūs tarpinstituciniams santykiams, nes jie suteikia galimybę sistemingai ir nuodugniai reaguoti į visus Parlamento iškeltus klausimus;

| 14. | giria EIVT ir Komisiją už tai, kad jos pateikė išsamias ataskaitas dėl veiklos, kurią ES vykdė žmogaus teisių ir demokratijos srityje 2014 m.; vis dėlto mano, kad dabartinė metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos forma galėtų būti pagerinta suteikiant daugiau informacijos apie konkretų ES veiksmų poveikį žmogaus teisėms ir demokratijai trečiosiose šalyse ir pateikiant ją skaitytojams lengviau prieinamu formatu; be to, ragina imtis ataskaitų rengimo veiksmų, reaguojant į Parlamento rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų atvejų; |
| --- | --- |

14.

giria EIVT ir Komisiją už tai, kad jos pateikė išsamias ataskaitas dėl veiklos, kurią ES vykdė žmogaus teisių ir demokratijos srityje 2014 m.; vis dėlto mano, kad dabartinė metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos forma galėtų būti pagerinta suteikiant daugiau informacijos apie konkretų ES veiksmų poveikį žmogaus teisėms ir demokratijai trečiosiose šalyse ir pateikiant ją skaitytojams lengviau prieinamu formatu; be to, ragina imtis ataskaitų rengimo veiksmų, reaguojant į Parlamento rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimų atvejų;

| 15. | taigi rekomenduoja EIVT rengiant metinę ataskaitą dažniau naudoti analitinį metodą ir toliau teikti ES strateginės programos ir veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitas; mano, kad metinėje ataskaitoje turėtų būti ne tik pabrėžiami ES šios srities pasiekimai ir geriausia šios srities praktika, bet ir nurodoma, su kokiais sunkumais ir apribojimais susiduria ES, stengdamasi propaguoti žmogaus teises ir demokratiją trečiosiose šalyse, taip pat kokias išvadas galima daryti galvojant apie konkrečius veiksmus ateinančiais metais; |
| --- | --- |

15.

taigi rekomenduoja EIVT rengiant metinę ataskaitą dažniau naudoti analitinį metodą ir toliau teikti ES strateginės programos ir veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitas; mano, kad metinėje ataskaitoje turėtų būti ne tik pabrėžiami ES šios srities pasiekimai ir geriausia šios srities praktika, bet ir nurodoma, su kokiais sunkumais ir apribojimais susiduria ES, stengdamasi propaguoti žmogaus teises ir demokratiją trečiosiose šalyse, taip pat kokias išvadas galima daryti galvojant apie konkrečius veiksmus ateinančiais metais;

| 16. | toliau laikosi nuomonės, kad metinėje ataskaitoje pateikiamos atskiroms šalims skirtos ataskaitos turėtų būti ne tokio aprašomojo pobūdžio ir ne tokios statiškos, jose veikiau turėtų būti geriau nagrinėjamas atskirų šalių žmogaus teisių strategijų įgyvendinimas ir apžvelgiamas ES veiksmų poveikis vietoje; |
| --- | --- |

16.

toliau laikosi nuomonės, kad metinėje ataskaitoje pateikiamos atskiroms šalims skirtos ataskaitos turėtų būti ne tokio aprašomojo pobūdžio ir ne tokios statiškos, jose veikiau turėtų būti geriau nagrinėjamas atskirų šalių žmogaus teisių strategijų įgyvendinimas ir apžvelgiamas ES veiksmų poveikis vietoje;

ES strateginė programa ir (naujas) veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje

| 17. | primena savo nuomonę, kad ES strateginės programos ir veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje 2012 m. priėmimas buvo svarbus etapas ES be išimčių integruojant žmogaus teises ir demokratiją į savo santykius su likusiu pasauliu; |
| --- | --- |

17.

primena savo nuomonę, kad ES strateginės programos ir veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje 2012 m. priėmimas buvo svarbus etapas ES be išimčių integruojant žmogaus teises ir demokratiją į savo santykius su likusiu pasauliu;

| 18. | palankiai vertina tai, kad 2015 m. liepos mėn. Taryba patvirtino naują veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.); palankiai vertina tai, kad EIVT, vertindama pirmąjį veiksmų planą ir rengdama naująjį, konsultavosi su Komisija, Parlamentu, valstybėmis narėmis, pilietine visuomene ir regioninėmis bei tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad 2015 m. liepos mėn. Taryba patvirtino naują veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.); palankiai vertina tai, kad EIVT, vertindama pirmąjį veiksmų planą ir rengdama naująjį, konsultavosi su Komisija, Parlamentu, valstybėmis narėmis, pilietine visuomene ir regioninėmis bei tarptautinėmis organizacijomis;

| 19. | džiaugiasi atnaujintu ES įsipareigojimu propaguoti ir ginti žmogaus teises ir demokratiją visame pasaulyje; atkreipia dėmesį į tai, kad veiksmų plane siekiama sudaryti galimybę ES taikyti kryptingesnį, sistemiškesnį ir geriau koordinuojamą metodą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, taip pat didinti savo politikos ir naudojamų priemonių poveikį vietos lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pritaria tam, kad pirmenybė būtų teikiama penkioms strateginėms veiklos sritims; |
| --- | --- |

19.

džiaugiasi atnaujintu ES įsipareigojimu propaguoti ir ginti žmogaus teises ir demokratiją visame pasaulyje; atkreipia dėmesį į tai, kad veiksmų plane siekiama sudaryti galimybę ES taikyti kryptingesnį, sistemiškesnį ir geriau koordinuojamą metodą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, taip pat didinti savo politikos ir naudojamų priemonių poveikį vietos lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pritaria tam, kad pirmenybė būtų teikiama penkioms strateginėms veiklos sritims;

| 20. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją, EIVT, Komisiją, Tarybą ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų naujojo veiksmų plano vykdymą; ypač atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu didinti priemonių, kurias ES naudoja siekdama propaguoti pagarbą žmogaus teisėms ir demokratiją pasaulyje, veiksmingumą ir didinti jų poveikį vietos lygmeniu; pabrėžia, kad reikia užtikrinti greitą ir tinkamą atsaką į žmogaus teisių pažeidimus; primena, kad svarbu dėti daugiau pastangų siekiant integruoti žmogaus teisių ir demokratijos aspektus į visus ES išorės veiksmus, įskaitant aukštą politinį lygmenį; |
| --- | --- |

20.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją, EIVT, Komisiją, Tarybą ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų naujojo veiksmų plano vykdymą; ypač atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu didinti priemonių, kurias ES naudoja siekdama propaguoti pagarbą žmogaus teisėms ir demokratiją pasaulyje, veiksmingumą ir didinti jų poveikį vietos lygmeniu; pabrėžia, kad reikia užtikrinti greitą ir tinkamą atsaką į žmogaus teisių pažeidimus; primena, kad svarbu dėti daugiau pastangų siekiant integruoti žmogaus teisių ir demokratijos aspektus į visus ES išorės veiksmus, įskaitant aukštą politinį lygmenį;

| 21. | pabrėžia, kad siekdama įvykdyti naujame veiksmų plane užsibrėžtus tikslus, ES turi skirti pakankamai išteklių ir ugdyti gebėjimus, tiek atsižvelgiant į žmogiškuosius išteklius delegacijose ir būstinėse, tiek – į projektams skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad siekdama įvykdyti naujame veiksmų plane užsibrėžtus tikslus, ES turi skirti pakankamai išteklių ir ugdyti gebėjimus, tiek atsižvelgiant į žmogiškuosius išteklius delegacijose ir būstinėse, tiek – į projektams skiriamas lėšas;

| 22. | primena savo požiūrį, kad norint nuosekliai ir darniai įgyvendinti žmogaus teisių ir demokratijos darbotvarkę reikia tvirto valstybių narių ir ES institucijų sutarimo ir geresnio jų veiklos koordinavimo; primena, kad veiksmų planas susijęs tiek su ES, tiek su valstybėmis narėmis; taigi primygtinai pabrėžia, kad valstybės narės, be jokių išimčių, turėtų aktyviau dalyvauti įgyvendinant veiksmų planą ir ES strateginę programą ir naudoti juos kaip savo projektą propaguodamos žmogaus teises ir demokratiją dvišaliuose ir daugiašaliuose santykiuose; teigiamai vertina tai, kad numatyta atlikti naujojo veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūrą, ir pabrėžia, kad svarbu vykdyti įtraukias konsultacijas siekiant nuolat atsižvelgti į pasiektus žmogaus teisių klausimų integravimo rezultatus; |
| --- | --- |

22.

primena savo požiūrį, kad norint nuosekliai ir darniai įgyvendinti žmogaus teisių ir demokratijos darbotvarkę reikia tvirto valstybių narių ir ES institucijų sutarimo ir geresnio jų veiklos koordinavimo; primena, kad veiksmų planas susijęs tiek su ES, tiek su valstybėmis narėmis; taigi primygtinai pabrėžia, kad valstybės narės, be jokių išimčių, turėtų aktyviau dalyvauti įgyvendinant veiksmų planą ir ES strateginę programą ir naudoti juos kaip savo projektą propaguodamos žmogaus teises ir demokratiją dvišaliuose ir daugiašaliuose santykiuose; teigiamai vertina tai, kad numatyta atlikti naujojo veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūrą, ir pabrėžia, kad svarbu vykdyti įtraukias konsultacijas siekiant nuolat atsižvelgti į pasiektus žmogaus teisių klausimų integravimo rezultatus;

| 23. | atsižvelgdamas į tai, ragina Užsienio reikalų tarybą reguliariai aptarti demokratijos ir žmogaus teisių klausimais; dar kartą ragina ES Užsienio reikalų tarybą kasmet rengti viešas diskusijas dėl ES veiksmų žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

23.

atsižvelgdamas į tai, ragina Užsienio reikalų tarybą reguliariai aptarti demokratijos ir žmogaus teisių klausimais; dar kartą ragina ES Užsienio reikalų tarybą kasmet rengti viešas diskusijas dėl ES veiksmų žmogaus teisių ir demokratijos srityje;

| 24. | giria EIVT ir Komisiją už tai, kad jos teikė pirmojo veiksmų plano vykdymo ataskaitas ir tikisi, kad bus teikiamos ir naujojo veiksmų plano vykdymo ataskaitos; be to, primena savo pasiryžimą glaudžiai bendradarbiauti įgyvendinant naująjį veiksmų planą ir dalyvauti konsultacijose dėl jo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

24.

giria EIVT ir Komisiją už tai, kad jos teikė pirmojo veiksmų plano vykdymo ataskaitas ir tikisi, kad bus teikiamos ir naujojo veiksmų plano vykdymo ataskaitos; be to, primena savo pasiryžimą glaudžiai bendradarbiauti įgyvendinant naująjį veiksmų planą ir dalyvauti konsultacijose dėl jo įgyvendinimo;

| 25. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kartu su visais kitais Komisijos nariais parengti programą, pagal kurią žmogaus teisės būtų integruojamos į įvairią ES veiklą, ypač į vystymosi, migracijos, aplinkos, užimtumo, interneto duomenų apsaugos, prekybos, investicijų, technologijų ir verslo sričių veiklą; |
| --- | --- |

25.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kartu su visais kitais Komisijos nariais parengti programą, pagal kurią žmogaus teisės būtų integruojamos į įvairią ES veiklą, ypač į vystymosi, migracijos, aplinkos, užimtumo, interneto duomenų apsaugos, prekybos, investicijų, technologijų ir verslo sričių veiklą;

Kitų ES politinių priemonių apžvalga

ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimai

| 26. | primena, kad ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (toliau – specialusis įgaliotinis) įgaliojimai labai svarbūs siekiant gerinti ES žmogaus teisių ir demokratinių principų saugojimo ir propagavimo visame pasaulyje veiklos matomumą ir veiksmingumą; giria šiuo metu šias pareigas einantį asmenį už svarbius laimėjimus ir už tai, kad jis reguliariai diskutuoja su Parlamentu ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

26.

primena, kad ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais (toliau – specialusis įgaliotinis) įgaliojimai labai svarbūs siekiant gerinti ES žmogaus teisių ir demokratinių principų saugojimo ir propagavimo visame pasaulyje veiklos matomumą ir veiksmingumą; giria šiuo metu šias pareigas einantį asmenį už svarbius laimėjimus ir už tai, kad jis reguliariai diskutuoja su Parlamentu ir pilietine visuomene;

| 27. | palankiai vertina tai, kad specialiojo įgaliotinio įgaliojimai pratęsti iki 2017 m. vasario mėn., ir primena savo raginimą šiuos įgaliojimus padaryti nuolatiniais; taigi ragina persvarstyti šiuos įgaliojimus, siekiant specialiajam įgaliotiniui suteikti iniciatyvos teisę, pakankamai darbuotojų ir finansinių išteklių, galimybę viešai pasisakyti žmogaus teisių klausimais, pavesti jam teikti ataskaitas apie vizitų į trečiąsias šalis rezultatus ir informuoti apie ES poziciją žmogaus teisių klausimais, ir taip, pagerinus specialiojo įgaliotinio matomumą ir veiksmingumą, sustiprinti jo vaidmenį; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina tai, kad specialiojo įgaliotinio įgaliojimai pratęsti iki 2017 m. vasario mėn., ir primena savo raginimą šiuos įgaliojimus padaryti nuolatiniais; taigi ragina persvarstyti šiuos įgaliojimus, siekiant specialiajam įgaliotiniui suteikti iniciatyvos teisę, pakankamai darbuotojų ir finansinių išteklių, galimybę viešai pasisakyti žmogaus teisių klausimais, pavesti jam teikti ataskaitas apie vizitų į trečiąsias šalis rezultatus ir informuoti apie ES poziciją žmogaus teisių klausimais, ir taip, pagerinus specialiojo įgaliotinio matomumą ir veiksmingumą, sustiprinti jo vaidmenį;

| 28. | dar kartą ragina Tarybą už atskiras geografines teritorijas atsakingų ES specialiųjų įgaliotinių įgaliojimuose nustatyti reikalavimą glaudžiai bendradarbiauti su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

28.

dar kartą ragina Tarybą už atskiras geografines teritorijas atsakingų ES specialiųjų įgaliotinių įgaliojimuose nustatyti reikalavimą glaudžiai bendradarbiauti su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais;

Konkrečioms šalims skirtos žmogaus teisių srities strategijos ir ES delegacijų vaidmuo

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad po atlikto bendro ES delegacijų, ES institucijų ir valstybių narių darbo Politinis ir saugumo komitetas patvirtino 132 konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas; dar kartą pabrėžia, kad remia konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių srities strategijų tikslą pritaikyti ES veiksmus prie kiekvienos šalies konkrečios padėties ir poreikių; pabrėžia, kad reikia nuolat vertinti konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas ir jas prireikus pakoreguoti, ir ragina toliau gerinti ES delegacijų, valstybių narių ambasadų ir ES institucijų bendradarbiavimą, komunikaciją ir keitimąsi informacija rengiant ir įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad po atlikto bendro ES delegacijų, ES institucijų ir valstybių narių darbo Politinis ir saugumo komitetas patvirtino 132 konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas; dar kartą pabrėžia, kad remia konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių srities strategijų tikslą pritaikyti ES veiksmus prie kiekvienos šalies konkrečios padėties ir poreikių; pabrėžia, kad reikia nuolat vertinti konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas ir jas prireikus pakoreguoti, ir ragina toliau gerinti ES delegacijų, valstybių narių ambasadų ir ES institucijų bendradarbiavimą, komunikaciją ir keitimąsi informacija rengiant ir įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas;

| 30. | kartoja savo raginimą suteikti Europos Parlamento nariams galimybę tinkamu būdu susipažinti su strategijų turiniu, kad jie galėtų tinkami ir skaidriai vykdyti savo pareigas; rekomenduoja, kad EIVT ir Komisija informuotų išorės šalis apie kiekvienos strategijos tikslus ir taip būtų padidintas konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių srities strategijų skaidrumas; primygtinai ragina EIVT į kiekvieną strategiją įtraukti aiškius ir išmatuojamus pažangos rodiklius; |
| --- | --- |

30.

kartoja savo raginimą suteikti Europos Parlamento nariams galimybę tinkamu būdu susipažinti su strategijų turiniu, kad jie galėtų tinkami ir skaidriai vykdyti savo pareigas; rekomenduoja, kad EIVT ir Komisija informuotų išorės šalis apie kiekvienos strategijos tikslus ir taip būtų padidintas konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių srities strategijų skaidrumas; primygtinai ragina EIVT į kiekvieną strategiją įtraukti aiškius ir išmatuojamus pažangos rodiklius;

| 31. | tvirtai pabrėžia, kad į konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas svarbu atsižvelgti visais politikos konkrečių trečiųjų šalių atžvilgiu formavimo lygmenimis, be kita ko, rengiant aukšto lygio politinius dialogus, dialogus žmogaus teisių klausimais, šalių strateginius dokumentus ir metines veiksmų programas; |
| --- | --- |

31.

tvirtai pabrėžia, kad į konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas svarbu atsižvelgti visais politikos konkrečių trečiųjų šalių atžvilgiu formavimo lygmenimis, be kita ko, rengiant aukšto lygio politinius dialogus, dialogus žmogaus teisių klausimais, šalių strateginius dokumentus ir metines veiksmų programas;

| 32. | palankiai vertina tai, kad visos delegacijos ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos steigia žmogaus teisių ir (arba) lyčių klausimų centrus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad internete skelbiama informacija daugeliu atvejų yra pasenusi, taigi ragina skubiai ją peržiūrėti; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina tai, kad visos delegacijos ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos steigia žmogaus teisių ir (arba) lyčių klausimų centrus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad internete skelbiama informacija daugeliu atvejų yra pasenusi, taigi ragina skubiai ją peržiūrėti;

| 33. | primena savo rekomendaciją vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai ir EIVT parengti aiškias veiklos gaires, aptariant centrų vaidmenį delegacijose, kad jie būtų įgalioti veikti kaip tikri patarėjai žmogaus teisių klausimais ir sudarytos galimybės jiems veiksmingai, darniai ir įtraukiai atlikti savo darbą, kad delegacijų darbas būtų optimizuotas; mano, kad žmogaus teisių centrų darbą taip pat turėtų remti valstybių narių diplomatinio korpuso darbuotojai; laikosi nuomonės, kad žmogaus teisių centrų darbas turėtų būti visiškai nepriklausomas, kad neturėtų būti politinio nacionalinių valdžios institucijų kišimosi į jų darbą ir jos prie jų nepriekabiautų, visų pirma tuomet, kai jie palaiko ryšius su žmogaus teisių aktyvistais ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

33.

primena savo rekomendaciją vyriausiajai įgaliotinei ir pirmininko pavaduotojai ir EIVT parengti aiškias veiklos gaires, aptariant centrų vaidmenį delegacijose, kad jie būtų įgalioti veikti kaip tikri patarėjai žmogaus teisių klausimais ir sudarytos galimybės jiems veiksmingai, darniai ir įtraukiai atlikti savo darbą, kad delegacijų darbas būtų optimizuotas; mano, kad žmogaus teisių centrų darbą taip pat turėtų remti valstybių narių diplomatinio korpuso darbuotojai; laikosi nuomonės, kad žmogaus teisių centrų darbas turėtų būti visiškai nepriklausomas, kad neturėtų būti politinio nacionalinių valdžios institucijų kišimosi į jų darbą ir jos prie jų nepriekabiautų, visų pirma tuomet, kai jie palaiko ryšius su žmogaus teisių aktyvistais ir pilietine visuomene;

Dialogas ir konsultacijos žmogaus teisių klausimais

| 34. | pripažįsta, kad dialogai su trečiosiomis šalimis žmogaus teisių klausimais gali būti veiksminga dvišalio įsipareigojimo ir bendradarbiavimo priemonė siekiant propaguoti žmogaus teises ir jas saugoti, jeigu jie patys nebus laikomi tikslu savaime, bet per juos bus siekiama užtikrinti konkrečius partnerio įsipareigojimus ir laimėjimus; taigi palankiai vertina tai, kad dialogai žmogaus teisių klausimais užmezgami su vis daugiau šalių, pvz., su Mianmaru/Birma, ir ragina tokius dialogus užmegzti; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina šeštąjį ES ir Moldovos dialogo žmogaus teisių klausimais raundą; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad dialogai su trečiosiomis šalimis žmogaus teisių klausimais gali būti veiksminga dvišalio įsipareigojimo ir bendradarbiavimo priemonė siekiant propaguoti žmogaus teises ir jas saugoti, jeigu jie patys nebus laikomi tikslu savaime, bet per juos bus siekiama užtikrinti konkrečius partnerio įsipareigojimus ir laimėjimus; taigi palankiai vertina tai, kad dialogai žmogaus teisių klausimais užmezgami su vis daugiau šalių, pvz., su Mianmaru/Birma, ir ragina tokius dialogus užmegzti; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina šeštąjį ES ir Moldovos dialogo žmogaus teisių klausimais raundą;

| 35. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir EIVT rengti dialogus žmogaus teisių klausimais ir atitinkamus seminarus pilietinei visuomenei turint aiškų tikslą ir siekiant konkrečiai šaliai skirtoje žmogaus teisių srities strategijoje numatytų rezultatų; ragina EIVT nuosekliai rengti parengiamąjį dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis, kuris turėtų savaime peraugti į tikrąjį dialogą; be to, primygtinai ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją, ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais ir EIVT per dialogus žmogaus teisių klausimais sistemingai, atsakingai ir skaidriai priminti konkrečius žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus arba kurie yra kalinami, politinių kalinių ir žmogaus teisių pažeidimų atvejus; mano, kad labai svarbu, jog EIVT sistemingai užtikrintų, kad būtų laikomasi visų įsipareigojimų, prisiimtų per dialogus žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

35.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir EIVT rengti dialogus žmogaus teisių klausimais ir atitinkamus seminarus pilietinei visuomenei turint aiškų tikslą ir siekiant konkrečiai šaliai skirtoje žmogaus teisių srities strategijoje numatytų rezultatų; ragina EIVT nuosekliai rengti parengiamąjį dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis, kuris turėtų savaime peraugti į tikrąjį dialogą; be to, primygtinai ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją, ES specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais ir EIVT per dialogus žmogaus teisių klausimais sistemingai, atsakingai ir skaidriai priminti konkrečius žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus arba kurie yra kalinami, politinių kalinių ir žmogaus teisių pažeidimų atvejus; mano, kad labai svarbu, jog EIVT sistemingai užtikrintų, kad būtų laikomasi visų įsipareigojimų, prisiimtų per dialogus žmogaus teisių klausimais;

| 36. | dar kartą ragina Europos išorės veiksmų tarnybą sukurti išsamų mechanizmą, skirtą dialogų žmogaus teisių klausimais padėčiai stebėti ir vertinti bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir žmogaus teisių organizacijomis, kad būtų padidintas tokių dialogų poveikis; mano, kad tais atvejais, kai tokie dialogai nuolat neduoda rezultatų, reikėtų daryti politines išvadas ir atitinkamoje šalyje naudoti alternatyvias priemones, kurios padėtų siekti pažangos žmogaus teisių srityje; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad dialogas žmogaus teisių klausimais su Rusija buvo sustabdytas 2014 m., ir pažymi, kad trūksta rezultatų dialoguose žmogaus teisių klausimais su Kinija ir Baltarusija; todėl ragina EIVT išsamiai persvarstyti savo žmogaus teisių strategiją Rusijos ir Kinijos atžvilgiu; |
| --- | --- |

36.

dar kartą ragina Europos išorės veiksmų tarnybą sukurti išsamų mechanizmą, skirtą dialogų žmogaus teisių klausimais padėčiai stebėti ir vertinti bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir žmogaus teisių organizacijomis, kad būtų padidintas tokių dialogų poveikis; mano, kad tais atvejais, kai tokie dialogai nuolat neduoda rezultatų, reikėtų daryti politines išvadas ir atitinkamoje šalyje naudoti alternatyvias priemones, kurios padėtų siekti pažangos žmogaus teisių srityje; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad dialogas žmogaus teisių klausimais su Rusija buvo sustabdytas 2014 m., ir pažymi, kad trūksta rezultatų dialoguose žmogaus teisių klausimais su Kinija ir Baltarusija; todėl ragina EIVT išsamiai persvarstyti savo žmogaus teisių strategiją Rusijos ir Kinijos atžvilgiu;

| 37. | ragina ES ir jos delegacijas, pasitelkus pilietinę visuomenę, aktyviau vesti politinį dialogą su vyriausybėmis, kurios pažeidžia žmogaus teises, demokratijos ir teisinės valstybės principus, ir primygtinai tvirtina, kad į politinį ES ir trečiųjų šalių dialogą žmogaus teisių klausimais turi būti įtraukta įtraukesnė ir išsamesnė nediskriminavimo apibrėžtis, be kita ko, LGBTI asmenų, religijos ar tikėjimo, lyties, rasinės ar etninės kilmės, amžiaus, negalios ir seksualinės orientacijos atžvilgiu; pabrėžia, kad ypač tose šalyse, kuriose bloga vystymosi ir žmogaus teisių užtikrinimo padėtis, reikia ir toliau teikti paramą vystymuisi ir netgi ją padidinti, tačiau geriau ją būtų teikti per pilietinės visuomenės organizacijas ir nevyriausybinius vietos partnerius, taip pat reikėtų ją sistemingai stebėti, o vyriausybės turi prisiimti įsipareigojimus gerinti žmogaus teisių padėtį vietoje; |
| --- | --- |

37.

ragina ES ir jos delegacijas, pasitelkus pilietinę visuomenę, aktyviau vesti politinį dialogą su vyriausybėmis, kurios pažeidžia žmogaus teises, demokratijos ir teisinės valstybės principus, ir primygtinai tvirtina, kad į politinį ES ir trečiųjų šalių dialogą žmogaus teisių klausimais turi būti įtraukta įtraukesnė ir išsamesnė nediskriminavimo apibrėžtis, be kita ko, LGBTI asmenų, religijos ar tikėjimo, lyties, rasinės ar etninės kilmės, amžiaus, negalios ir seksualinės orientacijos atžvilgiu; pabrėžia, kad ypač tose šalyse, kuriose bloga vystymosi ir žmogaus teisių užtikrinimo padėtis, reikia ir toliau teikti paramą vystymuisi ir netgi ją padidinti, tačiau geriau ją būtų teikti per pilietinės visuomenės organizacijas ir nevyriausybinius vietos partnerius, taip pat reikėtų ją sistemingai stebėti, o vyriausybės turi prisiimti įsipareigojimus gerinti žmogaus teisių padėtį vietoje;

| 38. | pripažįsta, kad tuo atveju, jei dialogai nuolat neduoda rezultatų, svarbu, reaguojant į autoritarinių režimų veiksmus, taikyti papildomas priemones asmenims (tikslines sankcijas, pvz., turto įšaldymą arba draudimą keliauti); |
| --- | --- |

38.

pripažįsta, kad tuo atveju, jei dialogai nuolat neduoda rezultatų, svarbu, reaguojant į autoritarinių režimų veiksmus, taikyti papildomas priemones asmenims (tikslines sankcijas, pvz., turto įšaldymą arba draudimą keliauti);

ES žmogaus teisių gairės

| 39. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. gegužės mėn. Taryba patvirtino ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime; vis dėlto primena savo prašymą EIVT, kad ji paaiškintų, kaip vykdomas temų, kurioms taikomos ES gairės, atrankos procesas, ir reikalavimą, kad prieš pasirinkdama temas ji šiuo klausimu taip pat konsultuotųsi su Parlamentu ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. gegužės mėn. Taryba patvirtino ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime; vis dėlto primena savo prašymą EIVT, kad ji paaiškintų, kaip vykdomas temų, kurioms taikomos ES gairės, atrankos procesas, ir reikalavimą, kad prieš pasirinkdama temas ji šiuo klausimu taip pat konsultuotųsi su Parlamentu ir pilietine visuomene;

| 40. | dar kartą ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir EIVT, be kita ko, atsižvelgiant į konfliktus kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Sirijoje, Irake, Libijoje ir Ukrainoje, nuolat veiksmingai įgyvendinti ES gaires dėl skatinimo laikytis Tarptautinės humanitarinės teisės (THT) (37); atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja EIVT remti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios skatina valstybinius ir nevalstybinius subjektus laikytis THT; be to, ragina ES aktyviai naudoti visas turimas priemones siekiant, jog valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai laikytųsi tarptautinės humanitarinės teisės reikalavimų; ragina ES ir jos valstybes nares remti Šveicarijos/Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto (TRKK) įgyvendinamą iniciatyvą dėl THT laikymosi gerinimo; |
| --- | --- |

40.

dar kartą ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir EIVT, be kita ko, atsižvelgiant į konfliktus kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Sirijoje, Irake, Libijoje ir Ukrainoje, nuolat veiksmingai įgyvendinti ES gaires dėl skatinimo laikytis Tarptautinės humanitarinės teisės (THT) (37); atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja EIVT remti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios skatina valstybinius ir nevalstybinius subjektus laikytis THT; be to, ragina ES aktyviai naudoti visas turimas priemones siekiant, jog valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai laikytųsi tarptautinės humanitarinės teisės reikalavimų; ragina ES ir jos valstybes nares remti Šveicarijos/Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto (TRKK) įgyvendinamą iniciatyvą dėl THT laikymosi gerinimo;

| 41. | primygtinai pabrėžia, kad svarbu reguliariai vertinti, kaip įgyvendinamos ES gairės dėl žmogaus teisių, be kita ko, kaip įgyvendinamos ES vaiko teisių propagavimo ir apsaugos gairės, ir tam naudoti gerai apibrėžtus rodiklius; mano, kad siekiant tinkamai įgyvendinti šias gaires reikia imtis tolesnių priemonių, kuriomis siekiama didinti EIVT ir ES delegacijų darbuotojų, taip pat valstybių narių atstovybių užsienyje informuotumą apie gairių turinį; kartoja savo raginimą pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių organizacijoms aktyviau dalyvauti atrenkant, rengiant, vertinant ir persvarstant gaires; |
| --- | --- |

41.

primygtinai pabrėžia, kad svarbu reguliariai vertinti, kaip įgyvendinamos ES gairės dėl žmogaus teisių, be kita ko, kaip įgyvendinamos ES vaiko teisių propagavimo ir apsaugos gairės, ir tam naudoti gerai apibrėžtus rodiklius; mano, kad siekiant tinkamai įgyvendinti šias gaires reikia imtis tolesnių priemonių, kuriomis siekiama didinti EIVT ir ES delegacijų darbuotojų, taip pat valstybių narių atstovybių užsienyje informuotumą apie gairių turinį; kartoja savo raginimą pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių organizacijoms aktyviau dalyvauti atrenkant, rengiant, vertinant ir persvarstant gaires;

Žmogaus teisės ir demokratija vykdant ES išorės politiką ir taikant jos priemones

| 42. | primena, kad ES įsipareigojusi savo santykiuose su trečiosiomis šalimis daugiausia dėmesio skirti žmogaus teisių ir demokratijos aspektams; todėl pabrėžia, kad žmogaus teisių ir demokratinių principų pažangą reikia remti vykdant bet kokią su išorės aspektu susijusią ES politiką, pavyzdžiui, plėtros ir kaimynystės politiką, bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat vystymosi, prekybos, migracijos, teisingumo ir vidaus reikalų politiką, ir taikant atitinkamas finansines priemones; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina naujausias ES pastangas žmogaus teisių pažeidimus įtraukti į krizių prevencijos srityje savo naudojamą išankstinio perspėjimo matricą; |
| --- | --- |

42.

primena, kad ES įsipareigojusi savo santykiuose su trečiosiomis šalimis daugiausia dėmesio skirti žmogaus teisių ir demokratijos aspektams; todėl pabrėžia, kad žmogaus teisių ir demokratinių principų pažangą reikia remti vykdant bet kokią su išorės aspektu susijusią ES politiką, pavyzdžiui, plėtros ir kaimynystės politiką, bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat vystymosi, prekybos, migracijos, teisingumo ir vidaus reikalų politiką, ir taikant atitinkamas finansines priemones; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina naujausias ES pastangas žmogaus teisių pažeidimus įtraukti į krizių prevencijos srityje savo naudojamą išankstinio perspėjimo matricą;

| 43. | pabrėžia Sutartimi grindžiamą ES įsipareigojimą užtikrinti, kad visos jos išorės politikos priemonės ir veikla būtų parengtos ir įgyvendinamos įtvirtinant ir remiant žmogaus teises ir teisinę valstybę; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia Sutartimi grindžiamą ES įsipareigojimą užtikrinti, kad visos jos išorės politikos priemonės ir veikla būtų parengtos ir įgyvendinamos įtvirtinant ir remiant žmogaus teises ir teisinę valstybę;

| 44. | mano, kad ES išorės finansinės priemonės yra svarbios siekiant propaguoti ir ginti demokratijos ir žmogaus teisių vertybes užsienyje; dar kartą nurodo savo raginimus gerinti įvairių teminių ir geografinių priemonių suderinamumą; |
| --- | --- |

44.

mano, kad ES išorės finansinės priemonės yra svarbios siekiant propaguoti ir ginti demokratijos ir žmogaus teisių vertybes užsienyje; dar kartą nurodo savo raginimus gerinti įvairių teminių ir geografinių priemonių suderinamumą;

| 45. | atkreipia dėmesį į Komisijos pastangas laikytis įsipareigojimo įtraukti žmogaus teisių nuostatas į savo rengiamus teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamų aktų, įgyvendinimo priemonių ir prekybos susitarimų poveikio vertinimus; ragina Komisiją gerinti poveikio vertinimų kokybę, visapusiškumą ir vykdymo stebėseną ir taip užtikrinti, kad į dokumentus būtų sistemingai įtraukiami žmogaus teisių klausimai; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį pilietinė visuomenė galėtų atlikti šiame procese; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į Komisijos pastangas laikytis įsipareigojimo įtraukti žmogaus teisių nuostatas į savo rengiamus teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamų aktų, įgyvendinimo priemonių ir prekybos susitarimų poveikio vertinimus; ragina Komisiją gerinti poveikio vertinimų kokybę, visapusiškumą ir vykdymo stebėseną ir taip užtikrinti, kad į dokumentus būtų sistemingai įtraukiami žmogaus teisių klausimai; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį pilietinė visuomenė galėtų atlikti šiame procese;

Plėtra ir kaimynystės politika

| 46. | primena, kad ES plėtros politika yra viena iš svariausių pagarbos žmogaus teisėms ir demokratijos principams stiprinimo priemonių; pažymi, kad plėtros procesas bus tęsiamas nepaisant to, kad faktiškai iki 2019 m. jokia plėtra neįmanoma dėl derybų padėties ir situacijos atitinkamose šalyse, ir palankiai vertina tai, kad per stojimo derybas dėl skyrių dėl teisminių institucijų ir pagrindinių teisių bei teisingumo, laisvės ir saugumo taikomas naujas požiūris, pagal kurį tinkamai atsižvelgiama į laiką, kurio reikia, kad būtų tinkamai įgyvendintos atitinkamos reformos; |
| --- | --- |

46.

primena, kad ES plėtros politika yra viena iš svariausių pagarbos žmogaus teisėms ir demokratijos principams stiprinimo priemonių; pažymi, kad plėtros procesas bus tęsiamas nepaisant to, kad faktiškai iki 2019 m. jokia plėtra neįmanoma dėl derybų padėties ir situacijos atitinkamose šalyse, ir palankiai vertina tai, kad per stojimo derybas dėl skyrių dėl teisminių institucijų ir pagrindinių teisių bei teisingumo, laisvės ir saugumo taikomas naujas požiūris, pagal kurį tinkamai atsižvelgiama į laiką, kurio reikia, kad būtų tinkamai įgyvendintos atitinkamos reformos;

| 47. | reiškia susirūpinimą dėl saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės suvaržymų kai kuriose plėtros šalyse ir daugelyje Europos kaimynystės šalių; pabrėžia, kad tose šalyse reikia nedelsiant didinti žiniasklaidos nepriklausomumą bei nuosavybės skaidrumą ir spręsti žurnalistams taikomo politinio ir ekonominio spaudimo, dėl kurio dažnai atsiranda cenzūra ir vidinė cenzūra, klausimus; ragina Komisiją stojimo derybų procese toliau stebėti žodžio ir žiniasklaidos laisvės užtikrinimui ir teikti jam pirmenybę; |
| --- | --- |

47.

reiškia susirūpinimą dėl saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės suvaržymų kai kuriose plėtros šalyse ir daugelyje Europos kaimynystės šalių; pabrėžia, kad tose šalyse reikia nedelsiant didinti žiniasklaidos nepriklausomumą bei nuosavybės skaidrumą ir spręsti žurnalistams taikomo politinio ir ekonominio spaudimo, dėl kurio dažnai atsiranda cenzūra ir vidinė cenzūra, klausimus; ragina Komisiją stojimo derybų procese toliau stebėti žodžio ir žiniasklaidos laisvės užtikrinimui ir teikti jam pirmenybę;

| 48. | apgailestauja, kad, kaip nurodoma Komisijos 2014–2015 m. plėtros strategijoje (38), vis dar nepavyksta tinkamai įgyvendinti mažumų apsaugos teisinio pagrindo; ragina plėtros šalis dėti daugiau pastangų siekiant sukurti mažumų pripažinimo kultūrą, geriau įtraukiant mažumas į sprendimų priėmimo procesus ir į švietimo sistemą, ypač daug dėmesio skiriant romų vaikams; primygtinai ragina ES per visą plėtros procesą atidžiai stebėti žmogaus teisių, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, apsaugos nuostatų įgyvendinimą ir kovoti su visų formų diskriminacija, įskaitant neapykantos nusikaltimus dėl seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

48.

apgailestauja, kad, kaip nurodoma Komisijos 2014–2015 m. plėtros strategijoje (38), vis dar nepavyksta tinkamai įgyvendinti mažumų apsaugos teisinio pagrindo; ragina plėtros šalis dėti daugiau pastangų siekiant sukurti mažumų pripažinimo kultūrą, geriau įtraukiant mažumas į sprendimų priėmimo procesus ir į švietimo sistemą, ypač daug dėmesio skiriant romų vaikams; primygtinai ragina ES per visą plėtros procesą atidžiai stebėti žmogaus teisių, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, apsaugos nuostatų įgyvendinimą ir kovoti su visų formų diskriminacija, įskaitant neapykantos nusikaltimus dėl seksualinės orientacijos;

| 49. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad blogėja demokratinė politinė kultūra kai kuriose šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, taip pat daugelyje Europos kaimynystės šalių; primena, kad geras valdymas, teisinės valstybės principo laikymasis, nuomonės laisvė ir žmogaus teisės, politinis dialogas, gebėjimas rasti kompromisą ir visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimas sprendimų priėmimo procese yra svarbiausi demokratinės sistemos veiksniai; taip pat susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad plėtros šalys daro nepakankamą pažangą gerindamos teisminių institucijų nepriklausomumą ir kovodamos su korupcija; kartu su Komisija ragina plėtros šalis siekti patikimų rezultatų vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant galutinius nuosprendžius; |
| --- | --- |

49.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad blogėja demokratinė politinė kultūra kai kuriose šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, taip pat daugelyje Europos kaimynystės šalių; primena, kad geras valdymas, teisinės valstybės principo laikymasis, nuomonės laisvė ir žmogaus teisės, politinis dialogas, gebėjimas rasti kompromisą ir visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimas sprendimų priėmimo procese yra svarbiausi demokratinės sistemos veiksniai; taip pat susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad plėtros šalys daro nepakankamą pažangą gerindamos teisminių institucijų nepriklausomumą ir kovodamos su korupcija; kartu su Komisija ragina plėtros šalis siekti patikimų rezultatų vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant galutinius nuosprendžius;

| 50. | atsižvelgdamas į vykdomą Europos kaimynystės politikos persvarstymą, primena, kad ES sutartyje nustatyta, jog ES su kaimyninėmis šalimis turi plėtoti ypatingus santykius, grindžiamus Sąjungos vertybėmis, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms ir demokratijai (39); be to, primena, kad po 2011 m. Arabų pavasario ES performavo kaimynystės politiką, remdamasi principu „parama pagal pažangą“, siekdama demokratinių institucijų stiprinimo ir pažangos žmogaus teisių srityje; pabrėžia, kad ES kaimyninės šalys per pastaruosius kelerius metus patyrė didelių sunkumų, kaip antai Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje plito nestabilumas ir konfliktai, o ekstremistų ir džihadistų grupuotės pasinaudojo tokia padėtimi, taip pat Rusijos veiksmai sukėlė žmonių kančių, taigi buvo labai pažeidžiamos žmogaus teisės ir demokratijos principai; |
| --- | --- |

50.

atsižvelgdamas į vykdomą Europos kaimynystės politikos persvarstymą, primena, kad ES sutartyje nustatyta, jog ES su kaimyninėmis šalimis turi plėtoti ypatingus santykius, grindžiamus Sąjungos vertybėmis, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms ir demokratijai (39); be to, primena, kad po 2011 m. Arabų pavasario ES performavo kaimynystės politiką, remdamasi principu „parama pagal pažangą“, siekdama demokratinių institucijų stiprinimo ir pažangos žmogaus teisių srityje; pabrėžia, kad ES kaimyninės šalys per pastaruosius kelerius metus patyrė didelių sunkumų, kaip antai Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje plito nestabilumas ir konfliktai, o ekstremistų ir džihadistų grupuotės pasinaudojo tokia padėtimi, taip pat Rusijos veiksmai sukėlė žmonių kančių, taigi buvo labai pažeidžiamos žmogaus teisės ir demokratijos principai;

| 51. | taigi pareiškia, kad yra įsitikinęs, jog žmogaus teisių ir demokratinių principų propagavimas ir toliau turi būti svarbiausias persvarstytos Europos kaimynystės politikos aspektas; kartoja, kad žmogaus teisių ir demokratijos propagavimas tuo pat metu naudingas ir šalims partnerėms, ir ES; |
| --- | --- |

51.

taigi pareiškia, kad yra įsitikinęs, jog žmogaus teisių ir demokratinių principų propagavimas ir toliau turi būti svarbiausias persvarstytos Europos kaimynystės politikos aspektas; kartoja, kad žmogaus teisių ir demokratijos propagavimas tuo pat metu naudingas ir šalims partnerėms, ir ES;

| 52. | pabrėžia, kad ES turėtų toliau aktyviai remti demokratines ir veiksmingas kaimyninių šalių žmogaus teisių institucijas, pilietinę visuomenę ir laisvą žiniasklaidą; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina nuolat teikiamą didelę paramą taikant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę ir pilietinės visuomenės priemonę; taip pat teigiamai vertima nuoseklią veiksmingą Europos demokratijos fondo (EDF) veiklą rytinėse ir pietinėse ES kaimyninėse šalyse propaguojant demokratiją ir pagarbą pagrindinėms teisėms ir laisvėms, kaip tvirtinama pirmoje Parlamento EDF vertinimo ataskaitoje (40); primygtinai ragina ES ir valstybes nares toliau teikti stiprias paskatas ir dalytis turima pereinamųjų procesų praktine patirtimi ir taip remti demokratinių reformų procesus ES kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad ES turėtų toliau aktyviai remti demokratines ir veiksmingas kaimyninių šalių žmogaus teisių institucijas, pilietinę visuomenę ir laisvą žiniasklaidą; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina nuolat teikiamą didelę paramą taikant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę ir pilietinės visuomenės priemonę; taip pat teigiamai vertima nuoseklią veiksmingą Europos demokratijos fondo (EDF) veiklą rytinėse ir pietinėse ES kaimyninėse šalyse propaguojant demokratiją ir pagarbą pagrindinėms teisėms ir laisvėms, kaip tvirtinama pirmoje Parlamento EDF vertinimo ataskaitoje (40); primygtinai ragina ES ir valstybes nares toliau teikti stiprias paskatas ir dalytis turima pereinamųjų procesų praktine patirtimi ir taip remti demokratinių reformų procesus ES kaimyninėse šalyse;

| 53. | teigia, kad būtina nutraukti Rusijos agresiją Ukrainoje ir užtikrinti stabilumą bei žmogaus teisių laikymąsi; |
| --- | --- |

53.

teigia, kad būtina nutraukti Rusijos agresiją Ukrainoje ir užtikrinti stabilumą bei žmogaus teisių laikymąsi;

Žmogaus teisės ir prekyba

| 54. | dar kartą pabrėžia, jog pritaria sistemingam nuostatų dėl žmogaus teisių įtraukimui į ES ir trečiųjų šalių tarptautinius susitarimus, nepamirštant, be kita ko, Europos socialinio dialogo ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytų darbo standartų; ragina Komisiją veiksmingai ir sistemingai stebėti, kaip įgyvendinamos nuostatos dėl žmogaus teisių, tokį įgyvendinimą vertinti ir nuolat informuoti Parlamentą apie tai, kaip šalys partnerės laikosi žmogaus teisių; palankiai vertina tai, kad Taryba vis sistemingiau taiko ribojamąsias priemones trečiosioms šalims, kurios sąmoningai pažeidžia žmogaus teises; todėl rekomenduoja, kad rimtų žmogaus teisių pažeidimų atveju trečiojoje šalyje, su kuria sudarytas susitarimas, ES imtųsi konkrečių veiksmų ir taikytų atitinkamas priemones, kaip nustatyta nuostatose dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

54.

dar kartą pabrėžia, jog pritaria sistemingam nuostatų dėl žmogaus teisių įtraukimui į ES ir trečiųjų šalių tarptautinius susitarimus, nepamirštant, be kita ko, Europos socialinio dialogo ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytų darbo standartų; ragina Komisiją veiksmingai ir sistemingai stebėti, kaip įgyvendinamos nuostatos dėl žmogaus teisių, tokį įgyvendinimą vertinti ir nuolat informuoti Parlamentą apie tai, kaip šalys partnerės laikosi žmogaus teisių; palankiai vertina tai, kad Taryba vis sistemingiau taiko ribojamąsias priemones trečiosioms šalims, kurios sąmoningai pažeidžia žmogaus teises; todėl rekomenduoja, kad rimtų žmogaus teisių pažeidimų atveju trečiojoje šalyje, su kuria sudarytas susitarimas, ES imtųsi konkrečių veiksmų ir taikytų atitinkamas priemones, kaip nustatyta nuostatose dėl žmogaus teisių;

| 55. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojo nauja bendroji lengvatų sistema (BLS) (Reglamentas (ES) Nr. 978/2012); teigiamai vertina tai, kad iki 2014 m. pabaigos 14-ai šalių buvo suteiktos BLS+ lengvatos, ir primena reikalavimą šalims ratifikuoti 27-ias pagrindines tarptautines konvencijas, taip pat stebėti veiksmingą jų įgyvendinimą, laikantis tiek šiose konvencijose, tiek ES nustatytų kriterijų; tikisi, kad Komisija iki 2015 m. pabaigos iš esmės ir skaidriai įvertins šiuos klausimus ir pateiks Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl to, kaip BLS+ lengvatomis besinaudojančios šalys ratifikuoja šias konvencijas ir kaip veiksmingai jas įgyvendina; primena savo rekomendaciją įtraukti Romos statutą į būsimą konvencijų sąrašą; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojo nauja bendroji lengvatų sistema (BLS) (Reglamentas (ES) Nr. 978/2012); teigiamai vertina tai, kad iki 2014 m. pabaigos 14-ai šalių buvo suteiktos BLS+ lengvatos, ir primena reikalavimą šalims ratifikuoti 27-ias pagrindines tarptautines konvencijas, taip pat stebėti veiksmingą jų įgyvendinimą, laikantis tiek šiose konvencijose, tiek ES nustatytų kriterijų; tikisi, kad Komisija iki 2015 m. pabaigos iš esmės ir skaidriai įvertins šiuos klausimus ir pateiks Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl to, kaip BLS+ lengvatomis besinaudojančios šalys ratifikuoja šias konvencijas ir kaip veiksmingai jas įgyvendina; primena savo rekomendaciją įtraukti Romos statutą į būsimą konvencijų sąrašą;

Verslas ir žmogaus teisės

| 56. | mano, kad prekybą galima suderinti su žmogaus teisėmis ir kad verslo bendruomenė gali atlikti svarbų vaidmenį žmogaus teisių ir demokratijos propagavimo procese; mano, kad žmogaus teisių propagavimas turėtų būti paremtas valstybinio ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimu; todėl dar kartą tvirtina, kad Europos įmonės turėtų imtis tinkamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad jų veikla trečiosiose šalyse būtų vykdoma laikantis žmogaus teisių standartų; be to, dar kartą tvirtina, kad ES svarbu skatinti įmonių socialinę atsakomybę, taip pat svarbu, kad Europos įmonės atliktų vadovaujantį vaidmenį propaguodamos tarptautinius verslo ir žmogaus teisių standartus; be to, ragina ES imtis aktyvaus vaidmens 12-oje JT darbo grupės žmogaus teisių ir tarptautinių bendrovių bei kitų įmonių klausimu sesijoje ir remti pastangas suderinti savo vykdomą politiką su EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms; rekomenduoja ES ir valstybėms narėms įsitraukti į JT sistemoje vykstančias diskusijas dėl teisiškai įpareigojančio tarptautinio dokumento verslo ir žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

56.

mano, kad prekybą galima suderinti su žmogaus teisėmis ir kad verslo bendruomenė gali atlikti svarbų vaidmenį žmogaus teisių ir demokratijos propagavimo procese; mano, kad žmogaus teisių propagavimas turėtų būti paremtas valstybinio ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimu; todėl dar kartą tvirtina, kad Europos įmonės turėtų imtis tinkamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad jų veikla trečiosiose šalyse būtų vykdoma laikantis žmogaus teisių standartų; be to, dar kartą tvirtina, kad ES svarbu skatinti įmonių socialinę atsakomybę, taip pat svarbu, kad Europos įmonės atliktų vadovaujantį vaidmenį propaguodamos tarptautinius verslo ir žmogaus teisių standartus; be to, ragina ES imtis aktyvaus vaidmens 12-oje JT darbo grupės žmogaus teisių ir tarptautinių bendrovių bei kitų įmonių klausimu sesijoje ir remti pastangas suderinti savo vykdomą politiką su EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms; rekomenduoja ES ir valstybėms narėms įsitraukti į JT sistemoje vykstančias diskusijas dėl teisiškai įpareigojančio tarptautinio dokumento verslo ir žmogaus teisių klausimais;

| 57. | atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, mano, kad EIVT turėtų reikalauti, jog ES delegacijos užmegztų ryšius su ES bendrovėmis, vykdančioms veiklą trečiosiose šalyse, siekdamos, kad jos, vykdydamos verslo veiklą, užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms; be to, primena savo reikalavimą, kad ES delegacijos į šalyse skelbiamus kvietimus teikti paraiškas Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) paramai gauti kaip prioritetą įtrauktų žmogaus teisių laikymąsi verslo veikloje ir kad ES delegacijos imtųsi visų veiksmų, kurių reikia žmogaus teisių gynėjams apsaugoti, pagal ES žmogaus teisių gynėjų gaires; |
| --- | --- |

57.

atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, mano, kad EIVT turėtų reikalauti, jog ES delegacijos užmegztų ryšius su ES bendrovėmis, vykdančioms veiklą trečiosiose šalyse, siekdamos, kad jos, vykdydamos verslo veiklą, užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms; be to, primena savo reikalavimą, kad ES delegacijos į šalyse skelbiamus kvietimus teikti paraiškas Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) paramai gauti kaip prioritetą įtrauktų žmogaus teisių laikymąsi verslo veikloje ir kad ES delegacijos imtųsi visų veiksmų, kurių reikia žmogaus teisių gynėjams apsaugoti, pagal ES žmogaus teisių gynėjų gaires;

| 58. | dar kartą ragina Komisiją iki 2015 m. pabaigos pateikti ataskaitą dėl JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų (41) įgyvendinimo ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

58.

dar kartą ragina Komisiją iki 2015 m. pabaigos pateikti ataskaitą dėl JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų (41) įgyvendinimo ES valstybėse narėse;

| 59. | ragina ES imtis suderintų veiksmų sprendžiant žemės grobimo problemą ir šiuo tikslu skatinti nustatyti tinkamas apsaugos priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias tokiam reiškiniui atitinkamose šalyse, ir skatinti tose šalyse veikiančias ES bei kitas Europos įmones tokias priemones taikyti; |
| --- | --- |

59.

ragina ES imtis suderintų veiksmų sprendžiant žemės grobimo problemą ir šiuo tikslu skatinti nustatyti tinkamas apsaugos priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias tokiam reiškiniui atitinkamose šalyse, ir skatinti tose šalyse veikiančias ES bei kitas Europos įmones tokias priemones taikyti;

| 60. | ragina ES parengti bandomąjį projektą žmogaus teisių nedalumo, žemės klausimų (žemės grobimas ir priverstinis iškeldinimas) ir šios srities ES politikos darnos klausimais; ragina ES pranešti apie savo ketinimus prisijungti prie Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyviojo protokolo, laikantis įsipareigota 2015–2019 m. ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

60.

ragina ES parengti bandomąjį projektą žmogaus teisių nedalumo, žemės klausimų (žemės grobimas ir priverstinis iškeldinimas) ir šios srities ES politikos darnos klausimais; ragina ES pranešti apie savo ketinimus prisijungti prie Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyviojo protokolo, laikantis įsipareigota 2015–2019 m. ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje;

Žmogaus teisės ir vystymasis

| 61. | mano, kad vystomasis bendradarbiavimas ir žmogaus teisių ir demokratijos principų propagavimas turėtų būti glaudžiai derinami; atsižvelgdamas į tai, primena, kad JT tvirtina, jog negalima visapusiškai pasiekti vystymosi tikslų, jei nesilaikoma žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio; taip pat primena, kad ES įsipareigojo padėti šalims partnerėms, atsižvelgdama į jų vystymosi padėtį ir žmogaus teisių ir demokratijos srityse daromą pažangą; ragina į visas priemones įtraukti aiškiai apibrėžtas rezultatų sistemas, kad būtų užtikrinta marginalizuotų ir pažeidžiamų grupių įtrauktis, taip pat į jas integruoti žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį; |
| --- | --- |

61.

mano, kad vystomasis bendradarbiavimas ir žmogaus teisių ir demokratijos principų propagavimas turėtų būti glaudžiai derinami; atsižvelgdamas į tai, primena, kad JT tvirtina, jog negalima visapusiškai pasiekti vystymosi tikslų, jei nesilaikoma žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio; taip pat primena, kad ES įsipareigojo padėti šalims partnerėms, atsižvelgdama į jų vystymosi padėtį ir žmogaus teisių ir demokratijos srityse daromą pažangą; ragina į visas priemones įtraukti aiškiai apibrėžtas rezultatų sistemas, kad būtų užtikrinta marginalizuotų ir pažeidžiamų grupių įtrauktis, taip pat į jas integruoti žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį;

| 62. | teigiamai vertina 2014 m. balandžio mėn. paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES vystomojo bendradarbiavimo srityje taikytino teisėmis grindžiamo požiūrio, apimančio visas žmogaus teises, įskaitant moterų ir mergaičių teises, – šį dokumentą palankiai įvertino Taryba; ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinamas teisėmis grindžiamas požiūris, ir užtikrinti, kad žmogaus teisės bei vystomasis bendradarbiavimas papildytų vienas kitą vietos lygiu; ragina Komisiją pateikti skaidrų ir viešą vertinimą, kaip įgyvendinamas ES teisėmis grindžiamo požiūrio priemonių rinkinys; ragina ES sustiprinti savo kaip aktyvios žmogaus teisių propaguotojos pasaulyje vaidmenį, veiksmingai, nuosekliai ir apgalvotai naudojant visas turimas priemones, kad būtų propaguojamos ir apsaugomos žmogaus teisės ir jų gynėjai, taip pat skatinamas mūsų paramos vystymuisi politikos veiksmingumas, laikantis naujo 16-ojo darnaus vystymosi tikslo (DVT); |
| --- | --- |

62.

teigiamai vertina 2014 m. balandžio mėn. paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES vystomojo bendradarbiavimo srityje taikytino teisėmis grindžiamo požiūrio, apimančio visas žmogaus teises, įskaitant moterų ir mergaičių teises, – šį dokumentą palankiai įvertino Taryba; ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinamas teisėmis grindžiamas požiūris, ir užtikrinti, kad žmogaus teisės bei vystomasis bendradarbiavimas papildytų vienas kitą vietos lygiu; ragina Komisiją pateikti skaidrų ir viešą vertinimą, kaip įgyvendinamas ES teisėmis grindžiamo požiūrio priemonių rinkinys; ragina ES sustiprinti savo kaip aktyvios žmogaus teisių propaguotojos pasaulyje vaidmenį, veiksmingai, nuosekliai ir apgalvotai naudojant visas turimas priemones, kad būtų propaguojamos ir apsaugomos žmogaus teisės ir jų gynėjai, taip pat skatinamas mūsų paramos vystymuisi politikos veiksmingumas, laikantis naujo 16-ojo darnaus vystymosi tikslo (DVT);

| 63. | palankiai vertina tai, kad specialiame JT aukščiausiojo lygio susitikime Niujorke buvo patvirtinta plataus užmojo darnaus vystymosi iki 2030 m. darbotvarkė, taip pat vertina šiame procese ES atliktą lyderės vaidmenį, ypač siekiant įtraukti tokias pagrindines ES vertybes, kaip žmogaus teisės ir geras valdymas; teigiamai vertina tai, kad nauja darbotvarkė aiškiai grindžiama žmogaus teisių srities įsipareigojimais ir kad 17 tikslų ir 169 uždaviniais siekiama užtikrinti visų žmonių žmogaus teises; pritaria vizijai, kuria paremtas šis dokumentas, nes pagal ją visame pasaulyje būtų gerbiamos žmogaus teisės ir orumas, įgyvendinamas teisinės valstybės principas, teisingumas, lygybė ir nediskriminavimas, taip pat pagarba rasei, etninei kilmei ir kultūrų įvairovei, užtikrinamos lygios galimybės, taip sudarant sąlygas visapusiškai realizuoti žmogaus galimybes ir prisidėti prie bendros gerovės; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog vykdant darnaus vystymosi iki 2030 m. darbotvarkę, taikant jos stebėsenos priemones ir visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių, visapusiškai ateityje ją įgyvendinant, būtų iš esmės remiamasi žmogaus teisėmis ir lyčių lygybe grindžiamu požiūriu, taip pat skurdo panaikinimo, nelygybės ir socialinės atskirties mažinimo ir ekonomikos demokratizavimo tikslais; |
| --- | --- |

63.

palankiai vertina tai, kad specialiame JT aukščiausiojo lygio susitikime Niujorke buvo patvirtinta plataus užmojo darnaus vystymosi iki 2030 m. darbotvarkė, taip pat vertina šiame procese ES atliktą lyderės vaidmenį, ypač siekiant įtraukti tokias pagrindines ES vertybes, kaip žmogaus teisės ir geras valdymas; teigiamai vertina tai, kad nauja darbotvarkė aiškiai grindžiama žmogaus teisių srities įsipareigojimais ir kad 17 tikslų ir 169 uždaviniais siekiama užtikrinti visų žmonių žmogaus teises; pritaria vizijai, kuria paremtas šis dokumentas, nes pagal ją visame pasaulyje būtų gerbiamos žmogaus teisės ir orumas, įgyvendinamas teisinės valstybės principas, teisingumas, lygybė ir nediskriminavimas, taip pat pagarba rasei, etninei kilmei ir kultūrų įvairovei, užtikrinamos lygios galimybės, taip sudarant sąlygas visapusiškai realizuoti žmogaus galimybes ir prisidėti prie bendros gerovės; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog vykdant darnaus vystymosi iki 2030 m. darbotvarkę, taikant jos stebėsenos priemones ir visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių, visapusiškai ateityje ją įgyvendinant, būtų iš esmės remiamasi žmogaus teisėmis ir lyčių lygybe grindžiamu požiūriu, taip pat skurdo panaikinimo, nelygybės ir socialinės atskirties mažinimo ir ekonomikos demokratizavimo tikslais;

| 64. | pabrėžia politikos suderinamumo vystymosi labui svarbą norint įgyvendinti naują darnaus vystymosi darbotvarkę; pažymi, kad, taikant žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį, turėtų būti geriau suprantamas politikos suderinamumas vystymosi labui, nes, nepašalinus teisių užtikrinimo kliūčių, negali būti daroma pažanga darnaus vystymosi ir skurdo panaikinimo srityse; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia politikos suderinamumo vystymosi labui svarbą norint įgyvendinti naują darnaus vystymosi darbotvarkę; pažymi, kad, taikant žmogaus teisėmis grindžiamą požiūrį, turėtų būti geriau suprantamas politikos suderinamumas vystymosi labui, nes, nepašalinus teisių užtikrinimo kliūčių, negali būti daroma pažanga darnaus vystymosi ir skurdo panaikinimo srityse;

| 65. | dar kartą tvirtina, kad reikia nedelsiant šalinti pasaulinę su skurdu susijusių ir apleistų ligų naštą; ragina parengti plataus užmojo ilgalaikę politinę pasaulinės sveikatos, inovacijų ir vaistų prieinamumo strategiją ir veiksmų planą, pagal kuriuos, be kita ko, būtų numatyta investuoti į tyrimus ir plėtrą, kad būtų užtikrinta teisė į kiekvieno žmogaus sveikatai ir gerovei pakankamą gyvenimo lygį nediskriminuojant dėl rasės, religijos, politinių įsitikinimų, ekonominių ar socialinių sąlygų, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

65.

dar kartą tvirtina, kad reikia nedelsiant šalinti pasaulinę su skurdu susijusių ir apleistų ligų naštą; ragina parengti plataus užmojo ilgalaikę politinę pasaulinės sveikatos, inovacijų ir vaistų prieinamumo strategiją ir veiksmų planą, pagal kuriuos, be kita ko, būtų numatyta investuoti į tyrimus ir plėtrą, kad būtų užtikrinta teisė į kiekvieno žmogaus sveikatai ir gerovei pakankamą gyvenimo lygį nediskriminuojant dėl rasės, religijos, politinių įsitikinimų, ekonominių ar socialinių sąlygų, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos;

| 66. | primygtinai tvirtina, kad Adis Abebos veiksmų darbotvarkėje buvo įsipareigota visiems asmenims užtikrinti visuotinę minimalią socialinę apsaugą, visuotinę sveikatos apsaugą ir būtinąsias viešąsias paslaugas, įskaitant sveikatos ir švietimo paslaugas; |
| --- | --- |

66.

primygtinai tvirtina, kad Adis Abebos veiksmų darbotvarkėje buvo įsipareigota visiems asmenims užtikrinti visuotinę minimalią socialinę apsaugą, visuotinę sveikatos apsaugą ir būtinąsias viešąsias paslaugas, įskaitant sveikatos ir švietimo paslaugas;

| 67. | teigiamai vertina kovos su terorizmu rekomendacinį dokumentą, kurį parengė EIVT ir Komisija ir kurį patvirtino Taryba, siekdamos užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms planuojant ir įgyvendinant pagalbos trečiosioms šalims kovojant su terorizmu projektus; ragina EIVT ir Komisiją užtikrinti veiksmingą dokumento įgyvendinimą ir visų pirma plačiai jį išplatinti; taigi primena, kad pagarba pagrindinėms teisėms ir laisvėms yra sėkmingos kovos su terorizmu politikos, įskaitant skaitmeninių sekimo technologijų naudojimą, pagrindas; remia tarptautines pastangas nutraukti grupuotės ISIS („Da’esh“) vykdomus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

67.

teigiamai vertina kovos su terorizmu rekomendacinį dokumentą, kurį parengė EIVT ir Komisija ir kurį patvirtino Taryba, siekdamos užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms planuojant ir įgyvendinant pagalbos trečiosioms šalims kovojant su terorizmu projektus; ragina EIVT ir Komisiją užtikrinti veiksmingą dokumento įgyvendinimą ir visų pirma plačiai jį išplatinti; taigi primena, kad pagarba pagrindinėms teisėms ir laisvėms yra sėkmingos kovos su terorizmu politikos, įskaitant skaitmeninių sekimo technologijų naudojimą, pagrindas; remia tarptautines pastangas nutraukti grupuotės ISIS („Da’esh“) vykdomus žmogaus teisių pažeidimus;

Čiabuvių tautų teisės

| 68. | ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares pritarti tam, kad būtų persvarstyti Institucinės ekspertų grupės čiabuvių tautų teisių klausimais įgaliojimai, atsižvelgiant į Pasaulinės čiabuvių tautų konferencijos baigiamąjį dokumentą (JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 69/2 (42)), kad būtų galima stebėti, vertinti ir gerinti Deklaracijos dėl čiabuvių tautų teisių įgyvendinimą; primygtinai ragina ES valstybes nares reikalauti, kad visi pagal specialiąsias procedūras įgalioti asmenys atkreiptų dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria čiabuvės moterys ir mergaitės, ir nuolat apie šias problemas informuotų JT žmogaus teisių tarybą; primygtinai ragina EIVT ir valstybes nares aktyviai remti sisteminio veiksmų plano dėl čiabuvių tautų rengimą, kaip reikalaujama JT Generalinės Asamblėjos 2014 m. rugsėjo mėn. rezoliucijoje, ypač atsižvelgiant į reguliarių konsultacijų su čiabuvių tautomis organizavimą per šį procesą; labai apgailestauja dėl to, kad kai kuriuose Vakarų Afrikos rajonuose psichikos sutrikimų turintys asmenys miškuose prirakinami prie medžių arba paliekami gatvėse – tokiai dažnai pasitaikančiai praktikai pritaria vietos bendruomenės; |
| --- | --- |

68.

ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares pritarti tam, kad būtų persvarstyti Institucinės ekspertų grupės čiabuvių tautų teisių klausimais įgaliojimai, atsižvelgiant į Pasaulinės čiabuvių tautų konferencijos baigiamąjį dokumentą (JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 69/2 (42)), kad būtų galima stebėti, vertinti ir gerinti Deklaracijos dėl čiabuvių tautų teisių įgyvendinimą; primygtinai ragina ES valstybes nares reikalauti, kad visi pagal specialiąsias procedūras įgalioti asmenys atkreiptų dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria čiabuvės moterys ir mergaitės, ir nuolat apie šias problemas informuotų JT žmogaus teisių tarybą; primygtinai ragina EIVT ir valstybes nares aktyviai remti sisteminio veiksmų plano dėl čiabuvių tautų rengimą, kaip reikalaujama JT Generalinės Asamblėjos 2014 m. rugsėjo mėn. rezoliucijoje, ypač atsižvelgiant į reguliarių konsultacijų su čiabuvių tautomis organizavimą per šį procesą; labai apgailestauja dėl to, kad kai kuriuose Vakarų Afrikos rajonuose psichikos sutrikimų turintys asmenys miškuose prirakinami prie medžių arba paliekami gatvėse – tokiai dažnai pasitaikančiai praktikai pritaria vietos bendruomenės;

ES veiksmai migracijos ir pabėgėlių srityje

| 69. | reiškia didelį susirūpinimą ir solidarumą su daugybe pabėgėlių ir migrantų, kurie kenčia dėl rimtų žmogaus teisių pažeidimų, būdami konfliktų ir persekiojimo, valdymo klaidų, nelegalios imigracijos, prekybos žmonėmis ir neteisėto žmonių gabenimo tinklų, ekstremistų grupių ir nusikaltėlių grupuočių aukomis; taip pat reiškia didelį apgailestavimą dėl to, kad tragiškai žūsta žmonės, bandydami pasiekti ES teritoriją; |
| --- | --- |

69.

reiškia didelį susirūpinimą ir solidarumą su daugybe pabėgėlių ir migrantų, kurie kenčia dėl rimtų žmogaus teisių pažeidimų, būdami konfliktų ir persekiojimo, valdymo klaidų, nelegalios imigracijos, prekybos žmonėmis ir neteisėto žmonių gabenimo tinklų, ekstremistų grupių ir nusikaltėlių grupuočių aukomis; taip pat reiškia didelį apgailestavimą dėl to, kad tragiškai žūsta žmonės, bandydami pasiekti ES teritoriją;

| 70. | pabrėžia, kad reikia kuo skubiau šalinti pagrindines migracijos srautų priežastis, taigi spręsti pabėgėlių krizės išorės aspekto klausimą, be kita ko, randant tvarius konfliktų mūsų kaimynystėje sprendimus, stiprinant bendradarbiavimą ir partnerystę su atitinkamomis trečiosiomis šalimis ir vykdant ES išorės politiką; pabrėžia, kad reikia išsamaus žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio į migraciją, ir ragina ES aktyviau bendradarbiauti su JT, įskaitant jos agentūras, taip pat su regioninėmis organizacijomis, vyriausybėmis ir NVO, kad būtų pašalintos pagrindinės migracijos srautų priežastys ir pagerinta padėtis netoli konflikto zonų esančiose pabėgėlių stovyklose; pakartoja savo raginimą ES užtikrinti, kad visi bendradarbiavimo migracijos srityje ir readmisijos susitarimai su ES nepriklausančiomis valstybėmis atitiktų tarptautinę žmogaus teisių teisę; primena, kad bendra migracijos strategija glaudžiai susijusi su vystymosi ir humanitarine politika, įskaitant humanitarinių koridorių steigimą ir humanitarinių vizų išdavimą, ir kitomis išorės politikos sritimis; atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos karinę operaciją Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED), nukreiptą prieš neteisėtai migrantus gabenančius asmenis ir prekeivius žmonėmis Viduržemio jūros regione; be to, pabrėžia, kad reikia nedelsiant parengti tvirtesnę Sąjungos lygmens politiką siekiant spręsti neatidėliotinas su migrantais ir pabėgėliais susijusias problemas ir sukurti veiksmingo, teisingo ir tvaraus valstybių narių tarpusavio naštos pasidalijimo mechanizmą; atkreipia dėmesį į 2015 m. rugsėjo 9 d. Komisijos pasiūlytas priemones, skirtas pabėgėlių krizės klausimui spręsti, pvz., numatomą Dublino reglamento persvarstymą; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad reikia kuo skubiau šalinti pagrindines migracijos srautų priežastis, taigi spręsti pabėgėlių krizės išorės aspekto klausimą, be kita ko, randant tvarius konfliktų mūsų kaimynystėje sprendimus, stiprinant bendradarbiavimą ir partnerystę su atitinkamomis trečiosiomis šalimis ir vykdant ES išorės politiką; pabrėžia, kad reikia išsamaus žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio į migraciją, ir ragina ES aktyviau bendradarbiauti su JT, įskaitant jos agentūras, taip pat su regioninėmis organizacijomis, vyriausybėmis ir NVO, kad būtų pašalintos pagrindinės migracijos srautų priežastys ir pagerinta padėtis netoli konflikto zonų esančiose pabėgėlių stovyklose; pakartoja savo raginimą ES užtikrinti, kad visi bendradarbiavimo migracijos srityje ir readmisijos susitarimai su ES nepriklausančiomis valstybėmis atitiktų tarptautinę žmogaus teisių teisę; primena, kad bendra migracijos strategija glaudžiai susijusi su vystymosi ir humanitarine politika, įskaitant humanitarinių koridorių steigimą ir humanitarinių vizų išdavimą, ir kitomis išorės politikos sritimis; atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos karinę operaciją Viduržemio jūros regiono pietų centrinėje dalyje (EUNAVFOR MED), nukreiptą prieš neteisėtai migrantus gabenančius asmenis ir prekeivius žmonėmis Viduržemio jūros regione; be to, pabrėžia, kad reikia nedelsiant parengti tvirtesnę Sąjungos lygmens politiką siekiant spręsti neatidėliotinas su migrantais ir pabėgėliais susijusias problemas ir sukurti veiksmingo, teisingo ir tvaraus valstybių narių tarpusavio naštos pasidalijimo mechanizmą; atkreipia dėmesį į 2015 m. rugsėjo 9 d. Komisijos pasiūlytas priemones, skirtas pabėgėlių krizės klausimui spręsti, pvz., numatomą Dublino reglamento persvarstymą;

| 71. | ragina ES ir jos valstybes nares, vykdant išorės politiką, padidinti paramą kovai su prekyba žmonėmis, ypatingą dėmesį skiriant nukentėjusiųjų ir ypač nepilnamečių apsaugai; yra įsitikinęs, kad ES turėtų stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir kitais atitinkamais subjektais siekiant keistis gerąja patirtimi ir padėti ardyti tarptautinius prekybos žmonėmis tinklus; kartoja, kad visos ES valstybės narės turi įgyvendinti ES direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos (43) ir 2012–2016 m. Prekybos žmonėmis panaikinimo strategiją (44); |
| --- | --- |

71.

ragina ES ir jos valstybes nares, vykdant išorės politiką, padidinti paramą kovai su prekyba žmonėmis, ypatingą dėmesį skiriant nukentėjusiųjų ir ypač nepilnamečių apsaugai; yra įsitikinęs, kad ES turėtų stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir kitais atitinkamais subjektais siekiant keistis gerąja patirtimi ir padėti ardyti tarptautinius prekybos žmonėmis tinklus; kartoja, kad visos ES valstybės narės turi įgyvendinti ES direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos (43) ir 2012–2016 m. Prekybos žmonėmis panaikinimo strategiją (44);

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. dėl nelaimių, susijusių su klimatu, buvo perkelta 17,5 mln. asmenų; pabrėžia, kad šie perkėlimai daugiausia vyko pietiniuose regionuose, kurie patiria didžiausią klimato kaitos poveikį; nurodo, kad 85 proc. šių perkėlimų vyksta besivystančiose šalyse, daugiausia šalies viduje ar šalių dalyse; nurodo, kad siekdamos Tūkstantmečio vystymosi tikslų ES valstybės narės taip pat įsipareigojo skirti 0,7 proc. BVP paramai vystymuisi finansuoti; |
| --- | --- |

72.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. dėl nelaimių, susijusių su klimatu, buvo perkelta 17,5 mln. asmenų; pabrėžia, kad šie perkėlimai daugiausia vyko pietiniuose regionuose, kurie patiria didžiausią klimato kaitos poveikį; nurodo, kad 85 proc. šių perkėlimų vyksta besivystančiose šalyse, daugiausia šalies viduje ar šalių dalyse; nurodo, kad siekdamos Tūkstantmečio vystymosi tikslų ES valstybės narės taip pat įsipareigojo skirti 0,7 proc. BVP paramai vystymuisi finansuoti;

| 73. | prašo ES aktyviai dalyvauti diskusijose dėl termino „pabėgėlis dėl klimato kaitos“, įskaitant galimą teisinę šio termino apibrėžtį tarptautinės teisės aktuose arba teisiškai privalomuose tarptautiniuose susitarimuose; |
| --- | --- |

73.

prašo ES aktyviai dalyvauti diskusijose dėl termino „pabėgėlis dėl klimato kaitos“, įskaitant galimą teisinę šio termino apibrėžtį tarptautinės teisės aktuose arba teisiškai privalomuose tarptautiniuose susitarimuose;

| 74. | dar kartą ragina ES parengti bendrą poziciją dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, kurioje būtų puoselėjamas žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymasis ir sprendžiami tokie klausimai kaip teisinė sistema, proporcingumas, atskaitomybė, civilių apsauga ir skaidrumas; dar kartą primygtinai ragina ES uždrausti kurti, gaminti ir naudoti visiškai autonomiškus ginklus, kuriais galima smogti be žmogaus įsikišimo; ragina ES nepritarti neteisminių ir tikslinių nužudymų praktikai ir įsipareigoti užtikrinti atitinkamas priemones, atitinkančias vidaus ir tarptautinius teisinius įsipareigojimus, jei yra pagrindo manyti, jos jurisdikcijoje esantis asmuo ar subjektas gali būti susijęs su neteisėtais tiksliniais nužudymais užsienyje; |
| --- | --- |

74.

dar kartą ragina ES parengti bendrą poziciją dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, kurioje būtų puoselėjamas žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymasis ir sprendžiami tokie klausimai kaip teisinė sistema, proporcingumas, atskaitomybė, civilių apsauga ir skaidrumas; dar kartą primygtinai ragina ES uždrausti kurti, gaminti ir naudoti visiškai autonomiškus ginklus, kuriais galima smogti be žmogaus įsikišimo; ragina ES nepritarti neteisminių ir tikslinių nužudymų praktikai ir įsipareigoti užtikrinti atitinkamas priemones, atitinkančias vidaus ir tarptautinius teisinius įsipareigojimus, jei yra pagrindo manyti, jos jurisdikcijoje esantis asmuo ar subjektas gali būti susijęs su neteisėtais tiksliniais nužudymais užsienyje;

Tarptautiniai kultūros ir sporto renginiai ir žmogaus teisės

| 75. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad dideli sporto renginiai vis dažniau organizuojami autoritarinių režimų valstybėse, kuriose esama žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimų; pabrėžia, kad reikia rengti plačiosios visuomenės informavimo kampanijas, per kurias būtų informuojama apie reikmę užtikrinti su sporto renginiais susijusias žmogaus teisių nuostatas, įskaitant prievartinės prostitucijos ir prekybos žmonėmis problemas; ragina ES ir valstybes nares aktyviai bendradarbiauti su UNHCR ir kituose daugiašaliuose forumuose, taip pat bendradarbiauti su nacionalinėmis sporto federacijomis, organizaciniais subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant užtikrinti visapusišką žmogaus teisių laikymąsi per tokius renginius, įskaitant žmogaus teisių veiksnio laikymą lemiamu kriterijumi sprendžiant dėl teisės rengti svarbiausius tarptautinius sporto renginius suteikimo; atsižvelgdamas į tai, ypatingą dėmesį atkreipia į būsimas FIFA Pasaulio futbolo taurės varžybas, kurios vyks 2018 m. Rusijoje ir 2022 m. Katare, ir į 2022 m. Pekine vyksiančias olimpines žaidynes; |
| --- | --- |

75.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad dideli sporto renginiai vis dažniau organizuojami autoritarinių režimų valstybėse, kuriose esama žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimų; pabrėžia, kad reikia rengti plačiosios visuomenės informavimo kampanijas, per kurias būtų informuojama apie reikmę užtikrinti su sporto renginiais susijusias žmogaus teisių nuostatas, įskaitant prievartinės prostitucijos ir prekybos žmonėmis problemas; ragina ES ir valstybes nares aktyviai bendradarbiauti su UNHCR ir kituose daugiašaliuose forumuose, taip pat bendradarbiauti su nacionalinėmis sporto federacijomis, organizaciniais subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant užtikrinti visapusišką žmogaus teisių laikymąsi per tokius renginius, įskaitant žmogaus teisių veiksnio laikymą lemiamu kriterijumi sprendžiant dėl teisės rengti svarbiausius tarptautinius sporto renginius suteikimo; atsižvelgdamas į tai, ypatingą dėmesį atkreipia į būsimas FIFA Pasaulio futbolo taurės varžybas, kurios vyks 2018 m. Rusijoje ir 2022 m. Katare, ir į 2022 m. Pekine vyksiančias olimpines žaidynes;

ES veiksmai daugiašalėse organizacijose

| 76. | dar kartą tvirtina, kad visapusiškai remia tvirtą ES įsipareigojimą skatinti žmogaus teisių ir demokratinių principų laikymosi pažangą bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų struktūromis ir jų specializuotomis agentūromis, Europos Taryba, ESBO ir EBPO, pagal ES sutarties 21 ir 220 straipsnius; todėl palankiai vertina tai, kad buvo patvirtinti DVT; |
| --- | --- |

76.

dar kartą tvirtina, kad visapusiškai remia tvirtą ES įsipareigojimą skatinti žmogaus teisių ir demokratinių principų laikymosi pažangą bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų struktūromis ir jų specializuotomis agentūromis, Europos Taryba, ESBO ir EBPO, pagal ES sutarties 21 ir 220 straipsnius; todėl palankiai vertina tai, kad buvo patvirtinti DVT;

| 77. | be to, primena, jog svarbu, kad ES nuolat aktyviai dalyvautų visuose JT žmogaus teisių mechanizmuose, visų pirma JT Generalinės Asamblėjos Trečiajame komitete ir JT Žmogaus teisių taryboje; pripažįsta EIVT, ES delegacijų Niujorke ir Ženevoje ir valstybių narių pastangas didinti ES žmogaus teisių srities veiksmų nuoseklumą JT lygmeniu; ragina ES dėti daugiau pastangų siekiant, kad jos nuomonė būtų išgirsta, be kita ko, aktyviau taikant vis dažniau naudojamą tarpregioninių iniciatyvų praktiką ir bendrai remiant rezoliucijas bei vadovaujant jų rengimui; |
| --- | --- |

77.

be to, primena, jog svarbu, kad ES nuolat aktyviai dalyvautų visuose JT žmogaus teisių mechanizmuose, visų pirma JT Generalinės Asamblėjos Trečiajame komitete ir JT Žmogaus teisių taryboje; pripažįsta EIVT, ES delegacijų Niujorke ir Ženevoje ir valstybių narių pastangas didinti ES žmogaus teisių srities veiksmų nuoseklumą JT lygmeniu; ragina ES dėti daugiau pastangų siekiant, kad jos nuomonė būtų išgirsta, be kita ko, aktyviau taikant vis dažniau naudojamą tarpregioninių iniciatyvų praktiką ir bendrai remiant rezoliucijas bei vadovaujant jų rengimui;

| 78. | ragina gerbti pagrindines Vakarų Sacharos gyventojų teises, įskaitant asociacijų laisvę, žodžio laisvę ir susirinkimų teisę; reikalauja paleisti visus Vakarų Sacharos politinius kalinius; reikalauja parlamentų nariams, nepriklausomiems stebėtojams, nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) ir spaudai suteikti galimybę patekti į Vakarų Sacharos teritorijas; primygtinai ragina Jungtines Tautas suteikti MINURSO misijai įgaliojimus žmogaus teisių srityje, kaip ir visoms kitoms JT taikos palaikymo misijoms visame pasaulyje; pritaria, kad būtų surastas sąžiningas ir ilgalaikis Vakarų Sacharos konflikto sprendimas, grindžiamas Vakarų Sacharos gyventojų apsisprendimo teise ir atitinkantis susijusias Jungtinių Tautų rezoliucijas; |
| --- | --- |

78.

ragina gerbti pagrindines Vakarų Sacharos gyventojų teises, įskaitant asociacijų laisvę, žodžio laisvę ir susirinkimų teisę; reikalauja paleisti visus Vakarų Sacharos politinius kalinius; reikalauja parlamentų nariams, nepriklausomiems stebėtojams, nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) ir spaudai suteikti galimybę patekti į Vakarų Sacharos teritorijas; primygtinai ragina Jungtines Tautas suteikti MINURSO misijai įgaliojimus žmogaus teisių srityje, kaip ir visoms kitoms JT taikos palaikymo misijoms visame pasaulyje; pritaria, kad būtų surastas sąžiningas ir ilgalaikis Vakarų Sacharos konflikto sprendimas, grindžiamas Vakarų Sacharos gyventojų apsisprendimo teise ir atitinkantis susijusias Jungtinių Tautų rezoliucijas;

| 79. | primena, kaip svarbu laikytis įsigalėjusios praktikos siųsti Parlamento delegaciją į JT Generalinę Asamblėją; džiaugiasi, kad 2015 m. per 28-ąją JTŽTT sesiją tokia praktika vėl pradėta taikyti; |
| --- | --- |

79.

primena, kaip svarbu laikytis įsigalėjusios praktikos siųsti Parlamento delegaciją į JT Generalinę Asamblėją; džiaugiasi, kad 2015 m. per 28-ąją JTŽTT sesiją tokia praktika vėl pradėta taikyti;

| 80. | pabrėžia, kad siekiant didinti JTŽTT teisėtumą ir patikimumą visi jos nariai privalo laikytis aukščiausių žmogaus teisių standartų ir vykdyti savo įsipareigojimus žmogaus teisių srityje; mano, kad žmogaus teisės turi būti propaguojamos, plėtojamos ir konsoliduojamos visuose tarptautiniuose forumuose; ragina Komisiją pateikti viešą veiklos ir veiksmų, kuriuos ji vykdo, kad padarytų pažangą, susijusią su žmogaus teisių darbotvarke, ir padidintų tarptautinių organizacijų, tokių kaip PPO ir Pasaulio bankas (TRPB, TFK, DIGA), atskaitomybę ir atsakomybę žmogaus teisių srityje, ataskaitą; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad siekiant didinti JTŽTT teisėtumą ir patikimumą visi jos nariai privalo laikytis aukščiausių žmogaus teisių standartų ir vykdyti savo įsipareigojimus žmogaus teisių srityje; mano, kad žmogaus teisės turi būti propaguojamos, plėtojamos ir konsoliduojamos visuose tarptautiniuose forumuose; ragina Komisiją pateikti viešą veiklos ir veiksmų, kuriuos ji vykdo, kad padarytų pažangą, susijusią su žmogaus teisių darbotvarke, ir padidintų tarptautinių organizacijų, tokių kaip PPO ir Pasaulio bankas (TRPB, TFK, DIGA), atskaitomybę ir atsakomybę žmogaus teisių srityje, ataskaitą;

| 81. | dar kartą tvirtina, kad yra tvirtai įsipareigojusi panaikinti tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantį nebaudžiamumą už sunkiausius nusikaltimus ir užtikrinti teisingumą karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido aukoms, taigi dar kartą pareiškia, jog remia Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT); apgailestauja, kad nė viena valstybė narė 2014 m. neratifikavo Romos statuto; pabrėžia atsakomybę už tai, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas ir kad būtų nuteisti tie, kurie atsakingi už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, įskaitant nusikaltimus, susijusius seksualine prievarta; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad keletas arešto orderių vis dar neįvykdyti; primygtinai ragina ES toliau teikti tvirtą diplomatinę ir politinę paramą stiprinant ir plėtojant TBT ir JT, ypač JT Saugumo Tarybos, santykius, tiek per dvišalius santykius, tiek visuose kituose forumuose; ragina ES, įskaitant jos delegacijas ir valstybes nares, dėti daugiau pastangų propaguojant Romos statuto visuotinumą, jo ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą; ragina valstybes nares suteikti TBT reikalingų išteklių ir padidinti paramą tarptautinei baudžiamosios justicijos sistemai, be kita ko, finansiškai remiant pilietinės visuomenės subjektus per, pavyzdžiui, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP); ragina įgyvendinti 2013 m. ES tarptautinio ir nacionalinio teisingumo papildomumo priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

81.

dar kartą tvirtina, kad yra tvirtai įsipareigojusi panaikinti tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantį nebaudžiamumą už sunkiausius nusikaltimus ir užtikrinti teisingumą karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido aukoms, taigi dar kartą pareiškia, jog remia Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT); apgailestauja, kad nė viena valstybė narė 2014 m. neratifikavo Romos statuto; pabrėžia atsakomybę už tai, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas ir kad būtų nuteisti tie, kurie atsakingi už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, įskaitant nusikaltimus, susijusius seksualine prievarta; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad keletas arešto orderių vis dar neįvykdyti; primygtinai ragina ES toliau teikti tvirtą diplomatinę ir politinę paramą stiprinant ir plėtojant TBT ir JT, ypač JT Saugumo Tarybos, santykius, tiek per dvišalius santykius, tiek visuose kituose forumuose; ragina ES, įskaitant jos delegacijas ir valstybes nares, dėti daugiau pastangų propaguojant Romos statuto visuotinumą, jo ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą; ragina valstybes nares suteikti TBT reikalingų išteklių ir padidinti paramą tarptautinei baudžiamosios justicijos sistemai, be kita ko, finansiškai remiant pilietinės visuomenės subjektus per, pavyzdžiui, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP); ragina įgyvendinti 2013 m. ES tarptautinio ir nacionalinio teisingumo papildomumo priemonių rinkinį;

| 82. | ragina ES ir valstybes nares visokio pobūdžio dialoguose su trečiosiomis šalimis aktyviai remti TBT ir priminti, kad būtina užtikrinti jo sprendimų vykdymą; |
| --- | --- |

82.

ragina ES ir valstybes nares visokio pobūdžio dialoguose su trečiosiomis šalimis aktyviai remti TBT ir priminti, kad būtina užtikrinti jo sprendimų vykdymą;

Pagarbos žmogaus teisėms didinimas pasaulyje

Minties, sąžinės ir religijos ar tikėjimo laisvė

| 83. | primena, kad minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė yra pagrindinė žmogaus teisė, pripažinta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir užtikrinama pagal JT Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį; taip pat primena, kad ši teisė ir kitos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, apimančios teisę tikėti ar netikėti, laisvę vienodomis teisėmis praktikuoti teistinius, neteistinius ar ateistinius įsitikinimus ir teisė priimti pasirinktą tikėjimą, jį keisti, jo atsisakyti arba vėl prie jo sugrįžti, yra glaudžiai tarpusavyje susijusios; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kurios JT šalys vis dar nesilaiko JT standartų ir naudoja valstybės represijas, kurios gali apimti fizines bausmes, įkalinimo bausmes, nepaprastai dideles baudas ir netgi mirties bausmę, taip pažeisdamos religijos ar tikėjimo laisvę; yra susirūpinęs dėl padažnėjusio religinių ar tikėjimo mažumų, įskaitant krikščionių bendruomenes, persekiojimo, taip pat dėl neteisėto jų susirinkimų vietų griovimo; |
| --- | --- |

83.

primena, kad minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė yra pagrindinė žmogaus teisė, pripažinta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir užtikrinama pagal JT Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį; taip pat primena, kad ši teisė ir kitos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, apimančios teisę tikėti ar netikėti, laisvę vienodomis teisėmis praktikuoti teistinius, neteistinius ar ateistinius įsitikinimus ir teisė priimti pasirinktą tikėjimą, jį keisti, jo atsisakyti arba vėl prie jo sugrįžti, yra glaudžiai tarpusavyje susijusios; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kurios JT šalys vis dar nesilaiko JT standartų ir naudoja valstybės represijas, kurios gali apimti fizines bausmes, įkalinimo bausmes, nepaprastai dideles baudas ir netgi mirties bausmę, taip pažeisdamos religijos ar tikėjimo laisvę; yra susirūpinęs dėl padažnėjusio religinių ar tikėjimo mažumų, įskaitant krikščionių bendruomenes, persekiojimo, taip pat dėl neteisėto jų susirinkimų vietų griovimo;

| 84. | ragina ES ir valstybes nares palaikant ryšius su trečiosiomis šalimis dėti daugiau pastangų siekiant pašalinti visų formų religinę diskriminaciją ir skatinti religijų dialogą; reikalauja imtis konkrečių veiksmų siekiant apsaugoti religines mažumas, netikinčius, tikėjimo atsisakiusius asmenis ir ateistus, nukentėjusius dėl šventvagystės įstatymų, ir ragina ES ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant panaikinti tokius įstatymus; teigiamai vertina ES įsipareigojimą religijos ar tikėjimo laisvę propaguoti tarptautiniuose forumuose, be kita ko, remti JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais įgaliojimus; visapusiškai pritaria ES praktikai Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje ir JT Generalinėje Asamblėjoje imtis iniciatyvos rengiant temines rezoliucijas šiuo klausimu; reikalauja imtis konkrečių veiksmų ir priemonių siekiant veiksmingai įgyvendinti ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires ir šias gaires tobulinti; mano, kad tarptautiniuose ir regioniniuose forumuose, įskaitant per ES delegacijas, turėtų būti imamasi veiksmų atviram, skaidriam ir reguliariam dialogui su religinėmis asociacijomis ir bendruomenėmis palaikyti pagal SESV 17 straipsnį; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti nuolatinį ir nuoseklų ES darbuotojų mokymą būstinėse ir delegacijose; |
| --- | --- |

84.

ragina ES ir valstybes nares palaikant ryšius su trečiosiomis šalimis dėti daugiau pastangų siekiant pašalinti visų formų religinę diskriminaciją ir skatinti religijų dialogą; reikalauja imtis konkrečių veiksmų siekiant apsaugoti religines mažumas, netikinčius, tikėjimo atsisakiusius asmenis ir ateistus, nukentėjusius dėl šventvagystės įstatymų, ir ragina ES ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant panaikinti tokius įstatymus; teigiamai vertina ES įsipareigojimą religijos ar tikėjimo laisvę propaguoti tarptautiniuose forumuose, be kita ko, remti JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais įgaliojimus; visapusiškai pritaria ES praktikai Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje ir JT Generalinėje Asamblėjoje imtis iniciatyvos rengiant temines rezoliucijas šiuo klausimu; reikalauja imtis konkrečių veiksmų ir priemonių siekiant veiksmingai įgyvendinti ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires ir šias gaires tobulinti; mano, kad tarptautiniuose ir regioniniuose forumuose, įskaitant per ES delegacijas, turėtų būti imamasi veiksmų atviram, skaidriam ir reguliariam dialogui su religinėmis asociacijomis ir bendruomenėmis palaikyti pagal SESV 17 straipsnį; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti nuolatinį ir nuoseklų ES darbuotojų mokymą būstinėse ir delegacijose;

ES kovos su mirties bausme veiksmai

| 85. | palankiai vertina 2014 m. spalio mėn. bendrą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus deklaraciją (45), kurioje jie dar kartą pabrėžia, kad tvirtai ir visiškai nepritaria bet kokiais atvejais ir bet kokiomis aplinkybėmis vykdomai mirties bausmei; laikosi nuomonės, kad mirties bausmės panaikinimas visame pasaulyje turėtų būti vienas iš svarbiausių ES tikslų žmogaus teisių srityje; pažymi, kad teikiant paramą trečiosioms šalims kovos su narkotikais politikos srityje turėtų būti siekiama panaikinti mirties bausmę už nusikaltimus, susijusius su narkotikais; atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Osle (Norvegija) vyksiantį Šeštąjį pasaulinį mirties bausmės panaikinimo kongresą, ragina ES ir valstybes nares nedviprasmiškai pasisakyti už mirties bausmės panaikinimą, sutvirtinti su mirties bausmės panaikinimu susijusius įsipareigojimus ir remti šios srities visuomenės informavimo kampanijas; |
| --- | --- |

85.

palankiai vertina 2014 m. spalio mėn. bendrą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus deklaraciją (45), kurioje jie dar kartą pabrėžia, kad tvirtai ir visiškai nepritaria bet kokiais atvejais ir bet kokiomis aplinkybėmis vykdomai mirties bausmei; laikosi nuomonės, kad mirties bausmės panaikinimas visame pasaulyje turėtų būti vienas iš svarbiausių ES tikslų žmogaus teisių srityje; pažymi, kad teikiant paramą trečiosioms šalims kovos su narkotikais politikos srityje turėtų būti siekiama panaikinti mirties bausmę už nusikaltimus, susijusius su narkotikais; atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Osle (Norvegija) vyksiantį Šeštąjį pasaulinį mirties bausmės panaikinimo kongresą, ragina ES ir valstybes nares nedviprasmiškai pasisakyti už mirties bausmės panaikinimą, sutvirtinti su mirties bausmės panaikinimu susijusius įsipareigojimus ir remti šios srities visuomenės informavimo kampanijas;

| 86. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad pasaulyje daugėja mirties nuosprendžių ir vykdoma daugiau mirties bausmių; labai apgailestauja dėl to, kad kai kurios trečiosios šalys vis dar taiko mirties bausmę; apgailestauja, kad Baltarusija po dvejų metų pertraukos vėl pradėjo vykdyti mirties bausmes; taigi dar kartą ragina Baltarusiją įgyvendinti mirties bausmės taikymo moratoriumą, kuris galiausiai turėtų paskatinti panaikinti mirties bausmę; nurodo, kad aštuonios valstybės taiko mirties bausmę už homoseksualumą; |
| --- | --- |

86.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad pasaulyje daugėja mirties nuosprendžių ir vykdoma daugiau mirties bausmių; labai apgailestauja dėl to, kad kai kurios trečiosios šalys vis dar taiko mirties bausmę; apgailestauja, kad Baltarusija po dvejų metų pertraukos vėl pradėjo vykdyti mirties bausmes; taigi dar kartą ragina Baltarusiją įgyvendinti mirties bausmės taikymo moratoriumą, kuris galiausiai turėtų paskatinti panaikinti mirties bausmę; nurodo, kad aštuonios valstybės taiko mirties bausmę už homoseksualumą;

| 87. | ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares teikti rekomendacijas dėl išsamios ir veiksmingos Europos mirties bausmės politikos atsižvelgiant į tai, kad nemažam skaičiui Europos šalių piliečių trečiosiose šalyse gresia mirties bausmė – šią politiką turėtų sudaryti griežtos ir sustiprintos priemonės, susijusios su tapatybės nustatymu, teisinės pagalbos teikimu ir diplomatiniu atstovavimu; |
| --- | --- |

87.

ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares teikti rekomendacijas dėl išsamios ir veiksmingos Europos mirties bausmės politikos atsižvelgiant į tai, kad nemažam skaičiui Europos šalių piliečių trečiosiose šalyse gresia mirties bausmė – šią politiką turėtų sudaryti griežtos ir sustiprintos priemonės, susijusios su tapatybės nustatymu, teisinės pagalbos teikimu ir diplomatiniu atstovavimu;

| 88. | ragina ES toliau bendradarbiauti su mirties bausmę tebetaikančiomis šalimis ir naudoti visas diplomatines ir bendradarbiavimo priemones siekiant užtikrinti mirties bausmės panaikinimą; be to, dar kartą primygtinai ragina ES ir toliau stebėti sąlygas, kuriomis vykdoma mirties bausmė tose šalyse, kuriose ji vis dar taikoma; |
| --- | --- |

88.

ragina ES toliau bendradarbiauti su mirties bausmę tebetaikančiomis šalimis ir naudoti visas diplomatines ir bendradarbiavimo priemones siekiant užtikrinti mirties bausmės panaikinimą; be to, dar kartą primygtinai ragina ES ir toliau stebėti sąlygas, kuriomis vykdoma mirties bausmė tose šalyse, kuriose ji vis dar taikoma;

Kova su kankinimu ir netinkamu elgesiu

| 89. | mano, kad suėjus 30-osioms JT konvencijos prieš kankinimą metinėms ir žinant, kad visame pasaulyje žmonės ir toliau kankinami ir su jais netinkamai elgiamasi, ES turėtų suintensyvinti pastangas siekdama panaikinti šiuos sunkius žmogaus teisių pažeidimus; pabrėžia, kad tokių pažeidžiamų grupių, kaip antai vaikai ir moterys, etninės, kalbinės ir religinės mažumos, nariai sulaikymo vietose patiria kankinimą ir netinkamą elgesį, ir tam reikia skirti ypatingą dėmesį; todėl ragina EIVT ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją aktyviau įsitraukti į kovą su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu, tai yra, imtis daugiau diplomatinių veiksmų ir sistemingiau viešai skelbti savo poziciją, perduodant vertybes ir principus, kurių ES įsipareigojo laikytis; rekomenduoja, kad EIVT, ES delegacijos ir valstybės narės visapusiškai išnaudotų visų turimų priemonių, pavyzdžiui, ES kovos su kankinimu gairių (46), teikiamas galimybes; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja nuolat tobulinti vaistų, kurie gali būti naudojami mirties bausmei vykdyti ar kankinimams, eksporto kontrolės mechanizmus, įskaitant tikslinio galutinio naudojimo nuostatą tam, kad būtų galima uždrausti ar sustabdyti su saugumu susijusių prekių, kurios akivaizdžiai negali būti naudojamos jokiu kitu, kaip tik mirties bausmės vykdymo ar kankinimo tikslu, perdavimą; |
| --- | --- |

89.

mano, kad suėjus 30-osioms JT konvencijos prieš kankinimą metinėms ir žinant, kad visame pasaulyje žmonės ir toliau kankinami ir su jais netinkamai elgiamasi, ES turėtų suintensyvinti pastangas siekdama panaikinti šiuos sunkius žmogaus teisių pažeidimus; pabrėžia, kad tokių pažeidžiamų grupių, kaip antai vaikai ir moterys, etninės, kalbinės ir religinės mažumos, nariai sulaikymo vietose patiria kankinimą ir netinkamą elgesį, ir tam reikia skirti ypatingą dėmesį; todėl ragina EIVT ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją aktyviau įsitraukti į kovą su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu, tai yra, imtis daugiau diplomatinių veiksmų ir sistemingiau viešai skelbti savo poziciją, perduodant vertybes ir principus, kurių ES įsipareigojo laikytis; rekomenduoja, kad EIVT, ES delegacijos ir valstybės narės visapusiškai išnaudotų visų turimų priemonių, pavyzdžiui, ES kovos su kankinimu gairių (46), teikiamas galimybes; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja nuolat tobulinti vaistų, kurie gali būti naudojami mirties bausmei vykdyti ar kankinimams, eksporto kontrolės mechanizmus, įskaitant tikslinio galutinio naudojimo nuostatą tam, kad būtų galima uždrausti ar sustabdyti su saugumu susijusių prekių, kurios akivaizdžiai negali būti naudojamos jokiu kitu, kaip tik mirties bausmės vykdymo ar kankinimo tikslu, perdavimą;

| 90. | pabrėžia, kad yra valstybių, kurios nesiėmė jokių priemonių, kad būtų skubiai parengti sąlygų kalėjimuose gerinimo planai ir skirta pakankamai išteklių jiems įgyvendinti; pažymi, jog padaryta labai maža pažanga užtikrinant, kad sąlygos kalėjimuose atitiktų tarptautinius žmogaus teisių standartus ir kad būtų saugoma kalinių teisė į gyvybę, fizinį neliečiamumą ir orumą; pabrėžia, kad reikia gerinti kalinimo sąlygas siekiant gerbti žmogaus teises ir užtikrinti, kad sulaikyti asmenys nepatirtų nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad yra valstybių, kurios nesiėmė jokių priemonių, kad būtų skubiai parengti sąlygų kalėjimuose gerinimo planai ir skirta pakankamai išteklių jiems įgyvendinti; pažymi, jog padaryta labai maža pažanga užtikrinant, kad sąlygos kalėjimuose atitiktų tarptautinius žmogaus teisių standartus ir kad būtų saugoma kalinių teisė į gyvybę, fizinį neliečiamumą ir orumą; pabrėžia, kad reikia gerinti kalinimo sąlygas siekiant gerbti žmogaus teises ir užtikrinti, kad sulaikyti asmenys nepatirtų nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo;

Diskriminacija

| 91. | pabrėžia, kad negali būti pateisinami bet kokių formų diskriminacija, smurtas, atpildo bausmės, kankinimas, moterų ir mergaičių seksualinė prievarta, lyties organų žalojimas, vaikų santuokos, prievartinės santuokos, prekyba moterimis, diskriminacija ir socialinė atskirtis socialinės klasės ar kilmės pagrindu ar smurtas šeimoje negali būti pateisinami jokiomis aplinkybėmis ir jokiais socialiniais, religiniais ar kultūriniais įsitikinimais ar tradicijomis; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia, kad negali būti pateisinami bet kokių formų diskriminacija, smurtas, atpildo bausmės, kankinimas, moterų ir mergaičių seksualinė prievarta, lyties organų žalojimas, vaikų santuokos, prievartinės santuokos, prekyba moterimis, diskriminacija ir socialinė atskirtis socialinės klasės ar kilmės pagrindu ar smurtas šeimoje negali būti pateisinami jokiomis aplinkybėmis ir jokiais socialiniais, religiniais ar kultūriniais įsitikinimais ar tradicijomis;

| 92. | griežčiausiai smerkia visų formų diskriminaciją, įskaitant diskriminaciją dėl rasės, odos spalvos, lyties, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, kalbos, kultūros, religijos ar tikėjimo, socialinės kilmės, kastos, gimimo aplinkybių, amžiaus, negalios ar bet kokios kitos padėties; ragina ES dialoguose žmogaus teisių klausimais ir politiniuose dialoguose ir vykdant ES delegacijų darbą ir viešąją diplomatinę veiklą dėti daugiau pastangų siekiant panaikinti visų rūšių diskriminaciją, rasizmą ir ksenofobiją; be to, ragina ES toliau skatinti ratifikuoti visas JT konvencijas, kuriose pritariama šiam tikslui, pavyzdžiui, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ar JT neįgaliųjų teisių konvenciją, ir visapusiškai jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

92.

griežčiausiai smerkia visų formų diskriminaciją, įskaitant diskriminaciją dėl rasės, odos spalvos, lyties, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, kalbos, kultūros, religijos ar tikėjimo, socialinės kilmės, kastos, gimimo aplinkybių, amžiaus, negalios ar bet kokios kitos padėties; ragina ES dialoguose žmogaus teisių klausimais ir politiniuose dialoguose ir vykdant ES delegacijų darbą ir viešąją diplomatinę veiklą dėti daugiau pastangų siekiant panaikinti visų rūšių diskriminaciją, rasizmą ir ksenofobiją; be to, ragina ES toliau skatinti ratifikuoti visas JT konvencijas, kuriose pritariama šiam tikslui, pavyzdžiui, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ar JT neįgaliųjų teisių konvenciją, ir visapusiškai jas įgyvendinti;

LGBTI teisės

| 93. | mano, kad ES turėtų toliau dėti pastangas skatindama gerbti lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) teises pagal šios srities ES gaires (47); rekomenduoja įgyvendinti šias gaires, taip pat ir mokant ES darbuotojus trečiosiose šalyse; apgailestauja, kad 75 šalyse homoseksualumas vis dar laikomas nusikaltimu, o aštuoniose iš jų už jį numatyta mirties bausmė, ir mano, kad smurto praktikos ir veiksmų prieš asmenis dėl jų seksualinės orientacijos vykdytojai neturėtų likti nenubausti; remia tęsiamą JT Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės veiklą kovojant su tokiais diskriminaciniais teisės aktais, taip pat kitų JT organų veiklą; yra susirūpinęs dėl to, kad apribojamos pagrindinės LGBTI asmenų žmogaus teisių gynėjų laisvės, ir ragina ES didinti paramą jiems; pažymi, kad pagrindinės LGBTI asmenų teisės galbūt būtų labiau gerbiamos tuo atveju, jei šie asmenys galėtų pasirinkti teisinį institutą, galbūt registruodami partnerystę ar santuoką; |
| --- | --- |

93.

mano, kad ES turėtų toliau dėti pastangas skatindama gerbti lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) teises pagal šios srities ES gaires (47); rekomenduoja įgyvendinti šias gaires, taip pat ir mokant ES darbuotojus trečiosiose šalyse; apgailestauja, kad 75 šalyse homoseksualumas vis dar laikomas nusikaltimu, o aštuoniose iš jų už jį numatyta mirties bausmė, ir mano, kad smurto praktikos ir veiksmų prieš asmenis dėl jų seksualinės orientacijos vykdytojai neturėtų likti nenubausti; remia tęsiamą JT Vyriausiosios žmogaus teisių komisarės veiklą kovojant su tokiais diskriminaciniais teisės aktais, taip pat kitų JT organų veiklą; yra susirūpinęs dėl to, kad apribojamos pagrindinės LGBTI asmenų žmogaus teisių gynėjų laisvės, ir ragina ES didinti paramą jiems; pažymi, kad pagrindinės LGBTI asmenų teisės galbūt būtų labiau gerbiamos tuo atveju, jei šie asmenys galėtų pasirinkti teisinį institutą, galbūt registruodami partnerystę ar santuoką;

| 94. | pabrėžia, kad mažumų bendruomenės trečiosiose šalyse turi specifinių poreikių ir kad reikėtų propaguoti visišką jų lygybę visose ekonominio, socialinio, politinio ir kultūrinio gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

94.

pabrėžia, kad mažumų bendruomenės trečiosiose šalyse turi specifinių poreikių ir kad reikėtų propaguoti visišką jų lygybę visose ekonominio, socialinio, politinio ir kultūrinio gyvenimo srityse;

Diskriminacija dėl priklausymo kastai

| 95. | labai susirūpinęs atkreipia dėmesį į diskriminacijos dėl priklausymo kastai apimtį ir pasekmes, įskaitant atsisakymą užtikrinti galimybes naudotis teisės sistema ar gauti darbą, nuolatinę segregaciją, skurdą ir stigmatizavimą; ragina patvirtinti ES diskriminacijos dėl priklausymo kastai prevencijos ir panaikinimo priemonę; rekomenduoja įtraukti šį klausimą į EIVT ir Komisijos gaires ir veiksmų planus, ypač į ES kovos su visų formų diskriminacija planus ir į pastangas kovoti su smurtu prieš moteris ir mergaites ir bet kokio pobūdžio jų diskriminacija; |
| --- | --- |

95.

labai susirūpinęs atkreipia dėmesį į diskriminacijos dėl priklausymo kastai apimtį ir pasekmes, įskaitant atsisakymą užtikrinti galimybes naudotis teisės sistema ar gauti darbą, nuolatinę segregaciją, skurdą ir stigmatizavimą; ragina patvirtinti ES diskriminacijos dėl priklausymo kastai prevencijos ir panaikinimo priemonę; rekomenduoja įtraukti šį klausimą į EIVT ir Komisijos gaires ir veiksmų planus, ypač į ES kovos su visų formų diskriminacija planus ir į pastangas kovoti su smurtu prieš moteris ir mergaites ir bet kokio pobūdžio jų diskriminacija;

Neįgaliųjų teisės

| 96. | palankiai vertina tai, kad ratifikuota JT neįgaliųjų teisių konvencija; dar kartą pabrėžia, jog svarbu, kad valstybės narės ir ES institucijos veiksmingai ją vykdytų; pabrėžia, kad visų pirma būtina visuotinio prieinamumo principą ir visų neįgaliųjų teisių aspektą patikimai įtraukti į visas atitinkamas ES politikos, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, sritis, ir pabrėžia šio klausimo privalomąjį pobūdį ir horizontalumą; |
| --- | --- |

96.

palankiai vertina tai, kad ratifikuota JT neįgaliųjų teisių konvencija; dar kartą pabrėžia, jog svarbu, kad valstybės narės ir ES institucijos veiksmingai ją vykdytų; pabrėžia, kad visų pirma būtina visuotinio prieinamumo principą ir visų neįgaliųjų teisių aspektą patikimai įtraukti į visas atitinkamas ES politikos, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, sritis, ir pabrėžia šio klausimo privalomąjį pobūdį ir horizontalumą;

| 97. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją toliau remti JT neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimą ir įgyvendinimą tose šalyse, kurios iki šiol dar jos neratifikavo ar neįgyvendino; |
| --- | --- |

97.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją toliau remti JT neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimą ir įgyvendinimą tose šalyse, kurios iki šiol dar jos neratifikavo ar neįgyvendino;

| 98. | pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė neįgalių moterų padėties klausimą yra pripažinusi prioritetiniu; primena JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro išvadas, kuriose pažymima, kad politika ir programos, skirtos smurto prieš neįgalias moteris ir mergaites problemai spręsti, turėtų būti parengtos glaudžiai bendradarbiaujant su neįgaliais asmenimis, pripažįstant, kad jie yra savarankiški, taip pat su neįgaliųjų organizacijomis; pabrėžia, kad būtina reguliariai stebėti institucijas ir tinkamai rengti slaugytojus; ragina ES kovą su diskriminacija dėl neįgalumo įtraukti į savo išorės veiksmų, bendradarbiavimo ir paramos vystymuisi, įskaitant EDŽTRP, politiką; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė neįgalių moterų padėties klausimą yra pripažinusi prioritetiniu; primena JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro išvadas, kuriose pažymima, kad politika ir programos, skirtos smurto prieš neįgalias moteris ir mergaites problemai spręsti, turėtų būti parengtos glaudžiai bendradarbiaujant su neįgaliais asmenimis, pripažįstant, kad jie yra savarankiški, taip pat su neįgaliųjų organizacijomis; pabrėžia, kad būtina reguliariai stebėti institucijas ir tinkamai rengti slaugytojus; ragina ES kovą su diskriminacija dėl neįgalumo įtraukti į savo išorės veiksmų, bendradarbiavimo ir paramos vystymuisi, įskaitant EDŽTRP, politiką;

Moterų ir mergaičių teisės

| 99. | primena, kad 2014 m. Sacharovo premija buvo skirta Denisui Mukwege už jo tvirtą įsipareigojimą padėti seksualinio smurto aukoms ir už nuolatinį moterų teisių propagavimą, taip didinant informuotumą apie tai, kad smurtas ir seksualinis moterų, mergaičių ir vaikų žalojimas naudojamas kaip karo ginklas; griežtai smerkia visų rūšių smurtą prieš moteris, mergaites ir vaikus, visų pirma seksualinio smurto kaip karo ginklo naudojimą, taip pat moterų lytinių organų žalojimą, vaikų, ankstyvas ir prievartines santuokas, seksualinę vergovę, vedybinį prievartavimą ir kitokią žalingą tradicinę praktiką; pabrėžia, kad per konfliktus nukentėjusiems moterims, mergaitėms ir vaikams būtina, laikantis tarptautinės teisės, užtikrinti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir psichologine pagalba; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos laišką humanitarinės pagalbos politikos klausimu, ypač į jame išdėstytus teiginius dėl seksualinio smurto prevencijos, tinkamos paramos moterims suteikimo ir galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir psichologine pagalba užtikrinimo tais atvejais, kai jos patyrė išžaginimą konfliktinėse situacijose; ragina visas Europos Tarybos valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo; |
| --- | --- |

99.

primena, kad 2014 m. Sacharovo premija buvo skirta Denisui Mukwege už jo tvirtą įsipareigojimą padėti seksualinio smurto aukoms ir už nuolatinį moterų teisių propagavimą, taip didinant informuotumą apie tai, kad smurtas ir seksualinis moterų, mergaičių ir vaikų žalojimas naudojamas kaip karo ginklas; griežtai smerkia visų rūšių smurtą prieš moteris, mergaites ir vaikus, visų pirma seksualinio smurto kaip karo ginklo naudojimą, taip pat moterų lytinių organų žalojimą, vaikų, ankstyvas ir prievartines santuokas, seksualinę vergovę, vedybinį prievartavimą ir kitokią žalingą tradicinę praktiką; pabrėžia, kad per konfliktus nukentėjusiems moterims, mergaitėms ir vaikams būtina, laikantis tarptautinės teisės, užtikrinti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir psichologine pagalba; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos laišką humanitarinės pagalbos politikos klausimu, ypač į jame išdėstytus teiginius dėl seksualinio smurto prevencijos, tinkamos paramos moterims suteikimo ir galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir psichologine pagalba užtikrinimo tais atvejais, kai jos patyrė išžaginimą konfliktinėse situacijose; ragina visas Europos Tarybos valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo;

| 100. | pabrėžia, kad EIVT turi keistis gerąja patirtimi siekdama užtikrinti su seksualine prievarta susijusių nusikaltimų aukoms galimybę naudotis teise kreiptis į teismą; griežtai smerkia tai, kad trečiosiose šalyse moterys neturi teisės kreiptis į teismą, ypač kai tampa smurto dėl lyties aukomis; prašo Komisijos imtis aktyvaus vaidmens siekiant, kad trečiosiose šalyse, o kai kuriais atvejais – valstybėse narėse, būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn už šiuos nusikaltimus atsakingi asmenys; primygtinai ragina Komisiją bendradarbiauti su EIVT, kad aukoms būtų geriau teikiama parama, intervencijas smurto dėl lyties atveju integruoti į ES humanitarinius veiksmus ir teikti pirmenybę ES humanitariniams veiksmams, kuriais siekiama kovoti su smurtu dėl lyties ir seksualine prievarta konfliktų metu; palankiai vertina ES įsipareigojimą imtis tolesnių veiksmų reaguojant į 2014 m. birželio mėn. Londone įvyko Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą dėl seksualinės prievartos konfliktų metu nutraukimo, todėl primygtinai ragina Komisiją imtis konkrečių veiksmų; |
| --- | --- |

100.

pabrėžia, kad EIVT turi keistis gerąja patirtimi siekdama užtikrinti su seksualine prievarta susijusių nusikaltimų aukoms galimybę naudotis teise kreiptis į teismą; griežtai smerkia tai, kad trečiosiose šalyse moterys neturi teisės kreiptis į teismą, ypač kai tampa smurto dėl lyties aukomis; prašo Komisijos imtis aktyvaus vaidmens siekiant, kad trečiosiose šalyse, o kai kuriais atvejais – valstybėse narėse, būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn už šiuos nusikaltimus atsakingi asmenys; primygtinai ragina Komisiją bendradarbiauti su EIVT, kad aukoms būtų geriau teikiama parama, intervencijas smurto dėl lyties atveju integruoti į ES humanitarinius veiksmus ir teikti pirmenybę ES humanitariniams veiksmams, kuriais siekiama kovoti su smurtu dėl lyties ir seksualine prievarta konfliktų metu; palankiai vertina ES įsipareigojimą imtis tolesnių veiksmų reaguojant į 2014 m. birželio mėn. Londone įvyko Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą dėl seksualinės prievartos konfliktų metu nutraukimo, todėl primygtinai ragina Komisiją imtis konkrečių veiksmų;

| 101. | apgailestauja dėl to, kad daugelyje šalių nėra smurto dėl lyties prevencijos politikos, trūksta paramos aukoms ir daug pažeidėjų lieka nenubausti; prašo EIVT keistis su trečiosiomis šalimis gerąja patirtimi, susijusia su teisėkūros procedūromis ir mokymo programomis policijos bei teismų darbuotojams ir valstybės tarnautojams; primygtinai ragina ES remti pilietinės visuomenės organizacijas, ginančias žmogaus teises ir skatinančias lyčių lygybę trečiosiose šalyse, ir glaudžiai bendradarbiauti su lyčių lygybės srityje aktyviai veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, TDO, EBPO, JT ir Afrikos Sąjunga, kad būtų kuriama sąveika ir skatinama suteikti galias moterims; |
| --- | --- |

101.

apgailestauja dėl to, kad daugelyje šalių nėra smurto dėl lyties prevencijos politikos, trūksta paramos aukoms ir daug pažeidėjų lieka nenubausti; prašo EIVT keistis su trečiosiomis šalimis gerąja patirtimi, susijusia su teisėkūros procedūromis ir mokymo programomis policijos bei teismų darbuotojams ir valstybės tarnautojams; primygtinai ragina ES remti pilietinės visuomenės organizacijas, ginančias žmogaus teises ir skatinančias lyčių lygybę trečiosiose šalyse, ir glaudžiai bendradarbiauti su lyčių lygybės srityje aktyviai veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, TDO, EBPO, JT ir Afrikos Sąjunga, kad būtų kuriama sąveika ir skatinama suteikti galias moterims;

| 102. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad daugelyje pasaulio vietų daugėja smurto dėl lyties, ir dėl to, kad Lotynų Amerikos šalyse dažnėja moterų žudymas dėl lyties, kurie vykdomi visuotinio smurto ir struktūrinės diskriminacijos sąlygomis; griežtai smerkia bet kokios formos smurtą dėl lyties, pasibaisėtiną moterų žudymo dėl lyties nusikaltimą ir paplitusį nebaudžiamumą už šiuos nusikaltimus, kuris gali paskatinti dar daugiau smurto ir žudymų; |
| --- | --- |

102.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad daugelyje pasaulio vietų daugėja smurto dėl lyties, ir dėl to, kad Lotynų Amerikos šalyse dažnėja moterų žudymas dėl lyties, kurie vykdomi visuotinio smurto ir struktūrinės diskriminacijos sąlygomis; griežtai smerkia bet kokios formos smurtą dėl lyties, pasibaisėtiną moterų žudymo dėl lyties nusikaltimą ir paplitusį nebaudžiamumą už šiuos nusikaltimus, kuris gali paskatinti dar daugiau smurto ir žudymų;

| 103. | reiškia didelį susirūpinimą dėl galimų moterų ir mergaičių žmogaus teisių pažeidimų Artimųjų Rytų ir Afrikos pabėgėlių stovyklose, įskaitant praneštus seksualinės prievartos ir nevienodo požiūrio į moteris ir mergaites atvejus; prašo EIVT siekti, kad trečiosiose šalyse būtų laikomasi griežtesnių taisyklių ir taikoma geroji patirtis siekiant panaikinti pabėgėlių nelygybę nepaisant jų lyties; |
| --- | --- |

103.

reiškia didelį susirūpinimą dėl galimų moterų ir mergaičių žmogaus teisių pažeidimų Artimųjų Rytų ir Afrikos pabėgėlių stovyklose, įskaitant praneštus seksualinės prievartos ir nevienodo požiūrio į moteris ir mergaites atvejus; prašo EIVT siekti, kad trečiosiose šalyse būtų laikomasi griežtesnių taisyklių ir taikoma geroji patirtis siekiant panaikinti pabėgėlių nelygybę nepaisant jų lyties;

| 104. | smerkia tai, kad pusė pasaulio gyventojų patiria su darbo užmokesčiu susijusią diskriminaciją, o visame pasaulyje moterys uždirba nuo 60 iki 90 proc. vidutinių vyrų pajamų; |
| --- | --- |

104.

smerkia tai, kad pusė pasaulio gyventojų patiria su darbo užmokesčiu susijusią diskriminaciją, o visame pasaulyje moterys uždirba nuo 60 iki 90 proc. vidutinių vyrų pajamų;

| 105. | ragina Komisiją, EIVT ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją toliau skatinti suteikti moterims ir mergaitėms politines ir ekonomines galias, lyčių lygybės aspektą įtraukiant į visas išorės politikos kryptis ir programas, taip pat vedant struktūrinius dialogus su trečiosiomis šalimis, į viešumą keliant lyties klausimus ir užtikrinant pakankamų išteklių šiam tikslui siekti; teigiamai vertina naują lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims reglamentavimo sistemą 2016–2020 m. (48); pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į horizontalųjį ramstį, kuriuo siekiama užtikrinti, kad Komisija ir EIVT veiksmingiau vykdytų ES įsipareigojimus stiprinti moterų ir mergaičių teises formuojant išorės santykius; |
| --- | --- |

105.

ragina Komisiją, EIVT ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją toliau skatinti suteikti moterims ir mergaitėms politines ir ekonomines galias, lyčių lygybės aspektą įtraukiant į visas išorės politikos kryptis ir programas, taip pat vedant struktūrinius dialogus su trečiosiomis šalimis, į viešumą keliant lyties klausimus ir užtikrinant pakankamų išteklių šiam tikslui siekti; teigiamai vertina naują lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims reglamentavimo sistemą 2016–2020 m. (48); pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į horizontalųjį ramstį, kuriuo siekiama užtikrinti, kad Komisija ir EIVT veiksmingiau vykdytų ES įsipareigojimus stiprinti moterų ir mergaičių teises formuojant išorės santykius;

| 106. | apgailestauja dėl to, kad nepakanka lyčių lygybės politikoje; primena, kad moterys ir vyrai yra lygūs ir turėtų turėti tas pačias politines teises ir pilietines laisves, ir apgailestauja dėl menko moterų atstovavimo priimant ekonominius, socialinius ir politinius sprendimus; pabrėžia, kad būtina taikyti veiksmingus žmogaus teisių gynėjoms skirtus apsaugos mechanizmus; rekomenduoja pradėti taikyti kvotų sistemą siekiant sudaryti galimybes skatinti moteris, visų pirma kaip kandidates, dalyvauti politinėse organizacijose ir demokratiniuose procesuose; |
| --- | --- |

106.

apgailestauja dėl to, kad nepakanka lyčių lygybės politikoje; primena, kad moterys ir vyrai yra lygūs ir turėtų turėti tas pačias politines teises ir pilietines laisves, ir apgailestauja dėl menko moterų atstovavimo priimant ekonominius, socialinius ir politinius sprendimus; pabrėžia, kad būtina taikyti veiksmingus žmogaus teisių gynėjoms skirtus apsaugos mechanizmus; rekomenduoja pradėti taikyti kvotų sistemą siekiant sudaryti galimybes skatinti moteris, visų pirma kaip kandidates, dalyvauti politinėse organizacijose ir demokratiniuose procesuose;

| 107. | ragina ES ir toliau remti ekonominių, socialinių ir politinių galių suteikimą moterims, kaip priemonę remti jų galimybę tinkamai naudotis savo teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, ir itin didelį dėmesį skirti mergaičių, įskaitant mergaites iš skurdžiausių ir labiausiai marginalizuotų bendruomenių, galimybei gauti kokybišką išsilavinimą; ragina remti profesinį moterų mokymą siekiant užtikrinti, kad būtų geriau teikiamos mokslo ir technologijų sričių profesinio mokymo paslaugos, trečiosiose šalyse būtų kuriamos švietimo specialistams skirtos lyčių lygybės mokymo programos ir būtų imamasi veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti, kad naudojant mokymo medžiagą nebūtų perduodami stereotipai; primygtinai ragina ES įtraukti šį prioritetinį klausimą į visą diplomatinę, prekybos ir vystomojo bendradarbiavimo veiklą; |
| --- | --- |

107.

ragina ES ir toliau remti ekonominių, socialinių ir politinių galių suteikimą moterims, kaip priemonę remti jų galimybę tinkamai naudotis savo teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, ir itin didelį dėmesį skirti mergaičių, įskaitant mergaites iš skurdžiausių ir labiausiai marginalizuotų bendruomenių, galimybei gauti kokybišką išsilavinimą; ragina remti profesinį moterų mokymą siekiant užtikrinti, kad būtų geriau teikiamos mokslo ir technologijų sričių profesinio mokymo paslaugos, trečiosiose šalyse būtų kuriamos švietimo specialistams skirtos lyčių lygybės mokymo programos ir būtų imamasi veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti, kad naudojant mokymo medžiagą nebūtų perduodami stereotipai; primygtinai ragina ES įtraukti šį prioritetinį klausimą į visą diplomatinę, prekybos ir vystomojo bendradarbiavimo veiklą;

| 108. | pabrėžia, kad pabėgėlių stovyklose, konfliktų zonose ir srityse, kurios yra paveiktos ypač didelio skurdo ir ypač didelių gaivalinių nelaimių, pavyzdžiui, sausros ir potvynių, reikia toliau teikti švietimo paslaugas mergaitėms; |
| --- | --- |

108.

pabrėžia, kad pabėgėlių stovyklose, konfliktų zonose ir srityse, kurios yra paveiktos ypač didelio skurdo ir ypač didelių gaivalinių nelaimių, pavyzdžiui, sausros ir potvynių, reikia toliau teikti švietimo paslaugas mergaitėms;

| 109. | ragina ES tęsti paramos moterims ir mergaitėms integravimą į visas BSGP operacijas ir JT taikos kūrimo struktūrą ir toliau dėti pastangas siekiant įgyvendinti ir sutvirtinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325(2000) (49) ir rezoliuciją 1820(2008) (50) dėl moterų, taikos ir saugumo; atsižvelgdamas į tai, ragina ES tarptautiniu lygiu siekti, kad būtų pripažįstama pridėtinė vertė, kurią teikia moterų dalyvavimas konfliktų prevencijoje ir jų sprendime, taip pat taikos kūrimo operacijose, humanitarinės pagalbos teikime, atstatyme po konfliktų ir perėjimo prie demokratijos procesuose, kurie padeda rasti ilgalaikius ir tvirtus politinius sprendimus; be to, pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad moterys galėtų naudotis visomis žmogaus teisėmis, ir taip prisidėti prie galių joms suteikimo, įskaitant veiksmus pagal laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę ir remiant Pekino veiksmų platformą ir Stambulo konvenciją; teigiamai vertina tai, kad ES remia JT rezoliucijas lyčių klausimais, ypač rezoliucijas dėl saviraiškos ir nuomonės laisvės vaidmens galių suteikimo moterims srityje; teigiamai vertina JT moterų padėties komisijos 59-ios sesijos išvadas (51); |
| --- | --- |

109.

ragina ES tęsti paramos moterims ir mergaitėms integravimą į visas BSGP operacijas ir JT taikos kūrimo struktūrą ir toliau dėti pastangas siekiant įgyvendinti ir sutvirtinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325(2000) (49) ir rezoliuciją 1820(2008) (50) dėl moterų, taikos ir saugumo; atsižvelgdamas į tai, ragina ES tarptautiniu lygiu siekti, kad būtų pripažįstama pridėtinė vertė, kurią teikia moterų dalyvavimas konfliktų prevencijoje ir jų sprendime, taip pat taikos kūrimo operacijose, humanitarinės pagalbos teikime, atstatyme po konfliktų ir perėjimo prie demokratijos procesuose, kurie padeda rasti ilgalaikius ir tvirtus politinius sprendimus; be to, pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad moterys galėtų naudotis visomis žmogaus teisėmis, ir taip prisidėti prie galių joms suteikimo, įskaitant veiksmus pagal laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę ir remiant Pekino veiksmų platformą ir Stambulo konvenciją; teigiamai vertina tai, kad ES remia JT rezoliucijas lyčių klausimais, ypač rezoliucijas dėl saviraiškos ir nuomonės laisvės vaidmens galių suteikimo moterims srityje; teigiamai vertina JT moterų padėties komisijos 59-ios sesijos išvadas (51);

| 110. | ragina Komisiją laikantis šios srities ES gairių į visas ES rinkimų stebėjimo misijas nuolat įtraukti konkrečius veiksmus, kuriais gerinamas moterų dalyvavimas rinkimų procesuose, atsižvelgiant į 2014 m. balandžio mėn. Briuselyje vykusio vyresniųjų rinkimų ekspertų seminaro išvadas ir mokantis iš per ankstesnes misijas įgytos patirties; |
| --- | --- |

110.

ragina Komisiją laikantis šios srities ES gairių į visas ES rinkimų stebėjimo misijas nuolat įtraukti konkrečius veiksmus, kuriais gerinamas moterų dalyvavimas rinkimų procesuose, atsižvelgiant į 2014 m. balandžio mėn. Briuselyje vykusio vyresniųjų rinkimų ekspertų seminaro išvadas ir mokantis iš per ankstesnes misijas įgytos patirties;

| 111. | palankiai vertina EIVT pastangas trečiosiose šalyse spartinti moterų teisių srities prievolių ir įsipareigojimų, įtvirtintų Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Pekino veiksmų platformoje, Kairo deklaracijoje dėl gyventojų ir vystymosi ir laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkėje, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

111.

palankiai vertina EIVT pastangas trečiosiose šalyse spartinti moterų teisių srities prievolių ir įsipareigojimų, įtvirtintų Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Pekino veiksmų platformoje, Kairo deklaracijoje dėl gyventojų ir vystymosi ir laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkėje, įgyvendinimą;

| 112. | pabrėžia, kad svarbu nesusiaurinti Pekino veiksmų platformos teisyno, susijusio su galimybėmis gauti išsilavinimą ir sveikatos priežiūros paslaugas, kurios yra pagrindinės žmogaus teisės, ir su lytinių bei reprodukcinių teisių gynimu; pažymi, kad visuotinė pagarba lytinei ir reprodukcinei sveikatai ir teisėms, taip pat galimybė naudotis atitinkamomis paslaugomis padeda sumažinti kūdikių ir gimdyvių mirtingumą; nurodo, kad šeimos planavimas, gimdyvių sveikata ir lengvesnės galimybės naudoti kontracepcijos priemones ir saugiai atlikti nėštumo nutraukimą yra svarbūs elementai siekiant išsaugoti moterų gyvybes ir padėti joms iš naujo susikurti gyvenimą, jei jos buvo išžaginimo aukos; pabrėžia, kad šias politikos sritis būtina laikyti svarbiausiu vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis aspektu; |
| --- | --- |

112.

pabrėžia, kad svarbu nesusiaurinti Pekino veiksmų platformos teisyno, susijusio su galimybėmis gauti išsilavinimą ir sveikatos priežiūros paslaugas, kurios yra pagrindinės žmogaus teisės, ir su lytinių bei reprodukcinių teisių gynimu; pažymi, kad visuotinė pagarba lytinei ir reprodukcinei sveikatai ir teisėms, taip pat galimybė naudotis atitinkamomis paslaugomis padeda sumažinti kūdikių ir gimdyvių mirtingumą; nurodo, kad šeimos planavimas, gimdyvių sveikata ir lengvesnės galimybės naudoti kontracepcijos priemones ir saugiai atlikti nėštumo nutraukimą yra svarbūs elementai siekiant išsaugoti moterų gyvybes ir padėti joms iš naujo susikurti gyvenimą, jei jos buvo išžaginimo aukos; pabrėžia, kad šias politikos sritis būtina laikyti svarbiausiu vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis aspektu;

| 113. | mano, kad nepilnamečių santuokos pažeidžia pagrindines žmogaus teises ir daro įtaką visoms atitinkamų mergaičių gyvenimo sritims, nes joms trukdoma įgyti išsilavinimą ir taip apribojamos jų ateities galimybės, kyla pavojus jų sveikatai ir didėja rizika tapti smurto ir prievartos aukomis; |
| --- | --- |

113.

mano, kad nepilnamečių santuokos pažeidžia pagrindines žmogaus teises ir daro įtaką visoms atitinkamų mergaičių gyvenimo sritims, nes joms trukdoma įgyti išsilavinimą ir taip apribojamos jų ateities galimybės, kyla pavojus jų sveikatai ir didėja rizika tapti smurto ir prievartos aukomis;

| 114. | labai susirūpinęs pažymi, kad nuo XX a. devintojo dešimtmečio paštu užsakomų nuotakų pramonė augo nerimą keliančiu greičiu; susirūpinęs pažymi, kad esama daug dokumentais patvirtintų atvejų, kai paštu užsakytai nuotakai ištekėjus už vyro moteris buvo užpulta ir (arba) nužudyta; smerkia tai, kad paštu užsakomų nuotakų interneto svetainėse galima rasti nemažai nepilnamečių mergaičių, ir pabrėžia, kad vaikų naudojimas seksualiniais tikslais turi būti laikomas smurtu prieš vaikus; |
| --- | --- |

114.

labai susirūpinęs pažymi, kad nuo XX a. devintojo dešimtmečio paštu užsakomų nuotakų pramonė augo nerimą keliančiu greičiu; susirūpinęs pažymi, kad esama daug dokumentais patvirtintų atvejų, kai paštu užsakytai nuotakai ištekėjus už vyro moteris buvo užpulta ir (arba) nužudyta; smerkia tai, kad paštu užsakomų nuotakų interneto svetainėse galima rasti nemažai nepilnamečių mergaičių, ir pabrėžia, kad vaikų naudojimas seksualiniais tikslais turi būti laikomas smurtu prieš vaikus;

| 115. | smerkia surogatinės motinystės praktiką, kuri žemina moters orumą, nes moters kūnas ir jos reprodukcinės funkcijos paverčiamos preke; mano, kad gestacinė surogatinė motinystė, kurią taikant išnaudojama moterų (ypač besivystančiose šalyse gyvenančių pažeidžiamų moterų) reprodukcinė funkcija, o jų kūnas naudojamas finansinės ir kitokios naudos tikslais, turi būti uždrausta, o šis klausimas skubos tvarka turi būti svarstomas žmogaus teisių priemonėse; |
| --- | --- |

115.

smerkia surogatinės motinystės praktiką, kuri žemina moters orumą, nes moters kūnas ir jos reprodukcinės funkcijos paverčiamos preke; mano, kad gestacinė surogatinė motinystė, kurią taikant išnaudojama moterų (ypač besivystančiose šalyse gyvenančių pažeidžiamų moterų) reprodukcinė funkcija, o jų kūnas naudojamas finansinės ir kitokios naudos tikslais, turi būti uždrausta, o šis klausimas skubos tvarka turi būti svarstomas žmogaus teisių priemonėse;

Vaiko teisės

| 116. | dar kartą tvirtina, jog būtina skubiai visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti JT vaiko teisių konvenciją bei jos fakultatyvinius protokolus; ragina visas šalis įsipareigoti panaikinti itin nepriimtinų formų vaikų darbą, kaip apibrėžta TDO konvencijos Nr. 182 3 straipsnyje, įskaitant vaikų vergiją, prekybą vaikais, prostituciją ir pavojingą darbą, kuris kenkia vaikų fizinei ir psichinei sveikatai; |
| --- | --- |

116.

dar kartą tvirtina, jog būtina skubiai visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti JT vaiko teisių konvenciją bei jos fakultatyvinius protokolus; ragina visas šalis įsipareigoti panaikinti itin nepriimtinų formų vaikų darbą, kaip apibrėžta TDO konvencijos Nr. 182 3 straipsnyje, įskaitant vaikų vergiją, prekybą vaikais, prostituciją ir pavojingą darbą, kuris kenkia vaikų fizinei ir psichinei sveikatai;

| 117. | teigiamai vertina 2014 m. gruodžio mėn. patvirtintas Tarybos išvadas dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos (52) ir ragina ES toliau remti šalių partnerių kovą su visų formų smurtu prieš vaikus, įskaitant seksualinį išnaudojimą, ir stiprinti jų gebėjimus apsaugoti vaikų teises; palankiai vertina 2014 m. visuotinai įdiegtą ES ir UNICEF Vaiko teisių priemonių rinkinį (53); pažymi 2014 m. gegužės mėn. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pareiškimą dėl interseksualių vaikų teisių; |
| --- | --- |

117.

teigiamai vertina 2014 m. gruodžio mėn. patvirtintas Tarybos išvadas dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos (52) ir ragina ES toliau remti šalių partnerių kovą su visų formų smurtu prieš vaikus, įskaitant seksualinį išnaudojimą, ir stiprinti jų gebėjimus apsaugoti vaikų teises; palankiai vertina 2014 m. visuotinai įdiegtą ES ir UNICEF Vaiko teisių priemonių rinkinį (53); pažymi 2014 m. gegužės mėn. Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro pareiškimą dėl interseksualių vaikų teisių;

| 118. | kartoja savo prašymą Komisijai, kad ji pasiūlytų išsamią vaiko teisių strategiją ir veiksmų planą ateinančių penkerių metų laikotarpiui, siekiant vaiko teisėms suteikti prioritetą ES išorės politikoje, remti ES pastangas propaguoti vaiko teises, ypač padėti užtikrinti vaikų prieigą prie vandens, jų sanitarines sąlygas, sveikatos priežiūrą ir švietimą, užtikrinti į ginkluotas grupuotes įtrauktų vaikų reabilitaciją ir reintegraciją, panaikinti vaikų darbą, kankinimus, vaikų kaltinimą raganavimu, prekybą jais, vaikų santuokas ir seksualinį išnaudojimą, taip pat padėti vaikams ginkluotų konfliktų metu, o konflikto zonose bei pabėgėlių stovyklose užtikrinti vaikų galimybes mokytis; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kasmet pateikti Parlamentui ataskaitą dėl to, kokių rezultatų pasiekta įgyvendinant ES išorės veiksmus, kuriuos vykdant ypatingas dėmesys skiriamas vaikams; palankiai vertina kampaniją „Vaikai – ne kareiviai“ ir ragina ES ir valstybes nares padidinti savo paramą, kad būtų pasiektas tikslas – užtikrinti, kad iki 2016 m. vyriausybių ginkluotosios pajėgos daugiau nesamdytų ir nenaudotų vaikų konfliktuose; |
| --- | --- |

118.

kartoja savo prašymą Komisijai, kad ji pasiūlytų išsamią vaiko teisių strategiją ir veiksmų planą ateinančių penkerių metų laikotarpiui, siekiant vaiko teisėms suteikti prioritetą ES išorės politikoje, remti ES pastangas propaguoti vaiko teises, ypač padėti užtikrinti vaikų prieigą prie vandens, jų sanitarines sąlygas, sveikatos priežiūrą ir švietimą, užtikrinti į ginkluotas grupuotes įtrauktų vaikų reabilitaciją ir reintegraciją, panaikinti vaikų darbą, kankinimus, vaikų kaltinimą raganavimu, prekybą jais, vaikų santuokas ir seksualinį išnaudojimą, taip pat padėti vaikams ginkluotų konfliktų metu, o konflikto zonose bei pabėgėlių stovyklose užtikrinti vaikų galimybes mokytis; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kasmet pateikti Parlamentui ataskaitą dėl to, kokių rezultatų pasiekta įgyvendinant ES išorės veiksmus, kuriuos vykdant ypatingas dėmesys skiriamas vaikams; palankiai vertina kampaniją „Vaikai – ne kareiviai“ ir ragina ES ir valstybes nares padidinti savo paramą, kad būtų pasiektas tikslas – užtikrinti, kad iki 2016 m. vyriausybių ginkluotosios pajėgos daugiau nesamdytų ir nenaudotų vaikų konfliktuose;

| 119. | palankiai vertina ES ir UNICEF bendradarbiavimą, kurį vykdant parengta vaiko teisių aspekto integravimo į vystomojo bendradarbiavimo politiką dokumentų rinkinys ir pradėta remti pagrindines TVT ir vaiko apsaugos programas, siekiant įgyvendinti vaiko teises, ypač pažeidžiamomis aplinkybėmis, taip pat bendradarbiavimą su JT pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams organizacija (JTPDO); |
| --- | --- |

119.

palankiai vertina ES ir UNICEF bendradarbiavimą, kurį vykdant parengta vaiko teisių aspekto integravimo į vystomojo bendradarbiavimo politiką dokumentų rinkinys ir pradėta remti pagrindines TVT ir vaiko apsaugos programas, siekiant įgyvendinti vaiko teises, ypač pažeidžiamomis aplinkybėmis, taip pat bendradarbiavimą su JT pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams organizacija (JTPDO);

| 120. | palankiai vertina aktyvų ES bendradarbiavimą su tam tikrais JT specialiaisiais pranešėjais, dirbančiais ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje, įskaitant specialųjį pranešėją (SP) žmogaus teisės gauti saugaus geriamojo vandens bei naudotis sanitarijos paslaugomis, SP teisės į švietimą, SP teisės į maistą, SP ypač didelio skurdo ir žmogaus teisių ir SP tinkamo būsto klausimais; palankiai vertina tai, kad Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) daugiametėje orientacinėje programoje 2014–2017 m. buvo dar labiau pabrėžtas ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių propagavimas, šioje programoje siekiama, be kita ko, padėti stiprinti profesines sąjungas, didinti informuotumą su darbo užmokesčiu susijusiais klausimais, vykdyti žemės paveldo apsaugą, skatinti socialinę integraciją suteikiant daugiau ekonominių teisių ir mažinant ekonominę diskriminaciją ir smurtą darbe; |
| --- | --- |

120.

palankiai vertina aktyvų ES bendradarbiavimą su tam tikrais JT specialiaisiais pranešėjais, dirbančiais ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje, įskaitant specialųjį pranešėją (SP) žmogaus teisės gauti saugaus geriamojo vandens bei naudotis sanitarijos paslaugomis, SP teisės į švietimą, SP teisės į maistą, SP ypač didelio skurdo ir žmogaus teisių ir SP tinkamo būsto klausimais; palankiai vertina tai, kad Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) daugiametėje orientacinėje programoje 2014–2017 m. buvo dar labiau pabrėžtas ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių propagavimas, šioje programoje siekiama, be kita ko, padėti stiprinti profesines sąjungas, didinti informuotumą su darbo užmokesčiu susijusiais klausimais, vykdyti žemės paveldo apsaugą, skatinti socialinę integraciją suteikiant daugiau ekonominių teisių ir mažinant ekonominę diskriminaciją ir smurtą darbe;

Demokratijos stiprinimas visame pasaulyje

| 121. | atkreipia dėmesį į ES įsipareigojimą remti ir propaguoti pagarbą žmogaus teisėms ir demokratinėms vertybėms, kai ji palaiko ryšius su visu pasauliu; primena, kad demokratinėms sistemoms būdingi ne tik laisvų ir sąžiningų rinkimų procesai, joms, be kitų aspektų, būdingi ir žodžio, spaudos bei susirinkimų laisvė, teisinės valstybės principai ir atskaitomybė, teisminių institucijų nepriklausomumas ir nešališkas administravimas; pabrėžia, kad demokratija ir žmogaus teisės yra neatsiejamai tarpusavyje susijusios ir stiprina vienas kitą, kaip primenama 2009 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadose dėl paramos demokratijai ES plėtojant išorės santykius; palankiai vertina tai, kad naujajame veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje didesnis dėmesys skiriamas demokratijos rėmimo veiklai; |
| --- | --- |

121.

atkreipia dėmesį į ES įsipareigojimą remti ir propaguoti pagarbą žmogaus teisėms ir demokratinėms vertybėms, kai ji palaiko ryšius su visu pasauliu; primena, kad demokratinėms sistemoms būdingi ne tik laisvų ir sąžiningų rinkimų procesai, joms, be kitų aspektų, būdingi ir žodžio, spaudos bei susirinkimų laisvė, teisinės valstybės principai ir atskaitomybė, teisminių institucijų nepriklausomumas ir nešališkas administravimas; pabrėžia, kad demokratija ir žmogaus teisės yra neatsiejamai tarpusavyje susijusios ir stiprina vienas kitą, kaip primenama 2009 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadose dėl paramos demokratijai ES plėtojant išorės santykius; palankiai vertina tai, kad naujajame veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje didesnis dėmesys skiriamas demokratijos rėmimo veiklai;

Žodžio laisvės gynimas ir pilietinės visuomenės stiprinimas

| 122. | dar kartą tvirtina, kad saviraiškos laisvė yra neatsiejama bet kokios demokratinės visuomenės dalis, nes ji prisideda prie pliuralizmo kultūros kūrimo, o gyvendama tokioje kultūroje pilietinė visuomenė ir piliečiai įgyja teisę reikalauti valdžios institucijų ir sprendimų priėmėjų atskaitomybės, ji taip pat yra teisinės valstybės principų laikymosi ramstis; taigi ragina ES vykdant išorės politiką ir taikant jos priemones aktyviau skatinti saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

122.

dar kartą tvirtina, kad saviraiškos laisvė yra neatsiejama bet kokios demokratinės visuomenės dalis, nes ji prisideda prie pliuralizmo kultūros kūrimo, o gyvendama tokioje kultūroje pilietinė visuomenė ir piliečiai įgyja teisę reikalauti valdžios institucijų ir sprendimų priėmėjų atskaitomybės, ji taip pat yra teisinės valstybės principų laikymosi ramstis; taigi ragina ES vykdant išorės politiką ir taikant jos priemones aktyviau skatinti saviraiškos laisvę;

| 123. | dar kartą ragina ES ir jos valstybes nares atidžiau stebėti visus žodžio laisvės ir žiniasklaidos suvaržymus trečiosiose šalyse ir nedelsiant ir sistemingai tokius apribojimus pasmerkti, net kai jie nustatyti teisėtais, pvz., kovos su terorizmu, valstybės saugumo ir teisėsaugos tikslais; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti veiksmingą ES gairių dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime įgyvendinimą ir reguliariai stebėti jų poveikį; dar kartą primena ES tikslą užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie informacijos ir saviraiškos laisvę visiems asmenims tiek internete, tiek realiame gyvenime, ir tai apsaugoti; |
| --- | --- |

123.

dar kartą ragina ES ir jos valstybes nares atidžiau stebėti visus žodžio laisvės ir žiniasklaidos suvaržymus trečiosiose šalyse ir nedelsiant ir sistemingai tokius apribojimus pasmerkti, net kai jie nustatyti teisėtais, pvz., kovos su terorizmu, valstybės saugumo ir teisėsaugos tikslais; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti veiksmingą ES gairių dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime įgyvendinimą ir reguliariai stebėti jų poveikį; dar kartą primena ES tikslą užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie informacijos ir saviraiškos laisvę visiems asmenims tiek internete, tiek realiame gyvenime, ir tai apsaugoti;

| 124. | mano, kad naudojant informacinės ir ryšių technologijos (IRT) informacija tampa labai prieinama ir tai suteikia galimybes įtvirtinti žmogaus teises, demokratines praktikas ir skatinti socialinį ir ekonominį vystymąsi; be to, pabrėžia IRT technologijų indėlį remiant pilietinės visuomenės judėjimų pastangas, ypač nedemokratinių režimų šalyse; reiškia susirūpinimą, kad dėl tam tikro kai kurių autoritarinių režimų IRT technologijų naudojimo būdo kyla vis didesnė grėsmė kovotojams už žmogaus teises ir demokratiją; pabrėžia, kad reikia aktyviau remti žiniasklaidos laisvę, apsaugoti nepriklausomus žurnalistus ir tinklaraštininkus, sumažinti skaitmeninę atskirtį ir palengvinti neribojamą informacijos prieinamumą; ragina Komisiją, atliekant ES eksporto kontrolės sistemos persvarstymą, ypatingą dėmesį skirti dvejopo naudojimo prekių žmogaus teisių aspektams; |
| --- | --- |

124.

mano, kad naudojant informacinės ir ryšių technologijos (IRT) informacija tampa labai prieinama ir tai suteikia galimybes įtvirtinti žmogaus teises, demokratines praktikas ir skatinti socialinį ir ekonominį vystymąsi; be to, pabrėžia IRT technologijų indėlį remiant pilietinės visuomenės judėjimų pastangas, ypač nedemokratinių režimų šalyse; reiškia susirūpinimą, kad dėl tam tikro kai kurių autoritarinių režimų IRT technologijų naudojimo būdo kyla vis didesnė grėsmė kovotojams už žmogaus teises ir demokratiją; pabrėžia, kad reikia aktyviau remti žiniasklaidos laisvę, apsaugoti nepriklausomus žurnalistus ir tinklaraštininkus, sumažinti skaitmeninę atskirtį ir palengvinti neribojamą informacijos prieinamumą; ragina Komisiją, atliekant ES eksporto kontrolės sistemos persvarstymą, ypatingą dėmesį skirti dvejopo naudojimo prekių žmogaus teisių aspektams;

ES parama žmogaus teisių gynėjams

| 125. | apgailestauja, kad pilietinė visuomenė, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, vis labiau puolama visame pasaulyje; yra giliai susirūpinęs dėl to, kad vis daugiau šalių, pvz., Rusijoje ir kai kuriose Vidurinės Azijos šalyse, priimami griežti įstatymai, kuriais siekiama suvaržyti NVO veiklą apribojant jų galimybes gauti finansavimą iš užsienio ir nustatant apsunkinančius ataskaitų teikimo reikalavimus ir griežtas baudas už jų nesilaikymą; primena, kad asociacijų laisvė ir susirinkimų laisvė yra esminis demokratiškos, atviros ir tolerantiškos visuomenės bruožas; ragina atnaujinti pastangas, kad būtų panaikinti apribojimai ir bauginimai, su kuriais susiduria pilietinės visuomenės organizacijose dirbantys žmonės, ir ragina ES rodyti pavyzdį saugant ir propaguojant atitinkamas teises; |
| --- | --- |

125.

apgailestauja, kad pilietinė visuomenė, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, vis labiau puolama visame pasaulyje; yra giliai susirūpinęs dėl to, kad vis daugiau šalių, pvz., Rusijoje ir kai kuriose Vidurinės Azijos šalyse, priimami griežti įstatymai, kuriais siekiama suvaržyti NVO veiklą apribojant jų galimybes gauti finansavimą iš užsienio ir nustatant apsunkinančius ataskaitų teikimo reikalavimus ir griežtas baudas už jų nesilaikymą; primena, kad asociacijų laisvė ir susirinkimų laisvė yra esminis demokratiškos, atviros ir tolerantiškos visuomenės bruožas; ragina atnaujinti pastangas, kad būtų panaikinti apribojimai ir bauginimai, su kuriais susiduria pilietinės visuomenės organizacijose dirbantys žmonės, ir ragina ES rodyti pavyzdį saugant ir propaguojant atitinkamas teises;

| 126. | palankiai vertina tai, kad naujajame veiksmų plane vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja dar kartą priminė, kad ES yra įsipareigojusi suteikti galių vietos subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, ir pabrėžia, kad, atsižvelgdama į pastebimą pilietinei visuomenei, įskaitant visų pirma žmogaus teisių gynėjus, skiriamos erdvės mažėjimą, ES turi skirti jiems dar daugiau dėmesio ir pastangų; todėl primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares parengti nuoseklų ir visapusišką problemų, su kuriomis visame pasaulyje susiduria pilietinė visuomenė, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, sprendimo planą; |
| --- | --- |

126.

palankiai vertina tai, kad naujajame veiksmų plane vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja dar kartą priminė, kad ES yra įsipareigojusi suteikti galių vietos subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, ir pabrėžia, kad, atsižvelgdama į pastebimą pilietinei visuomenei, įskaitant visų pirma žmogaus teisių gynėjus, skiriamos erdvės mažėjimą, ES turi skirti jiems dar daugiau dėmesio ir pastangų; todėl primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares parengti nuoseklų ir visapusišką problemų, su kuriomis visame pasaulyje susiduria pilietinė visuomenė, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, sprendimo planą;

| 127. | ragina ES ir jos valstybes nares kiekvienu politinio dialogo lygmeniu nuolat stebėti susirinkimų ir asociacijų laisvės pažeidimo atvejus, įskaitant įvairius pilietinės visuomenės organizacijų ir jų veiklos draudimus ir apribojimus, ir apie juos informuoti; |
| --- | --- |

127.

ragina ES ir jos valstybes nares kiekvienu politinio dialogo lygmeniu nuolat stebėti susirinkimų ir asociacijų laisvės pažeidimo atvejus, įskaitant įvairius pilietinės visuomenės organizacijų ir jų veiklos draudimus ir apribojimus, ir apie juos informuoti;

| 128. | be to, ragina ES ir jos valstybes nares naudoti visas turimas priemones ir sistemingai kelti klausimus dėl atskirų žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės aktyvistų, kuriems gresia pavojus, ypač atkreipiant dėmesį į šiuo metu įkalintus asmenis; ragina ES delegacijas ir valstybių narių diplomatinius darbuotojus toliau aktyviai remti žmogaus teisių gynėjus sistemingai stebint teismo procesus, lankant sulaikytus aktyvistus ir skelbiant pareiškimus dėl konkrečių atvejų, taip pat sprendžiant su žmogaus teisių pažeidimais susijusius klausimus su atitinkamais partneriais; primygtinai tvirtina, kad aukščiausio lygio ES atstovai, t. y. Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja, Komisijos nariai, ES specialieji įgaliotiniai ir valstybių narių vyriausybių pareigūnai, vykdami į šalis, kuriose pilietinė visuomenė patiria spaudimą, turėtų nuolat susitikti su žmogaus teisių gynėjais; |
| --- | --- |

128.

be to, ragina ES ir jos valstybes nares naudoti visas turimas priemones ir sistemingai kelti klausimus dėl atskirų žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės aktyvistų, kuriems gresia pavojus, ypač atkreipiant dėmesį į šiuo metu įkalintus asmenis; ragina ES delegacijas ir valstybių narių diplomatinius darbuotojus toliau aktyviai remti žmogaus teisių gynėjus sistemingai stebint teismo procesus, lankant sulaikytus aktyvistus ir skelbiant pareiškimus dėl konkrečių atvejų, taip pat sprendžiant su žmogaus teisių pažeidimais susijusius klausimus su atitinkamais partneriais; primygtinai tvirtina, kad aukščiausio lygio ES atstovai, t. y. Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja, Komisijos nariai, ES specialieji įgaliotiniai ir valstybių narių vyriausybių pareigūnai, vykdami į šalis, kuriose pilietinė visuomenė patiria spaudimą, turėtų nuolat susitikti su žmogaus teisių gynėjais;

| 129. | palankiai vertina ES paramą žmogaus teisių gynėjams ir pilietinei visuomenei visame pasaulyje, kurią ji teikia EDŽTRP lėšomis; pabrėžia, kad itin svarbu naudoti EDŽTRP siekiant apsaugoti tuos žmogaus teisių gynėjus, kuriems gresia didžiausias pavojus; taip pat pabrėžia, kad teikiant paramą pavojuje esantiems žmogaus teisių gynėjams visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į veiksmingumo kriterijus ir vengiama pernelyg griežtų sąlygų; ragina Komisiją, EIVT ir ES delegacijas užtikrinti, kad būtų tinkamai naudojamos žmogaus teisių gynėjams skirtos lėšos; |
| --- | --- |

129.

palankiai vertina ES paramą žmogaus teisių gynėjams ir pilietinei visuomenei visame pasaulyje, kurią ji teikia EDŽTRP lėšomis; pabrėžia, kad itin svarbu naudoti EDŽTRP siekiant apsaugoti tuos žmogaus teisių gynėjus, kuriems gresia didžiausias pavojus; taip pat pabrėžia, kad teikiant paramą pavojuje esantiems žmogaus teisių gynėjams visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į veiksmingumo kriterijus ir vengiama pernelyg griežtų sąlygų; ragina Komisiją, EIVT ir ES delegacijas užtikrinti, kad būtų tinkamai naudojamos žmogaus teisių gynėjams skirtos lėšos;

Rinkimų procesų rėmimas ir pagarbos teisinės valstybės principams, teismų nepriklausomumui ir nešališkam administravimui stiprinimas trečiosiose šalyse

| 130. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. ES į visą pasaulį siuntė aštuonias rinkimų stebėjimo misijas ir aštuonias rinkimų ekspertų misijas; dar kartą pabrėžia, kad palankiai vertina nuolatinę ES paramą rinkimų procesams ir pagalbą rengiant rinkimus, taip pat vietos stebėtojams teikiamą paramą; |
| --- | --- |

130.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. ES į visą pasaulį siuntė aštuonias rinkimų stebėjimo misijas ir aštuonias rinkimų ekspertų misijas; dar kartą pabrėžia, kad palankiai vertina nuolatinę ES paramą rinkimų procesams ir pagalbą rengiant rinkimus, taip pat vietos stebėtojams teikiamą paramą;

| 131. | primena, kokia svarbi tinkama su rinkimų stebėjimo misijų ataskaitomis ir rekomendacijomis susijusi tolesnė veikla, vykdoma siekiant padidinti jų poveikį ir gerinti atitinkamose šalyse demokratiniams standartams ES teikiamą paramą; |
| --- | --- |

131.

primena, kokia svarbi tinkama su rinkimų stebėjimo misijų ataskaitomis ir rekomendacijomis susijusi tolesnė veikla, vykdoma siekiant padidinti jų poveikį ir gerinti atitinkamose šalyse demokratiniams standartams ES teikiamą paramą;

| 132. | rekomenduoja ES dėti daugiau pastangų rengiant visapusiškesnį požiūrį į demokratizacijos procesus, nes laisvi ir sąžiningi rinkimai yra tik vienas šio proceso aspektas, siekiant naudingai prisidėti prie demokratinių institucijų stiprinimo ir visuomenės pasitikėjimo rinkimų procesais didinimo visame pasaulyje; |
| --- | --- |

132.

rekomenduoja ES dėti daugiau pastangų rengiant visapusiškesnį požiūrį į demokratizacijos procesus, nes laisvi ir sąžiningi rinkimai yra tik vienas šio proceso aspektas, siekiant naudingai prisidėti prie demokratinių institucijų stiprinimo ir visuomenės pasitikėjimo rinkimų procesais didinimo visame pasaulyje;

| 133. | todėl teigiamai vertina tai, kad 2014 m. 12-oje atrinktų ES delegacijų pradėtas antrasis paramos demokratijai bandomųjų projektų etapas, po to, kai 2009 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose ir 2012 m. veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje buvo prisiimtas įsipareigojimas; tvirtai pabrėžia, kad šie bandomieji projektai svarbūs siekiant užtikrinti didesnį demokratijos rėmimo nuoseklumą, kai vykdoma ES išorės politika ir įgyvendinamos jos priemonės; |
| --- | --- |

133.

todėl teigiamai vertina tai, kad 2014 m. 12-oje atrinktų ES delegacijų pradėtas antrasis paramos demokratijai bandomųjų projektų etapas, po to, kai 2009 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose ir 2012 m. veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje buvo prisiimtas įsipareigojimas; tvirtai pabrėžia, kad šie bandomieji projektai svarbūs siekiant užtikrinti didesnį demokratijos rėmimo nuoseklumą, kai vykdoma ES išorės politika ir įgyvendinamos jos priemonės;

| 134. | džiaugiasi Komisijos, EIVT ir valstybių narių naujajame veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje prisiimtu įsipareigojimu tvirčiau ir nuosekliau bendradarbiauti su rinkimų valdymo įstaigomis, parlamentinėmis institucijomis, vietos NVO, žmogaus teisių gynėjais ir pilietinės visuomenės organizacijomis trečiosiose šalyse, siekiant, kad jie būtų aktyviau įtraukti į rinkimų stebėjimo procesą, įgytų daugiau galių ir taip būtų stiprinami demokratiniai procesai; |
| --- | --- |

134.

džiaugiasi Komisijos, EIVT ir valstybių narių naujajame veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje prisiimtu įsipareigojimu tvirčiau ir nuosekliau bendradarbiauti su rinkimų valdymo įstaigomis, parlamentinėmis institucijomis, vietos NVO, žmogaus teisių gynėjais ir pilietinės visuomenės organizacijomis trečiosiose šalyse, siekiant, kad jie būtų aktyviau įtraukti į rinkimų stebėjimo procesą, įgytų daugiau galių ir taip būtų stiprinami demokratiniai procesai;

| 135. | primena, kad įgyvendinant plėtros ir kaimynystės politiką Europos Sąjungos, politikų, mokslininkų, žiniasklaidos, NVO ir pilietinės visuomenės įgyta perėjimo prie demokratijos patirtis ir išmoktos pamokos galėtų veiksmingai padėti nustatyti geriausią praktiką, kurią būtų galima naudoti siekiant remti ir tvirtinti kitus demokratizacijos procesus visame pasaulyje; |
| --- | --- |

135.

primena, kad įgyvendinant plėtros ir kaimynystės politiką Europos Sąjungos, politikų, mokslininkų, žiniasklaidos, NVO ir pilietinės visuomenės įgyta perėjimo prie demokratijos patirtis ir išmoktos pamokos galėtų veiksmingai padėti nustatyti geriausią praktiką, kurią būtų galima naudoti siekiant remti ir tvirtinti kitus demokratizacijos procesus visame pasaulyje;

| 136. | primena, kad korupcija yra pavojinga, nes trukdo užtikrinti vienodas galimybes naudotis žmogaus teisėmis ir vykdyti demokratinius procesus, pavyzdžiui, įgyvendinti teisinės valstybės principus ir tinkamai vykdyti teisingumą; taip pat primena, kad ES tvirtina turinti išskirtinę kompetenciją pasirašyti JT konvenciją prieš korupciją; |
| --- | --- |

136.

primena, kad korupcija yra pavojinga, nes trukdo užtikrinti vienodas galimybes naudotis žmogaus teisėmis ir vykdyti demokratinius procesus, pavyzdžiui, įgyvendinti teisinės valstybės principus ir tinkamai vykdyti teisingumą; taip pat primena, kad ES tvirtina turinti išskirtinę kompetenciją pasirašyti JT konvenciją prieš korupciją;

| 137. | mano, kad visuose dialogo su trečiosiomis šalimis forumuose ES turėtų pabrėžti skaidrumo ir prieinamumo, sąžiningumo, atskaitomybės ir tinkamo viešųjų reikalų, valstybės biudžeto ir valstybės turto valdymo svarbą, kaip nustatyta JT konvencijoje prieš korupciją; mano, kad bet kokios formos korupcija pažeidžia demokratinius principus ir daro neigiamą poveikį socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; ragina imtis veiksmų reaguojant į Parlamento reikalavimą JT konvencijos prieš korupciją vykdymą, taip pat tinkamai atsižvelgti į EBPO rekomendacijas; mano, kad ES turėtų nuosekliau ir sistemingiau remti trečiųjų šalių kovą su korupcija ir teikti ekspertines žinias steigiant nepriklausomas ir veiksmingas kovos su korupcija institucijas ir jas stiprinant, be kita ko, aktyviai bendradarbiaujant su privačiu sektoriumi; taip pat rekomenduoja kurti novatoriškus finansinius mechanizmus, skirtus kovai su visų rūšių korupcija stiprinti; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į raginimą pagerinti tarptautinio lygio finansinių sandorių reglamentavimą; |
| --- | --- |

137.

mano, kad visuose dialogo su trečiosiomis šalimis forumuose ES turėtų pabrėžti skaidrumo ir prieinamumo, sąžiningumo, atskaitomybės ir tinkamo viešųjų reikalų, valstybės biudžeto ir valstybės turto valdymo svarbą, kaip nustatyta JT konvencijoje prieš korupciją; mano, kad bet kokios formos korupcija pažeidžia demokratinius principus ir daro neigiamą poveikį socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; ragina imtis veiksmų reaguojant į Parlamento reikalavimą JT konvencijos prieš korupciją vykdymą, taip pat tinkamai atsižvelgti į EBPO rekomendacijas; mano, kad ES turėtų nuosekliau ir sistemingiau remti trečiųjų šalių kovą su korupcija ir teikti ekspertines žinias steigiant nepriklausomas ir veiksmingas kovos su korupcija institucijas ir jas stiprinant, be kita ko, aktyviai bendradarbiaujant su privačiu sektoriumi; taip pat rekomenduoja kurti novatoriškus finansinius mechanizmus, skirtus kovai su visų rūšių korupcija stiprinti; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į raginimą pagerinti tarptautinio lygio finansinių sandorių reglamentavimą;

| 138. | mano, kad ES daugiašaliu ir dvišaliu lygiu turėtų daugiau remti teisinę valstybę ir teisminių institucijų nepriklausomumą; ragina ES remti tinkamą teisingumo vykdymą visame pasaulyje, padedant vykdyti įstatymų leidybos ir institucinių reformų procesus trečiosiose šalyse; taip pat ragina ES delegacijas ir valstybių narių ambasadas sistemingai stebėti teismo procesus siekiant skatinti teisminių institucijų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

138.

mano, kad ES daugiašaliu ir dvišaliu lygiu turėtų daugiau remti teisinę valstybę ir teisminių institucijų nepriklausomumą; ragina ES remti tinkamą teisingumo vykdymą visame pasaulyje, padedant vykdyti įstatymų leidybos ir institucinių reformų procesus trečiosiose šalyse; taip pat ragina ES delegacijas ir valstybių narių ambasadas sistemingai stebėti teismo procesus siekiant skatinti teisminių institucijų nepriklausomumą;

Europos Parlamento veiklos, susijusios su žmogaus teisėmis, gerinimas

| 139. | palankiai vertina Europos Parlamento tarpparlamentinėms delegacijoms skirtų žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo gairių persvarstymą, kurį atliko Delegacijų pirmininkų sueiga bendradarbiaudama su Žmogaus teisių pakomitečiu; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja per delegacijų vizitus į trečiąsias šalis sistemingiau ir skaidriau kelti žmogaus teisių klausimus, ypač atkreipiant dėmesį į Parlamento rezoliucijose nurodytus konkrečius atvejus, ir raštu (politiškai pagrįstais atvejais ir specialiuose informaciniuose susitikimuose) pranešti Žmogaus teisių pakomitečiui apie taikytus veiksmus; |
| --- | --- |

139.

palankiai vertina Europos Parlamento tarpparlamentinėms delegacijoms skirtų žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo gairių persvarstymą, kurį atliko Delegacijų pirmininkų sueiga bendradarbiaudama su Žmogaus teisių pakomitečiu; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja per delegacijų vizitus į trečiąsias šalis sistemingiau ir skaidriau kelti žmogaus teisių klausimus, ypač atkreipiant dėmesį į Parlamento rezoliucijose nurodytus konkrečius atvejus, ir raštu (politiškai pagrįstais atvejais ir specialiuose informaciniuose susitikimuose) pranešti Žmogaus teisių pakomitečiui apie taikytus veiksmus;

| 140. | pabrėžia, kad reikia toliau svarstyti tinkamiausius būdus norint kuo labiau padidinti Parlamento rezoliucijų dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo patikimumą, matomumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

140.

pabrėžia, kad reikia toliau svarstyti tinkamiausius būdus norint kuo labiau padidinti Parlamento rezoliucijų dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo patikimumą, matomumą ir veiksmingumą;

| 141. | skatina diskutuoti dėl galimybės Parlamento turimas įvairias paramos žmogaus teisėms ir jų propagavimo priemones įtraukti į bendrą strateginį dokumentą, kurį Parlamentas priimtų plenariniame posėdyje; |
| --- | --- |

141.

skatina diskutuoti dėl galimybės Parlamento turimas įvairias paramos žmogaus teisėms ir jų propagavimo priemones įtraukti į bendrą strateginį dokumentą, kurį Parlamentas priimtų plenariniame posėdyje;

o

o o

| 142. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT generaliniam sekretoriui, 70-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES delegacijų vadovams. |
| --- | --- |

142.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT generaliniam sekretoriui, 70-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES delegacijų vadovams.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0070.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/lt/pdf

(3)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9647-2014-INIT/lt/pdf

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11491-2013-INIT/lt/pdf

(5)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10152-2015-INIT/lt/pdf

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/lt/pdf

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12249-2015-INIT/en/pdf

(9)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9369-2012-INIT/lt/pdf

(10)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=LT&f=ST%2015559%202014%20INIT

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32015D0260

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/lt/pdf

(13)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(14)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 69.

(15)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 165.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0274.

(18)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0394.

(19)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0420.

(20)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0252.

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0079.

(22)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0259.

(23)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0206.

(24)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0076.

(25)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0272.

(26)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0288.

(27)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0317.

(28)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0350.

(29)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0348.

(30)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_lt.pdf

(31)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52011DC0200

(32)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:lt:PDF

(33)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(34)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0274.

(35)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/Joint%20Programme%20on%20FGMC%20Summary%20Report.pdf

(36)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/086/06/PDF/G1408606.pdf?OpenElement

(37)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-16841-2009-INIT/lt/pdf

(38)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_lt.pdf

(39)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2014:077:0027:0043:LT:PDF

(40)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0274.

(41)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(42)  http://wcip2014.org/wp-content/uploads/2013/03/N1446828.pdf

(43)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(44)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/eu_strategy_towards_the_eradication_of_trafficking_in_human_beings_2012-2016_1.pdf

(45)  http://www.coe.int/en/web/portal/10-october-against-death-penalty

(46)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6129-2012-REV-1/lt/pdf

(47)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11492-2013-INIT/lt/pdf

(48)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5690_en.pdf

(49)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(50)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1820(2008)

(51)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/2015/27

(52)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=LT&f=ST%2015559%202014%20INIT

(53)  http://www.unicef.org/eu/crtoolkit/downloads/Child-Rights-Toolkit-Web-Links.pdf

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/176 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/176

---

P8_TA(2015)0471

20-osios Deitono taikos susitarimo metinės

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 20-ųjų Deitono taikos susitarimo metinių (2015/2979(RSP))

(2017/C 399/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Deitono taikos susitarimą, jo bendrą sistemą ir dvylika susitarimo priedų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Deitono taikos susitarimą, jo bendrą sistemą ir dvylika susitarimo priedų,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 7 d. (1), 2009 m. sausio 15 d. (2) ir 2015 m. liepos 9 d. (3) EP rezoliucijas dėl Srebrenicos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 7 d. (1), 2009 m. sausio 15 d. (2) ir 2015 m. liepos 9 d. (3) EP rezoliucijas dėl Srebrenicos,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 11 d. Venecijos komisijos nuomonę apie konstitucinę reformą Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 11 d. Venecijos komisijos nuomonę apie konstitucinę reformą Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 1995 m. gruodžio 14 d. Paryžiuje buvo pasirašytas Deitono taikos susitarimas, kuriuo buvo baigtas kruviniausias karas Europoje nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos; |
| --- | --- |

A.

kadangi 1995 m. gruodžio 14 d. Paryžiuje buvo pasirašytas Deitono taikos susitarimas, kuriuo buvo baigtas kruviniausias karas Europoje nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos;

| B. | kadangi šiuo susitarimu buvo pabaigtas karas, bet nesugebėta užtikrinti veikiančios ir gyvybingos valstybės sukūrimo, ir kadangi šalies institucinė sistema vis dėlto yra pernelyg sudėtinga ir pasirodė esanti neveiksminga; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo susitarimu buvo pabaigtas karas, bet nesugebėta užtikrinti veikiančios ir gyvybingos valstybės sukūrimo, ir kadangi šalies institucinė sistema vis dėlto yra pernelyg sudėtinga ir pasirodė esanti neveiksminga;

| 1. | primena Deitono taikos susitarimo pasirašymo svarbą, prisimena visas tragiškas karo Bosnijoje ir Hercegovinoje aukas ir nuoširdžiai užjaučia gyvybės netekusiųjų šeimas; |
| --- | --- |

1.

primena Deitono taikos susitarimo pasirašymo svarbą, prisimena visas tragiškas karo Bosnijoje ir Hercegovinoje aukas ir nuoširdžiai užjaučia gyvybės netekusiųjų šeimas;

| 2. | apgailestaudamas pažymi, kad po karo pabaigos ir bendrojo pamatinio susitarimo, apibrėžiančio pagrindinius susitarimo dėl taikos ir būsimus šalies bruožus aspektus, sudarymo praėjus 20 metų, vėliau šalį valdžiusios vyriausybės nesugebėjo sukurti visapusiškai veikiančios ir gyvybingos valstybės; |
| --- | --- |

2.

apgailestaudamas pažymi, kad po karo pabaigos ir bendrojo pamatinio susitarimo, apibrėžiančio pagrindinius susitarimo dėl taikos ir būsimus šalies bruožus aspektus, sudarymo praėjus 20 metų, vėliau šalį valdžiusios vyriausybės nesugebėjo sukurti visapusiškai veikiančios ir gyvybingos valstybės;

| 3. | palankiai vertina rezultatus, pasiektus pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grįžimo, atstatymo ir nuosavybės grąžinimo srityje, laikantis Deitono taikos susitarimo VII priedo; primygtinai reikalauja visapusiškai laikytis susitarimo priedų ir susijusios strategijos siekiant užtikrinti tvarų šalies viduje perkeltų asmenų, pabėgėlių ir kitų nuo karo nukentėjusių asmenų grąžinimą visam laikui ir sąžiningai, visapusiškai bei darniai išspręsti jų problemas; šiuo klausimu pabrėžia, jog reikia, kad kroatai, bosniai ir kitų tautybių asmenys į Serbų Respubliką grįžtų visam laikui; pabrėžia, kad reikia daryti pažangą sugrįžusių asmenų socialinės ir ekonominės integracijos stiprinimo srityje; ragina geriau koordinuoti pastangas visais lygmenimis ir daugiau dėmesio skirti labiausiai pažeidžiamiems perkeltiems asmenims, įskaitant romus ir smurtą patyrusias moteris; apgailestaudamas pažymi, kad, Tarptautinio raudonojo kryžiaus komiteto duomenimis, vis dar yra apie 7 000 dingusių be žinios žmonių, apie kurių likimą iki šiol nieko nežinoma; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina rezultatus, pasiektus pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grįžimo, atstatymo ir nuosavybės grąžinimo srityje, laikantis Deitono taikos susitarimo VII priedo; primygtinai reikalauja visapusiškai laikytis susitarimo priedų ir susijusios strategijos siekiant užtikrinti tvarų šalies viduje perkeltų asmenų, pabėgėlių ir kitų nuo karo nukentėjusių asmenų grąžinimą visam laikui ir sąžiningai, visapusiškai bei darniai išspręsti jų problemas; šiuo klausimu pabrėžia, jog reikia, kad kroatai, bosniai ir kitų tautybių asmenys į Serbų Respubliką grįžtų visam laikui; pabrėžia, kad reikia daryti pažangą sugrįžusių asmenų socialinės ir ekonominės integracijos stiprinimo srityje; ragina geriau koordinuoti pastangas visais lygmenimis ir daugiau dėmesio skirti labiausiai pažeidžiamiems perkeltiems asmenims, įskaitant romus ir smurtą patyrusias moteris; apgailestaudamas pažymi, kad, Tarptautinio raudonojo kryžiaus komiteto duomenimis, vis dar yra apie 7 000 dingusių be žinios žmonių, apie kurių likimą iki šiol nieko nežinoma;

| 4. | pripažįsta teigiamas permainas, įvykusias Bosnijoje ir Hercegovinoje per pastaruosius 20 metų: iš karo nusiaubtos šalies, atsigaunančios po karo, ji tapo Europos Sąjungos narystės siekiančia šalimi; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta teigiamas permainas, įvykusias Bosnijoje ir Hercegovinoje per pastaruosius 20 metų: iš karo nusiaubtos šalies, atsigaunančios po karo, ji tapo Europos Sąjungos narystės siekiančia šalimi;

| 5. | pakartoja ES įsipareigojimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir visų Vakarų Balkanų šalių europinės perspektyvos ir tolesnio stojimo į ES proceso; mano, kad regioninis bendradarbiavimas ir Europos integracijos procesas yra geriausias būdas susitaikymui skatinti ir neapykantai bei susiskaldymui įveikti; |
| --- | --- |

5.

pakartoja ES įsipareigojimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir visų Vakarų Balkanų šalių europinės perspektyvos ir tolesnio stojimo į ES proceso; mano, kad regioninis bendradarbiavimas ir Europos integracijos procesas yra geriausias būdas susitaikymui skatinti ir neapykantai bei susiskaldymui įveikti;

| 6. | ragina valdžios institucijas 20-ąsias Deitono taikos susitarimo metines panaudoti kaip paskatą siekiant vykdyti reikalingas reformas, ypač kalbant apie Bosnijos ir Hercegovinos būsimą paraišką siekiant ES narystės; primena, kad piliečių socialinių ir ekonominių poreikių tenkinimas, taip pat kaip ir veiksmingo ES klausimų koordinavimo mechanizmo sukūrimas, turi būti prioritetas; pakartoja, kad taip pat labai svarbu tuo pat metu toliau vykdyti konstitucines ir politines reformas bei politinės sistemos demokratizavimą, nes tai padės užtikrinti tikrą visų trijų šalį sudarančių tautų ir visų šalies piliečių lygybę ir demokratinį atstovavimą; pabrėžia, kad visi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai turi turėti lygias galimybes būti išrinkti į visų lygių politinių sprendimų priėmimo organus; |
| --- | --- |

6.

ragina valdžios institucijas 20-ąsias Deitono taikos susitarimo metines panaudoti kaip paskatą siekiant vykdyti reikalingas reformas, ypač kalbant apie Bosnijos ir Hercegovinos būsimą paraišką siekiant ES narystės; primena, kad piliečių socialinių ir ekonominių poreikių tenkinimas, taip pat kaip ir veiksmingo ES klausimų koordinavimo mechanizmo sukūrimas, turi būti prioritetas; pakartoja, kad taip pat labai svarbu tuo pat metu toliau vykdyti konstitucines ir politines reformas bei politinės sistemos demokratizavimą, nes tai padės užtikrinti tikrą visų trijų šalį sudarančių tautų ir visų šalies piliečių lygybę ir demokratinį atstovavimą; pabrėžia, kad visi Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai turi turėti lygias galimybes būti išrinkti į visų lygių politinių sprendimų priėmimo organus;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, Bosnijos ir Hercegovinos ir jos teritorinių vienetų vyriausybei ir parlamentui ir Vakarų Balkanų šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, Bosnijos ir Hercegovinos ir jos teritorinių vienetų vyriausybei ir parlamentui ir Vakarų Balkanų šalių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 468.

(2)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 111.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0276.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/178 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/178

---

P8_TA(2015)0472

Ginklų eksportas: bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija „Ginklų eksportas. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP įgyvendinimas“ (2015/2114(INI))

(2017/C 399/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (toliau – Bendroji pozicija) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (toliau – Bendroji pozicija) (1),

| — | atsižvelgdamas į Bendrosios pozicijos persvarstymą, kurį atliko ES Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupė (COARM), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrosios pozicijos persvarstymą, kurį atliko ES Tarybos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupė (COARM),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos šešioliktąją metinę ataskaitą, parengtą pagal Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, 8 straipsnio 2 dalį (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos šešioliktąją metinę ataskaitą, parengtą pagal Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, 8 straipsnio 2 dalį (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimą 2012/711/BUSP dėl Sąjungos veiklos, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi, rėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimą 2012/711/BUSP dėl Sąjungos veiklos, kuria siekiama trečiosiose šalyse skatinti ginklų eksporto kontrolę ir Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP nustatytų principų bei kriterijų laikymąsi, rėmimo,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 9 d. priimtą ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 9 d. priimtą ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2013 m. balandžio 2 d. priimtą Sutartį dėl prekybos ginklais (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2013 m. balandžio 2 d. priimtą Sutartį dėl prekybos ginklais (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Sutarties dėl prekybos ginklais ratifikavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Sutarties dėl prekybos ginklais ratifikavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl pokyčių Europos gynybos rinkose poveikio saugumui ir gynybos pajėgumams Europoje (5), ypač į jos 4, 10, 18, 19, 20 ir 21 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl pokyčių Europos gynybos rinkose poveikio saugumui ir gynybos pajėgumams Europoje (5), ypač į jos 4, 10, 18, 19, 20 ir 21 dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimą 2013/768/BUSP dėl ES veiklos pagal Europos saugumo strategiją remiant Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimą 2013/768/BUSP dėl ES veiklos pagal Europos saugumo strategiją remiant Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimą (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2009, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (7), iš dalies pakeistą Reglamentu (ES) Nr. 599/2014, ir į jo I priede pateiktą dvejopo naudojimo prekių ir technologijų sąrašą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2009, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (7), iš dalies pakeistą Reglamentu (ES) Nr. 599/2014, ir į jo I priede pateiktą dvejopo naudojimo prekių ir technologijų sąrašą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 24 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Eksporto kontrolės politikos peržiūra. Saugumo ir konkurencingumo užtikrinimas kintančiame pasaulyje“ (COM(2014)0244), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 24 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Eksporto kontrolės politikos peržiūra. Saugumo ir konkurencingumo užtikrinimas kintančiame pasaulyje“ (COM(2014)0244),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 12 d. bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės sistemos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 12 d. bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės sistemos peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 21 d. Tarybos išvadas dėl eksporto kontrolės politikos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 21 d. Tarybos išvadas dėl eksporto kontrolės politikos peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba jais strategiją ir į 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir platinimu ir panaikinančius Bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir nelegalia prekyba jais strategiją ir į 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir platinimu ir panaikinančius Bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendrąją poziciją 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendrąją poziciją 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės (10),

| — | atsižvelgdamas į atnaujintą Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą, kurį 2015 m. vasario 9 d. patvirtino Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atnaujintą Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą, kurį 2015 m. vasario 9 d. patvirtino Taryba,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, naudojimosi vadovą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, naudojimosi vadovą,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 12 d. Vasenaro susitarimą dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės ir į 2015 m. atnaujintus šių prekių, technologijų ir šaudmenų sąrašus (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 12 d. Vasenaro susitarimą dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės ir į 2015 m. atnaujintus šių prekių, technologijų ir šaudmenų sąrašus (11),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 3–4 d. Vienoje surengtą 19-tąjį Vasenaro susitarimo dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 3–4 d. Vienoje surengtą 19-tąjį Vasenaro susitarimo dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės plenarinį posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 24 d. priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 24 d. priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (COM(2011)0637),

| — | atsižvelgdamas į darnaus vystymosi tikslus, ypač į 16 tikslo 16.4 užduotį, pagal kurią valstybės raginamos iš esmės sumažinti neteisėtų ginklų srautus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darnaus vystymosi tikslus, ypač į 16 tikslo 16.4 užduotį, pagal kurią valstybės raginamos iš esmės sumažinti neteisėtų ginklų srautus,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimą 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimą 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 42 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 346 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 42 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 346 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 24 d. įsigaliojusią JT sutartį dėl prekybos ginklais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 24 d. įsigaliojusią JT sutartį dėl prekybos ginklais,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 24/35 dėl ginklų perdavimo poveikio žmogaus teisėms ginkluotų konfliktų metu (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. JT žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 24/35 dėl ginklų perdavimo poveikio žmogaus teisėms ginkluotų konfliktų metu (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0338/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0338/2015),

| A. | kadangi pasaulio saugumo aplinka ES kaimynystėje iš esmės pasikeitė, ypač pietinėse ir rytinėse ES kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulio saugumo aplinka ES kaimynystėje iš esmės pasikeitė, ypač pietinėse ir rytinėse ES kaimyninėse šalyse;

| B. | kadangi pagal JT Chartijos 51 straipsnį galioja prigimtinė teisė į individualią ar kolektyvinę savigyną; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal JT Chartijos 51 straipsnį galioja prigimtinė teisė į individualią ar kolektyvinę savigyną;

| C. | kadangi siekiant tarptautinio stabilumo svarbu užtikrinti atgrasymo priemones atskirai vertinant kiekvieną atvejį, visapusiškai laikantis JT Chartijos 51 straipsnio ir bendrosios pozicijos dėl regioninės taikos, saugumo ir stabilumo išsaugojimo ketvirtojo kriterijaus; |
| --- | --- |

C.

kadangi siekiant tarptautinio stabilumo svarbu užtikrinti atgrasymo priemones atskirai vertinant kiekvieną atvejį, visapusiškai laikantis JT Chartijos 51 straipsnio ir bendrosios pozicijos dėl regioninės taikos, saugumo ir stabilumo išsaugojimo ketvirtojo kriterijaus;

| D. | kadangi nekontroliuojamas ginklų platinimas yra didelė grėsmė taikai ir saugumui, žmogaus teisėms ir tvariam vystymuisi; kadangi kiekvieną minutę kažkur pasaulyje dėl ginkluoto smurto žūsta asmuo ir pagaminama 15 naujų ginklų; |
| --- | --- |

D.

kadangi nekontroliuojamas ginklų platinimas yra didelė grėsmė taikai ir saugumui, žmogaus teisėms ir tvariam vystymuisi; kadangi kiekvieną minutę kažkur pasaulyje dėl ginkluoto smurto žūsta asmuo ir pagaminama 15 naujų ginklų;

| E. | kadangi tarptautinės prekybos ginklais reguliavimas iš esmės yra pasaulinio masto užmojis; kadangi, siekiant propaguoti demokratiją ir teisinės valstybės principą, užkirsti kelią konfliktams, panaikinti skurdą, skatinti kultūrų dialogą ir išsaugoti tarptautinį stabilumą ir saugumą, išorės santykių srityje ES turi užtikrinti savo išorės veiksmų visumos nuoseklumą; kadangi 2010–2014 m. laikotarpiu ES valstybės narės buvo atsakingos už 25,4 proc. pagrindinių įprastinių ginklų faktinio tiekimo kiekio pasaulyje (13); |
| --- | --- |

E.

kadangi tarptautinės prekybos ginklais reguliavimas iš esmės yra pasaulinio masto užmojis; kadangi, siekiant propaguoti demokratiją ir teisinės valstybės principą, užkirsti kelią konfliktams, panaikinti skurdą, skatinti kultūrų dialogą ir išsaugoti tarptautinį stabilumą ir saugumą, išorės santykių srityje ES turi užtikrinti savo išorės veiksmų visumos nuoseklumą; kadangi 2010–2014 m. laikotarpiu ES valstybės narės buvo atsakingos už 25,4 proc. pagrindinių įprastinių ginklų faktinio tiekimo kiekio pasaulyje (13);

| F. | kadangi pagal Lisabonos sutartį skurdo panaikinimas yra svarbiausias ES vystymosi politikos tikslas ir kadangi tai yra taip pat vienas iš ES išorės veiksmų prioritetų siekiant kurti stabilesnį ir labiau klestintį pasaulį; kadangi ginklų tiekimas šalims, kuriose vyksta konfliktai, ne tik didina smurto plitimo tikimybę, bet ir daro neigiamą poveikį šių šalių vystymosi potencialui, ir tai aiškiai parodoma humanitarinių organizacijų, kurios yra kiekybiškai įvertinę šį poveikį, ataskaitose (14); |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal Lisabonos sutartį skurdo panaikinimas yra svarbiausias ES vystymosi politikos tikslas ir kadangi tai yra taip pat vienas iš ES išorės veiksmų prioritetų siekiant kurti stabilesnį ir labiau klestintį pasaulį; kadangi ginklų tiekimas šalims, kuriose vyksta konfliktai, ne tik didina smurto plitimo tikimybę, bet ir daro neigiamą poveikį šių šalių vystymosi potencialui, ir tai aiškiai parodoma humanitarinių organizacijų, kurios yra kiekybiškai įvertinę šį poveikį, ataskaitose (14);

| G. | kadangi ES valstybės narės 2013 m. eksportavo ginklų už bendrą 36,7 mlrd. EUR sumą, iš kurių 26 mlrd. EUR sudarė ginklų, eksportuotų į trečiąsias šalis, vertė; kadangi, palyginimui, viso Europos kaimynystės priemonės biudžeto suma 2014–2020 m. sudaro 15,4 mlrd. EUR; kadangi ES valstybių narių eksportas sudaro 30 proc. bendro ginklų eksporto; kadangi vargu ar galima teigti, kad šiais prekybos srautais ginami tiesioginiai ES saugumo interesai; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES valstybės narės 2013 m. eksportavo ginklų už bendrą 36,7 mlrd. EUR sumą, iš kurių 26 mlrd. EUR sudarė ginklų, eksportuotų į trečiąsias šalis, vertė; kadangi, palyginimui, viso Europos kaimynystės priemonės biudžeto suma 2014–2020 m. sudaro 15,4 mlrd. EUR; kadangi ES valstybių narių eksportas sudaro 30 proc. bendro ginklų eksporto; kadangi vargu ar galima teigti, kad šiais prekybos srautais ginami tiesioginiai ES saugumo interesai;

| H. | kadangi Bendroji pozicija 2008/944/BUSP yra teisiškai privalomas pagrindas, kuriuo nustatomi aštuoni įprastinės ginkluotės eksporto kriterijai, kuriuos ES valstybės narės taiko priimdamos licencijavimo sprendimus; kadangi reikia tinkamai atsižvelgti į šią Bendrąją poziciją, ypač plėtojant Europos gynybos rinką ir Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę (EGPTB); |
| --- | --- |

H.

kadangi Bendroji pozicija 2008/944/BUSP yra teisiškai privalomas pagrindas, kuriuo nustatomi aštuoni įprastinės ginkluotės eksporto kriterijai, kuriuos ES valstybės narės taiko priimdamos licencijavimo sprendimus; kadangi reikia tinkamai atsižvelgti į šią Bendrąją poziciją, ypač plėtojant Europos gynybos rinką ir Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę (EGPTB);

| I. | kadangi prie Bendrojoje pozicijoje įtvirtintų kriterijų ir principų oficialiai prisijungė trečiosios šalys: Albanija, Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Islandija, Kanada, Juodkalnija ir Norvegija; |
| --- | --- |

I.

kadangi prie Bendrojoje pozicijoje įtvirtintų kriterijų ir principų oficialiai prisijungė trečiosios šalys: Albanija, Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Islandija, Kanada, Juodkalnija ir Norvegija;

Pasaulio saugumo aplinka ir ginklų eksportas

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl smurtinių konfliktų plitimo, ypač Ukrainoje, Sirijoje, Irake, Libijoje ir Jemene, taip pat dėl visų tarptautinių konfliktų, kurie vis labiau globalizuotame pasaulyje kelia grėsmę pasaulio stabilumui ir saugumui ir lėmė mažiau stabilią ir saugią ES kaimynystę; pažymi, kad dėl ginklų perdavimo valstybėms, kuriose vyksta konfliktas, buvo prisidėta prie šių konfliktų; |
| --- | --- |

1.

yra labai susirūpinęs dėl smurtinių konfliktų plitimo, ypač Ukrainoje, Sirijoje, Irake, Libijoje ir Jemene, taip pat dėl visų tarptautinių konfliktų, kurie vis labiau globalizuotame pasaulyje kelia grėsmę pasaulio stabilumui ir saugumui ir lėmė mažiau stabilią ir saugią ES kaimynystę; pažymi, kad dėl ginklų perdavimo valstybėms, kuriose vyksta konfliktas, buvo prisidėta prie šių konfliktų;

| 2. | apgailestauja, kad pastarųjų dvejų metų įvykiai parodė, kad ginklai kartais patenka į teroristų, represinių režimų atstovų ar šalių, kuriose vaikai gali būti imami į kariuomenę arba naudojami karo veiksmams vykdyti, arba režimų, kurie turi įtartinų ryšių su tarptautiniu terorizmu ar vykdo agresyvią šalies ir užsienio politiką, atstovų rankas, ir mano, kad dėl to būtina patvirtinti veiksmingus ginklų eksporto kontrolės režimus; smerkia ginklų naudojimą siekiant kurstyti nesaugumą ir ginkluotus konfliktus šalių viduje arba išorėje arba remti vidaus represijas, regioninius konfliktus ar sunkius žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimus; taip pat apgailestauja dėl to, kad neteisėta prekyba ginklais ir toliau yra stambus ir pelningas verslas; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad pastarųjų dvejų metų įvykiai parodė, kad ginklai kartais patenka į teroristų, represinių režimų atstovų ar šalių, kuriose vaikai gali būti imami į kariuomenę arba naudojami karo veiksmams vykdyti, arba režimų, kurie turi įtartinų ryšių su tarptautiniu terorizmu ar vykdo agresyvią šalies ir užsienio politiką, atstovų rankas, ir mano, kad dėl to būtina patvirtinti veiksmingus ginklų eksporto kontrolės režimus; smerkia ginklų naudojimą siekiant kurstyti nesaugumą ir ginkluotus konfliktus šalių viduje arba išorėje arba remti vidaus represijas, regioninius konfliktus ar sunkius žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimus; taip pat apgailestauja dėl to, kad neteisėta prekyba ginklais ir toliau yra stambus ir pelningas verslas;

| 3. | apgailestauja dėl to, kad apie pusę milijono žmonių (15) kasmet miršta dėl smurto naudojant ginklus ginkluotų konfliktų metu ir vykdant nusikalstamą veiką; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl to, kad apie pusę milijono žmonių (15) kasmet miršta dėl smurto naudojant ginklus ginkluotų konfliktų metu ir vykdant nusikalstamą veiką;

| 4. | dar kartą pakartoja, jog Bendrosios pozicijos laikymasis nepaprastai svarbus norint užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi ES principais ir vertybėmis, ypač tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės srityse, taip pat kad būtų vykdomi jos pačios įsipareigojimai regioninio ir pasaulinio saugumo klausimu; |
| --- | --- |

4.

dar kartą pakartoja, jog Bendrosios pozicijos laikymasis nepaprastai svarbus norint užtikrinti, kad būtų vadovaujamasi ES principais ir vertybėmis, ypač tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės srityse, taip pat kad būtų vykdomi jos pačios įsipareigojimai regioninio ir pasaulinio saugumo klausimu;

| 5. | pažymi, kad ES valstybės narės yra pagrindinės pasaulio ginklų eksportuotojos ir, kaip nurodoma 16-oje metinėje ataskaitoje, 2013 m. jų pasaulinio eksporto vertė buvo 36,711 mlrd. EUR, iš kurių tarp valstybių narių buvo eksportuojama už 10,735 mlrd. EUR, o į trečiąsias valstybes buvo eksportuojama už 25,976 mlrd. EUR; pakartoja, jog Bendrosios pozicijos 10 straipsnyje teigiama, kad valstybių narių ekonominiai, prekybiniai ir pramoniniai interesai neturi daryti įtakos aštuonių kriterijų, reglamentuojančių ginklų eksportą, taikymui; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad ES valstybės narės yra pagrindinės pasaulio ginklų eksportuotojos ir, kaip nurodoma 16-oje metinėje ataskaitoje, 2013 m. jų pasaulinio eksporto vertė buvo 36,711 mlrd. EUR, iš kurių tarp valstybių narių buvo eksportuojama už 10,735 mlrd. EUR, o į trečiąsias valstybes buvo eksportuojama už 25,976 mlrd. EUR; pakartoja, jog Bendrosios pozicijos 10 straipsnyje teigiama, kad valstybių narių ekonominiai, prekybiniai ir pramoniniai interesai neturi daryti įtakos aštuonių kriterijų, reglamentuojančių ginklų eksportą, taikymui;

| 6. | vis dėlto apgailestauja, kad dažnai 10 straipsnio nuostatų nepaisoma, ypač dėl to, kad Europos gynybos bendrovės savo sumažėjusią apyvartą Europoje vis dažniau kompensuoja ES išorės eksportu; yra rimtai susirūpinęs dėl konfidencialių žinių ir slaptų technologijų perdavimo trečiosioms šalims pasekmių ES saugumui ir gynybai, nes tai rodo didesnę priklausomybės nuo trečiųjų šalių, turinčių skirtingus strateginius interesus, pvz., Rusijos, riziką; |
| --- | --- |

6.

vis dėlto apgailestauja, kad dažnai 10 straipsnio nuostatų nepaisoma, ypač dėl to, kad Europos gynybos bendrovės savo sumažėjusią apyvartą Europoje vis dažniau kompensuoja ES išorės eksportu; yra rimtai susirūpinęs dėl konfidencialių žinių ir slaptų technologijų perdavimo trečiosioms šalims pasekmių ES saugumui ir gynybai, nes tai rodo didesnę priklausomybės nuo trečiųjų šalių, turinčių skirtingus strateginius interesus, pvz., Rusijos, riziką;

| 7. | primena, kad gynybos pramonė turėtų būti priemonė valstybių narių gynybai ir saugumui užtikrinti, garantuojanti tiekimo saugumo režimą ES ir taip pat padedanti įgyvendinti sustiprintą BUSP ir BSGP, nes tai svarbu siekiant užtikrinti pasaulinį stabilumą ir saugumą; pripažįsta, kad ginklų eksportas padėjo stiprinti ir toliau plėtoti Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę, kuri buvo svarbi įvairiausių inovacijų ir technologinės plėtros požiūriu; |
| --- | --- |

7.

primena, kad gynybos pramonė turėtų būti priemonė valstybių narių gynybai ir saugumui užtikrinti, garantuojanti tiekimo saugumo režimą ES ir taip pat padedanti įgyvendinti sustiprintą BUSP ir BSGP, nes tai svarbu siekiant užtikrinti pasaulinį stabilumą ir saugumą; pripažįsta, kad ginklų eksportas padėjo stiprinti ir toliau plėtoti Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę, kuri buvo svarbi įvairiausių inovacijų ir technologinės plėtros požiūriu;

| 8. | pripažįsta eksporto, kuris visiškai atitinka Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP 4 straipsnio c punkte nustatytus kriterijus ir vykdomas reaguojant į pagal savigynos teisę ES pateiktą prašymą, teisėtumą; pritaria tam, kad būtų teikiami gynybiniai ginklai teisėtos savigynos atveju; atkreipia dėmesį į kai kurių valstybių narių sprendimą teikti gynybinius ginklus Irako kurdų pešmergams ir Ukrainai; pažymi, kad šiuo klausimu valstybės narės nederina savo veiksmų; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta eksporto, kuris visiškai atitinka Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP 4 straipsnio c punkte nustatytus kriterijus ir vykdomas reaguojant į pagal savigynos teisę ES pateiktą prašymą, teisėtumą; pritaria tam, kad būtų teikiami gynybiniai ginklai teisėtos savigynos atveju; atkreipia dėmesį į kai kurių valstybių narių sprendimą teikti gynybinius ginklus Irako kurdų pešmergams ir Ukrainai; pažymi, kad šiuo klausimu valstybės narės nederina savo veiksmų;

| 9. | pažymi, kad, nors atsisakymas išduoti licencijas ir jų galiojimo sustabdymas nustačius embargą arba prasidėjus konfliktui yra teigiamas ženklas, tai rodo, kad ES eksporto politika yra vien tik atsakomojo pobūdžio; mano, kad, laikantis Bendrosios pozicijos, prieš išduodant licencijas reikėtų atlikti išsamesnį konkrečių su šalimis gavėjomis susijusių pavojų ir ES saugumo interesų įvertinimą; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad, nors atsisakymas išduoti licencijas ir jų galiojimo sustabdymas nustačius embargą arba prasidėjus konfliktui yra teigiamas ženklas, tai rodo, kad ES eksporto politika yra vien tik atsakomojo pobūdžio; mano, kad, laikantis Bendrosios pozicijos, prieš išduodant licencijas reikėtų atlikti išsamesnį konkrečių su šalimis gavėjomis susijusių pavojų ir ES saugumo interesų įvertinimą;

| 10. | pažymi, kad dėl ginklų bei sprogiųjų medžiagų srautų nukreipimo, kontrabandos ir kaupimo kylanti rizika vis didėja ir toliau yra uždavinys, kurį reikia spręsti; pabrėžia, kad kyla pavojus, jog ginklai iš trečiųjų šalių, kuriose aukštas korupcijos lygis, gali būti atgabenti į Europą dėl aktyvėjančios ginklų kontrabandos bei neteisėtos prekybos ginklais ir kontrolės nebuvimo įvežimo į ES punktuose, pvz., uostuose, ir taip daroma žala piliečių saugumui, kaip buvo pabrėžta naujoje Europolo ataskaitoje (16); |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad dėl ginklų bei sprogiųjų medžiagų srautų nukreipimo, kontrabandos ir kaupimo kylanti rizika vis didėja ir toliau yra uždavinys, kurį reikia spręsti; pabrėžia, kad kyla pavojus, jog ginklai iš trečiųjų šalių, kuriose aukštas korupcijos lygis, gali būti atgabenti į Europą dėl aktyvėjančios ginklų kontrabandos bei neteisėtos prekybos ginklais ir kontrolės nebuvimo įvežimo į ES punktuose, pvz., uostuose, ir taip daroma žala piliečių saugumui, kaip buvo pabrėžta naujoje Europolo ataskaitoje (16);

| 11. | pabrėžia, kad ginklų eksporto kontrolė yra sudėtinė ES užsienio ir saugumo politikos dalis ir ją vykdant turi būti vadovaujamasi ES sutarties 21 straipsnyje įtvirtintais principais, visų pirma demokratijos ir teisinės valstybės skatinimo, taikos išsaugojimo, konfliktų prevencijos ir tarptautinio saugumo stiprinimo principais; primena, kad nepaprastai svarbu užtikrinti suderinamumą tarp ginklų eksporto ir ES kaip pasaulinės žmogaus teisių gynėjos patikimumo; yra tvirtai įsitikinęs, kad veiksmingesnis Bendrosios pozicijos aštuonių kriterijų įgyvendinimas būtų svarbus indėlis į BUSP ir BSGP plėtojimą; ragina, turint omenyje pakitusią saugumo aplinką ir susijusius pavojus bei grėsmes Europos saugumo interesams, naujoje ES visuotinėje užsienio ir saugumo politikos strategijoje tinkamai atsižvelgti į ginklų eksporto klausimus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ginklų eksporto kontrolė yra sudėtinė ES užsienio ir saugumo politikos dalis ir ją vykdant turi būti vadovaujamasi ES sutarties 21 straipsnyje įtvirtintais principais, visų pirma demokratijos ir teisinės valstybės skatinimo, taikos išsaugojimo, konfliktų prevencijos ir tarptautinio saugumo stiprinimo principais; primena, kad nepaprastai svarbu užtikrinti suderinamumą tarp ginklų eksporto ir ES kaip pasaulinės žmogaus teisių gynėjos patikimumo; yra tvirtai įsitikinęs, kad veiksmingesnis Bendrosios pozicijos aštuonių kriterijų įgyvendinimas būtų svarbus indėlis į BUSP ir BSGP plėtojimą; ragina, turint omenyje pakitusią saugumo aplinką ir susijusius pavojus bei grėsmes Europos saugumo interesams, naujoje ES visuotinėje užsienio ir saugumo politikos strategijoje tinkamai atsižvelgti į ginklų eksporto klausimus;

| 12. | apgailestauja dėl to, kad dėl neteisėto, nelegalaus ir nereguliuojamo ginklų perdavimo ir toliau kenkiama politiniam stabilumui ir kuriamos kliūtys demokratiniam socialiniam ir (arba) ekonominiam vystymuisi tam tikrose pasaulio dalyse; pripažįsta, kad nuoseklus Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP aštuntojo kriterijaus aiškinimas ir veiksmingas jo įgyvendinimas iš esmės prisidėtų prie ES politikos suderinamumo vystymosi labui tikslų siekimo; ragina toliau skirti dėmesį aštuntajam kriterijui, kad būtų įvertintas galimas neigiamas su ginklais susijusių išlaidų poveikis skurdesnių šalių gavėjų vystymosi galimybėms; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja dėl to, kad dėl neteisėto, nelegalaus ir nereguliuojamo ginklų perdavimo ir toliau kenkiama politiniam stabilumui ir kuriamos kliūtys demokratiniam socialiniam ir (arba) ekonominiam vystymuisi tam tikrose pasaulio dalyse; pripažįsta, kad nuoseklus Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP aštuntojo kriterijaus aiškinimas ir veiksmingas jo įgyvendinimas iš esmės prisidėtų prie ES politikos suderinamumo vystymosi labui tikslų siekimo; ragina toliau skirti dėmesį aštuntajam kriterijui, kad būtų įvertintas galimas neigiamas su ginklais susijusių išlaidų poveikis skurdesnių šalių gavėjų vystymosi galimybėms;

Sutartis dėl prekybos ginklais

| 13. | palankiai vertina Sutarties dėl prekybos ginklais įsigaliojimą; teigiamai vertina informavimo veiklą, kurios ėmėsi ES siekdama skatinti visuotinį Sutarties dėl prekybos ginklais ratifikavimą ir įgyvendinimą, ir ragina nuolat dėti pastangas šiuo tikslu, visų pirma šalių, kurios yra pagrindinės prekiautojos ginklais, atžvilgiu; primygtinai ragina Sutarties dėl prekybos ginklais neratifikavusias valstybes nares kuo greičiau tai padaryti; pripažįsta, kad, nors Sutartis dėl prekybos ginklais yra teigiamas pasiekimas, joje vis dar yra trūkumų ir neaiškumų (neaiškios sąvokos, prievolės teikti ataskaitas išimtis, trūksta sankcijų režimo); |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Sutarties dėl prekybos ginklais įsigaliojimą; teigiamai vertina informavimo veiklą, kurios ėmėsi ES siekdama skatinti visuotinį Sutarties dėl prekybos ginklais ratifikavimą ir įgyvendinimą, ir ragina nuolat dėti pastangas šiuo tikslu, visų pirma šalių, kurios yra pagrindinės prekiautojos ginklais, atžvilgiu; primygtinai ragina Sutarties dėl prekybos ginklais neratifikavusias valstybes nares kuo greičiau tai padaryti; pripažįsta, kad, nors Sutartis dėl prekybos ginklais yra teigiamas pasiekimas, joje vis dar yra trūkumų ir neaiškumų (neaiškios sąvokos, prievolės teikti ataskaitas išimtis, trūksta sankcijų režimo);

| 14. | džiaugiasi pirmosios sutarties šalių konferencijos, įvykusios Kankūne 2015 m. rugpjūčio 24–27 d., sėkme, tačiau nurodo, kad nesusitarta dėl šablono, kuris turėtų būti naudojamas rengiant metines ataskaitas; mano, kad sutartis bus tikrai naudinga tik tuomet, jei bus imtasi veiksmų siekiant, kad ji būtų taikoma visuotinai, ir jei bus nustatyti privalomi ar baudžiamieji mechanizmai, naudotini taisyklių nesilaikymo atvejais; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi pirmosios sutarties šalių konferencijos, įvykusios Kankūne 2015 m. rugpjūčio 24–27 d., sėkme, tačiau nurodo, kad nesusitarta dėl šablono, kuris turėtų būti naudojamas rengiant metines ataskaitas; mano, kad sutartis bus tikrai naudinga tik tuomet, jei bus imtasi veiksmų siekiant, kad ji būtų taikoma visuotinai, ir jei bus nustatyti privalomi ar baudžiamieji mechanizmai, naudotini taisyklių nesilaikymo atvejais;

| 15. | palankiai vertina reikalavimą, kad Sutarties dėl prekybos ginklais šalys sprendimo dėl licencijų išdavimo priėmimo proceso metu atsižvelgtų į riziką, kad perduodami ginklai gali būti panaudoti smurto dėl lyties atvejais arba vykdant rimtus smurtinius veiksmus prieš moteris ir vaikus arba sudarant jiems sąlygas; ragina valstybes nares sugriežtinti Bendrosios pozicijos formuluotes, atsižvelgiant į smurtą dėl lyties arba rimtus smurtinius veiksmus prieš moteris ir vaikus; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina reikalavimą, kad Sutarties dėl prekybos ginklais šalys sprendimo dėl licencijų išdavimo priėmimo proceso metu atsižvelgtų į riziką, kad perduodami ginklai gali būti panaudoti smurto dėl lyties atvejais arba vykdant rimtus smurtinius veiksmus prieš moteris ir vaikus arba sudarant jiems sąlygas; ragina valstybes nares sugriežtinti Bendrosios pozicijos formuluotes, atsižvelgiant į smurtą dėl lyties arba rimtus smurtinius veiksmus prieš moteris ir vaikus;

| 16. | teigiamai vertina tai, kad Europos Sąjungoje sukurta pasaulyje unikali teisiškai privaloma sistema, kurią taikant vykdoma ginklų eksporto kontrolė, įskaitant kontrolę krizių regionuose ir šalyse, kuriose žmogaus teisių padėtis nėra gera; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina tai, kad kelios Europos ir trečiosios šalys prisijungė prie ginklų eksporto kontrolės sistemos, vadovaudamosi Bendrąja pozicija; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina tai, kad Europos Sąjungoje sukurta pasaulyje unikali teisiškai privaloma sistema, kurią taikant vykdoma ginklų eksporto kontrolė, įskaitant kontrolę krizių regionuose ir šalyse, kuriose žmogaus teisių padėtis nėra gera; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina tai, kad kelios Europos ir trečiosios šalys prisijungė prie ginklų eksporto kontrolės sistemos, vadovaudamosi Bendrąja pozicija;

| 17. | palankiai vertina tai, kad Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kanada, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Islandija, Juodkalnija ir Norvegija prisijungė prie Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP kriterijų ir principų; pažymi, kad nuo 2012 m. veikia speciali ES ir prisijungusių trečiųjų šalių pasikeitimo informacija sistema; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kanada, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Islandija, Juodkalnija ir Norvegija prisijungė prie Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP kriterijų ir principų; pažymi, kad nuo 2012 m. veikia speciali ES ir prisijungusių trečiųjų šalių pasikeitimo informacija sistema;

Bendroji pozicija

| 18. | primena, kad Bendroji pozicija turėtų sudaryti sąlygas prekybos ginklais srityje taikyti koordinuotą metodą, kuris nedarytų poveikio valstybių narių teisei vykdyti griežtesnę nacionalinę politiką, kaip nurodoma Bendrosios pozicijos 3 straipsnyje; taip pat primena, kad visais atvejais valstybės narės ir toliau turi išimtinę teisę atsisakyti perduoti karines technologijas ar ginklus ir kad Bendrojoje pozicijoje nustatyti bendri standartai turi būti laikomi minimaliaisiais karinių technologijų perdavimo valdymo pagal 3 konstatuojamąją dalį standartais; pabrėžia, kad derinimas Europos lygmeniu neturėtų būti naudojamas kaip pretekstas siekiant sušvelninti griežtesnes nacionalines taisykles; |
| --- | --- |

18.

primena, kad Bendroji pozicija turėtų sudaryti sąlygas prekybos ginklais srityje taikyti koordinuotą metodą, kuris nedarytų poveikio valstybių narių teisei vykdyti griežtesnę nacionalinę politiką, kaip nurodoma Bendrosios pozicijos 3 straipsnyje; taip pat primena, kad visais atvejais valstybės narės ir toliau turi išimtinę teisę atsisakyti perduoti karines technologijas ar ginklus ir kad Bendrojoje pozicijoje nustatyti bendri standartai turi būti laikomi minimaliaisiais karinių technologijų perdavimo valdymo pagal 3 konstatuojamąją dalį standartais; pabrėžia, kad derinimas Europos lygmeniu neturėtų būti naudojamas kaip pretekstas siekiant sušvelninti griežtesnes nacionalines taisykles;

| 19. | ragina valstybes nares visais atvejais nuosekliai aiškinti Bendrosios pozicijos kriterijus ir griežtai juos taikyti ir neleisti, kad politiniai ir ekonominiai argumentai būtų svarbesni už sprendimų priėmimo procesą; be to, ragina valstybes nares panaikinti jau suderintas sutartis, jei staiga pasikeitus situacijai tokie susitarimai pažeistų Bendrąją poziciją; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares visais atvejais nuosekliai aiškinti Bendrosios pozicijos kriterijus ir griežtai juos taikyti ir neleisti, kad politiniai ir ekonominiai argumentai būtų svarbesni už sprendimų priėmimo procesą; be to, ragina valstybes nares panaikinti jau suderintas sutartis, jei staiga pasikeitus situacijai tokie susitarimai pažeistų Bendrąją poziciją;

| 20. | mano, kad tikrai didelė problema yra tai, kad valstybės narės netiksliai taiko Bendrąją poziciją ir nenuosekliai ją aiškina, taigi mano, kad labai svarbu siekti nuosekliai ir labai tiksliai taikyti aštuonis kriterijus; atsižvelgdamas į tai, nurodo, kad trūksta nuobaudų, kurios būtų taikomos kriterijų pažeidimo atvejais, ir mano, kad reikėtų numatyti, kad bet kokio Bendrosios pozicijos pažeidimo atveju būtų vykdomi nepriklausomi tikrinimai ir taikomos nuobaudos; |
| --- | --- |

20.

mano, kad tikrai didelė problema yra tai, kad valstybės narės netiksliai taiko Bendrąją poziciją ir nenuosekliai ją aiškina, taigi mano, kad labai svarbu siekti nuosekliai ir labai tiksliai taikyti aštuonis kriterijus; atsižvelgdamas į tai, nurodo, kad trūksta nuobaudų, kurios būtų taikomos kriterijų pažeidimo atvejais, ir mano, kad reikėtų numatyti, kad bet kokio Bendrosios pozicijos pažeidimo atveju būtų vykdomi nepriklausomi tikrinimai ir taikomos nuobaudos;

| 21. | atkreipia dėmesį į Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės atliktą Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP persvarstymą ir išvadą, kad ji tinkamai padeda siekti Tarybos nustatytų tikslų ir atitinka Sutarties dėl prekybos ginklais nuostatas; atkreipia dėmesį į tai, kad nebuvo pateikta pakeitimų, nepaisant itin blogos padėties Sirijoje ir Irake, suaktyvėjusios teroristinės veiklos ir Artimuosiuose Rytuose bei Šiaurės Afrikoje labai išplitus konfliktui ir nestabilumui, kurie gali turėti poveikio pačios Sąjungos saugumui; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupės atliktą Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP persvarstymą ir išvadą, kad ji tinkamai padeda siekti Tarybos nustatytų tikslų ir atitinka Sutarties dėl prekybos ginklais nuostatas; atkreipia dėmesį į tai, kad nebuvo pateikta pakeitimų, nepaisant itin blogos padėties Sirijoje ir Irake, suaktyvėjusios teroristinės veiklos ir Artimuosiuose Rytuose bei Šiaurės Afrikoje labai išplitus konfliktui ir nestabilumui, kurie gali turėti poveikio pačios Sąjungos saugumui;

| 22. | atkreipia dėmesį į Tarybos bendrosios pozicijos naudojimosi vadovo ir ES karinės įrangos sąrašo atnaujinimą; laukia, kad Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupė patvirtintų naują keitimosi informacija internetu mechanizmą; palankiai vertina naujas nuorodas į Sutarties dėl prekybos ginklais aspektus, kurie dar neįtraukti į Bendrąją poziciją, ir detalių gairių dėl septintojo kriterijaus įgyvendinimo pakeitimus; ragina ypač dėti pastangas atsižvelgiant į gaires dėl aštuntojo kriterijaus veiksmingo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į Tarybos bendrosios pozicijos naudojimosi vadovo ir ES karinės įrangos sąrašo atnaujinimą; laukia, kad Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupė patvirtintų naują keitimosi informacija internetu mechanizmą; palankiai vertina naujas nuorodas į Sutarties dėl prekybos ginklais aspektus, kurie dar neįtraukti į Bendrąją poziciją, ir detalių gairių dėl septintojo kriterijaus įgyvendinimo pakeitimus; ragina ypač dėti pastangas atsižvelgiant į gaires dėl aštuntojo kriterijaus veiksmingo įgyvendinimo;

| 23. | ragina valstybes nares užtikrinti griežtesnį aštuonių kriterijų taikymą; mano, kad valstybės narės, be kita ko, Europos lygmeniu dalyvaudamos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupėje, turėtų išplėsti savo vertinimų apimtį ir daugiau dėmesio skirti padėčiai paskirties šalyje ir vertinamai konkrečiai karinei technologijai; ragina valstybes nares taikyti griežtesnius nacionalinius kriterijus; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares užtikrinti griežtesnį aštuonių kriterijų taikymą; mano, kad valstybės narės, be kita ko, Europos lygmeniu dalyvaudamos Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupėje, turėtų išplėsti savo vertinimų apimtį ir daugiau dėmesio skirti padėčiai paskirties šalyje ir vertinamai konkrečiai karinei technologijai; ragina valstybes nares taikyti griežtesnius nacionalinius kriterijus;

| 24. | yra sunerimęs dėl realaus ar įsivaizduojamo kai kuriose valstybėse narėse veikiančių bendrovių grasinimų teisiniais veiksmais poveikio, kuris gali būti daromas svarstant eksporto licencijų prašymus; primena valstybėms narėms, kad griežtas ir tikslus aštuonių kriterijų taikymas yra reikiamas pagrindas atsisakyti išduoti licencijas; |
| --- | --- |

24.

yra sunerimęs dėl realaus ar įsivaizduojamo kai kuriose valstybėse narėse veikiančių bendrovių grasinimų teisiniais veiksmais poveikio, kuris gali būti daromas svarstant eksporto licencijų prašymus; primena valstybėms narėms, kad griežtas ir tikslus aštuonių kriterijų taikymas yra reikiamas pagrindas atsisakyti išduoti licencijas;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal antrąjį kriterijų reikalaujama, jog valstybės narės atsisakytų išduoti eksporto licenciją tik tuomet, jei yra aiškus pavojus, kad eksportuojamos karinės technologijos ar įranga galėtų būti naudojamos vidaus represijoms; mano, kad pagal šį kriterijų paliekama galimybė nenuosekliai taikyti bendras taisykles; ragina susisiekti su Europos Tarybos, Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ir žmogaus teisių organizacijų atstovais siekiant patikslinti antrąjį kriterijų; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal antrąjį kriterijų reikalaujama, jog valstybės narės atsisakytų išduoti eksporto licenciją tik tuomet, jei yra aiškus pavojus, kad eksportuojamos karinės technologijos ar įranga galėtų būti naudojamos vidaus represijoms; mano, kad pagal šį kriterijų paliekama galimybė nenuosekliai taikyti bendras taisykles; ragina susisiekti su Europos Tarybos, Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ir žmogaus teisių organizacijų atstovais siekiant patikslinti antrąjį kriterijų;

| 26. | kritiškai vertina tai, kad įvairios valstybės narės dažnai pažeidžia aštuonis kriterijus; apgailestauja, kad nėra sankcijų mechanizmo, taikytino aštuonis kriterijus pažeidžiančioms valstybėms narėms, ir kad nenumatoma jo kurti; mano, kad reikėtų numatyti priemones ir būdus atlikti nepriklausomą tikrinimą ir sukurti sankcijų mechanizmus, taikomus tuo atveju, kai Bendroji pozicija pažeidžiama; |
| --- | --- |

26.

kritiškai vertina tai, kad įvairios valstybės narės dažnai pažeidžia aštuonis kriterijus; apgailestauja, kad nėra sankcijų mechanizmo, taikytino aštuonis kriterijus pažeidžiančioms valstybėms narėms, ir kad nenumatoma jo kurti; mano, kad reikėtų numatyti priemones ir būdus atlikti nepriklausomą tikrinimą ir sukurti sankcijų mechanizmus, taikomus tuo atveju, kai Bendroji pozicija pažeidžiama;

| 27. | primygtinai ragina visas valstybes nares vadovaujantis atsargumo principu taikyti rizikos sąvoką ginklų perdavimo licencijavimo procesuose, kaip įprastai tai daroma sprendžiant kitų sričių, pvz., terorizmo, pinigų plovimo ir aplinkosaugos, klausimus; |
| --- | --- |

27.

primygtinai ragina visas valstybes nares vadovaujantis atsargumo principu taikyti rizikos sąvoką ginklų perdavimo licencijavimo procesuose, kaip įprastai tai daroma sprendžiant kitų sričių, pvz., terorizmo, pinigų plovimo ir aplinkosaugos, klausimus;

| 28. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti nuoseklesnę embargo politiką ir būtina jį taikyti nedelsiant; ragina valstybes nares aiškiau apibrėžti nacionalines ir tarptautines nuostatas, susijusias su karinių ir nekarinių ginklų eksportu, dėl kurių šaulių ginklai galėtų būti apibrėžiami kaip nekariniai ir juos perduodant būtų apeinama reguliavimo sistema; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti nuoseklesnę embargo politiką ir būtina jį taikyti nedelsiant; ragina valstybes nares aiškiau apibrėžti nacionalines ir tarptautines nuostatas, susijusias su karinių ir nekarinių ginklų eksportu, dėl kurių šaulių ginklai galėtų būti apibrėžiami kaip nekariniai ir juos perduodant būtų apeinama reguliavimo sistema;

| 29. | primena, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 258/2012, kuriuo įgyvendinamas JT protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų gamybą ir prekybą jais 10 straipsnis, skirtas civilinio naudojimo šaunamųjų ginklų perdavimo veiksmingai kontrolei užtikrinti; pripažįsta civiliniam naudojimui skirtų medžioklės ir sportinių ginklų eksporto teisėtumą pagal šį reglamentą; palankiai vertina ES teisės aktų dėl šaunamųjų ginklų (įskaitant teisės aktus dėl deaktyvavimo, administracinių sankcijų ir signalinių ginklų) persvarstymą ir ketinimą stiprinti policijos bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis ginklų kontrabandos srityje; todėl ragina Komisiją stiprinti Europolo pajėgumus; |
| --- | --- |

29.

primena, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 258/2012, kuriuo įgyvendinamas JT protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų gamybą ir prekybą jais 10 straipsnis, skirtas civilinio naudojimo šaunamųjų ginklų perdavimo veiksmingai kontrolei užtikrinti; pripažįsta civiliniam naudojimui skirtų medžioklės ir sportinių ginklų eksporto teisėtumą pagal šį reglamentą; palankiai vertina ES teisės aktų dėl šaunamųjų ginklų (įskaitant teisės aktus dėl deaktyvavimo, administracinių sankcijų ir signalinių ginklų) persvarstymą ir ketinimą stiprinti policijos bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis ginklų kontrabandos srityje; todėl ragina Komisiją stiprinti Europolo pajėgumus;

| 30. | ragina valstybes nares į Bendrąją poziciją įtraukti mechanizmą, pagal kurį būtų automatiškai sustabdytos galiojančios licencijos ginklų eksportui į šalis, kurioms Europos ginklų embargas buvo pradėtas taikyti po to, kai suteikta eksporto kontrolės licencija; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares į Bendrąją poziciją įtraukti mechanizmą, pagal kurį būtų automatiškai sustabdytos galiojančios licencijos ginklų eksportui į šalis, kurioms Europos ginklų embargas buvo pradėtas taikyti po to, kai suteikta eksporto kontrolės licencija;

| 31. | siūlo ištirti galimybę aštuonis kriterijus taikyti taip pat su ginklų eksportu susijusių paslaugų, pvz., konsultacijų, perdavimui ir ES įsisteigusių privačių karinių įmonių veiklai trečiosiose šalyse; ragina ES laikytis vieningo požiūrio į laivų–ginklų saugyklų (angl. floating armouries) klausimą; |
| --- | --- |

31.

siūlo ištirti galimybę aštuonis kriterijus taikyti taip pat su ginklų eksportu susijusių paslaugų, pvz., konsultacijų, perdavimui ir ES įsisteigusių privačių karinių įmonių veiklai trečiosiose šalyse; ragina ES laikytis vieningo požiūrio į laivų–ginklų saugyklų (angl. floating armouries) klausimą;

| 32. | ragina visas valstybes nares, kurios dar visapusiškai nesilaiko 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės, paaiškinti, kodėl jos nesilaiko Bendrosios pozicijos ir kokių veiksmų siūlo imtis ir kada jų ketina imtis, siekdamos vykdyti pagal Bendrąją poziciją numatytas savo prievoles; ragina valstybes nares į savo tarpininkavimo ginklų prekyboje teisės aktus įtraukti nuostatas dėl ginklų transportavimo ir ginklų finansavimo paslaugų; |
| --- | --- |

32.

ragina visas valstybes nares, kurios dar visapusiškai nesilaiko 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės, paaiškinti, kodėl jos nesilaiko Bendrosios pozicijos ir kokių veiksmų siūlo imtis ir kada jų ketina imtis, siekdamos vykdyti pagal Bendrąją poziciją numatytas savo prievoles; ragina valstybes nares į savo tarpininkavimo ginklų prekyboje teisės aktus įtraukti nuostatas dėl ginklų transportavimo ir ginklų finansavimo paslaugų;

| 33. | yra susirūpinęs dėl galimo eksporto srautų nukreipimo ir ragina valstybes nares sukurti veiksmingą kontrolės sistemą (stebėsenos sistemos, išlyga dėl nepiktnaudžiavimo galutinių naudotojų sertifikatuose ir galutinių naudotojų patikros vietoje), įskaitant tam skirtų darbuotojų skaičiaus didinimą; mano, kad valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje, su Europolu ir Eurojustu, taip pat su trečiosiomis šalimis, siekdamos palengvinti nelegalaus ginklų perdavimo tarpininkų baudžiamąjį persekiojimą; ragina Tarybą septintąjį kriterijų geriau suderinti su Sutarties dėl prekybos ginklais 11 straipsniu; |
| --- | --- |

33.

yra susirūpinęs dėl galimo eksporto srautų nukreipimo ir ragina valstybes nares sukurti veiksmingą kontrolės sistemą (stebėsenos sistemos, išlyga dėl nepiktnaudžiavimo galutinių naudotojų sertifikatuose ir galutinių naudotojų patikros vietoje), įskaitant tam skirtų darbuotojų skaičiaus didinimą; mano, kad valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje, su Europolu ir Eurojustu, taip pat su trečiosiomis šalimis, siekdamos palengvinti nelegalaus ginklų perdavimo tarpininkų baudžiamąjį persekiojimą; ragina Tarybą septintąjį kriterijų geriau suderinti su Sutarties dėl prekybos ginklais 11 straipsniu;

| 34. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad palikta galimybė išvengti ES eksporto kontrolės gaminant pagal licenciją trečiosiose šalyse arba ES įsisteigusių bendrovių patronuojamose bendrovėse užsienyje; primygtinai ragina Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupę savo kitoje metinėje ataskaitoje išsamiai apsvarstyti šį klausimą; |
| --- | --- |

34.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad palikta galimybė išvengti ES eksporto kontrolės gaminant pagal licenciją trečiosiose šalyse arba ES įsisteigusių bendrovių patronuojamose bendrovėse užsienyje; primygtinai ragina Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupę savo kitoje metinėje ataskaitoje išsamiai apsvarstyti šį klausimą;

| 35. | ragina labiau koordinuoti darbinio lygmens veiksmus Taryboje ir EIVT siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į su konfliktų prevencija, vystymusi ir žmogaus teisėmis susijusius aspektus; ragina Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupę reguliariai konsultuotis su Žmogaus teisių darbo grupe (COHOM) ir palaikyti ryšius su visais atitinkamais ES subjektais, pvz., ES žvalgybos analizės centru (ES INTCEN), ES kovos su terorizmu koordinatoriumi ir ES delegacijomis, siekiant geriau suderinti veiklą ir dalytis informacija, kuri galėtų būti svarbi priimant sprendimus dėl ginklų perdavimo licencijų išdavimo, ypač atsižvelgiant į riziką siūlomose šalyse gavėjose, kad būtų gerinama sprendimų, priimamų remiantis Bendrąja pozicija, kokybė; |
| --- | --- |

35.

ragina labiau koordinuoti darbinio lygmens veiksmus Taryboje ir EIVT siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į su konfliktų prevencija, vystymusi ir žmogaus teisėmis susijusius aspektus; ragina Įprastinės ginkluotės eksporto darbo grupę reguliariai konsultuotis su Žmogaus teisių darbo grupe (COHOM) ir palaikyti ryšius su visais atitinkamais ES subjektais, pvz., ES žvalgybos analizės centru (ES INTCEN), ES kovos su terorizmu koordinatoriumi ir ES delegacijomis, siekiant geriau suderinti veiklą ir dalytis informacija, kuri galėtų būti svarbi priimant sprendimus dėl ginklų perdavimo licencijų išdavimo, ypač atsižvelgiant į riziką siūlomose šalyse gavėjose, kad būtų gerinama sprendimų, priimamų remiantis Bendrąja pozicija, kokybė;

Skaidrumas

| 36. | apgailestauja dėl to, kad 16-oji metinė ataskaita buvo priimta vėluojant – ji priimta vėliau nei bet kuri kita ankstesnė ataskaita; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja dėl to, kad 16-oji metinė ataskaita buvo priimta vėluojant – ji priimta vėliau nei bet kuri kita ankstesnė ataskaita;

| 37. | pažymi, kad norint pateikti išsamią informaciją reikia pateikti duomenis apie išduotų ginklų eksporto licencijų finansinę vertę ir faktinio eksporto finansinę vertę, duomenys turi būti suskirstyti pagal paskirties šalies ir ES karinės įrangos sąrašo kategorijas; ragina likusias valstybes nares vykdyti savo pareigą teikti metinę ataskaitą, taip pat atgaline data pateikti duomenis 16-ajai metinei ataskaitai ir laiku pateikti duomenis būsimoms metinėms ataskaitoms; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad norint pateikti išsamią informaciją reikia pateikti duomenis apie išduotų ginklų eksporto licencijų finansinę vertę ir faktinio eksporto finansinę vertę, duomenys turi būti suskirstyti pagal paskirties šalies ir ES karinės įrangos sąrašo kategorijas; ragina likusias valstybes nares vykdyti savo pareigą teikti metinę ataskaitą, taip pat atgaline data pateikti duomenis 16-ajai metinei ataskaitai ir laiku pateikti duomenis būsimoms metinėms ataskaitoms;

| 38. | pažymi, kad ataskaitoje pateikiama standartinė informacija apie išduotas eksporto licencijas, bet nepateikiama išsami informacija apie faktinį ginklų eksportą; primygtinai ragina Tarybą ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją išnagrinėti būdus, kaip pagerinti ataskaitų teikimo prievolės vykdymą ir padidinti eksporto kontrolės sistemos skaidrumą bei viešąją kontrolę, visų pirma užtikrinant, kad valstybės narės praneštų apie visą ginklų eksportą; ragina pašalinti šį trūkumą, taigi numatyti metinę ataskaitą, kurioje būtų pateikiami faktinio eksporto duomenys, suskirstyti pagal eksporto rūšį ir paskirties šalį; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad ataskaitoje pateikiama standartinė informacija apie išduotas eksporto licencijas, bet nepateikiama išsami informacija apie faktinį ginklų eksportą; primygtinai ragina Tarybą ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją išnagrinėti būdus, kaip pagerinti ataskaitų teikimo prievolės vykdymą ir padidinti eksporto kontrolės sistemos skaidrumą bei viešąją kontrolę, visų pirma užtikrinant, kad valstybės narės praneštų apie visą ginklų eksportą; ragina pašalinti šį trūkumą, taigi numatyti metinę ataskaitą, kurioje būtų pateikiami faktinio eksporto duomenys, suskirstyti pagal eksporto rūšį ir paskirties šalį;

| 39. | ragina įdiegti standartinę ataskaitų rengimo ir informacijos apie faktinį eksportą ir duomenų apie licencijas teikimo procedūrą, kartu nustatant terminą, ir tokią procedūrą vienodai taikyti ir užtikrinti jos laikymąsi visose valstybėse narėse; ragina valstybes nares teikti visapusišką informaciją apie licencijas, kurias atsisakyta išduoti, taip pat su licencijomis susijusią informaciją apie šalį gavėją ir konkrečią instituciją, nurodyti prekių, kurios turi būti perduotos, aprašą ir kiekį atsižvelgiant į karinės įrangos sąrašo pakategores, taip pat nurodyti, dėl kokių priežasčių licencijas atsisakyta išduoti; siūlo keisti metinės ataskaitos formatą ir ataskaitą pateikti kaip viešą ir sąveikią internetinę duomenų bazę, kurioje būtų galima atlikti paiešką; |
| --- | --- |

39.

ragina įdiegti standartinę ataskaitų rengimo ir informacijos apie faktinį eksportą ir duomenų apie licencijas teikimo procedūrą, kartu nustatant terminą, ir tokią procedūrą vienodai taikyti ir užtikrinti jos laikymąsi visose valstybėse narėse; ragina valstybes nares teikti visapusišką informaciją apie licencijas, kurias atsisakyta išduoti, taip pat su licencijomis susijusią informaciją apie šalį gavėją ir konkrečią instituciją, nurodyti prekių, kurios turi būti perduotos, aprašą ir kiekį atsižvelgiant į karinės įrangos sąrašo pakategores, taip pat nurodyti, dėl kokių priežasčių licencijas atsisakyta išduoti; siūlo keisti metinės ataskaitos formatą ir ataskaitą pateikti kaip viešą ir sąveikią internetinę duomenų bazę, kurioje būtų galima atlikti paiešką;

| 40. | ragina valstybes nares aktyviau konsultuotis tarpusavyje dėl ginklų perdavimo į pažeidžiamus ir nestabilius regionus ar šalis, ypač į tuos regionus ir šalis, kurie agresyviai elgiasi savo kaimynystėje; ragina išsamiai ir sistemingai tikrinti, kaip įgyvendinamos ES sankcijos Rusijos atžvilgiu ginklų eksporto ir dvejopo naudojimo technologijų pardavimo srityje; ragina valstybes nares parengti asmenų (įskaitant subjektus ir individus), kurių atžvilgiu buvo paskelbti apkaltinamieji nuosprendžiai už ginklų eksporto teisės aktų pažeidimus, ir nustatytų ginklų nukreipimo atvejų ir asmenų, kurie nenuteisti teisme, tačiau žinoma, kad jie dalyvauja neteisėtoje prekyboje ginklais ar veikloje, kuri kelia grėsmę tarptautiniam saugumui, sąrašus; ragina valstybes nares pateikti išsamią informaciją apie suteiktų licencijų panaikinimo arba jų galiojimo sustabdymo procedūras, taikomas šalims, kurioms nustatytas embargas; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares aktyviau konsultuotis tarpusavyje dėl ginklų perdavimo į pažeidžiamus ir nestabilius regionus ar šalis, ypač į tuos regionus ir šalis, kurie agresyviai elgiasi savo kaimynystėje; ragina išsamiai ir sistemingai tikrinti, kaip įgyvendinamos ES sankcijos Rusijos atžvilgiu ginklų eksporto ir dvejopo naudojimo technologijų pardavimo srityje; ragina valstybes nares parengti asmenų (įskaitant subjektus ir individus), kurių atžvilgiu buvo paskelbti apkaltinamieji nuosprendžiai už ginklų eksporto teisės aktų pažeidimus, ir nustatytų ginklų nukreipimo atvejų ir asmenų, kurie nenuteisti teisme, tačiau žinoma, kad jie dalyvauja neteisėtoje prekyboje ginklais ar veikloje, kuri kelia grėsmę tarptautiniam saugumui, sąrašus; ragina valstybes nares pateikti išsamią informaciją apie suteiktų licencijų panaikinimo arba jų galiojimo sustabdymo procedūras, taikomas šalims, kurioms nustatytas embargas;

| 41. | mano, jog itin svarbu, kad šalys, kurios yra kandidatės stoti į ES, laikytųsi ES pozicijos ir principų, susijusių su ginklų eksportu ir prekyba ginklais; |
| --- | --- |

41.

mano, jog itin svarbu, kad šalys, kurios yra kandidatės stoti į ES, laikytųsi ES pozicijos ir principų, susijusių su ginklų eksportu ir prekyba ginklais;

| 42. | ragina vykdant policijos pajėgų ir pasienio tarnybų bendradarbiavimo procedūras, paremtas pasikeitimu informacija ir duomenų bazėmis, kontroliuoti neteisėtą prekybą ginklais ir bendradarbiauti ją kontroliuojant siekiant sumažinti pavojų ES ir jos piliečių saugumui; |
| --- | --- |

42.

ragina vykdant policijos pajėgų ir pasienio tarnybų bendradarbiavimo procedūras, paremtas pasikeitimu informacija ir duomenų bazėmis, kontroliuoti neteisėtą prekybą ginklais ir bendradarbiauti ją kontroliuojant siekiant sumažinti pavojų ES ir jos piliečių saugumui;

Viešoji kontrolė

| 43. | primena, kad politinė atsakomybė už tai, ar priimamas sprendimas eksportuoti ar neeksportuoti karines arba dvejopo naudojimo prekes, tenka vyriausybėms; ragina valstybes nares suteikti išsamios informacijos apie kiekvieną išduotą licenciją, kad būtų galima vykdyti ES lygio patikras siekiant užtikrinti, kad valstybės nepažeistų Bendrosios pozicijos kriterijų dėl savo ekonominių, politinių ar individualių interesų; ragina EIVT ir (arba) COARM prisiimti užduotį tikrinti tas licencijas, kurios, kaip manoma, neatitinka Bendrosios pozicijos kriterijų; |
| --- | --- |

43.

primena, kad politinė atsakomybė už tai, ar priimamas sprendimas eksportuoti ar neeksportuoti karines arba dvejopo naudojimo prekes, tenka vyriausybėms; ragina valstybes nares suteikti išsamios informacijos apie kiekvieną išduotą licenciją, kad būtų galima vykdyti ES lygio patikras siekiant užtikrinti, kad valstybės nepažeistų Bendrosios pozicijos kriterijų dėl savo ekonominių, politinių ar individualių interesų; ragina EIVT ir (arba) COARM prisiimti užduotį tikrinti tas licencijas, kurios, kaip manoma, neatitinka Bendrosios pozicijos kriterijų;

| 44. | yra tvirtai įsitikinęs, kad, paisant skaidrumo ir didesnės viešosios kontrolės interesų, piliečiai ir parlamentai turi teisę būti išsamiai informuojami apie jų vyriausybių sprendimus dėl ginklų eksporto, nes šie sprendimai daro poveikį jų šalies ir užsienio šalių saugumui ir gerovei; ragina viešai skelbti ataskaitas; |
| --- | --- |

44.

yra tvirtai įsitikinęs, kad, paisant skaidrumo ir didesnės viešosios kontrolės interesų, piliečiai ir parlamentai turi teisę būti išsamiai informuojami apie jų vyriausybių sprendimus dėl ginklų eksporto, nes šie sprendimai daro poveikį jų šalies ir užsienio šalių saugumui ir gerovei; ragina viešai skelbti ataskaitas;

| 45. | ragina Tarybą ir EIVT taip pat sudaryti geresnes galimybes susipažinti su informacija, susijusia su ES sankcijomis ir ginklų embargu, kuri dažnai nėra atnaujinta arba nėra pateikiama lengvai prieinama forma; |
| --- | --- |

45.

ragina Tarybą ir EIVT taip pat sudaryti geresnes galimybes susipažinti su informacija, susijusia su ES sankcijomis ir ginklų embargu, kuri dažnai nėra atnaujinta arba nėra pateikiama lengvai prieinama forma;

| 46. | ragina sustiprinti parlamentinę priežiūrą nacionaliniu ir Europos lygmenimis teikiant metines ataskaitas parlamentams; ragina kitoje tarpparlamentinėje konferencijoje BUSP/BSGP klausimais aptarti Europos ginklų eksporto ir Europos gynybos pramonės politikos klausimus; |
| --- | --- |

46.

ragina sustiprinti parlamentinę priežiūrą nacionaliniu ir Europos lygmenimis teikiant metines ataskaitas parlamentams; ragina kitoje tarpparlamentinėje konferencijoje BUSP/BSGP klausimais aptarti Europos ginklų eksporto ir Europos gynybos pramonės politikos klausimus;

| 47. | palankiai vertina reguliarias konsultacijas su pilietine visuomene, nes jas vykdant didinamas skaidrumas; ragina Komisiją ir EIVT/COARM tęsti tokį dialogą su pilietine visuomene, NVO ir ekspertų grupėmis; ragina pilietinę ir akademinę visuomenę vykdyti nepriklausomą prekybos ginklais tikrinimą; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina reguliarias konsultacijas su pilietine visuomene, nes jas vykdant didinamas skaidrumas; ragina Komisiją ir EIVT/COARM tęsti tokį dialogą su pilietine visuomene, NVO ir ekspertų grupėmis; ragina pilietinę ir akademinę visuomenę vykdyti nepriklausomą prekybos ginklais tikrinimą;

Naujos technologijos ir dvejopo naudojimo prekių klausimas

| 48. | mano, kad dėl technologinės plėtros tampa vis sudėtingiau atskirti naudojimą vien tik kariniais ir naudojimą vien tik civiliniais tikslais, taigi reikėtų ypatingą dėmesį skirti dvejopo naudojimo objektų sąrašui, atsižvelgiant į Vasenaro susitarimą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad nebūtų spragų Vasenaro susitarime ar karinės įrangos sąrašo ir Dvejopo naudojimo prekių reglamento priedų neatitikimų, ir ypač didelį dėmesį skirti naujoms strateginės svarbos technologijoms, pvz., nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms, taikomajai robotikai ir sekimo technologijoms; |
| --- | --- |

48.

mano, kad dėl technologinės plėtros tampa vis sudėtingiau atskirti naudojimą vien tik kariniais ir naudojimą vien tik civiliniais tikslais, taigi reikėtų ypatingą dėmesį skirti dvejopo naudojimo objektų sąrašui, atsižvelgiant į Vasenaro susitarimą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad nebūtų spragų Vasenaro susitarime ar karinės įrangos sąrašo ir Dvejopo naudojimo prekių reglamento priedų neatitikimų, ir ypač didelį dėmesį skirti naujoms strateginės svarbos technologijoms, pvz., nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemoms, taikomajai robotikai ir sekimo technologijoms;

| 49. | primena, kad visame pasaulyje platinant tam tikras sekimo ir įsilaužimo technologijas gali būti ne tik daroma žala žmogaus teisėms, bet ir keliamas didelis pavojus Europos strateginiams interesams ir mūsų skaitmeninei infrastruktūrai; |
| --- | --- |

49.

primena, kad visame pasaulyje platinant tam tikras sekimo ir įsilaužimo technologijas gali būti ne tik daroma žala žmogaus teisėms, bet ir keliamas didelis pavojus Europos strateginiams interesams ir mūsų skaitmeninei infrastruktūrai;

| 50. | palankiai vertina Komisijos vykdomą iniciatyvą siekiant modernizuoti ES dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę ir jos ketinimą per pirmąjį 2016 m. pusmetį pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl pažangių ir veiksmingų politikos priemonių, kuriomis būtų reglamentuojamas paslaugų, susijusių su dvejopo naudojimo technologijų įdiegimu ir naudojimu, komercinis eksportas, ir įtraukti veiksmingas apsaugos priemones, kurios padėtų išvengti tokių eksporto kontrolės priemonių žalos moksliniams tyrimams ir informacinių technologijų saugumo moksliniams tyrimams; pabrėžia, kad pasiūlymu taip pat turėtų būti siekiama didinti eksporto kontrolės režimo nuoseklumą ir skaidrumą ir visapusiškai atsižvelgti į kintantį saugumo problemų pobūdį bei technologinės plėtros tempą, ypač turint mintyje sekimo ir įsilaužimo programinę įrangą; pritaria 2013 m. gruodžio 4 d. Vasenaro susitarimo šalių pasiektam susitarimui patvirtinti kontrolę sekimo, teisėsaugos ir žvalgybos informacijos rinkimo priemonių, taip pat tinklo stebėjimo sistemų srityse; primena, kad būtina skubiai spręsti galimo žalingo IRT produktų ir paslaugų, kurie tam tikrose trečiosiose šalyse gali būti naudojami pažeidžiant žmogaus teises, eksporto klausimai, kaip susitarta 2014 m. balandžio mėn. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame pareiškime; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina Komisijos vykdomą iniciatyvą siekiant modernizuoti ES dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę ir jos ketinimą per pirmąjį 2016 m. pusmetį pateikti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl pažangių ir veiksmingų politikos priemonių, kuriomis būtų reglamentuojamas paslaugų, susijusių su dvejopo naudojimo technologijų įdiegimu ir naudojimu, komercinis eksportas, ir įtraukti veiksmingas apsaugos priemones, kurios padėtų išvengti tokių eksporto kontrolės priemonių žalos moksliniams tyrimams ir informacinių technologijų saugumo moksliniams tyrimams; pabrėžia, kad pasiūlymu taip pat turėtų būti siekiama didinti eksporto kontrolės režimo nuoseklumą ir skaidrumą ir visapusiškai atsižvelgti į kintantį saugumo problemų pobūdį bei technologinės plėtros tempą, ypač turint mintyje sekimo ir įsilaužimo programinę įrangą; pritaria 2013 m. gruodžio 4 d. Vasenaro susitarimo šalių pasiektam susitarimui patvirtinti kontrolę sekimo, teisėsaugos ir žvalgybos informacijos rinkimo priemonių, taip pat tinklo stebėjimo sistemų srityse; primena, kad būtina skubiai spręsti galimo žalingo IRT produktų ir paslaugų, kurie tam tikrose trečiosiose šalyse gali būti naudojami pažeidžiant žmogaus teises, eksporto klausimai, kaip susitarta 2014 m. balandžio mėn. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame pareiškime;

| 51. | ragina valstybes nares numatyti pakankamai išteklių, kad būtų veiksmingai įgyvendinta dvejopo naudojimo prekių eksporto, tarpininkavimo ir tranzito kontrolė ir užtikrintas jos vykdymas; palankiai vertina tai, kad vykdomos ES finansuojamos gebėjimų stiprinimo programos, kuriomis siekiama remti trečiųjų šalių dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės sistemas; ragina valstybes nares mobilizuoti ir ES mokymo pajėgumus; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares numatyti pakankamai išteklių, kad būtų veiksmingai įgyvendinta dvejopo naudojimo prekių eksporto, tarpininkavimo ir tranzito kontrolė ir užtikrintas jos vykdymas; palankiai vertina tai, kad vykdomos ES finansuojamos gebėjimų stiprinimo programos, kuriomis siekiama remti trečiųjų šalių dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės sistemas; ragina valstybes nares mobilizuoti ir ES mokymo pajėgumus;

| 52. | pabrėžia, kad Komisija turėtų turėti galimybę skubiai suteikti įmonėms, abejojančioms, ar prašyti eksporto licencijos, tikslią ir naujausią informaciją apie galimų sandorių teisėtumą ar galimą žalingą poveikį; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad Komisija turėtų turėti galimybę skubiai suteikti įmonėms, abejojančioms, ar prašyti eksporto licencijos, tikslią ir naujausią informaciją apie galimų sandorių teisėtumą ar galimą žalingą poveikį;

| 53. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymų persvarstyti, kaip galėtų būti naudojami IRT taikomi ES standartai siekiant užkirsti kelią galimam žalingam tokių technologijų ar kitų paslaugų eksporto į trečiąsias šalis poveikiui, kai tose šalyse tokių sąvokų kaip „teisėtas informacijos perėmimas“ supratimas negali būti laikomas lygiaverčiu tokių pat sąvokų supratimui ES arba, pavyzdžiui, kai tose šalyse žmogaus teisių padėtis yra prasta ir teisinė valstybė neegzistuoja; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymų persvarstyti, kaip galėtų būti naudojami IRT taikomi ES standartai siekiant užkirsti kelią galimam žalingam tokių technologijų ar kitų paslaugų eksporto į trečiąsias šalis poveikiui, kai tose šalyse tokių sąvokų kaip „teisėtas informacijos perėmimas“ supratimas negali būti laikomas lygiaverčiu tokių pat sąvokų supratimui ES arba, pavyzdžiui, kai tose šalyse žmogaus teisių padėtis yra prasta ir teisinė valstybė neegzistuoja;

| 54. | dar kartą tvirtina, kad vertinant incidentus, kai dvejopo naudojimo technologijos naudojamos taip, kad gali būti ribojamos žmogaus teisės, ES standartai, ypač įtvirtinti ES pagrindinių teisių chartijoje, turėtų būti svarbesni už kitus argumentus; |
| --- | --- |

54.

dar kartą tvirtina, kad vertinant incidentus, kai dvejopo naudojimo technologijos naudojamos taip, kad gali būti ribojamos žmogaus teisės, ES standartai, ypač įtvirtinti ES pagrindinių teisių chartijoje, turėtų būti svarbesni už kitus argumentus;

| 55. | apgailestauja dėl kai kurių Europos bendrovių ir tarptautinių įmonių, prekiaujančių dvejopo naudojimo technologijomis, aktyvaus bendradarbiavimo, kai jos žino apie neigiamą poveikį žmogaus teisėms dėl prekybos su režimais, kurie savo veiksmais pažeidžia žmogaus teises; |
| --- | --- |

55.

apgailestauja dėl kai kurių Europos bendrovių ir tarptautinių įmonių, prekiaujančių dvejopo naudojimo technologijomis, aktyvaus bendradarbiavimo, kai jos žino apie neigiamą poveikį žmogaus teisėms dėl prekybos su režimais, kurie savo veiksmais pažeidžia žmogaus teises;

| 56. | ragina Komisiją viešai neleisti bendrovėms, vykdančioms minėtą veiklą, dalyvauti ES viešųjų pirkimų procedūrose, nesuteikti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros finansavimo ir jokios kitos formos finansinės paramos; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją viešai neleisti bendrovėms, vykdančioms minėtą veiklą, dalyvauti ES viešųjų pirkimų procedūrose, nesuteikti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros finansavimo ir jokios kitos formos finansinės paramos;

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

57.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

(2)  OL C 103, 2015 3 27, p. 1.

(3)  Sutartis dėl prekybos ginklais, JT, 13-27217.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0081.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0215.

(6)  OL L 341, 2013 12 18, p. 56.

(7)  OL L 134, 2009 5 29, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0288.

(9)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

(10)  OL L 156, 2003 6 25, p. 79.

(11)  http://www.wassenaar.org/controllists/, dvejopo naudojimo prekių ir technologijų sąrašas ir šaudmenų sąrašas, Vasenaro susitarimas dėl įprastinės ginkluotės ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės, 2015 m. kovo 25 d.

(12)  A/HRC/RES/24/35.

(13)  Tarptautinio ginklų perdavimo tendencijos, 2014 m., Stokholmo tarptautinio taikos tyrimų instituto faktų suvestinė, 2015 m. kovo mėn.

(14)  „Dingę Afrikos milijardai – tarptautiniai ginklų srautai ir konflikto kaina“, Tarptautinis veiksmų dėl šaulių ginklų tinklas (IANSA), „Oxfam International“ ir „Safeworld“, 2007 m.

(15)  „Pasaulinė smurto naudojant ginklus našta 2015 m.: svarbus kiekvienas žmogus“, su Ženevos deklaracija dėl smurto naudojant ginklus ir vystymosi susijęs pranešimas.

(16)  „Organizuoto nusikalstamumo artimoje ateityje tyrinėjimas“, Europolas, 2015 m.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/188 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/188

---

P8_TA(2015)0473

Patentai ir augalų veislių selekcininkų teisinė apsauga

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl patentų ir selekcininkų teisių (2015/2981(RSP))

(2017/C 399/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl iš esmės biologinių procesų patentavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl iš esmės biologinių procesų patentavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/44/EB dėl teisinės biotechnologinių išradimų apsaugos (2), ypač į jos 4 straipsnį, kuriame nustatyta, kad produktai, išvesti taikant iš esmės biologinius būdus, yra nepatentabilūs, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/44/EB dėl teisinės biotechnologinių išradimų apsaugos (2), ypač į jos 4 straipsnį, kuriame nustatyta, kad produktai, išvesti taikant iš esmės biologinius būdus, yra nepatentabilūs,

| — | atsižvelgdamas į 1973 m. spalio 5 d. Europos patentų konvenciją, ypač į jos 53 straipsnio b punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1973 m. spalio 5 d. Europos patentų konvenciją, ypač į jos 53 straipsnio b punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 25 d. Europos patentų tarnybos (EPT) išplėstinės apeliacinės tarybos priimtą sprendimą bylose G2/12 (dėl pomidorų) ir G2/13 (dėl brokolių), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 25 d. Europos patentų tarnybos (EPT) išplėstinės apeliacinės tarybos priimtą sprendimą bylose G2/12 (dėl pomidorų) ir G2/13 (dėl brokolių),

| — | atsižvelgdamas į Europos patentų konvencijos įgyvendinimo taisykles, ypač į jų 26 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Direktyva 98/44/EB turi būti naudojama kaip papildoma priemonė siekiant aiškinti Europos patento paraiškas ir patentus, susijusius su biotechnologiniais išradimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos patentų konvencijos įgyvendinimo taisykles, ypač į jų 26 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Direktyva 98/44/EB turi būti naudojama kaip papildoma priemonė siekiant aiškinti Europos patento paraiškas ir patentus, susijusius su biotechnologiniais išradimais,

| — | atsižvelgdamas į 1961 m. gruodžio 2 d. Tarptautinę konvenciją dėl naujų augalų veislių apsaugos su pakeitimais, padarytais 1972 m. lapkričio 10 d., 1978 m. spalio 23 d. ir 1991 m. kovo 19 d. Ženevoje (toliau – 1991 m. UPOV konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1961 m. gruodžio 2 d. Tarptautinę konvenciją dėl naujų augalų veislių apsaugos su pakeitimais, padarytais 1972 m. lapkričio 10 d., 1978 m. spalio 23 d. ir 1991 m. kovo 19 d. Ženevoje (toliau – 1991 m. UPOV konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (3) (toliau – Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2100/94), ypač į jo 15 straipsnio c ir d dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (3) (toliau – Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2100/94), ypač į jo 15 straipsnio c ir d dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 19 d. Tarybos susitarimą dėl bendro patentų teismo (4) (toliau – Bendro patentų teismo susitarimas), ypač į jo 27 straipsnio c punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 19 d. Tarybos susitarimą dėl bendro patentų teismo (4) (toliau – Bendro patentų teismo susitarimas), ypač į jo 27 straipsnio c punktą,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, įskaitant prekybą suklastotomis prekėmis (TRIPS sutartį), ypač į jos 27 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad valstybės narės gali laikyti nepatentuotinais iš esmės biologinius procesus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, įskaitant prekybą suklastotomis prekėmis (TRIPS sutartį), ypač į jos 27 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad valstybės narės gali laikyti nepatentuotinais iš esmės biologinius procesus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi prieiga prie biologinės medžiagos, įskaitant augalų savybes, būtinai reikalinga tam, kad būtų skatinamos naujovės ir išvedamos naujos veislės, siekiant užtikrinti pasaulinį aprūpinimą maistu, kovoti su klimato kaita ir užkirsti kelią monopolijoms augalų selekcijos sektoriuje, sykiu sudarant daugiau galimybių MVĮ; |
| --- | --- |

A.

kadangi prieiga prie biologinės medžiagos, įskaitant augalų savybes, būtinai reikalinga tam, kad būtų skatinamos naujovės ir išvedamos naujos veislės, siekiant užtikrinti pasaulinį aprūpinimą maistu, kovoti su klimato kaita ir užkirsti kelią monopolijoms augalų selekcijos sektoriuje, sykiu sudarant daugiau galimybių MVĮ;

| B. | kadangi intelektinės nuosavybės teisės yra svarbios siekiant išlaikyti ekonomines paskatas naujiems augaliniams produktams išvesti ir konkurencingumui užtikrinti; |
| --- | --- |

B.

kadangi intelektinės nuosavybės teisės yra svarbios siekiant išlaikyti ekonomines paskatas naujiems augaliniams produktams išvesti ir konkurencingumui užtikrinti;

| C. | kadangi patentų išdavimas tradicinio veisimo būdu išvestiems produktams arba genetinei medžiagai, reikalingai tradiciniam veislių išvedimui, gali pakenkti išimties, nustatytos Europos patentų konvencijos 53 straipsnio b punkte ir Direktyvos 98/44/EB 4 straipsnyje, taikymui; |
| --- | --- |

C.

kadangi patentų išdavimas tradicinio veisimo būdu išvestiems produktams arba genetinei medžiagai, reikalingai tradiciniam veislių išvedimui, gali pakenkti išimties, nustatytos Europos patentų konvencijos 53 straipsnio b punkte ir Direktyvos 98/44/EB 4 straipsnyje, taikymui;

| D. | kadangi taikant iš esmės biologinius procesus išvesti produktai, pvz., augalai, sėklos, natyvinės savybės ir genai, turėtų būti nepatentabilūs; |
| --- | --- |

D.

kadangi taikant iš esmės biologinius procesus išvesti produktai, pvz., augalai, sėklos, natyvinės savybės ir genai, turėtų būti nepatentabilūs;

| E. | kadangi augalų selekcija yra naujoviškas procesas, kurį ūkininkai ir ūkininkų bendruomenės taikė nuo tada, kai atsirado žemės ūkis, ir kadangi nepatentuotos veislės ir selekcijos metodai yra svarbūs genetinei įvairovei užtikrinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi augalų selekcija yra naujoviškas procesas, kurį ūkininkai ir ūkininkų bendruomenės taikė nuo tada, kai atsirado žemės ūkis, ir kadangi nepatentuotos veislės ir selekcijos metodai yra svarbūs genetinei įvairovei užtikrinti;

| F. | kadangi Direktyvoje 98/44/EB reglamentuojami biotechnologiniai išradimai, visų pirma genetinė inžinerija; tačiau, kaip nurodyta jos 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse, teisės aktų leidėjas neketino šioje direktyvoje leisti patentuoti taikant iš esmės biologinius būdus išvestus produktus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Direktyvoje 98/44/EB reglamentuojami biotechnologiniai išradimai, visų pirma genetinė inžinerija; tačiau, kaip nurodyta jos 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse, teisės aktų leidėjas neketino šioje direktyvoje leisti patentuoti taikant iš esmės biologinius būdus išvestus produktus;

| G. | kadangi šiuo metu Europos patentų tarnyba (EPT) nėra priėmusi sprendimo dėl daugelio paraiškų, susijusių su taikant iš esmės biologinius būdus išvestais produktais, ir kadangi todėl būtina skubiai paaiškinti Direktyvos 98/44/EB, ypač jos 4 straipsnio, taikymo sritį ir tai, kaip ją aiškinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu Europos patentų tarnyba (EPT) nėra priėmusi sprendimo dėl daugelio paraiškų, susijusių su taikant iš esmės biologinius būdus išvestais produktais, ir kadangi todėl būtina skubiai paaiškinti Direktyvos 98/44/EB, ypač jos 4 straipsnio, taikymo sritį ir tai, kaip ją aiškinti;

| H. | kadangi Direktyvoje 98/44/EB netiesiogiai pripažįstama laisvė naudoti medžiagas, patenkančias į patento naudojimo eksperimentams sritį, kaip matyti iš 12 straipsnio 3 dalies b punkto ir 13 straipsnio 3 dalies b punkto; |
| --- | --- |

H.

kadangi Direktyvoje 98/44/EB netiesiogiai pripažįstama laisvė naudoti medžiagas, patenkančias į patento naudojimo eksperimentams sritį, kaip matyti iš 12 straipsnio 3 dalies b punkto ir 13 straipsnio 3 dalies b punkto;

| I. | kadangi Bendro patentų teismo susitarimo 27 straipsnio c punkte nustatyta išimtis selekcininkams bus taikoma tik patentams, suteikiamiems pagal bendrąją patentų sistemą, ir nebus automatiškai taikoma nacionaliniams patentams ES, o dėl to susiklostys situacija, kai nebus vienodų veisimo galimybių naudojant patentuotas medžiagas, gautas taikant iš esmės biologinius procesus; |
| --- | --- |

I.

kadangi Bendro patentų teismo susitarimo 27 straipsnio c punkte nustatyta išimtis selekcininkams bus taikoma tik patentams, suteikiamiems pagal bendrąją patentų sistemą, ir nebus automatiškai taikoma nacionaliniams patentams ES, o dėl to susiklostys situacija, kai nebus vienodų veisimo galimybių naudojant patentuotas medžiagas, gautas taikant iš esmės biologinius procesus;

| J. | kadangi pagrindinis tarptautinės augalų veislių teisinės apsaugos sistemos, grindžiamos 1991 m. UPOV konvencija, ir ES sistemos, grindžiamos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2100/94, principas – augalo veislės teisinės apsaugos savininkas negali sukliudyti kitiems naudoti saugomą augalą tolesnėje selekcijos veikloje; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagrindinis tarptautinės augalų veislių teisinės apsaugos sistemos, grindžiamos 1991 m. UPOV konvencija, ir ES sistemos, grindžiamos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2100/94, principas – augalo veislės teisinės apsaugos savininkas negali sukliudyti kitiems naudoti saugomą augalą tolesnėje selekcijos veikloje;

| 1. | yra susirūpinęs, kad dėl neseniai Europos patentų tarnybos (EPT) išplėstinės apeliacinės tarybos priimto sprendimo bylose G2/12 (dėl pomidorų) ir G2/13 (dėl brokolių) EPT gali pradėti išduoti daugiau patentų, susijusių su naujų veislių natūraliomis savybėmis, atsiradusiomis taikant iš esmės biologinius procesus, tokius kaip kryžminimas arba selekcija; |
| --- | --- |

1.

yra susirūpinęs, kad dėl neseniai Europos patentų tarnybos (EPT) išplėstinės apeliacinės tarybos priimto sprendimo bylose G2/12 (dėl pomidorų) ir G2/13 (dėl brokolių) EPT gali pradėti išduoti daugiau patentų, susijusių su naujų veislių natūraliomis savybėmis, atsiradusiomis taikant iš esmės biologinius procesus, tokius kaip kryžminimas arba selekcija;

| 2. | ragina Komisiją skubiai paaiškinti Direktyvos 98/44/EB, ypač jos 4 straipsnio, 12 straipsnio 3 dalies b punkto ir 13 straipsnio 3 dalies b punkto, taikymo sritį ir tai, kaip šias nuostatas aiškinti, kad būtų užtikrintas teisinis aiškumas dėl draudimo patentuoti naudojant iš esmės biologinius būdus išvestus produktus, ir paaiškinti, kad leidžiama selekcija naudojant patentuotas biologines medžiagas; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją skubiai paaiškinti Direktyvos 98/44/EB, ypač jos 4 straipsnio, 12 straipsnio 3 dalies b punkto ir 13 straipsnio 3 dalies b punkto, taikymo sritį ir tai, kaip šias nuostatas aiškinti, kad būtų užtikrintas teisinis aiškumas dėl draudimo patentuoti naudojant iš esmės biologinius būdus išvestus produktus, ir paaiškinti, kad leidžiama selekcija naudojant patentuotas biologines medžiagas;

| 3. | ragina Komisiją savo būsimą paaiškinimą dėl produktų, išvestų taikant iš esmės biologinius procesus, patentabilumo pateikti EPT, kad šis paaiškinimas galėtų būti naudojamas kaip papildomo aiškinimo priemonė; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją savo būsimą paaiškinimą dėl produktų, išvestų taikant iš esmės biologinius procesus, patentabilumo pateikti EPT, kad šis paaiškinimas galėtų būti naudojamas kaip papildomo aiškinimo priemonė;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Sąjunga garantuotų prieigą prie medžiagų, gautų augalų selekcijoje taikant iš esmės biologinius procesus, ir jų naudojimą, siekiant tam tikrais atvejais nekliudyti praktikai, pagal kurią taikoma išimtis selekcininkams; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Sąjunga garantuotų prieigą prie medžiagų, gautų augalų selekcijoje taikant iš esmės biologinius procesus, ir jų naudojimą, siekiant tam tikrais atvejais nekliudyti praktikai, pagal kurią taikoma išimtis selekcininkams;

| 5. | ragina Komisiją siekti, kad vykstant daugiašalėms diskusijoms dėl patentų teisės suderinimo būtų pripažinti nepatentabiliais iš esmės biologiniai procesai; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją siekti, kad vykstant daugiašalėms diskusijoms dėl patentų teisės suderinimo būtų pripažinti nepatentabiliais iš esmės biologiniai procesai;

| 6. | ragina Komisiją pateikti ataskaitą dėl patentų teisės biotechnologijos ir genetinės inžinerijos srityje raidos ir reikšmės, kaip reikalaujama Direktyvos 98/44/EB 16 straipsnio c dalyje ir kaip prašė Parlamentas savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliucijoje dėl iš esmės biologinių procesų patentavimo; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją pateikti ataskaitą dėl patentų teisės biotechnologijos ir genetinės inžinerijos srityje raidos ir reikšmės, kaip reikalaujama Direktyvos 98/44/EB 16 straipsnio c dalyje ir kaip prašė Parlamentas savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliucijoje dėl iš esmės biologinių procesų patentavimo;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos patentų tarnybai. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos patentų tarnybai.

---

(1)  OL C 261 E, 2013 9 10, p. 31.

(2)  OL L 213, 1998 7 30, p. 13.

(3)  OL L 227, 1994 9 1, p. 1.

(4)  OL C 175, 2013 6 20, p. 1.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/190 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/190

---

P8_TA(2015)0474

Padėtis Burundyje

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2015/2973(RSP))

(2017/C 399/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į Burundžio konstituciją, ypač jos 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Burundžio konstituciją, ypač jos 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ir Komisijos nario, atsakingo už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi, Neveno Mimicos bendrą 2015 m. gruodžio 13 d. pareiškimą dėl blogėjančios padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ir Komisijos nario, atsakingo už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi, Neveno Mimicos bendrą 2015 m. gruodžio 13 d. pareiškimą dėl blogėjančios padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 8 d. priimtas Tarybos išvadas dėl ES ir Burundžio konsultacijų pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 8 d. priimtas Tarybos išvadas dėl ES ir Burundžio konsultacijų pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 12 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2248 (2015) dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 12 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2248 (2015) dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus pavaduotojo Jano Eliassono, Afrikos Sąjungos (AS) pirmininkės Nkosazanos Dlamini-Zumos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini bendrą 2015 m. lapkričio 12 d. pareiškimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus pavaduotojo Jano Eliassono, Afrikos Sąjungos (AS) pirmininkės Nkosazanos Dlamini-Zumos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini bendrą 2015 m. lapkričio 12 d. pareiškimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į AS Taikos ir saugumo tarybos 2015 m. birželio 13 d., spalio 17 d. ir lapkričio 13 d. sprendimus dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AS Taikos ir saugumo tarybos 2015 m. birželio 13 d., spalio 17 d. ir lapkričio 13 d. sprendimus dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į Rytų Afrikos bendrijos (RAB) parengtus 2015 m. gegužės 31 d. ir liepos 6 d. pareiškimus dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rytų Afrikos bendrijos (RAB) parengtus 2015 m. gegužės 31 d. ir liepos 6 d. pareiškimus dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1755 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1755 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 16 d., gegužės 18 d., birželio 22 d. ir lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 16 d., gegužės 18 d., birželio 22 d. ir lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Burundyje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl padėties Burundyje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos patvirtintą raštą, kuriame prašoma pradėti konsultacijas su Burundžio valdžios institucijomis pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos patvirtintą raštą, kuriame prašoma pradėti konsultacijas su Burundžio valdžios institucijomis pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) prokurorės Fatou Bensoudos pareiškimą, paskelbtą 2015 m. lapkričio 6 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) prokurorės Fatou Bensoudos pareiškimą, paskelbtą 2015 m. lapkričio 6 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi po išpuolių prieš tris karines stovyklas Bužumbūroje per keletą pastarųjų dienų saugumo padėtis Burundyje stipriai pablogėjo; kadangi 2015 m. gruodžio 11 ir 12 d. Burundžio saugumo pajėgos nužudė mažiausiai 87 žmones; kadangi panašu, kad dauguma šių nužudymo atvejų buvo atsitiktinės egzekucijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi po išpuolių prieš tris karines stovyklas Bužumbūroje per keletą pastarųjų dienų saugumo padėtis Burundyje stipriai pablogėjo; kadangi 2015 m. gruodžio 11 ir 12 d. Burundžio saugumo pajėgos nužudė mažiausiai 87 žmones; kadangi panašu, kad dauguma šių nužudymo atvejų buvo atsitiktinės egzekucijos;

| B. | kadangi Burundžio konstitucijos 96 straipsnyje ir Arušos taikos ir susitaikymo susitarimo II protokolo 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad prezidentas renkamas ne daugiau nei dviem kadencijoms; kadangi prezidentas Pierre Nkurunziza šias pareigas eina nuo 2005 m. ir buvo perrinktas 2010 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Burundžio konstitucijos 96 straipsnyje ir Arušos taikos ir susitaikymo susitarimo II protokolo 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad prezidentas renkamas ne daugiau nei dviem kadencijoms; kadangi prezidentas Pierre Nkurunziza šias pareigas eina nuo 2005 m. ir buvo perrinktas 2010 m.;

| C. | kadangi 2015 m. birželio 29 d. Burundyje įvyko parlamento ir vietos rinkimai, o 2015 m. liepos 21 d. – prezidento rinkimai; kadangi, tarptautinės bendruomenės nuomone, nė vienas iš šių rinkimų procesų nebuvo skaidrus, įtraukus, laisvas ir patikimas; kadangi dėl šios priežasties AS atsisakė siųsti stebėtojus stebėti rinkimų, ES sustabdė savo rinkimų misijos Burundyje veiklą, o didelė Burundžio opozicijos dalis nusprendė boikotuoti rinkimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. birželio 29 d. Burundyje įvyko parlamento ir vietos rinkimai, o 2015 m. liepos 21 d. – prezidento rinkimai; kadangi, tarptautinės bendruomenės nuomone, nė vienas iš šių rinkimų procesų nebuvo skaidrus, įtraukus, laisvas ir patikimas; kadangi dėl šios priežasties AS atsisakė siųsti stebėtojus stebėti rinkimų, ES sustabdė savo rinkimų misijos Burundyje veiklą, o didelė Burundžio opozicijos dalis nusprendė boikotuoti rinkimus;

| D. | kadangi prezidentui P. Nkurunzizai iškėlus kandidatūrą trečiajai kadencijai ir vėliau jį perrinkus 2015 m. liepos 21 d. rinkimuose, šalis paniro į giliausią politinę krizę nuo pilietinio karo laikų; |
| --- | --- |

D.

kadangi prezidentui P. Nkurunzizai iškėlus kandidatūrą trečiajai kadencijai ir vėliau jį perrinkus 2015 m. liepos 21 d. rinkimuose, šalis paniro į giliausią politinę krizę nuo pilietinio karo laikų;

| E. | kadangi Burundžio vyriausybė neatsižvelgė į AS ir RAB sprendimus ir rekomendacijas, priimtus atitinkamai 2015 m. birželio 13 d. ir 2015 m. liepos 6 d., kuriuos visapusiškas įgyvendinimas būtų atvėręs kelią į patikimus ir įtraukius rinkimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Burundžio vyriausybė neatsižvelgė į AS ir RAB sprendimus ir rekomendacijas, priimtus atitinkamai 2015 m. birželio 13 d. ir 2015 m. liepos 6 d., kuriuos visapusiškas įgyvendinimas būtų atvėręs kelią į patikimus ir įtraukius rinkimus;

| F. | kadangi, pasak Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) ir kitų žmogaus teisių organizacijų, tiek laikotarpiu iki rinkimų, tiek po jų šalyje dėl politinių priežasčių buvo daromi žmogaus teisių pažeidimai ir jų nepaisoma bei vykdomi smurtiniai veiksmai prieš opozicijos veikėjus, žmogaus teisių gynėjus ir ypač žurnalistus, įskaitant Pierre'ą Claverą Mbonimpą, kurio sūnus buvo rastas negyvas po to, kai ji suėmė policija, Marguerite Barankitse, Antoine'ą Kaburahe ir Bobą Ruguriką; kadangi, daugelio įsitikinimu, šie veiksmai dažniausiai, nors ir ne išimtinai susiję su valstybės institucijomis; kadangi už saugumo Burundyje užtikrinimą ir Burundžio gyventojų apsaugą teisinės valstybės principo, žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės požiūriu visų pirma atsakinga Burundžio vyriausybė; |
| --- | --- |

F.

kadangi, pasak Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) ir kitų žmogaus teisių organizacijų, tiek laikotarpiu iki rinkimų, tiek po jų šalyje dėl politinių priežasčių buvo daromi žmogaus teisių pažeidimai ir jų nepaisoma bei vykdomi smurtiniai veiksmai prieš opozicijos veikėjus, žmogaus teisių gynėjus ir ypač žurnalistus, įskaitant Pierre'ą Claverą Mbonimpą, kurio sūnus buvo rastas negyvas po to, kai ji suėmė policija, Marguerite Barankitse, Antoine'ą Kaburahe ir Bobą Ruguriką; kadangi, daugelio įsitikinimu, šie veiksmai dažniausiai, nors ir ne išimtinai susiję su valstybės institucijomis; kadangi už saugumo Burundyje užtikrinimą ir Burundžio gyventojų apsaugą teisinės valstybės principo, žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės požiūriu visų pirma atsakinga Burundžio vyriausybė;

| G. | kadangi dėl blogėjančios politinės padėties Burundyje daugiau nei 200 000 žmonių buvo perkelti šalies viduje arba ieškojo prieglobsčio kaimyninėse šalyse; kadangi 2015 m. liepos mėn. ES padidino savo humanitarinę pagalbą ir mobilizavo dar 4,5 mln. EUR perkeltiems gyventojams padėti; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl blogėjančios politinės padėties Burundyje daugiau nei 200 000 žmonių buvo perkelti šalies viduje arba ieškojo prieglobsčio kaimyninėse šalyse; kadangi 2015 m. liepos mėn. ES padidino savo humanitarinę pagalbą ir mobilizavo dar 4,5 mln. EUR perkeltiems gyventojams padėti;

| H. | kadangi Burundis – viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių pasaulyje; kadangi beveik pusės (45 proc.) iš 10,6 mln. jo gyventojų amžius yra 15 metų arba mažiau (19,9 proc. jų sudaro jaunesni nei 5 metų amžiaus vaikai); kadangi Burundis užima pirmą vietą Pasauliniame bado indekse ir trys iš penkių vaikų šalyje kenčia dėl sutrikusio vystymosi; kadangi 2013–2014 m. Burundis dviem pozicijomis – iš 178-osios į 180-ąją vietą – krito Jungtinių Tautų vystymo programos Žmogaus socialinės raidos indekse, kadangi keturi iš penkių žmonių Burundyje gyvena už mažiau nei 1,25 USD per dieną ir kadangi 66,9 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos; |
| --- | --- |

H.

kadangi Burundis – viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių pasaulyje; kadangi beveik pusės (45 proc.) iš 10,6 mln. jo gyventojų amžius yra 15 metų arba mažiau (19,9 proc. jų sudaro jaunesni nei 5 metų amžiaus vaikai); kadangi Burundis užima pirmą vietą Pasauliniame bado indekse ir trys iš penkių vaikų šalyje kenčia dėl sutrikusio vystymosi; kadangi 2013–2014 m. Burundis dviem pozicijomis – iš 178-osios į 180-ąją vietą – krito Jungtinių Tautų vystymo programos Žmogaus socialinės raidos indekse, kadangi keturi iš penkių žmonių Burundyje gyvena už mažiau nei 1,25 USD per dieną ir kadangi 66,9 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos;

| I. | kadangi 2015 m. spalio 26 d. ES paprašė pradėti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kad būtų ištirta, kodėl nepaisoma esminių susitarimo aspektų, ypač žmogaus teisių, demokratinių ir teisinės valstybės principų; kadangi šios konsultacijos prasidėjo 2015 m. gruodžio 8 d.; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2015 m. spalio 26 d. ES paprašė pradėti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kad būtų ištirta, kodėl nepaisoma esminių susitarimo aspektų, ypač žmogaus teisių, demokratinių ir teisinės valstybės principų; kadangi šios konsultacijos prasidėjo 2015 m. gruodžio 8 d.;

| J. | kadangi 2015 m. gruodžio 8 d. ES nusprendė, jog, laikantis pozicijos, kurią Burundis išdėstė per konsultacijas pagal Kotonu susitarimu 96 straipsnį, bus neįmanoma atitaisyti padėties, susijusios su tuo, kad šalis nepaiso esminių savo partnerystės su ES aspektų; kadangi ES taip pat nusprendė, kad, laikantis Burundžio išdėstytos pozicijos, nebus įmanoma tinkamai reaguoti į AS Taikos ir saugumo tarybos 2015 m. spalio 17 d. ir lapkričio 13 d. sprendimus, ypač kai tai susiję su būtinybe nedelsiant užmegzti nuoširdų ir įtraukų dialogą, pagrįstą Arušos susitarimu; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2015 m. gruodžio 8 d. ES nusprendė, jog, laikantis pozicijos, kurią Burundis išdėstė per konsultacijas pagal Kotonu susitarimu 96 straipsnį, bus neįmanoma atitaisyti padėties, susijusios su tuo, kad šalis nepaiso esminių savo partnerystės su ES aspektų; kadangi ES taip pat nusprendė, kad, laikantis Burundžio išdėstytos pozicijos, nebus įmanoma tinkamai reaguoti į AS Taikos ir saugumo tarybos 2015 m. spalio 17 d. ir lapkričio 13 d. sprendimus, ypač kai tai susiję su būtinybe nedelsiant užmegzti nuoširdų ir įtraukų dialogą, pagrįstą Arušos susitarimu;

| K. | kadangi politinė aklavietė Burundyje, kurią žymi dialogo tarp Burundžio suinteresuotųjų šalių nebuvimas ir dėl to blogėjanti saugumo ir ekonominė padėtis, turi rimtų padarinių gyventojams ir kelia didelę grėsmę stabilumui regione, kur per ateinančius dvejus metus planuojami ne vieni rinkimai (Ugandoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Ruandoje); |
| --- | --- |

K.

kadangi politinė aklavietė Burundyje, kurią žymi dialogo tarp Burundžio suinteresuotųjų šalių nebuvimas ir dėl to blogėjanti saugumo ir ekonominė padėtis, turi rimtų padarinių gyventojams ir kelia didelę grėsmę stabilumui regione, kur per ateinančius dvejus metus planuojami ne vieni rinkimai (Ugandoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Ruandoje);

| L. | kadangi tarptautinė bendruomenė atlieka svarbų vaidmenį kaip Arušos susitarimų garantas; kadangi iki šiol visos regioninės ir subregioninės pastangos, kuriomis buvo siekiama įveikti krizę ir atkurti visų politinių jėgų dialogą, nedavė teigiamų rezultatų; |
| --- | --- |

L.

kadangi tarptautinė bendruomenė atlieka svarbų vaidmenį kaip Arušos susitarimų garantas; kadangi iki šiol visos regioninės ir subregioninės pastangos, kuriomis buvo siekiama įveikti krizę ir atkurti visų politinių jėgų dialogą, nedavė teigiamų rezultatų;

| M. | kadangi 2015 m. rugpjūčio 1 d. politinės opozicijos ir pilietinės visuomenės atstovai susirinko Adis Abeboje sukurti Nacionalinės Arušos susitarimų ir teisinės valstybės atkūrimo tarybos; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. rugpjūčio 1 d. politinės opozicijos ir pilietinės visuomenės atstovai susirinko Adis Abeboje sukurti Nacionalinės Arušos susitarimų ir teisinės valstybės atkūrimo tarybos;

| N. | kadangi 2015 m. rugsėjo 23 d. prezidentas pasirašė dekretą dėl nacionalinės Burundžio vidaus dialogo komisijos, kuri šešis mėnesius vadovautų deryboms, sukūrimo; kadangi pilietinė visuomenė parodė esanti labai skeptiškai nusiteikusi šios komisijos laimėjimų atžvilgiu, nes dauguma opozicijos ir pilietinės visuomenės veikėjų, prieštaraujančių P. Nkurunzizos trečiajai kadencijai, persekiojami juos kaltinant maištu ir bendrininkavimu rengiant nepavykusį 2015 m. gegužės 13 ir 14 d. perversmą; kadangi naujos Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas Pascal Nyabenda pažymėjo, kad asmenys, dalyvavę rengiant ir vykdant perversmą, nebus įtraukti į dialogą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2015 m. rugsėjo 23 d. prezidentas pasirašė dekretą dėl nacionalinės Burundžio vidaus dialogo komisijos, kuri šešis mėnesius vadovautų deryboms, sukūrimo; kadangi pilietinė visuomenė parodė esanti labai skeptiškai nusiteikusi šios komisijos laimėjimų atžvilgiu, nes dauguma opozicijos ir pilietinės visuomenės veikėjų, prieštaraujančių P. Nkurunzizos trečiajai kadencijai, persekiojami juos kaltinant maištu ir bendrininkavimu rengiant nepavykusį 2015 m. gegužės 13 ir 14 d. perversmą; kadangi naujos Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas Pascal Nyabenda pažymėjo, kad asmenys, dalyvavę rengiant ir vykdant perversmą, nebus įtraukti į dialogą;

| O. | kadangi AS, ES ir JAV įšaldė vyriausybės ir opozicijos lyderių, kurių veiksmai ir pareiškimai prisideda prie nenutrūkstamo smurto kurstymo ir trukdo ieškoti politinio krizės Burundyje sprendimo, turtą ir nustatė jiems draudimą keliauti; |
| --- | --- |

O.

kadangi AS, ES ir JAV įšaldė vyriausybės ir opozicijos lyderių, kurių veiksmai ir pareiškimai prisideda prie nenutrūkstamo smurto kurstymo ir trukdo ieškoti politinio krizės Burundyje sprendimo, turtą ir nustatė jiems draudimą keliauti;

| P. | kadangi JAV ir nemažai kitų šalių, atsižvelgdamos į blogėjančią saugumo padėtį, patarė savo piliečiams nedelsiant išvykti iš Burundžio; |
| --- | --- |

P.

kadangi JAV ir nemažai kitų šalių, atsižvelgdamos į blogėjančią saugumo padėtį, patarė savo piliečiams nedelsiant išvykti iš Burundžio;

| Q. | kadangi 2015 m. spalio 17 d. AS Taikos ir saugumo taryba paprašė pabaigti nenumatytų atvejų planą, kad, susidarius atitinkamai padėčiai, Burundyje būtų dislokuota Afrikos vadovaujama misija smurtui šalyje sustabdyti, ir susitarė pradėti išsamų žmogaus teisių ir kitų prieš civilius gyventojus įvykdytų pažeidimų Burundyje tyrimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2015 m. spalio 17 d. AS Taikos ir saugumo taryba paprašė pabaigti nenumatytų atvejų planą, kad, susidarius atitinkamai padėčiai, Burundyje būtų dislokuota Afrikos vadovaujama misija smurtui šalyje sustabdyti, ir susitarė pradėti išsamų žmogaus teisių ir kitų prieš civilius gyventojus įvykdytų pažeidimų Burundyje tyrimą;

| R. | kadangi 2015 m. lapkričio 30 d. Jungtinių Tautų generalinis sekretorius Ban Ki Moon Saugumo Tarybai pateikė tris pasiūlymus, kuriais rekomenduojama persvarstyti JT buvimo Burundyje įgaliojimus remiantis padėties pokyčiais, kad būtų atvertas kelias taikos palaikymo misijai, kaip kraštutinei priemonei, jei krizė pagilėtų; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2015 m. lapkričio 30 d. Jungtinių Tautų generalinis sekretorius Ban Ki Moon Saugumo Tarybai pateikė tris pasiūlymus, kuriais rekomenduojama persvarstyti JT buvimo Burundyje įgaliojimus remiantis padėties pokyčiais, kad būtų atvertas kelias taikos palaikymo misijai, kaip kraštutinei priemonei, jei krizė pagilėtų;

| S. | kadangi siekiant paremti Burundžio vidaus dialogą bus panaudota JT paramos grupė, kuri konsultuos vyriausybę teisinės valstybės principo laikymąsi užtikrinančių institucijų stiprinimo ir nusiginklavimo klausimais, derins veiksmus su regionų veikėjais, stebės padėtį vietoje ir apie ją praneš, taip pat sudarys sąlygas planuoti, kaip užtikrinti svaresnį JT buvimą Burundyje. |
| --- | --- |

S.

kadangi siekiant paremti Burundžio vidaus dialogą bus panaudota JT paramos grupė, kuri konsultuos vyriausybę teisinės valstybės principo laikymąsi užtikrinančių institucijų stiprinimo ir nusiginklavimo klausimais, derins veiksmus su regionų veikėjais, stebės padėtį vietoje ir apie ją praneš, taip pat sudarys sąlygas planuoti, kaip užtikrinti svaresnį JT buvimą Burundyje.

| T. | kadangi AS ir kiti tarptautiniai subjektai ne kartą ragino vykdyti tikrą ir įtraukų dialogą, kuriame dalyvautų visos suinteresuotosios šalys ir kuris būtų grindžiamas pagarba Arušos susitarimui ir Burundžio konstitucijai, siekiant rasti bendru sutarimu pagrįstą konflikto Burundyje sprendimą; kadangi ES ir JT remia šią poziciją; |
| --- | --- |

T.

kadangi AS ir kiti tarptautiniai subjektai ne kartą ragino vykdyti tikrą ir įtraukų dialogą, kuriame dalyvautų visos suinteresuotosios šalys ir kuris būtų grindžiamas pagarba Arušos susitarimui ir Burundžio konstitucijai, siekiant rasti bendru sutarimu pagrįstą konflikto Burundyje sprendimą; kadangi ES ir JT remia šią poziciją;

| U. | kadangi toliau vyksta AS, ES ir JT visapusiškai remiamas tarpininkavimas, kuriuo siekiama skatinti Burundžio vidaus dialogą ieškant bendro taikaus Burundžio krizės sprendimo; |
| --- | --- |

U.

kadangi toliau vyksta AS, ES ir JT visapusiškai remiamas tarpininkavimas, kuriuo siekiama skatinti Burundžio vidaus dialogą ieškant bendro taikaus Burundžio krizės sprendimo;

| V. | kadangi ES labai prisideda prie Burundžio metinio biudžeto, kurio maždaug pusė gaunama iš tarptautinės pagalbos, ir neseniai ji Burundžiui paskyrė 432 mln. EUR iš 2014–2020 m. Europos plėtros fondo; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES labai prisideda prie Burundžio metinio biudžeto, kurio maždaug pusė gaunama iš tarptautinės pagalbos, ir neseniai ji Burundžiui paskyrė 432 mln. EUR iš 2014–2020 m. Europos plėtros fondo;

| W. | kadangi Burundžio valdžios institucijos Dekretu Nr. 530/1597 sustabdė 10 žmogaus teisių organizacijų – „ACAT-Burundi“, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, „Maison Shalom“, PARCEM, RCP ir SPPDF – veiklą ir užblokavo jų banko sąskaitas; |
| --- | --- |

W.

kadangi Burundžio valdžios institucijos Dekretu Nr. 530/1597 sustabdė 10 žmogaus teisių organizacijų – „ACAT-Burundi“, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, „Maison Shalom“, PARCEM, RCP ir SPPDF – veiklą ir užblokavo jų banko sąskaitas;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl sunkios saugumo ir politinės padėties Burundyje, sparčiai blogėjančios humanitarinės padėties ir galimų to padarinių saugumui ir stabilumui visame subregione; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl sunkios saugumo ir politinės padėties Burundyje, sparčiai blogėjančios humanitarinės padėties ir galimų to padarinių saugumui ir stabilumui visame subregione;

| 2. | griežtai smerkia neseniai įvykusius smurtinius išpuolius ir žmogaus teisių pažeidimų ir nepaisymo atvejų pagausėjimą, įskaitant žudymus, neteismines egzekucijas, gyventojų fizinės neliečiamybės pažeidimus, kankinimus ir kitą žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį, savavališkus areštus ir neteisėtą kalinimą, įskaitant vaikų kalinimą, tai, kad mokyklas užima kariai ir policija, taip pat griežtai smerkia spaudos ir žodžio laisvės pažeidimus ir dominuojantį nebaudžiamumą; ragina atlikti nepriklausomą žudymų ir smurto atvejų tyrimą ir šių veiksmų vykdytojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia neseniai įvykusius smurtinius išpuolius ir žmogaus teisių pažeidimų ir nepaisymo atvejų pagausėjimą, įskaitant žudymus, neteismines egzekucijas, gyventojų fizinės neliečiamybės pažeidimus, kankinimus ir kitą žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį, savavališkus areštus ir neteisėtą kalinimą, įskaitant vaikų kalinimą, tai, kad mokyklas užima kariai ir policija, taip pat griežtai smerkia spaudos ir žodžio laisvės pažeidimus ir dominuojantį nebaudžiamumą; ragina atlikti nepriklausomą žudymų ir smurto atvejų tyrimą ir šių veiksmų vykdytojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 3. | ragina griežtai laikantis tarptautinės teisės ir žmogaus teisių nedelsiant nutraukti smurtą, žmogaus teisių pažeidimus ir oponentų politinį bauginimą, taip pat ragina nedelsiant nuginkluoti visas su politinėmis partijomis susijusias ginkluotas grupuotes; |
| --- | --- |

3.

ragina griežtai laikantis tarptautinės teisės ir žmogaus teisių nedelsiant nutraukti smurtą, žmogaus teisių pažeidimus ir oponentų politinį bauginimą, taip pat ragina nedelsiant nuginkluoti visas su politinėmis partijomis susijusias ginkluotas grupuotes;

| 4. | ragina visas šalis nustatyti sąlygas, reikalingas siekiant atkurti pasitikėjimą ir sustiprinti nacionalinę vienybę, taip pat ragina nedelsiant tęsti įtraukų ir skaidrų nacionalinį dialogą, kuris apimtų vyriausybę, opozicijos partijas ir pilietinės visuomenės atstovus; |
| --- | --- |

4.

ragina visas šalis nustatyti sąlygas, reikalingas siekiant atkurti pasitikėjimą ir sustiprinti nacionalinę vienybę, taip pat ragina nedelsiant tęsti įtraukų ir skaidrų nacionalinį dialogą, kuris apimtų vyriausybę, opozicijos partijas ir pilietinės visuomenės atstovus;

| 5. | pabrėžia, kad toks dialogas, kuriuo Burundžio piliečių labui turi būti siekiama sukurti tvarią taiką, saugumą ir stabilumą, atkurti demokratiją ir teisinę valstybę, turėtų būti grindžiamas Arušos susitarimu ir Burundžio konstitucija, kurioje būtų reikalaujama laikytis tarptautinės teisės ir sutarčių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad toks dialogas, kuriuo Burundžio piliečių labui turi būti siekiama sukurti tvarią taiką, saugumą ir stabilumą, atkurti demokratiją ir teisinę valstybę, turėtų būti grindžiamas Arušos susitarimu ir Burundžio konstitucija, kurioje būtų reikalaujama laikytis tarptautinės teisės ir sutarčių;

| 6. | ypač atkreipia dėmesį į tai, kad Burundyje veikiančiose ginkluotose grupuotėse yra daug jaunimo, įskaitant jaunesnius kaip 18 metų amžiaus vaikus, ir ragina tarptautinę bendruomenę ypatingą dėmesį skirti jų reintegracijai ir jų dalyvavimo taikiame politiniame procese skatinimui; |
| --- | --- |

6.

ypač atkreipia dėmesį į tai, kad Burundyje veikiančiose ginkluotose grupuotėse yra daug jaunimo, įskaitant jaunesnius kaip 18 metų amžiaus vaikus, ir ragina tarptautinę bendruomenę ypatingą dėmesį skirti jų reintegracijai ir jų dalyvavimo taikiame politiniame procese skatinimui;

| 7. | prašo visas Burundžio konflikto šalis susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie keltų grėsmę taikai ir saugumui šalyje; labai smerkia visus viešus pareiškimus, kuriais siekiama skatinti smurtą ar neapykantą įvairioms Burundžio visuomenės grupėms ir kurie gali padidinti esamą įtampą, ir ragina visus veikėjus susilaikyti nuo tokių pareiškimų; |
| --- | --- |

7.

prašo visas Burundžio konflikto šalis susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie keltų grėsmę taikai ir saugumui šalyje; labai smerkia visus viešus pareiškimus, kuriais siekiama skatinti smurtą ar neapykantą įvairioms Burundžio visuomenės grupėms ir kurie gali padidinti esamą įtampą, ir ragina visus veikėjus susilaikyti nuo tokių pareiškimų;

| 8. | primena Burundžio valdžios institucijoms jų pareigą Burundžio teritorijoje užtikrinti saugumą ir pagarbą žmogaus teisėms, pilietinėms ir politinėms teisėms bei pagrindinėms laisvėms, kaip nustatyta Burundžio konstitucijoje, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijoje ir kituose tarptautiniuose ir regioniniuose žmogaus teisių dokumentuose; |
| --- | --- |

8.

primena Burundžio valdžios institucijoms jų pareigą Burundžio teritorijoje užtikrinti saugumą ir pagarbą žmogaus teisėms, pilietinėms ir politinėms teisėms bei pagrindinėms laisvėms, kaip nustatyta Burundžio konstitucijoje, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijoje ir kituose tarptautiniuose ir regioniniuose žmogaus teisių dokumentuose;

| 9. | atsižvelgdamas į tai primena, kad ES partnerystę su Burundžiu reglamentuoja Kotonu susitarimas ir kad visos šalys turi laikytis susitarimo sąlygų, ypač dėl žmogaus teisių paisymo, ir jas įgyvendinti; ypač primena, kad Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyta galimybė pradėti konsultacijų procedūras tais atvejais, kai nesilaikoma žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES sprendimą prašyti pradėti konsultacijas, kaip numatyta tame straipsnyje; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgdamas į tai primena, kad ES partnerystę su Burundžiu reglamentuoja Kotonu susitarimas ir kad visos šalys turi laikytis susitarimo sąlygų, ypač dėl žmogaus teisių paisymo, ir jas įgyvendinti; ypač primena, kad Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyta galimybė pradėti konsultacijų procedūras tais atvejais, kai nesilaikoma žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina ES sprendimą prašyti pradėti konsultacijas, kaip numatyta tame straipsnyje;

| 10. | griežtai smerkia tai, kad prezidentas P. Nkurunziza pažeidė Arušos susitarimą – buvo prisaikdintas trečiajai prezidento kadencijai; |
| --- | --- |

10.

griežtai smerkia tai, kad prezidentas P. Nkurunziza pažeidė Arušos susitarimą – buvo prisaikdintas trečiajai prezidento kadencijai;

| 11. | ragina Burundžio valdžios institucijas skatinti išsiaiškinti tiesą apie masinius nusikaltimus, įvykdytus nuo 1962 iki 2008 m.: pasitelkti teismines ir neteismines priemones, pavyzdžiui, tiesos ir susitaikymo komisiją ir specialiuosius tribunolus, ir taip skatinti nacionalinį susitaikymą; |
| --- | --- |

11.

ragina Burundžio valdžios institucijas skatinti išsiaiškinti tiesą apie masinius nusikaltimus, įvykdytus nuo 1962 iki 2008 m.: pasitelkti teismines ir neteismines priemones, pavyzdžiui, tiesos ir susitaikymo komisiją ir specialiuosius tribunolus, ir taip skatinti nacionalinį susitaikymą;

| 12. | palankiai vertina RAB vadovaujamas tarpininkavimo pastangas, remiamas AS ir JT, siekiant palengvinti Burundžio suinteresuotųjų šalių dialogą; ragina Komisijos Pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai taip pat remti šias tarpininkavimo pastangas; ragina Burundžio vyriausybę ir kitas atitinkamas suinteresuotąsias šalis visapusiškai bendradarbiauti su tarpininku; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina RAB vadovaujamas tarpininkavimo pastangas, remiamas AS ir JT, siekiant palengvinti Burundžio suinteresuotųjų šalių dialogą; ragina Komisijos Pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai taip pat remti šias tarpininkavimo pastangas; ragina Burundžio vyriausybę ir kitas atitinkamas suinteresuotąsias šalis visapusiškai bendradarbiauti su tarpininku;

| 13. | reiškia didelį susirūpinimą dėl aukų skaičiaus ir sunkių žmogaus teisių pažeidimų atvejų, apie kuriuos pranešama nuo krizės pradžios; ragina kompetentingas valdžios institucijas nuodugniai ir greitai ištirti šių nusikaltimų aplinkybes ir motyvus, taip pat užtikrinti, kad už juos atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; pakartoja, kad už žmogaus teisių pažeidimus atsakingi asmenys privalo būti nubausti; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad mokyklos liktų saugia mokymosi vieta; ragina TBT prokurorę atidžiai stebėti padėtį Burundyje ir pritaria jos 2015 m. lapkričio 6 d. pareiškimui; |
| --- | --- |

13.

reiškia didelį susirūpinimą dėl aukų skaičiaus ir sunkių žmogaus teisių pažeidimų atvejų, apie kuriuos pranešama nuo krizės pradžios; ragina kompetentingas valdžios institucijas nuodugniai ir greitai ištirti šių nusikaltimų aplinkybes ir motyvus, taip pat užtikrinti, kad už juos atsakingi asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; pakartoja, kad už žmogaus teisių pažeidimus atsakingi asmenys privalo būti nubausti; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad mokyklos liktų saugia mokymosi vieta; ragina TBT prokurorę atidžiai stebėti padėtį Burundyje ir pritaria jos 2015 m. lapkričio 6 d. pareiškimui;

| 14. | ragina panaikinti Dekretą Nr. 530/1597, pagal kurį laikinai nutraukiama 10 žmogaus teisių organizacijų veikla, ir nedelsiant panaikinti šių organizacijų banko sąskaitų įšaldymą, kad šios organizacijos galėtų laisvai vykdyti savo veiklą; |
| --- | --- |

14.

ragina panaikinti Dekretą Nr. 530/1597, pagal kurį laikinai nutraukiama 10 žmogaus teisių organizacijų veikla, ir nedelsiant panaikinti šių organizacijų banko sąskaitų įšaldymą, kad šios organizacijos galėtų laisvai vykdyti savo veiklą;

| 15. | ragina sudaryti sąlygas žurnalistams ir žmogaus teisių gynėjams saugiai grįžti iš tremties, vėl leisti veikti žiniasklaidos priemonėms, kurios buvo uždarytos po nepavykusio 2015 m. gegužės 13 ir 14 d. perversmo, ir panaikinti kaltinimus žurnalistams, kurie buvo apkaltinti tiesioginiu ar netiesioginiu dalyvavimu nesėkmingame perversme; |
| --- | --- |

15.

ragina sudaryti sąlygas žurnalistams ir žmogaus teisių gynėjams saugiai grįžti iš tremties, vėl leisti veikti žiniasklaidos priemonėms, kurios buvo uždarytos po nepavykusio 2015 m. gegužės 13 ir 14 d. perversmo, ir panaikinti kaltinimus žurnalistams, kurie buvo apkaltinti tiesioginiu ar netiesioginiu dalyvavimu nesėkmingame perversme;

| 16. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad Burundyje diskriminuojami ir kriminalizuojami lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai ir interseksualūs asmenys (LGBTI); pakartoja, kad seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė – tai saviraiškos laisvės ir asmens teisės į privatų gyvenimą, įtvirtintų tarptautinėje žmogaus teisių teisėje, kuria remiantis turėtų būti ginama lygybė ir kovojama su diskriminacija bei užtikrinama saviraiškos laisvė, dalis; todėl prašo Burundžio Asamblėjos ir vyriausybės panaikinti baudžiamojo kodekso straipsnius, pagal kuriuos pažeidžiamos LGBTI teisės; |
| --- | --- |

16.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad Burundyje diskriminuojami ir kriminalizuojami lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai ir interseksualūs asmenys (LGBTI); pakartoja, kad seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė – tai saviraiškos laisvės ir asmens teisės į privatų gyvenimą, įtvirtintų tarptautinėje žmogaus teisių teisėje, kuria remiantis turėtų būti ginama lygybė ir kovojama su diskriminacija bei užtikrinama saviraiškos laisvė, dalis; todėl prašo Burundžio Asamblėjos ir vyriausybės panaikinti baudžiamojo kodekso straipsnius, pagal kuriuos pažeidžiamos LGBTI teisės;

| 17. | pabrėžia krizės didelį poveikį vaikams ir ragina Komisiją toliau kartu su tarptautiniais partneriais laikytis įsipareigojimų siekiant užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, įskaitant pagrindinių vaistų tiekimą, saugias galimybes mokytis ir visų vaikų apsaugą nuo visų rūšių smurto, taip pat užtikrinti galimybes gauti tas socialines paslaugas; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia krizės didelį poveikį vaikams ir ragina Komisiją toliau kartu su tarptautiniais partneriais laikytis įsipareigojimų siekiant užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, įskaitant pagrindinių vaistų tiekimą, saugias galimybes mokytis ir visų vaikų apsaugą nuo visų rūšių smurto, taip pat užtikrinti galimybes gauti tas socialines paslaugas;

| 18. | palankiai vertina tai, kad AS siunčia žmogaus teisių stebėtojus ir ekspertus, kad jie stebėtų žmogaus teisių padėtį, ir pabrėžia, kad svarbu su jais bendradarbiauti siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jiems įgyvendinti savo įgaliojimus; taip pat ragina TBT savo jurisdikcijoje ištirti tariamus dabartinės krizės metu įvykdytus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad AS siunčia žmogaus teisių stebėtojus ir ekspertus, kad jie stebėtų žmogaus teisių padėtį, ir pabrėžia, kad svarbu su jais bendradarbiauti siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jiems įgyvendinti savo įgaliojimus; taip pat ragina TBT savo jurisdikcijoje ištirti tariamus dabartinės krizės metu įvykdytus žmogaus teisių pažeidimus;

| 19. | palankiai vertina ES patvirtintas tikslines sankcijas, derančias su AS priimtu sprendimu taikyti tikslines sankcijas, įskaitant draudimą keliauti Burundžio piliečiams, kurių veiksmais ir pareiškimais prisidedama prie nuolatinio smurto kurstymo ir trukdoma ieškoti taikaus politinio krizės sprendimo, ir jų turto įšaldymą; ragina ES tokias sankcijas taikyti ir visiems tiems, kurių veikla kelia grėsmę regiono taikai ir stabilumui, kursto neapykantą ir pažeidžia Arušos susitarimą; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina ES patvirtintas tikslines sankcijas, derančias su AS priimtu sprendimu taikyti tikslines sankcijas, įskaitant draudimą keliauti Burundžio piliečiams, kurių veiksmais ir pareiškimais prisidedama prie nuolatinio smurto kurstymo ir trukdoma ieškoti taikaus politinio krizės sprendimo, ir jų turto įšaldymą; ragina ES tokias sankcijas taikyti ir visiems tiems, kurių veikla kelia grėsmę regiono taikai ir stabilumui, kursto neapykantą ir pažeidžia Arušos susitarimą;

| 20. | ragina ES ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kaip vystosi pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį vykdoma viešoji konsultacija, apsvarstyti galimybę įšaldyti visą nehumanitarinę pagalbą Burundžio vyriausybei, kol nebus sustabdytas vyriausybės pajėgų vykdomas pernelyg didelės jėgos panaudojimas ir žmogaus teisių pažeidimai, kuriuos užfiksavo Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras, ir kol tikrojo Burundžio vidaus dialogo rezultate nebus rastas politinis sprendimas, taip pat ragina pagalbą nukreipti į pilietinės visuomenės stiprinimą; mano, kad ES, norėdama pasiekti neseniai patvirtintus darnaus vystymosi tikslus, turėtų kovoti su pagrindinėmis nelygybės, skurdo ir chroniškos netinkamos mitybos priežastimis; |
| --- | --- |

20.

ragina ES ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kaip vystosi pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį vykdoma viešoji konsultacija, apsvarstyti galimybę įšaldyti visą nehumanitarinę pagalbą Burundžio vyriausybei, kol nebus sustabdytas vyriausybės pajėgų vykdomas pernelyg didelės jėgos panaudojimas ir žmogaus teisių pažeidimai, kuriuos užfiksavo Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras, ir kol tikrojo Burundžio vidaus dialogo rezultate nebus rastas politinis sprendimas, taip pat ragina pagalbą nukreipti į pilietinės visuomenės stiprinimą; mano, kad ES, norėdama pasiekti neseniai patvirtintus darnaus vystymosi tikslus, turėtų kovoti su pagrindinėmis nelygybės, skurdo ir chroniškos netinkamos mitybos priežastimis;

| 21. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančio Burundžio pabėgėlių srauto į kaimynines šalis; dar kartą reiškia paramą visoms šalyje veikiančioms humanitarinėms organizacijoms ir pabėgėlius priimančioms kaimyninėms šalims; ragina tarptautinę bendruomenę ir humanitarinės pagalbos agentūras teikti pagalbą visiems, kas dėl šio konflikto tapo pabėgėliais ar perkeltaisiais asmenimis; palankiai vertina ES įsipareigojimą didinti finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą, siekiant patenkinti skubius šių gyventojų poreikius; |
| --- | --- |

21.

reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančio Burundžio pabėgėlių srauto į kaimynines šalis; dar kartą reiškia paramą visoms šalyje veikiančioms humanitarinėms organizacijoms ir pabėgėlius priimančioms kaimyninėms šalims; ragina tarptautinę bendruomenę ir humanitarinės pagalbos agentūras teikti pagalbą visiems, kas dėl šio konflikto tapo pabėgėliais ar perkeltaisiais asmenimis; palankiai vertina ES įsipareigojimą didinti finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą, siekiant patenkinti skubius šių gyventojų poreikius;

| 22. | ragina AS, JT ir ES rimtai atsižvelgti į regioninį aspektą ir aktyviau dalyvaujat vietoje užkirsti kelią tolesniam regiono destabilizavimui, ypač palaikant nuolatinį politinį dialogą tarp regiono šalių; todėl ragina AS derinant veiksmus su JT Saugumo Taryba apsvarstyti galimybę dislokuoti Afrikos vadovaujamą taikos palaikymo misiją, jei saugumo ir žmogaus teisių padėtis Burundyje dar labiau pablogėtų; |
| --- | --- |

22.

ragina AS, JT ir ES rimtai atsižvelgti į regioninį aspektą ir aktyviau dalyvaujat vietoje užkirsti kelią tolesniam regiono destabilizavimui, ypač palaikant nuolatinį politinį dialogą tarp regiono šalių; todėl ragina AS derinant veiksmus su JT Saugumo Taryba apsvarstyti galimybę dislokuoti Afrikos vadovaujamą taikos palaikymo misiją, jei saugumo ir žmogaus teisių padėtis Burundyje dar labiau pablogėtų;

| 23. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicą Mogherini įsikišti, kad būtų nedelsiant paleistas Burundžio policijos pareigūnas Richard Spiros Hagabimana, kuris buvo neteisėtai įkalintas ir kankintas, nes 2015 m. liepos 28 d. atsisakė šaudyti į minią; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicą Mogherini įsikišti, kad būtų nedelsiant paleistas Burundžio policijos pareigūnas Richard Spiros Hagabimana, kuris buvo neteisėtai įkalintas ir kankintas, nes 2015 m. liepos 28 d. atsisakė šaudyti į minią;

| 24. | laikosi nuomonės, kad Burundžio problemos yra persipynusios su ginčais dėl dirbamosios žemės valdymo, pajamų nelygybės ir diskriminacijos; taigi ragina nustatyti atsakingą reguliavimo sistemą, pagal kurią būtų apibrėžta, kaip įmonės turi laikytis įsipareigojimų dėl žmogaus teisių ir įsipareigojimų, susijusių su socialiniais ir aplinkosaugos standartais; |
| --- | --- |

24.

laikosi nuomonės, kad Burundžio problemos yra persipynusios su ginčais dėl dirbamosios žemės valdymo, pajamų nelygybės ir diskriminacijos; taigi ragina nustatyti atsakingą reguliavimo sistemą, pagal kurią būtų apibrėžta, kaip įmonės turi laikytis įsipareigojimų dėl žmogaus teisių ir įsipareigojimų, susijusių su socialiniais ir aplinkosaugos standartais;

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Burundžio vyriausybei ir parlamentui, AKR ir ES tarybai, Komisijai, Tarybai, Rytų Afrikos bendrijai ir jos valstybių narių vyriausybėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos institucijoms ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Burundžio vyriausybei ir parlamentui, AKR ir ES tarybai, Komisijai, Tarybai, Rytų Afrikos bendrijai ir jos valstybių narių vyriausybėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos institucijoms ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0275.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/196

---

P8_TA(2015)0475

Kongo Demokratinės Respublikos Virungos nacionalinio parko apsauga

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos Virungos nacionalinio parko apsaugos (2015/2728(RSP))

(2017/C 399/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją, priimtą 1972 m. lapkričio 16 d. per generalinę UNESCO konferenciją Paryžiuje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją, priimtą 1972 m. lapkričio 16 d. per generalinę UNESCO konferenciją Paryžiuje,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Virungos nacionalinį parką 1979 m. UNESCO pripažino Pasaulio paveldo vietove, o 1994 m. įtraukė jį į Pavojuje esančio pasaulio paveldo sąrašą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Virungos nacionalinį parką 1979 m. UNESCO pripažino Pasaulio paveldo vietove, o 1994 m. įtraukė jį į Pavojuje esančio pasaulio paveldo sąrašą,

| — | atsižvelgdamas į Biologinės įvairovės konvenciją, kuri priimta per 1992 m. birželio 5 d. Rio de Žaneire vykusį Žemės aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biologinės įvairovės konvenciją, kuri priimta per 1992 m. birželio 5 d. Rio de Žaneire vykusį Žemės aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl tarptautinės reikšmės šlapžemių, ypač vandens paukščių buveinių, kuri priimta 1971 m. Ramsare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl tarptautinės reikšmės šlapžemių, ypač vandens paukščių buveinių, kuri priimta 1971 m. Ramsare,

| — | atsižvelgdamas į 1976 m. priimtas EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms (ir į jų atnaujintas versijas) ir į 1971 m. priimtus JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1976 m. priimtas EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms (ir į jų atnaujintas versijas) ir į 1971 m. priimtus JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. galutinį pareiškimą pasiekus susitarimą dėl „WWF International“ pateikto skundo prieš „SOCO International plc“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos mėn. galutinį pareiškimą pasiekus susitarimą dėl „WWF International“ pateikto skundo prieš „SOCO International plc“,

| — | atsižvelgdamas į teisinį ir sutartinį Kongo Demokratinės Respublikos (KDR) angliavandenilių sektoriaus pagrindą, įskaitant Potvarkį Nr. 81-013 dėl bendrų kasykloms ir angliavandeniliams taikytinų teisės aktų (pranc. Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures), Kasyklų kodeksą (pranc. Code minier), bet kokį būsimą Kongo angliavandenilių kodeksą (pranc. Code congolais des hydrocarbures), taip pat Angliavandenilių pasidalijimo ir gamybos sutartis (pranc. Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures, (CPPs), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į teisinį ir sutartinį Kongo Demokratinės Respublikos (KDR) angliavandenilių sektoriaus pagrindą, įskaitant Potvarkį Nr. 81-013 dėl bendrų kasykloms ir angliavandeniliams taikytinų teisės aktų (pranc. Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures), Kasyklų kodeksą (pranc. Code minier), bet kokį būsimą Kongo angliavandenilių kodeksą (pranc. Code congolais des hydrocarbures), taip pat Angliavandenilių pasidalijimo ir gamybos sutartis (pranc. Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures, (CPPs),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Kongo Demokratinės Respublikos Virungos nacionalinio parko apsaugos (O-000108/2015 – B8-1111/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Kongo Demokratinės Respublikos Virungos nacionalinio parko apsaugos (O-000108/2015 – B8-1111/2015),

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi KDR Šiaurės Kivu ir Rytų provincijose prie sienos su Ruanda ir Uganda esantis Virungos nacionalinis parkas (VNP) yra seniausias Afrikos nacionalinis parkas ir UNESCO Pasaulio paveldo vietovė, žinoma pasauliniu mastu dėl savo unikalių buveinių ir turtingos biologinės įvairovės, dėl kurių šis parkas išsiskiria didžiausia biologine įvairove Afrikoje; kadangi parkas visų pirma žinomas dėl kalnų gorilų – sparčiai nykstančios rūšies, įtrauktos į 1973 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) I priedą; |
| --- | --- |

A.

kadangi KDR Šiaurės Kivu ir Rytų provincijose prie sienos su Ruanda ir Uganda esantis Virungos nacionalinis parkas (VNP) yra seniausias Afrikos nacionalinis parkas ir UNESCO Pasaulio paveldo vietovė, žinoma pasauliniu mastu dėl savo unikalių buveinių ir turtingos biologinės įvairovės, dėl kurių šis parkas išsiskiria didžiausia biologine įvairove Afrikoje; kadangi parkas visų pirma žinomas dėl kalnų gorilų – sparčiai nykstančios rūšies, įtrauktos į 1973 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) I priedą;

| B. | kadangi, remiantis Biologinės įvairovės konvencija, kurią pasirašė ir ratifikavo KDR, biologinės įvairovės išsaugojimas yra bendra žmonijos pareiga ir neatskiriama vystymosi proceso dalis; kadangi konvencija yra teisiškai privaloma ir ją pasirašiusios šalys privalo įgyvendinti jos nuostatas; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Biologinės įvairovės konvencija, kurią pasirašė ir ratifikavo KDR, biologinės įvairovės išsaugojimas yra bendra žmonijos pareiga ir neatskiriama vystymosi proceso dalis; kadangi konvencija yra teisiškai privaloma ir ją pasirašiusios šalys privalo įgyvendinti jos nuostatas;

| C. | kadangi VNP taip pat saugomas pagal Ramsaro konvenciją ir KDR nacionalinius teisės aktus; kadangi Europos Komisija ir kai kurios ES valstybės narės pastaruosius 25 metus remia parko apsaugą; |
| --- | --- |

C.

kadangi VNP taip pat saugomas pagal Ramsaro konvenciją ir KDR nacionalinius teisės aktus; kadangi Europos Komisija ir kai kurios ES valstybės narės pastaruosius 25 metus remia parko apsaugą;

| D. | kadangi VNP yra viena iš trijų Ramsaro konvencijoje nurodytų KDR teritorijų (Nr. 787); kadangi pagal Ramsaro konvenciją KDR turi tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su į Ramsaro sąrašą įtrauktomis teritorijomis, pavyzdžiui, ji turi parengti ir vėliau įgyvendinti planą, pagal kurį būtų skatinama saugoti į sąrašą įtrauktas šlapžemes, ir, kiek įmanoma, protingai naudoti jos teritorijoje esančias pelkes (Ramsaro konvencijos 3 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

D.

kadangi VNP yra viena iš trijų Ramsaro konvencijoje nurodytų KDR teritorijų (Nr. 787); kadangi pagal Ramsaro konvenciją KDR turi tam tikrų įsipareigojimų, susijusių su į Ramsaro sąrašą įtrauktomis teritorijomis, pavyzdžiui, ji turi parengti ir vėliau įgyvendinti planą, pagal kurį būtų skatinama saugoti į sąrašą įtrauktas šlapžemes, ir, kiek įmanoma, protingai naudoti jos teritorijoje esančias pelkes (Ramsaro konvencijos 3 straipsnio 1 dalis);

| E. | kadangi, remiantis 2013 m. Pasaulio gamtos fondo (WWF) ataskaita „Virungos parko ekonominė vertė“, šiuo metu metinė ekonominė Virungos nacionalinio parko vertė yra 48,9 mln. USD; kadangi, esant stabiliai padėčiai, parkas galėtų prisidėti prie ekonomikos ir turizmo sektoriaus augimo, per metus atnešti 1 mlrd. USD pelno ir sukurti 45 000 darbo vietų; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis 2013 m. Pasaulio gamtos fondo (WWF) ataskaita „Virungos parko ekonominė vertė“, šiuo metu metinė ekonominė Virungos nacionalinio parko vertė yra 48,9 mln. USD; kadangi, esant stabiliai padėčiai, parkas galėtų prisidėti prie ekonomikos ir turizmo sektoriaus augimo, per metus atnešti 1 mlrd. USD pelno ir sukurti 45 000 darbo vietų;

| F. | kadangi ginkluotos grupuotės, kurios užsiima brakonieriavimu, miškų naikinimu ir kitais būdais netvariai ir neteisėtai naudoja gamtinius išteklius, dešimtmečius kelia grėsmę parkui nepaisant jo saugomos natūralios gamtinės zonos statuso; kadangi dėl to Virunga įtraukta į Pavojuje esančio pasaulio paveldo sąrašą; kadangi naftos karštligė, atsižvelgiant į masinį skurdą, nestabilią padėtį, prastą valdymą ir regioninį nesaugumą, galėtų turėti rimtą socialinį ir aplinką destabilizuojantį poveikį; |
| --- | --- |

F.

kadangi ginkluotos grupuotės, kurios užsiima brakonieriavimu, miškų naikinimu ir kitais būdais netvariai ir neteisėtai naudoja gamtinius išteklius, dešimtmečius kelia grėsmę parkui nepaisant jo saugomos natūralios gamtinės zonos statuso; kadangi dėl to Virunga įtraukta į Pavojuje esančio pasaulio paveldo sąrašą; kadangi naftos karštligė, atsižvelgiant į masinį skurdą, nestabilią padėtį, prastą valdymą ir regioninį nesaugumą, galėtų turėti rimtą socialinį ir aplinką destabilizuojantį poveikį;

| G. | kadangi 2007 m. gruodžio mėn. KDR vyriausybė suteikė naftos koncesijų, taikomų 85 proc. parko teritorijos; kadangi „SOCO International plc“ (SOCO) iki šiol yra vienintelė įmonė, kuri parke vykdė žvalgymo darbus; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2007 m. gruodžio mėn. KDR vyriausybė suteikė naftos koncesijų, taikomų 85 proc. parko teritorijos; kadangi „SOCO International plc“ (SOCO) iki šiol yra vienintelė įmonė, kuri parke vykdė žvalgymo darbus;

| H. | kadangi, nepaisant KDR teisės akto, draudžiančio vykdyti aplinkai kenksmingą veiklą saugomose teritorijose, SOCO žvalgymo licencijai taikoma šio teisės akto išimtis, pagal kurią saugomose teritorijose galima vykdyti „mokslinę veiklą“; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nepaisant KDR teisės akto, draudžiančio vykdyti aplinkai kenksmingą veiklą saugomose teritorijose, SOCO žvalgymo licencijai taikoma šio teisės akto išimtis, pagal kurią saugomose teritorijose galima vykdyti „mokslinę veiklą“;

| I. | kadangi „SOCO International“ jau nebeturi licencijos veiklai VNP V bloke vykdyti; |
| --- | --- |

I.

kadangi „SOCO International“ jau nebeturi licencijos veiklai VNP V bloke vykdyti;

| J. | kadangi iš sisteminio tyrimo rezultatų galima spręsti, kad VNP yra naftos; primena, kad eksploatavimo (ir žvalgymo) veikla yra nesuderinama su parko, kuris yra Pasaulio paveldo vietovė, išsaugojimu; |
| --- | --- |

J.

kadangi iš sisteminio tyrimo rezultatų galima spręsti, kad VNP yra naftos; primena, kad eksploatavimo (ir žvalgymo) veikla yra nesuderinama su parko, kuris yra Pasaulio paveldo vietovė, išsaugojimu;

| K. | kadangi atsakomybė užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms yra visų verslo įmonių tikėtino elgesio visuotinis standartas, nepaisant jų veiklos vietos, kaip dar kartą patvirtinta JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose ir EBPO rekomendacijose daugiašalėms įmonėms; |
| --- | --- |

K.

kadangi atsakomybė užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms yra visų verslo įmonių tikėtino elgesio visuotinis standartas, nepaisant jų veiklos vietos, kaip dar kartą patvirtinta JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose ir EBPO rekomendacijose daugiašalėms įmonėms;

| L. | kadangi smurtinis konfliktas VNP ir jo apylinkėse vyko daugiau kaip du dešimtmečius; kadangi iš nelegalios kasybos, neteisėto jo gamtos išteklių (medienos, medžio anglių ir kt.) eksploatavimo, nykstančių rūšių gyvūnų brakonieriavimo ir neteisėtos prekybos gamtiniais ištekliais, be kita ko, pajamų gavo tiek sukilėliai, tiek oficialioji kariuomenė, o dėl galimybių žvalgyti ir eksploatuoti galimus naftos išteklius greičiausiai bus kurstomas tolesnis smurtas, daromi sunkūs žmogaus teisių pažeidimai ir teršiama teritorija; |
| --- | --- |

L.

kadangi smurtinis konfliktas VNP ir jo apylinkėse vyko daugiau kaip du dešimtmečius; kadangi iš nelegalios kasybos, neteisėto jo gamtos išteklių (medienos, medžio anglių ir kt.) eksploatavimo, nykstančių rūšių gyvūnų brakonieriavimo ir neteisėtos prekybos gamtiniais ištekliais, be kita ko, pajamų gavo tiek sukilėliai, tiek oficialioji kariuomenė, o dėl galimybių žvalgyti ir eksploatuoti galimus naftos išteklius greičiausiai bus kurstomas tolesnis smurtas, daromi sunkūs žmogaus teisių pažeidimai ir teršiama teritorija;

| M. | kadangi didžiausia aplinkai keliama rizika, susijusi su naftos sektoriaus vystymu tose srityse, kuriose trūksta gero valdymo, be kita ko, yra didelio masto augalijos naikinimas, invazinių augalų įvežimas, buveinių fragmentacija, didesnė brakonieriavimo tikimybė ir išsiliejusios naftos sukelta tarša, dujų deginimas ir atliekų išmetimas; kadangi dėl vadinamojo naftos prakeiksmo grėsmės galėtų didėti skurdas ir nelygybė, kaip parodė tyrimai, pvz., atlikti Nigerio deltoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi didžiausia aplinkai keliama rizika, susijusi su naftos sektoriaus vystymu tose srityse, kuriose trūksta gero valdymo, be kita ko, yra didelio masto augalijos naikinimas, invazinių augalų įvežimas, buveinių fragmentacija, didesnė brakonieriavimo tikimybė ir išsiliejusios naftos sukelta tarša, dujų deginimas ir atliekų išmetimas; kadangi dėl vadinamojo naftos prakeiksmo grėsmės galėtų didėti skurdas ir nelygybė, kaip parodė tyrimai, pvz., atlikti Nigerio deltoje;

| N. | kadangi tvarus Virungos žemės, vandens ir laukinės gyvūnijos valdymas turės tiesioginę ir netiesioginę ekonominę naudą bendruomenėms, kurios itin priklausomos nuo parko gamtos išteklių; kadangi, pasak WWF, vien tik kalnų gorilų turizmas per metus galėtų atnešti 30 mln. USD naudos ir sukurti tūkstančius darbo vietų; |
| --- | --- |

N.

kadangi tvarus Virungos žemės, vandens ir laukinės gyvūnijos valdymas turės tiesioginę ir netiesioginę ekonominę naudą bendruomenėms, kurios itin priklausomos nuo parko gamtos išteklių; kadangi, pasak WWF, vien tik kalnų gorilų turizmas per metus galėtų atnešti 30 mln. USD naudos ir sukurti tūkstančius darbo vietų;

| 1. | pabrėžia, kad privaloma užkirsti kelią nepataisomai žalai, kuri gali būti padaryta VNP, kurį 1979 m. UNESCO pripažino Pasaulio paveldo vietove, o 1994 m. – Pavojuje esančio pasaulio paveldo vietove; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad privaloma užkirsti kelią nepataisomai žalai, kuri gali būti padaryta VNP, kurį 1979 m. UNESCO pripažino Pasaulio paveldo vietove, o 1994 m. – Pavojuje esančio pasaulio paveldo vietove;

| 2. | apgailestauja dėl to, kad VNP taip pat tapo viena iš didžiausiame pavojuje esančių pasaulio vietų laukinės gyvūnijos išsaugojimo požiūriu; labai susirūpinęs pažymi, kad vykdydamos gavybos veiklą ir medžio anglies gamybą ginkluotos grupuotės neteisėtai naudoja parko gamtos išteklius savo karinėms operacijoms finansuoti ir asmeninėms reikmėms; taip pat apgailestauja, kad ieškodamos maisto ir norėdamos prekiauti dramblio kaulu ir laukinių gyvūnų mėsa karo finansavimo tikslais ginkluotos grupuotės brakonieriauja dideliu mastu; be to, susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad dėl netinkamos drausmės, nepastovaus darbo užmokesčio ir maisto trūkumo karinis personalas vis dažniau užsiima neteisėta veikla, įskaitant tradicinę kasybą, medžio anglių gamybą ir laukinių gyvūnų brakonieriavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad nors parke daug laukinės gamtos, dviejų milijonų akrų (790 000 ha) dydžio teritorijoje susiduriama su didžiulėmis apsaugos problemomis, ypač kai valstybė teikia ribotą finansavimą; pažymi, kad 2014 m. balandžio 15 d. trys ginkluoti asmenys nušovė vyriausiąjį parko prižiūrėtoją Belgijos princą Emmanuelį de Merode'ą, o per pastarąjį dešimtmetį parke nužudyta daugiau kaip 140 pareigas vykdančių parko prižiūrėtojų; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja dėl to, kad VNP taip pat tapo viena iš didžiausiame pavojuje esančių pasaulio vietų laukinės gyvūnijos išsaugojimo požiūriu; labai susirūpinęs pažymi, kad vykdydamos gavybos veiklą ir medžio anglies gamybą ginkluotos grupuotės neteisėtai naudoja parko gamtos išteklius savo karinėms operacijoms finansuoti ir asmeninėms reikmėms; taip pat apgailestauja, kad ieškodamos maisto ir norėdamos prekiauti dramblio kaulu ir laukinių gyvūnų mėsa karo finansavimo tikslais ginkluotos grupuotės brakonieriauja dideliu mastu; be to, susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad dėl netinkamos drausmės, nepastovaus darbo užmokesčio ir maisto trūkumo karinis personalas vis dažniau užsiima neteisėta veikla, įskaitant tradicinę kasybą, medžio anglių gamybą ir laukinių gyvūnų brakonieriavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad nors parke daug laukinės gamtos, dviejų milijonų akrų (790 000 ha) dydžio teritorijoje susiduriama su didžiulėmis apsaugos problemomis, ypač kai valstybė teikia ribotą finansavimą; pažymi, kad 2014 m. balandžio 15 d. trys ginkluoti asmenys nušovė vyriausiąjį parko prižiūrėtoją Belgijos princą Emmanuelį de Merode'ą, o per pastarąjį dešimtmetį parke nužudyta daugiau kaip 140 pareigas vykdančių parko prižiūrėtojų;

| 3. | pabrėžia, kad vykdant naftos žvalgymo ir eksploatavimo ar kitą neteisėtą veiklą VNP gali būti padaryta nepataisoma žala; mano, jog yra nepriimtina, kad Prancūzijos naftos įmonei „TOTAL“ ir Didžiosios Britanijos naftos įmonei „SOCO International“ 2007 m. buvo suteiktos naftos koncesijos veiklai Virungos nacionaliniame parke, pažeidžiant Paryžiaus Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją, 1992 m. Biologinės įvairovės konvenciją, Ramsaro konvenciją ir KDR įstatymus; primena, kad, nors įmonė TOTAL sutiko niekada nevykdyti žvalgymo darbų Virungos nacionalinio parko teritorijoje (net jei Kongo vyriausybė nuspręstų pakeisti parko ribas), įmonė „SOCO International“ vykdė naftos žvalgymo darbus Virungos nacionaliniame parke ir 2014 m. liepos mėn. baigė seisminį tyrimą, kurio rezultatai buvo perduoti Kongo vyriausybei ir kurie patvirtina naftos buvimą; ragina KDR vyriausybę nesuteikti licencijos kitam veiklos vykdytojui; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vykdant naftos žvalgymo ir eksploatavimo ar kitą neteisėtą veiklą VNP gali būti padaryta nepataisoma žala; mano, jog yra nepriimtina, kad Prancūzijos naftos įmonei „TOTAL“ ir Didžiosios Britanijos naftos įmonei „SOCO International“ 2007 m. buvo suteiktos naftos koncesijos veiklai Virungos nacionaliniame parke, pažeidžiant Paryžiaus Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją, 1992 m. Biologinės įvairovės konvenciją, Ramsaro konvenciją ir KDR įstatymus; primena, kad, nors įmonė TOTAL sutiko niekada nevykdyti žvalgymo darbų Virungos nacionalinio parko teritorijoje (net jei Kongo vyriausybė nuspręstų pakeisti parko ribas), įmonė „SOCO International“ vykdė naftos žvalgymo darbus Virungos nacionaliniame parke ir 2014 m. liepos mėn. baigė seisminį tyrimą, kurio rezultatai buvo perduoti Kongo vyriausybei ir kurie patvirtina naftos buvimą; ragina KDR vyriausybę nesuteikti licencijos kitam veiklos vykdytojui;

| 4. | pažymi, kad Ugandos vyriausybė rengiasi suteikti licenciją Ngaji blokui, kuris jungiasi su Virungos nacionaliniu parku ir apima Edvardo ežerą, ir pabrėžia, kad dėl žvalgymo ir eksploatavimo veiklos Virungos nacionaliniam parkui gali būti padaryta nepataisoma žala; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Ugandos vyriausybė rengiasi suteikti licenciją Ngaji blokui, kuris jungiasi su Virungos nacionaliniu parku ir apima Edvardo ežerą, ir pabrėžia, kad dėl žvalgymo ir eksploatavimo veiklos Virungos nacionaliniam parkui gali būti padaryta nepataisoma žala;

| 5. | atkreipia dėmesį į 2014 m. birželio mėn. pasiektą „SOCO International“ ir WWF susitarimą dėl WWF skundo Jungtinės Karalystės nacionaliniam informacijos centrui dėl to, kad SOCO nesilaiko EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms, pagal kurias įmonė įsipareigoja nesiimti jokių žvalgybos ar kitų gręžimo darbų VNP arba jų užsakyti kitoms bendrovėms, nebent UNESCO ir KDR vyriausybė sutiktų, kad tokia veikla nėra nesuderinama su šios vietovės pasaulio paveldo statusu; atkreipia dėmesį į tai, kad toks sąlyginis susitarimas nesuteikia garantijų, kad parke bus nutraukta bet kokia su nafta susijusi veikla; pažymi, kad dėl dviprasmiškos įmonės „SOCO International“ pozicijos išlieka galimybė, jog bus visiškai ar iš dalies panaikinti apribojimai parke vykdyti naftos gręžimo darbus; pažymi, kad koncesija, kuria naudojasi įmonė „SOCO“ žvalgymo darbams atlikti, apima Edvardo ežerą ir jo apylinkes – tai teritorija, kurioje gyvena daug labai svarbių rūšių (kai kurios iš jų yra nykstančios) gyvūnų, įskaitant šimpanzes, dramblius, krokodilus ir liūtus; todėl ragina „SOCO International plc“ ir jos KDR registruotą įmonę visam laikui nutraukti visus žvalgymo ir eksploatavimo darbus Virungoje ir nepažeisti esamų parko ribų; taip pat ragina KDR vyriausybę atšaukti leidimus, kurie buvo išduoti naftos žvalgymo Virungos nacionaliniame parke darbams atlikti, kaip to prašė Pasaulio paveldo komitetas; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į 2014 m. birželio mėn. pasiektą „SOCO International“ ir WWF susitarimą dėl WWF skundo Jungtinės Karalystės nacionaliniam informacijos centrui dėl to, kad SOCO nesilaiko EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms, pagal kurias įmonė įsipareigoja nesiimti jokių žvalgybos ar kitų gręžimo darbų VNP arba jų užsakyti kitoms bendrovėms, nebent UNESCO ir KDR vyriausybė sutiktų, kad tokia veikla nėra nesuderinama su šios vietovės pasaulio paveldo statusu; atkreipia dėmesį į tai, kad toks sąlyginis susitarimas nesuteikia garantijų, kad parke bus nutraukta bet kokia su nafta susijusi veikla; pažymi, kad dėl dviprasmiškos įmonės „SOCO International“ pozicijos išlieka galimybė, jog bus visiškai ar iš dalies panaikinti apribojimai parke vykdyti naftos gręžimo darbus; pažymi, kad koncesija, kuria naudojasi įmonė „SOCO“ žvalgymo darbams atlikti, apima Edvardo ežerą ir jo apylinkes – tai teritorija, kurioje gyvena daug labai svarbių rūšių (kai kurios iš jų yra nykstančios) gyvūnų, įskaitant šimpanzes, dramblius, krokodilus ir liūtus; todėl ragina „SOCO International plc“ ir jos KDR registruotą įmonę visam laikui nutraukti visus žvalgymo ir eksploatavimo darbus Virungoje ir nepažeisti esamų parko ribų; taip pat ragina KDR vyriausybę atšaukti leidimus, kurie buvo išduoti naftos žvalgymo Virungos nacionaliniame parke darbams atlikti, kaip to prašė Pasaulio paveldo komitetas;

| 6. | pabrėžia, kad žvejyba Edvardo ežere netoli VNP gyvenančioms vietos bendruomenėms per metus atneša naudos už maždaug 30 mln. USD ir, be to, remiantis WWF užsakytu nepriklausomu tyrimu, daugiau kaip 50 000 šeimų yra priklausomos nuo ežero dėl gėlo vandens tiekimo; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad žvejyba Edvardo ežere netoli VNP gyvenančioms vietos bendruomenėms per metus atneša naudos už maždaug 30 mln. USD ir, be to, remiantis WWF užsakytu nepriklausomu tyrimu, daugiau kaip 50 000 šeimų yra priklausomos nuo ežero dėl gėlo vandens tiekimo;

| 7. | nurodo, kad, remiantis 2014 m. rugsėjo mėn. Der Spiegel, The Telegraph ir The New York Times paskelbtos organizacijos „Global Witness“ ataskaitos duomenimis, įtariama, kad įmonė „SOCO International“ ir jos rangovai atliko neteisėtus mokėjimus, atrodo, kad ji užmokėjo ginkluotiems sukilėliams ir pasinaudojo vyriausybės saugumo pajėgų rytinėje KDR dalyje skatinama baime ir smurtu, siekdama galimybės žvalgyti naftą seniausiame Afrikos nacionaliniame parke; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad, remiantis 2014 m. rugsėjo mėn. Der Spiegel, The Telegraph ir The New York Times paskelbtos organizacijos „Global Witness“ ataskaitos duomenimis, įtariama, kad įmonė „SOCO International“ ir jos rangovai atliko neteisėtus mokėjimus, atrodo, kad ji užmokėjo ginkluotiems sukilėliams ir pasinaudojo vyriausybės saugumo pajėgų rytinėje KDR dalyje skatinama baime ir smurtu, siekdama galimybės žvalgyti naftą seniausiame Afrikos nacionaliniame parke;

| 8. | palankiai vertina atliekamą strateginį naftos žvalgymo ir (arba) gavybos Šiaurės Albertino lūžių regione, įskaitant VNP, poveikio aplinkai vertinimą (SPAV); mano, kad remdamosi tuo vertinimu, atitinkamos vyriausybės, įskaitant KDR vyriausybę, turėtų galėti priimti informacija ir tinkama naftos žvalgymo ir eksploatavimo poveikio analize pagrįstus sprendimus; vis dėlto apgailestauja, kad SPAV procesas buvo labai vilkinamas ir kad naftos žvalgymas VNP jau pradėtas, nors SPAV procesas dar nebaigtas; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina atliekamą strateginį naftos žvalgymo ir (arba) gavybos Šiaurės Albertino lūžių regione, įskaitant VNP, poveikio aplinkai vertinimą (SPAV); mano, kad remdamosi tuo vertinimu, atitinkamos vyriausybės, įskaitant KDR vyriausybę, turėtų galėti priimti informacija ir tinkama naftos žvalgymo ir eksploatavimo poveikio analize pagrįstus sprendimus; vis dėlto apgailestauja, kad SPAV procesas buvo labai vilkinamas ir kad naftos žvalgymas VNP jau pradėtas, nors SPAV procesas dar nebaigtas;

| 9. | pabrėžia, kad naftos eksploatavimas KDR vykdomas esant netinkamai ir neveiksmingai teisės aktų ir reguliavimo sistemai; ragina KDR vyriausybę laikytis ir gerbti KDR įstatymus ir taisykles, draudžiančias aplinkai kenksmingą veiklą, pavyzdžiui, naftos žvalgybą ir gavybą saugomose teritorijose, įskaitant Virungą, ir panaikinti spragas, kurių esama angliavandenilių ir apsaugos teisės aktų projektuose, pagal kuriuos nacionaliniuose parkuose ir vietovėse, įtrauktose į pasaulio paveldo sąrašą, leidžiama vykdyti gamtos išteklių žvalgymą ir juos naudoti; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad naftos eksploatavimas KDR vykdomas esant netinkamai ir neveiksmingai teisės aktų ir reguliavimo sistemai; ragina KDR vyriausybę laikytis ir gerbti KDR įstatymus ir taisykles, draudžiančias aplinkai kenksmingą veiklą, pavyzdžiui, naftos žvalgybą ir gavybą saugomose teritorijose, įskaitant Virungą, ir panaikinti spragas, kurių esama angliavandenilių ir apsaugos teisės aktų projektuose, pagal kuriuos nacionaliniuose parkuose ir vietovėse, įtrauktose į pasaulio paveldo sąrašą, leidžiama vykdyti gamtos išteklių žvalgymą ir juos naudoti;

| 10. | giria parko valdymo institucijas už pastangas siekiant užtikrinti tvarias pajamas, gaunamas iš gamtinės saulės ir vandens energijos gamybos, kuri padidina daugelio vietos gyventojų pajamas neniokojant gamtos ir yra pasaulio paveldo vietovei leistina plėtros veikla; |
| --- | --- |

10.

giria parko valdymo institucijas už pastangas siekiant užtikrinti tvarias pajamas, gaunamas iš gamtinės saulės ir vandens energijos gamybos, kuri padidina daugelio vietos gyventojų pajamas neniokojant gamtos ir yra pasaulio paveldo vietovei leistina plėtros veikla;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo paskutinio praėjusio amžiaus dešimtmečio pradžios dėl ginkluotų konfliktų su sukilėliais, kurie gyvena parke ir aplink jį, kilo rimtų žmogaus teisių pažeidimų ir buvo daug smurto; atkreipia dėmesį, kad Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR) partizanų grupės, kaltinamos įvykdžiusios žiaurių nusikaltimų per 1994 m. pavasarį Ruandoje vykusį genocidą, kuris pasiekė ir rytinę Kongo Demokratinės Respublikos dalį, gyvena parke nuo 1996 m. ir vis dar slapstosi kitapus sienos Virungoje, taip pat pranešama, kad Mai-Mai grupuotės parko teritorijoje nužudė, išprievartavo ir sužeidė daug žmonių ir sunaikino kaimų; ragina KDR vyriausybę nuginkluoti sukilėlius ir atkurti saugumą parkų regione; be to, apgailestauja, kad KDR padaugėjo kovotojų už žmogaus teises ir žurnalistų represijų atvejų; dar kartą ragina KDR vyriausybę pripažinti ir gerbti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir gerbti teisinės valstybės principus ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo paskutinio praėjusio amžiaus dešimtmečio pradžios dėl ginkluotų konfliktų su sukilėliais, kurie gyvena parke ir aplink jį, kilo rimtų žmogaus teisių pažeidimų ir buvo daug smurto; atkreipia dėmesį, kad Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR) partizanų grupės, kaltinamos įvykdžiusios žiaurių nusikaltimų per 1994 m. pavasarį Ruandoje vykusį genocidą, kuris pasiekė ir rytinę Kongo Demokratinės Respublikos dalį, gyvena parke nuo 1996 m. ir vis dar slapstosi kitapus sienos Virungoje, taip pat pranešama, kad Mai-Mai grupuotės parko teritorijoje nužudė, išprievartavo ir sužeidė daug žmonių ir sunaikino kaimų; ragina KDR vyriausybę nuginkluoti sukilėlius ir atkurti saugumą parkų regione; be to, apgailestauja, kad KDR padaugėjo kovotojų už žmogaus teises ir žurnalistų represijų atvejų; dar kartą ragina KDR vyriausybę pripažinti ir gerbti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir gerbti teisinės valstybės principus ir žmogaus teises;

| 12. | primena, kad pagal Paryžiaus Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją naftos žvalgymas ir išgavimas yra nesuderinamas su Pasaulio paveldo statusu; be to, pabrėžia, kad VNP gyvena daug nykstančių rūšių gyvūnų, kaip antai gerai žinomos kalnų gorilos, kurios yra vienos iš paskutinių žemėje, ir okapijos, ir kad nykstančių rūšių buveinės turėtų būti griežtai saugomos; palankiai vertina KDR vyriausybės sprendimą sukurti specialią kovos su brakonieriavimu brigadą, tačiau ragina vyriausybę nustatyti papildomus teisinius veiksmus bendradarbiaujant su CITES sekretoriatu siekiant kovoti su nusikalstamais tinklais, susijusiais su neteisėta prekyba, ir tų veiksmų imtis; ragina KDR vyriausybę apskritai stiprinti parko prižiūrėtojų vaidmenį ir bausti už parke įvykdytas neteisėtas veikas; |
| --- | --- |

12.

primena, kad pagal Paryžiaus Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją naftos žvalgymas ir išgavimas yra nesuderinamas su Pasaulio paveldo statusu; be to, pabrėžia, kad VNP gyvena daug nykstančių rūšių gyvūnų, kaip antai gerai žinomos kalnų gorilos, kurios yra vienos iš paskutinių žemėje, ir okapijos, ir kad nykstančių rūšių buveinės turėtų būti griežtai saugomos; palankiai vertina KDR vyriausybės sprendimą sukurti specialią kovos su brakonieriavimu brigadą, tačiau ragina vyriausybę nustatyti papildomus teisinius veiksmus bendradarbiaujant su CITES sekretoriatu siekiant kovoti su nusikalstamais tinklais, susijusiais su neteisėta prekyba, ir tų veiksmų imtis; ragina KDR vyriausybę apskritai stiprinti parko prižiūrėtojų vaidmenį ir bausti už parke įvykdytas neteisėtas veikas;

| 13. | pabrėžia, kad pranešama, jog Kongo vyriausybė ir įmonė „SOCO International“ svarstė VNP ribų keitimo klausimą, siekdamos tam tikrose VNP dalyse arba visoje Virungoje panaikinti apribojimus, kad būtų galima suteikti teisėtą leidimą gręžti naftos gręžinius, nors neatrodo, kad šiuo metu vyriausybė yra oficialiai paprašiusi UNESCO atlikti tokį pakeitimą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad pranešama, jog Kongo vyriausybė ir įmonė „SOCO International“ svarstė VNP ribų keitimo klausimą, siekdamos tam tikrose VNP dalyse arba visoje Virungoje panaikinti apribojimus, kad būtų galima suteikti teisėtą leidimą gręžti naftos gręžinius, nors neatrodo, kad šiuo metu vyriausybė yra oficialiai paprašiusi UNESCO atlikti tokį pakeitimą;

| 14. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą koordinuoti diplomatinę ES valstybių narių ir kitų galimų paramos teikėjų KDR reakciją, kad padėtų KDR vyriausybei atsisakyti žvalgyti naftą ir ją išgauti Virungos parko teritorijoje, atšaukti leidimus, išduotus naftos žvalgymo VNP veiklai, kaip to prašė Pasaulio paveldo komitetas, ir kitų Kongo UNESCO pasaulio paveldo vietovių teritorijose ir atmesti pasiūlymus keisti ir siaurinti parko teritorijos ribas; |
| --- | --- |

14.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą koordinuoti diplomatinę ES valstybių narių ir kitų galimų paramos teikėjų KDR reakciją, kad padėtų KDR vyriausybei atsisakyti žvalgyti naftą ir ją išgauti Virungos parko teritorijoje, atšaukti leidimus, išduotus naftos žvalgymo VNP veiklai, kaip to prašė Pasaulio paveldo komitetas, ir kitų Kongo UNESCO pasaulio paveldo vietovių teritorijose ir atmesti pasiūlymus keisti ir siaurinti parko teritorijos ribas;

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti parko teritorijos vientisumą, pavyzdžiui, padidinant savo įsipareigojimus finansuoti tvarų kultūros paveldo išsaugojimą ir tvarią ekonominę plėtrą ir įvairinimą aplinkiniame regione; visų pirma ragina ES remti KDR vyriausybę rengiant tvarios energetikos ir ekonomines alternatyvas gavybos pramonei, geriau sutelkiant vidaus išteklius, visų pirma taikant sąžiningą ir pažangią mokesčių sistemą, valdymo srityje, kovojant su brakonieriavimu ir neteisėtu miškų kirtimu, nelegalia kalnakasyba ir korupcija, nes tai yra įsisenėję veiksniai, galintys padaryti nepataisomą žalą parkui; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti parko teritorijos vientisumą, pavyzdžiui, padidinant savo įsipareigojimus finansuoti tvarų kultūros paveldo išsaugojimą ir tvarią ekonominę plėtrą ir įvairinimą aplinkiniame regione; visų pirma ragina ES remti KDR vyriausybę rengiant tvarios energetikos ir ekonomines alternatyvas gavybos pramonei, geriau sutelkiant vidaus išteklius, visų pirma taikant sąžiningą ir pažangią mokesčių sistemą, valdymo srityje, kovojant su brakonieriavimu ir neteisėtu miškų kirtimu, nelegalia kalnakasyba ir korupcija, nes tai yra įsisenėję veiksniai, galintys padaryti nepataisomą žalą parkui;

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų tinkamų priemonių, kad SPAV projektas taptų tikra sprendimų priėmimo priemone; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų tinkamų priemonių, kad SPAV projektas taptų tikra sprendimų priėmimo priemone;

| 17. | pabrėžia, kad ES valstybės narės pagal tarptautinę ir Europos žmogaus teisių teisę turi pareigą užtikrinti, kad bendrovės, veikiančios jų jurisdikcijoje, tiesiogiai ar netiesiogiai dėl savo verslo veiklos nedarytų žmogaus teisių pažeidimų ir prie jų neprisidėtų, veiktų laikydamosi priimtų elgesio kodeksų, kuriuose nurodomi išsamūs socialinio ir aplinkosauginio veiksmingumo standartai, taip pat tokios priemonės kaip TDO konvencija Nr. 169, EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms, Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis teisiškai privalomų priemonių siekiant veiksmingai patraukti atsakomybėn bendroves, kurios, kaip paaiškėjo, apėjo nacionalinės teisės aktus ir tarptautines sutartis; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad ES valstybės narės pagal tarptautinę ir Europos žmogaus teisių teisę turi pareigą užtikrinti, kad bendrovės, veikiančios jų jurisdikcijoje, tiesiogiai ar netiesiogiai dėl savo verslo veiklos nedarytų žmogaus teisių pažeidimų ir prie jų neprisidėtų, veiktų laikydamosi priimtų elgesio kodeksų, kuriuose nurodomi išsamūs socialinio ir aplinkosauginio veiksmingumo standartai, taip pat tokios priemonės kaip TDO konvencija Nr. 169, EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms, Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis teisiškai privalomų priemonių siekiant veiksmingai patraukti atsakomybėn bendroves, kurios, kaip paaiškėjo, apėjo nacionalinės teisės aktus ir tarptautines sutartis;

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant toliau spręsti pagrindines ginkluotų konfliktų ir korupcijos priežastis ir remti tvaraus vystymosi ir taikos stiprinimo strategijas bei projektus VNP ir aplinkiniame regione; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant toliau spręsti pagrindines ginkluotų konfliktų ir korupcijos priežastis ir remti tvaraus vystymosi ir taikos stiprinimo strategijas bei projektus VNP ir aplinkiniame regione;

| 19. | ragina Komisiją, valstybes nares, KDR ir naftos bendroves, kurias domina naftos gavyba, nepažeisti esamų VPN ir aplinkinių teritorijų ribų ir apsaugoti šias vietoves nuo iškastinio kuro eksploatavimo; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją, valstybes nares, KDR ir naftos bendroves, kurias domina naftos gavyba, nepažeisti esamų VPN ir aplinkinių teritorijų ribų ir apsaugoti šias vietoves nuo iškastinio kuro eksploatavimo;

| 20. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą imtis visų reikiamų iniciatyvų siekiant įtikinti KDR vyriausybę ištirti smurto išpuolius prieš Kongo Demokratinėje Respublikoje, visų pirma VNP, aktyviai veikiančius žmogaus teisių gynėjus, įskaitant VNP prižiūrėtojus, ir skatinti KDR vyriausybę dėti visas pastangas, kad būtų išvengta panašių smurtinių išpuolių; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą imtis visų reikiamų iniciatyvų siekiant įtikinti KDR vyriausybę ištirti smurto išpuolius prieš Kongo Demokratinėje Respublikoje, visų pirma VNP, aktyviai veikiančius žmogaus teisių gynėjus, įskaitant VNP prižiūrėtojus, ir skatinti KDR vyriausybę dėti visas pastangas, kad būtų išvengta panašių smurtinių išpuolių;

| 21. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą imtis visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad JK Kovos su didelio masto sukčiavimu tarnyba, vykdydama pirminę jurisdikciją ir bet kokią kitą susijusią jurisdikciją, išsamiai ištirtų visus kaltinimus kyšininkavimu ir korupcija, pateiktus „SOCO International plc“ ir jos KDR registruotai bendrovei „SOCO Exploration and Production DRC SPRL“ (SOCO); |
| --- | --- |

21.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą imtis visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad JK Kovos su didelio masto sukčiavimu tarnyba, vykdydama pirminę jurisdikciją ir bet kokią kitą susijusią jurisdikciją, išsamiai ištirtų visus kaltinimus kyšininkavimu ir korupcija, pateiktus „SOCO International plc“ ir jos KDR registruotai bendrovei „SOCO Exploration and Production DRC SPRL“ (SOCO);

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių, Kongo Demokratinės Respublikos, Ugandos Respublikos, Ruandos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams, UNESCO įsteigtam Pasaulio paveldo komitetui, Jungtinių Tautų aplinkos programai ir Ramsaro konvencijos sekretoriatui. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių, Kongo Demokratinės Respublikos, Ugandos Respublikos, Ruandos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams, UNESCO įsteigtam Pasaulio paveldo komitetui, Jungtinių Tautų aplinkos programai ir Ramsaro konvencijos sekretoriatui.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/201 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/201

---

P8_TA(2015)0420

Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (TAXE 2) sudarymas

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (TAXE 2) sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2015/3005(RSO))

(2017/C 399/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą išnagrinėti, ar visose valstybėse narėse išankstiniai sprendimai dėl mokesčių priimami laikantis ES valstybės pagalbos taisyklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą išnagrinėti, ar visose valstybėse narėse išankstiniai sprendimai dėl mokesčių priimami laikantis ES valstybės pagalbos taisyklių,

| — | atsižvelgdamas į ES apmokestinimo taisyklėse nustatytą visų valstybių narių prievolę spontaniškai keičiantis informacija pranešti kitoms valstybėms narėms apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių, visų pirma, jei kita valstybė narė gali netekti mokesčių įplaukų arba dėl dirbtinio pelno perskirstymo įmonių grupių viduje gali būti sumokama mažiau mokesčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES apmokestinimo taisyklėse nustatytą visų valstybių narių prievolę spontaniškai keičiantis informacija pranešti kitoms valstybėms narėms apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių, visų pirma, jei kita valstybė narė gali netekti mokesčių įplaukų arba dėl dirbtinio pelno perskirstymo įmonių grupių viduje gali būti sumokama mažiau mokesčių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 12 d. sprendimą (1) dėl specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (toliau – TAXE 1 specialusis komitetas) įsteigimo, jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 12 d. sprendimą (1) dėl specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto (toliau – TAXE 1 specialusis komitetas) įsteigimo, jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį,

| 1. | nusprendžia įsteigti specialųjį sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių ir žalingos ES ir tarptautinio lygmens pelno mokesčio tvarkos ir praktikos komitetą (TAXE 2), kurio užduotis – ištirti ES valstybės pagalbos ir apmokestinimo taisyklių taikymo praktiką, susijusią su valstybių narių priimamais išankstiniais sprendimais dėl mokesčių ir kitomis panašaus pobūdžio ar poveikio priemonėmis, jei paaiškėja, kad tokia praktika yra valstybės narės ar Komisijos veiksmas, ir kuris;






  a) | glaudžiai bendradarbiaudamas su nuolatiniais komitetais, visapusiškai pratęs ir užbaigs darbą, kurį atliko TAXE 1 specialusis komitetas, visų pirma siekiant aptarti neišspręstas problemas, į kurias atkreiptas dėmesys pirmiau minėtoje 2015 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijoje, susipažinti su komiteto darbui aktualiais dokumentais, įskaitant Elgesio kodekso grupės posėdžių protokolus, ir užmegzti būtinus ryšius ir rengti klausymus su nacionalinėmis, ES ir tarptautinėmis institucijomis bei organizacijomis, valstybių narių ir trečiųjų valstybių nacionaliniais parlamentais ir vyriausybėms, taip pat akademinės bendruomenės, verslo ir pilietinės visuomenės atstovais, įskaitant socialinius partnerius; |
| --- | --- | --- |

1.

nusprendžia įsteigti specialųjį sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių ir žalingos ES ir tarptautinio lygmens pelno mokesčio tvarkos ir praktikos komitetą (TAXE 2), kurio užduotis – ištirti ES valstybės pagalbos ir apmokestinimo taisyklių taikymo praktiką, susijusią su valstybių narių priimamais išankstiniais sprendimais dėl mokesčių ir kitomis panašaus pobūdžio ar poveikio priemonėmis, jei paaiškėja, kad tokia praktika yra valstybės narės ar Komisijos veiksmas, ir kuris;

a)

glaudžiai bendradarbiaudamas su nuolatiniais komitetais, visapusiškai pratęs ir užbaigs darbą, kurį atliko TAXE 1 specialusis komitetas, visų pirma siekiant aptarti neišspręstas problemas, į kurias atkreiptas dėmesys pirmiau minėtoje 2015 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijoje, susipažinti su komiteto darbui aktualiais dokumentais, įskaitant Elgesio kodekso grupės posėdžių protokolus, ir užmegzti būtinus ryšius ir rengti klausymus su nacionalinėmis, ES ir tarptautinėmis institucijomis bei organizacijomis, valstybių narių ir trečiųjų valstybių nacionaliniais parlamentais ir vyriausybėms, taip pat akademinės bendruomenės, verslo ir pilietinės visuomenės atstovais, įskaitant socialinius partnerius;

| b) | stebės, kaip valstybės narės ir kompetentingos ES institucijos, įgyvendina pirmiau minėtoje 2015 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas, ir stebės darbą, vykdomą tarptautinių institucijų, pavyzdžiui, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir G 20, kartu visapusiškai atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto kompetenciją apmokestinimo klausimu; |
| --- | --- |

b)

stebės, kaip valstybės narės ir kompetentingos ES institucijos, įgyvendina pirmiau minėtoje 2015 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas, ir stebės darbą, vykdomą tarptautinių institucijų, pavyzdžiui, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir G 20, kartu visapusiškai atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto kompetenciją apmokestinimo klausimu;

| 2. | šiuo tikslu nusprendžia, kad TAXE 2 specialiajam komitetui bus suteikti šie įgaliojimai:






  a) | išnagrinėti ir ištirti, kaip taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 1 dalis valstybėms narėms nuo 1991 m. sausio 1 d. priimant išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kitas panašaus pobūdžio ar poveikio priemones; |
| --- | --- | --- |

2.

šiuo tikslu nusprendžia, kad TAXE 2 specialiajam komitetui bus suteikti šie įgaliojimai:

a)

išnagrinėti ir ištirti, kaip taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 1 dalis valstybėms narėms nuo 1991 m. sausio 1 d. priimant išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kitas panašaus pobūdžio ar poveikio priemones;

| b) | išnagrinėti ir įvertinti, kaip pagal SESV 108 straipsnį Komisija nuolat kontroliuoja visas tose valstybėse narėse taikomas pagalbos sistemas (siūlydama valstybėms narėms tinkamų priemonių, kurios reikalingos laipsniškam ES vidaus rinkos vystymui ir vidaus rinkos veikimui užtikrinti, patikrindama, ar valstybės arba pasinaudojant valstybės ištekliais suteikta pagalba suderinama su vidaus rinka ir ar ši pagalba naudojama tinkamai, priimdama sprendimą, ar atitinkama valstybė turi panaikinti arba pakeisti tokią pagalbą per tam tikrą laikotarpį ir perduodama bylą svarstyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, jei atitinkama valstybė nesilaiko reikalavimų ir dėl to tariamai buvo priimta labai daug su ES valstybės pagalbos taisyklėmis nesuderinamų išankstinių sprendimų dėl mokesčių); |
| --- | --- |

b)

išnagrinėti ir įvertinti, kaip pagal SESV 108 straipsnį Komisija nuolat kontroliuoja visas tose valstybėse narėse taikomas pagalbos sistemas (siūlydama valstybėms narėms tinkamų priemonių, kurios reikalingos laipsniškam ES vidaus rinkos vystymui ir vidaus rinkos veikimui užtikrinti, patikrindama, ar valstybės arba pasinaudojant valstybės ištekliais suteikta pagalba suderinama su vidaus rinka ir ar ši pagalba naudojama tinkamai, priimdama sprendimą, ar atitinkama valstybė turi panaikinti arba pakeisti tokią pagalbą per tam tikrą laikotarpį ir perduodama bylą svarstyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, jei atitinkama valstybė nesilaiko reikalavimų ir dėl to tariamai buvo priimta labai daug su ES valstybės pagalbos taisyklėmis nesuderinamų išankstinių sprendimų dėl mokesčių);

| c) | išnagrinėti ir ištirti, kaip nuo 1991 m. sausio 1 d. valstybės narės laikosi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (3), nustatytų įpareigojimų bendradarbiauti ir pateikti visus reikalingus dokumentus; |
| --- | --- |

c)

išnagrinėti ir ištirti, kaip nuo 1991 m. sausio 1 d. valstybės narės laikosi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (3), nustatytų įpareigojimų bendradarbiauti ir pateikti visus reikalingus dokumentus;

| d) | išnagrinėti ir ištirti, kaip laikomasi 1977 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvoje 77/799/EEB dėl valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos tiesioginio apmokestinimo ir draudimo įmokų apmokestinimo srityje (4) ir 2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyvoje 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančioje Direktyvą 77/799/EEB (5) nustatytų įpareigojimų dėl to, kaip nuo 1991 m. sausio 1 d. valstybės narės, spontaniškai keisdamosi informacija, praneša kitoms valstybėms narėms apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių; |
| --- | --- |

d)

išnagrinėti ir ištirti, kaip laikomasi 1977 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvoje 77/799/EEB dėl valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos tiesioginio apmokestinimo ir draudimo įmokų apmokestinimo srityje (4) ir 2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyvoje 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančioje Direktyvą 77/799/EEB (5) nustatytų įpareigojimų dėl to, kaip nuo 1991 m. sausio 1 d. valstybės narės, spontaniškai keisdamosi informacija, praneša kitoms valstybėms narėms apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių;

| e) | išnagrinėti ir įvertinti Komisijos praktiką, susijusią su tinkamu direktyvų 77/799/EEB ir 2011/16/ES taikymu valstybių narių informacijos apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių perdavimo kitoms valstybėms narėms spontaniškai keičiantis informacija srityje; |
| --- | --- |

e)

išnagrinėti ir įvertinti Komisijos praktiką, susijusią su tinkamu direktyvų 77/799/EEB ir 2011/16/ES taikymu valstybių narių informacijos apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių perdavimo kitoms valstybėms narėms spontaniškai keičiantis informacija srityje;

| f) | išnagrinėti ir įvertinti, kaip valstybės narės laikosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo, pavyzdžiui, įpareigojimų padėti Sąjungai įgyvendinti jos užduotis ir nesiimti jokių priemonių, kurios gali trukdyti siekti Sąjungos tikslų, atsižvelgiant į tariamą didelio masto agresyvų mokesčių planavimą, kuriam valstybės narės sudarė palankias sąlygas, ir galimus didelius padarinius viešiesiems ES finansams ir pačioje ES; |
| --- | --- |

f)

išnagrinėti ir įvertinti, kaip valstybės narės laikosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo, pavyzdžiui, įpareigojimų padėti Sąjungai įgyvendinti jos užduotis ir nesiimti jokių priemonių, kurios gali trukdyti siekti Sąjungos tikslų, atsižvelgiant į tariamą didelio masto agresyvų mokesčių planavimą, kuriam valstybės narės sudarė palankias sąlygas, ir galimus didelius padarinius viešiesiems ES finansams ir pačioje ES;

| g) | išnagrinėti ir įvertinti agresyvų mokesčių planavimą, vykdomą valstybėse narėse įsteigtų arba registruotų įmonių, be kita ko, trečiųjų valstybių aspektą, įskaitant šiuo klausimu vykdomą keitimąsi informacija su trečiosiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

g)

išnagrinėti ir įvertinti agresyvų mokesčių planavimą, vykdomą valstybėse narėse įsteigtų arba registruotų įmonių, be kita ko, trečiųjų valstybių aspektą, įskaitant šiuo klausimu vykdomą keitimąsi informacija su trečiosiomis valstybėmis;

| h) | pateikti specialiojo komiteto nuomone reikalingas rekomendacijas šiais klausimais; |
| --- | --- |

h)

pateikti specialiojo komiteto nuomone reikalingas rekomendacijas šiais klausimais;

| 3. | nusprendžia, kad TAXE 2 specialusis komitetas turės 45 narius (kaip ir TAXE 1 specialusis komitetas); |
| --- | --- |

3.

nusprendžia, kad TAXE 2 specialusis komitetas turės 45 narius (kaip ir TAXE 1 specialusis komitetas);

| 4. | mano esant tinkama, kad TAXE 2 specialusis komitetas išlaikytų TAXE 1 specialiojo komiteto struktūrą; |
| --- | --- |

4.

mano esant tinkama, kad TAXE 2 specialusis komitetas išlaikytų TAXE 1 specialiojo komiteto struktūrą;

| 5. | nusprendžia, kad įgaliojimai TAXE 2 specialiajam komitetui suteikiami 6 mėnesiams nuo 2015 m. gruodžio 2 d.; |
| --- | --- |

5.

nusprendžia, kad įgaliojimai TAXE 2 specialiajam komitetui suteikiami 6 mėnesiams nuo 2015 m. gruodžio 2 d.;

| 6. | mano esant tinkama, kad TAXE 2 specialusis komitetas pateiktų dviejų pranešėjų parengtą rezoliuciją arba pranešimą, kuriais apibendrintų savo darbą. |
| --- | --- |

6.

mano esant tinkama, kad TAXE 2 specialusis komitetas pateiktų dviejų pranešėjų parengtą rezoliuciją arba pranešimą, kuriais apibendrintų savo darbą.

---

(1)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2015)0039.

(2)  Tos dienos priimti tekstai, P8_TA(2015)0408.

(3)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

(4)  OL L 336, 1977 12 27, p. 15.

(5)  OL L 64, 2011 3 11, p. 1.

---

2015 m. gruodžio 15 d., antradienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/204

---

P8_TA(2015)0436

Prašymas atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą (2015/2238(IMM))

(2017/C 399/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo teismo prokuroro 2015 m. liepos 21 d. perduotą prašymą atšaukti Georgioso Kyrtsoso imunitetą, kuris susijęs su Rytų Atikos darbo inspekcijos skundu dėl nesumokėto atlyginimo (1) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. rugsėjo 9 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo teismo prokuroro 2015 m. liepos 21 d. perduotą prašymą atšaukti Georgioso Kyrtsoso imunitetą, kuris susijęs su Rytų Atikos darbo inspekcijos skundu dėl nesumokėto atlyginimo (1) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. rugsėjo 9 d. plenariniame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Georgios Kyrtsos atsisakė pasinaudoti teise duoti paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Georgios Kyrtsos atsisakė pasinaudoti teise duoti paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (2),

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0358/2015),

| A. | kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Georgioso Kyrtsoso imunitetą siekiant imtis galimų teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius nusikalstamą veiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Georgioso Kyrtsoso imunitetą siekiant imtis galimų teisinių veiksmų dėl įtarimo padarius nusikalstamą veiką;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar kitaip negali būti ribojama jų laisvė, negavus išankstinio parlamento sutikimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar kitaip negali būti ribojama jų laisvė, negavus išankstinio parlamento sutikimo;

| D. | kadangi Georgios Kyrtsos yra kaltinamas, jog nesumokėjo dalies atlyginimo vienam iš buvusių savo darbuotojų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Georgios Kyrtsos yra kaltinamas, jog nesumokėjo dalies atlyginimo vienam iš buvusių savo darbuotojų;

| E. | kadangi tas kaltinimas yra susijęs su dviejų laikraščių leidybos bendrovių, kurioms tuo metu vadovavo Georgios Kyrtsos, buvusio darbuotojo atlyginimo dalimi už 2013 m. ir nukreiptas prieš Georgiosą Kyrtsosą kaip buvusį tų bendrovių vadovą; |
| --- | --- |

E.

kadangi tas kaltinimas yra susijęs su dviejų laikraščių leidybos bendrovių, kurioms tuo metu vadovavo Georgios Kyrtsos, buvusio darbuotojo atlyginimo dalimi už 2013 m. ir nukreiptas prieš Georgiosą Kyrtsosą kaip buvusį tų bendrovių vadovą;

| F. | kadangi tariama nusikalstama veika akivaizdžiai yra nesusijusi su Georgioso Kyrtsoso kaip Europos Parlamento nario pareigomis, bet susijusi su jo buvusiomis dviejų laikraščių bendrovių vadovo pareigomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi tariama nusikalstama veika akivaizdžiai yra nesusijusi su Georgioso Kyrtsoso kaip Europos Parlamento nario pareigomis, bet susijusi su jo buvusiomis dviejų laikraščių bendrovių vadovo pareigomis;

| G. | kadangi baudžiamasis persekiojimas nėra susijęs su minėtam Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi baudžiamasis persekiojimas nėra susijęs su minėtam Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| H. | kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis), turint omenyje tai, kad baudžiamojo persekiojimo procedūros buvo pradėtos keletą metų prieš Parlamento nariui pradedant eiti savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas; |
| --- | --- |

H.

kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis), turint omenyje tai, kad baudžiamojo persekiojimo procedūros buvo pradėtos keletą metų prieš Parlamento nariui pradedant eiti savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas;

| 1. | nusprendžia atšaukti Georgios Kyrtsos imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Georgios Kyrtsos imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos institucijoms.

---

(1)  Dokumento Nr. ABM:IB2014/8927.

(2)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot/Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote/Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/206

---

P8_TA(2015)0437

Prašymas atšaukti Stelioso Kouloglou (Stelios Kouloglou) imunitetą

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Stelioso Kouloglou (Stelios Kouloglou) imunitetą (2015/2239(IMM))

(2017/C 399/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo teismo prokuroro 2015 m. rugpjūčio 7 d. perduotą prašymą atšaukti Stelioso Kouloglou imunitetą, kuris susijęs su kaltinimais šmeižtu ir diskreditavimu (1) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. rugsėjo 9 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Aukščiausiojo teismo prokuroro 2015 m. rugpjūčio 7 d. perduotą prašymą atšaukti Stelioso Kouloglou imunitetą, kuris susijęs su kaltinimais šmeižtu ir diskreditavimu (1) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. rugsėjo 9 d. plenariniame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Stelios Kouloglou atsisakė pasinaudoti teise duoti paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Stelios Kouloglou atsisakė pasinaudoti teise duoti paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (2),

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0356/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0356/2015),

| A. | kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuratūra pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Stelioso Kouloglou imunitetą siekiant imtis galimų teisinių veiksmų dėl inkriminuojamos nusikalstamos veikos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuratūra pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Stelioso Kouloglou imunitetą siekiant imtis galimų teisinių veiksmų dėl inkriminuojamos nusikalstamos veikos;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar kitaip negali būti ribojama jų laisvė, negavus išankstinio parlamento sutikimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar kitaip negali būti ribojama jų laisvė, negavus išankstinio parlamento sutikimo;

| D. | kadangi Stelios Kouloglou kaltinamas Patrų kalėjimo darbuotojų šmeižtu ir diskreditavimu; |
| --- | --- |

D.

kadangi Stelios Kouloglou kaltinamas Patrų kalėjimo darbuotojų šmeižtu ir diskreditavimu;

| E. | kadangi kaltinimas susijęs su Stelioso Kouloglou teiginiais, kuriuos, kaip tvirtinama, jis padarė spaudoje 2010 m. (tuo metu jis buvo žurnalistu, daugiausia rengiančiu reportažus televizijai), kalbėdamas apie tam tikrų Patrų kalėjimo darbuotojų sąžiningumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi kaltinimas susijęs su Stelioso Kouloglou teiginiais, kuriuos, kaip tvirtinama, jis padarė spaudoje 2010 m. (tuo metu jis buvo žurnalistu, daugiausia rengiančiu reportažus televizijai), kalbėdamas apie tam tikrų Patrų kalėjimo darbuotojų sąžiningumą;

| F. | kadangi tariama nusikalstama veika akivaizdžiai yra nesusijusi su Stelioso Kouloglou, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, bet susijusi su jo eitomis televizijos reporterio pareigomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi tariama nusikalstama veika akivaizdžiai yra nesusijusi su Stelioso Kouloglou, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, bet susijusi su jo eitomis televizijos reporterio pareigomis;

| G. | kadangi baudžiamasis persekiojimas nėra susijęs su minėtam Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi baudžiamasis persekiojimas nėra susijęs su minėtam Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| H. | kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis), turint omenyje tai, kad baudžiamojo persekiojimo procedūros buvo pradėtos keletą metų prieš Parlamento nariui pradedant eiti savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas; |
| --- | --- |

H.

kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis), turint omenyje tai, kad baudžiamojo persekiojimo procedūros buvo pradėtos keletą metų prieš Parlamento nariui pradedant eiti savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas;

| I. | kadangi Graikijos valdžios institucijos paprašė Europos Parlamento vėliausiai iki 2015 m. spalio 7 d. pateikti atsakymą, nes kitu atveju įsigalios senatis, tačiau dėl Parlamento procedūrinių taisyklių negalima priimti sprendimo per tokį trumpą laiką; |
| --- | --- |

I.

kadangi Graikijos valdžios institucijos paprašė Europos Parlamento vėliausiai iki 2015 m. spalio 7 d. pateikti atsakymą, nes kitu atveju įsigalios senatis, tačiau dėl Parlamento procedūrinių taisyklių negalima priimti sprendimo per tokį trumpą laiką;

| J. | kadangi, vis dėlto, Konstitucinių reikalų komiteto nuomone, atsižvelgiant į Graikijos Aukščiausiojo Teismo sprendimą Nr. 1126/1994, senaties terminas bet kokiu atveju sustabdomas laikotarpiui iki trejų metų, kol Stelios Kouloglou eina Europos Parlamento nario pareigas; |
| --- | --- |

J.

kadangi, vis dėlto, Konstitucinių reikalų komiteto nuomone, atsižvelgiant į Graikijos Aukščiausiojo Teismo sprendimą Nr. 1126/1994, senaties terminas bet kokiu atveju sustabdomas laikotarpiui iki trejų metų, kol Stelios Kouloglou eina Europos Parlamento nario pareigas;

| 1. | nusprendžia atšaukti Stelioso Kouloglou imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Stelioso Kouloglou imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos valdžios institucijoms.

---

(1)  Dokumento Nr. ABM:IΓ/2011/11882.

(2)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot/Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote/Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch/Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. gruodžio 2 d., trečiadienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/208

---

P8_TA(2015)0421

ES ir Lichtenšteino susitarimas dėl automatinių finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainų *

2015 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 399/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2015)0395), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2015)0395),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, projektą (11798/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas tarp Europos bendrijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės, numatantis priemones, lygiavertes nustatytoms Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo, projektą (11798/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą ir 8 dalies antrą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą ir 8 dalies antrą pastraipą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0320/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, 108 straipsnio 7 dalį ir 50 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, 108 straipsnio 7 dalį ir 50 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0334/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0334/2015),

| 1. | pritaria protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas, priėmimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas, priėmimui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Lichtenšteino Kunigaikštystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Lichtenšteino Kunigaikštystės parlamentams ir vyriausybėms.

---

2015 m. gruodžio 15 d., antradienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/209

---

P8_TA(2015)0424

Susitarimas su Šveicarijos Konfederacija dėl jos dalyvavimo Europos prieglobsčio paramos biuro veikloje sąlygų ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jos dalyvavimo Europos prieglobsčio paramos biuro veikloje sąlygų sudarymo projekto (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (18079/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (18079/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos prieglobsčio paramos biuro veikloje sąlygų projektą (18078/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Europos prieglobsčio paramos biuro veikloje sąlygų projektą (18078/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnį, 78 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnį, 78 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0027/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0345/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0345/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos prieglobsčio paramos biurui ir valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos prieglobsčio paramos biurui ir valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/210

---

P8_TA(2015)0425

ES ir Dominikos susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Dominikos Sandraugos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07189/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07189/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Dominikos Sandraugos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07111/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Dominikos Sandraugos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07111/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0143/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0322/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0322/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Dominikos Sandraugos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Dominikos Sandraugos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/211

---

P8_TA(2015)0426

ES ir Vanuatu susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Vanuatu Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07192/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07192/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Vanuatu Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07119/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Vanuatu Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07119/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0149/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0329/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vanuatu Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vanuatu Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/212

---

P8_TA(2015)0427

ES ir Trinidado ir Tobago susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07196/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07196/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimą dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju (07129/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Trinidado ir Tobago Respublikos susitarimą dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju (07129/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0151/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0323/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Trinidado ir Tobago Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Trinidado ir Tobago Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/213 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/213

---

P8_TA(2015)0428

ES ir Samoa susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Samoa Nepriklausomosios Valstybės susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07195/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07195/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Samoa Nepriklausomosios Valstybės susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07127/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Samoa Nepriklausomosios Valstybės susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07127/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0146/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0320/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Samoa Nepriklausomosios Valstybės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Samoa Nepriklausomosios Valstybės parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/214 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/214

---

P8_TA(2015)0429

ES ir Grenados susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Grenados susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07190/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07190/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Grenados susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07113/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Grenados susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07113/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0144/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0326/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0326/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių ir Grenados parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių ir Grenados parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/215

---

P8_TA(2015)0430

ES ir Rytų Timoro susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rytų Timoro Demokratinės Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07194/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07194/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rytų Timoro Demokratinės Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07125/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rytų Timoro Demokratinės Respublikos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07125/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0147/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0327/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0327/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rytų Timoro Demokratinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rytų Timoro Demokratinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/216

---

P8_TA(2015)0431

ES ir Sent Lusijos susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Lusijos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07187/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07187/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Sent Lusijos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07107/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Sent Lusijos susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07107/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0145/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0321/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0321/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Sent Lusijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Sent Lusijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/217

---

P8_TA(2015)0432

ES ir Sent Vinsento ir Grenadinų susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Vinsento ir Grenadinų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07191/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07191/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Sent Vinsento ir Grenadinų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo projektą (07115/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Sent Vinsento ir Grenadinų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo projektą (07115/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0148/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0325/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0325/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Sent Vinsento ir Grenadinų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Sent Vinsento ir Grenadinų vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/218

---

P8_TA(2015)0433

ES ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju ***

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07185/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07185/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07103/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinių Arabų Emyratų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju projektą (07103/2015),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0124/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0124/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0324/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0324/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Arabų Emyratų parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Arabų Emyratų parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/219

---

P8_TA(2015)0434

Vidaus rinkos derinimo tarnybos ir Eurojusto susitarimo memorandumas *

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama, kad Eurojustas sudarytų Vidaus rinkos derinimo tarnybos ir Eurojusto susitarimo memorandumą, projekto (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2017/C 399/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11595/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11595/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0303/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą Nr. 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (1), ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą Nr. 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (1), ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2015 m. balandžio 16 d. sprendimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2015 m. balandžio 16 d. sprendimus (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0353/2015),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 63, 2002 3 6, p. 1.

(2)  2015 m. balandžio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimai sujungtose bylose Parlamentas/Taryba, C-317/13 ir C-679/13, ECLI:EU:C:2015:223,ir byloje Parlamentas/Taryba, C-540/13, ECLI:EU:C:2015:224.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/220 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/220

---

P8_TA(2015)0435

Tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodai ir tvarka ir priemonės, skirtos grynųjų pinigų poreikiui patenkinti *

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 399/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0447), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2015)0447),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8–0277/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8–0277/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0357/2015),

| A. | kadangi planuojama, kad Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (1) įsigalios 2016 m. pradžioje; |
| --- | --- |

A.

kadangi planuojama, kad Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas (1) įsigalios 2016 m. pradžioje;

| B. | kadangi prie to sprendimo pridedamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (2), įsigaliojantis tą pačią dieną, kaip ir sprendimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi prie to sprendimo pridedamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (2), įsigaliojantis tą pačią dieną, kaip ir sprendimas;

| C. | kadangi atitinkami šiuo metu galiojantys teisės aktai, susiję su Tarybos sprendimu 2007/436/EB, Euratomas (3), turėjo būti persvarstyti 2014 m. pabaigoje dėl labai didelių kai kurių valstybių narių PVM ir BNP pagrįstų patikslinimų sumų; |
| --- | --- |

C.

kadangi atitinkami šiuo metu galiojantys teisės aktai, susiję su Tarybos sprendimu 2007/436/EB, Euratomas (3), turėjo būti persvarstyti 2014 m. pabaigoje dėl labai didelių kai kurių valstybių narių PVM ir BNP pagrįstų patikslinimų sumų;

| D. | kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 taip pat turi būti persvarstytas, atsižvelgiant į 2014 m. patikslinimų patirtį; |
| --- | --- |

D.

kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 taip pat turi būti persvarstytas, atsižvelgiant į 2014 m. patikslinimų patirtį;

| E. | kadangi, siekiant patenkinti grynųjų pinigų poreikį, valstybių narių įnašų į Sąjungos biudžetą teikimas ir tikslinimas neturėtų priklausyti nuo politinio derėjimosi, bet turėtų būti techninis procesas; |
| --- | --- |

E.

kadangi, siekiant patenkinti grynųjų pinigų poreikį, valstybių narių įnašų į Sąjungos biudžetą teikimas ir tikslinimas neturėtų priklausyti nuo politinio derėjimosi, bet turėtų būti techninis procesas;

| F. | kadangi paprastai valstybės narės iki šiol pernelyg nevėluodamos į Sąjungos biudžetą mokėjo visas savo PVM ir BNP pagrįstų įnašų sumas, net krizės ir labai didelių fiskalinių suvaržymų aplinkybėmis; |
| --- | --- |

F.

kadangi paprastai valstybės narės iki šiol pernelyg nevėluodamos į Sąjungos biudžetą mokėjo visas savo PVM ir BNP pagrįstų įnašų sumas, net krizės ir labai didelių fiskalinių suvaržymų aplinkybėmis;

| G. | kadangi, siekiant skaidrumo, Parlamentui turėtų būti kasmet teikiama PVM ir BNP balanso patikslinimų apskaičiavimo ir pagrindžiamųjų duomenų ataskaita, taip pat pranešama apie valstybių narių į Sąjungos biudžetą pervestų įnašų datas ir sumas; |
| --- | --- |

G.

kadangi, siekiant skaidrumo, Parlamentui turėtų būti kasmet teikiama PVM ir BNP balanso patikslinimų apskaičiavimo ir pagrindžiamųjų duomenų ataskaita, taip pat pranešama apie valstybių narių į Sąjungos biudžetą pervestų įnašų datas ir sumas;

| H. | kadangi, be to, Komisijos pasiūlyme pateikiama pakeitimų, susijusių su delspinigių nustatymo taisyklėmis, ir į jį įtraukiami keli labiau techninio pobūdžio klausimai bei paaiškinimai; |
| --- | --- |

H.

kadangi, be to, Komisijos pasiūlyme pateikiama pakeitimų, susijusių su delspinigių nustatymo taisyklėmis, ir į jį įtraukiami keli labiau techninio pobūdžio klausimai bei paaiškinimai;

| I. | kadangi todėl Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

I.

kadangi todėl Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| 1. | pabrėžia, kad reikia numatyti veiksmingas taisykles, pagal kurias būtų nustatyta, kaip valstybės narės turėtų laiku pateikti savo įnašus į Sąjungos biudžetą, kad Komisija galėtų veiksmingai valdyti savo iždą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad reikia numatyti veiksmingas taisykles, pagal kurias būtų nustatyta, kaip valstybės narės turėtų laiku pateikti savo įnašus į Sąjungos biudžetą, kad Komisija galėtų veiksmingai valdyti savo iždą;

| 2. | pritaria tam, kad Komisijai suteikta galimybė paprašyti valstybių narių sumokėti trečią dvyliktąją PVM ir BNP pagrįstų išteklių dalį pirmąjį metų pusmetį, kad Komisijai būtų sudarytos sąlygos sumažinti didesnę ankstesnių metų Europos žemės ūkio garantijų fondo (taip pat Europos struktūrinių ir investicijų fondų) mokėjimų vėlavimų dalį ir sumažinti delspinigius; |
| --- | --- |

2.

pritaria tam, kad Komisijai suteikta galimybė paprašyti valstybių narių sumokėti trečią dvyliktąją PVM ir BNP pagrįstų išteklių dalį pirmąjį metų pusmetį, kad Komisijai būtų sudarytos sąlygos sumažinti didesnę ankstesnių metų Europos žemės ūkio garantijų fondo (taip pat Europos struktūrinių ir investicijų fondų) mokėjimų vėlavimų dalį ir sumažinti delspinigius;

| 3. | ypač pabrėžia, kad reikia laiku mokėti mokėjimus Sąjungos biudžeto naudos gavėjams; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pasiūlytą Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 12 straipsnio pakeitimą, kuriuo siekiama ne tik numatyti daugiau mokėjimo laiku paskatų nustatant, kad vėluojant teikti mokėjimus būtų mokama daugiau, bet ir užtikrinti proporcingumą numatant, kad palūkanų normos padidinimas negali viršyti 20 procentinių punktų ribos; |
| --- | --- |

3.

ypač pabrėžia, kad reikia laiku mokėti mokėjimus Sąjungos biudžeto naudos gavėjams; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pasiūlytą Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 12 straipsnio pakeitimą, kuriuo siekiama ne tik numatyti daugiau mokėjimo laiku paskatų nustatant, kad vėluojant teikti mokėjimus būtų mokama daugiau, bet ir užtikrinti proporcingumą numatant, kad palūkanų normos padidinimas negali viršyti 20 procentinių punktų ribos;

| 4. | pabrėžia, kad pasiūlytais įnašų patikslinimams taikomų metodų pakeitimais siekiama išvengti, kad nepasikartotų incidentai, panašūs į tą, kuris įvyko 2014 m.; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad pasiūlytais įnašų patikslinimams taikomų metodų pakeitimais siekiama išvengti, kad nepasikartotų incidentai, panašūs į tą, kuris įvyko 2014 m.;

| 5. | pabrėžia, kad tie įnašų patikslinimai turėtų būti tvarkomi kuo automatiškiau, siekiant išvengti politinio kišimosi dėl sutartų Sąjungos biudžeto finansavimo būdų ir kuo labiau apriboti valstybių narių veiksmų laisvę jų papildomų įnašų, kurie turi būti mokami į Sąjungos biudžetą dėl BNP patikslinimų, termino klausimu; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad tie įnašų patikslinimai turėtų būti tvarkomi kuo automatiškiau, siekiant išvengti politinio kišimosi dėl sutartų Sąjungos biudžeto finansavimo būdų ir kuo labiau apriboti valstybių narių veiksmų laisvę jų papildomų įnašų, kurie turi būti mokami į Sąjungos biudžetą dėl BNP patikslinimų, termino klausimu;

| 6. | todėl pritaria Komisijos pasiūlymui perkelti duomenų perdavimo terminą ir ypač patikslintų sumų pateikimo datą iš gruodžio 1 d. į metų pradžią, nes tai padėtų nacionaliniams iždams valdyti galimų patikslinimų finansavimą; |
| --- | --- |

6.

todėl pritaria Komisijos pasiūlymui perkelti duomenų perdavimo terminą ir ypač patikslintų sumų pateikimo datą iš gruodžio 1 d. į metų pradžią, nes tai padėtų nacionaliniams iždams valdyti galimų patikslinimų finansavimą;

| 7. | be to, remia Komisijos pasiūlymą, kuriuo numatoma, kad siekiant išvengti Sąjungos biudžeto nuostolių kiekviena valstybė narė užtikrina, kad sumos, kurias ji sumokėjo į nuosavų išteklių sąskaitą, nebūtų sumažintos dėl neigiamų palūkanų ar kitų mokesčių tuo laikotarpiu, kai jos laikomos sąskaitoje; |
| --- | --- |

7.

be to, remia Komisijos pasiūlymą, kuriuo numatoma, kad siekiant išvengti Sąjungos biudžeto nuostolių kiekviena valstybė narė užtikrina, kad sumos, kurias ji sumokėjo į nuosavų išteklių sąskaitą, nebūtų sumažintos dėl neigiamų palūkanų ar kitų mokesčių tuo laikotarpiu, kai jos laikomos sąskaitoje;

| 8. | pažymi, kad valstybių narių nacionalinės įnašų į Sąjungos biudžetą apskaitos būdai yra labai įvairūs, ir ragina Komisiją išnagrinėti rekomendacijas šiuo klausimu, kad būtų galima lengviau palyginti valstybes nares; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad valstybių narių nacionalinės įnašų į Sąjungos biudžetą apskaitos būdai yra labai įvairūs, ir ragina Komisiją išnagrinėti rekomendacijas šiuo klausimu, kad būtų galima lengviau palyginti valstybes nares;

| 9. | pabrėžia, kad nuosavų išteklių sistema ir toliau yra pernelyg sudėtinga ir turi būti iš esmės pertvarkyta pagal kitą daugiametę finansinę programą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad pagrindinis Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais vaidmuo yra teikti pasiūlymus, kaip panaikinti dabartinės sistemos trūkumus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad nuosavų išteklių sistema ir toliau yra pernelyg sudėtinga ir turi būti iš esmės pertvarkyta pagal kitą daugiametę finansinę programą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad pagrindinis Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais vaidmuo yra teikti pasiūlymus, kaip panaikinti dabartinės sistemos trūkumus;

| 10. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

10.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 11. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį;

| 12. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 13. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 4 punktas

Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014

10b straipsnio 5 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija apie taip apskaičiuotas sumas valstybes nares informuoja iki metų, einančių po metų, kuriais buvo pateikti patikslinimams reikalingi duomenys, vasario 1 d. Kiekviena valstybė narė į 9 straipsnyje nurodytą sąskaitą grynąją sumą įskaito tų pačių metų birželio mėnesio pirmąją darbo dieną. | Komisija apie taip apskaičiuotas sumas valstybes nares
  ir Europos Parlamentą
  informuoja iki metų, einančių po metų, kuriais buvo pateikti patikslinimams reikalingi duomenys, vasario 1 d. Kiekviena valstybė narė į 9 straipsnyje nurodytą sąskaitą grynąją sumą įskaito tų pačių metų birželio mėnesio pirmąją darbo dieną. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija apie taip apskaičiuotas sumas valstybes nares informuoja iki metų, einančių po metų, kuriais buvo pateikti patikslinimams reikalingi duomenys, vasario 1 d. Kiekviena valstybė narė į 9 straipsnyje nurodytą sąskaitą grynąją sumą įskaito tų pačių metų birželio mėnesio pirmąją darbo dieną.

Komisija apie taip apskaičiuotas sumas valstybes nares
  ir Europos Parlamentą
  informuoja iki metų, einančių po metų, kuriais buvo pateikti patikslinimams reikalingi duomenys, vasario 1 d. Kiekviena valstybė narė į 9 straipsnyje nurodytą sąskaitą grynąją sumą įskaito tų pačių metų birželio mėnesio pirmąją darbo dieną.

---

(1)  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 168, 2014 6 7, p. 105).

(2)  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti (OL L 168, 2014 6 7, p. 39).

(3)  2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 163, 2007 6 23, p. 17).

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/223

---

P8_TA(2015)0438

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Suomijos paraiška „EGF/2015/005 FI/Computer Programming“

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (Suomijos paraiška „EGF/2015/005 FI/Computer Programming“) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

(2017/C 399/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0553 – C8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0553 – C8-0332/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalių derybų procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalių derybų procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0362/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0362/2015),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi Suomija pateikė paraišką „EGF/2015/005 FI/Computer Programming“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai iš 69 įmonių, veikiančių NACE 2 red. 62 skyriuje nurodytame ekonominės veiklos sektoriuje (Kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla) (4) keliuose NUTS 2 lygio regionuose, apimančiuose visą Suomiją, buvo atleisti 1 603 darbuotojai, ir kadangi priemonėmis turėtų pasinaudoti maždaug 1 200 atleistų darbuotojų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Suomija pateikė paraišką „EGF/2015/005 FI/Computer Programming“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai iš 69 įmonių, veikiančių NACE 2 red. 62 skyriuje nurodytame ekonominės veiklos sektoriuje (Kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla) (4) keliuose NUTS 2 lygio regionuose, apimančiuose visą Suomiją, buvo atleisti 1 603 darbuotojai, ir kadangi priemonėmis turėtų pasinaudoti maždaug 1 200 atleistų darbuotojų;

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos skyrimo kriterijus; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos skyrimo kriterijus;

| 1. | pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytos sąlygos, taigi Suomija turi teisę gauti finansinę 2 623 200 EUR paramą pagal šį reglamentą; nurodyta suma sudaro 60 proc. bendros 4 372 000 EUR sumos, skiriamos 1 603 atleistiems darbuotojams; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytos sąlygos, taigi Suomija turi teisę gauti finansinę 2 623 200 EUR paramą pagal šį reglamentą; nurodyta suma sudaro 60 proc. bendros 4 372 000 EUR sumos, skiriamos 1 603 atleistiems darbuotojams;

| 2. | pažymi, kad Suomijos valdžios institucijos paraišką dėl EGF finansinės paramos pateikė 2015 m. birželio 12 d. ir kad 2015 m. lapkričio 6 d. Komisija baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; palankiai vertina tai, kad paraiška buvo įvertinta greitai – mažiau nei per penkių mėnesių laikotarpį; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Suomijos valdžios institucijos paraišką dėl EGF finansinės paramos pateikė 2015 m. birželio 12 d. ir kad 2015 m. lapkričio 6 d. Komisija baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; palankiai vertina tai, kad paraiška buvo įvertinta greitai – mažiau nei per penkių mėnesių laikotarpį;

| 3. | pažymi, kad pastaraisiais metais darbo vietų pasiskirstymas Sąjungos ir kitų šalių IRT sektoriuje pasikeitė Sąjungos nenaudai, ir pabrėžia, kad 2008 m. Suomijos technologijų pramonėje iš viso dirbo 326 000 žmonių, o 2014 m. tokiose įmonėse dirbo 276 000 darbuotojų – taigi per metus vidutiniškai sumažėdavo 3 % darbuotojų (10 000 darbuotojų); pabrėžia, kad šie atleidimai vykdomi dėl pastaraisiais metais bendrovei „Nokia“ įtaką darančių pokyčių, kurie turėjo didelį poveikį Suomijos IRT sektoriui; kadangi „Nokia“ mobiliųjų telefonų operacinių sistemų kūrimo ir projektavimo srityje buvo įdarbinama tūkstančiai Suomijos gyventojų ir šiuo metu tokios funkcijos perkeliamos į šalis už Europos ribų; nurodo, kad dėl šių atleidimų dar labiau pablogės nedarbo padėtis regionų, kuriuose nedarbo lygis ir taip didelis, IRT sektoriuje; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad pastaraisiais metais darbo vietų pasiskirstymas Sąjungos ir kitų šalių IRT sektoriuje pasikeitė Sąjungos nenaudai, ir pabrėžia, kad 2008 m. Suomijos technologijų pramonėje iš viso dirbo 326 000 žmonių, o 2014 m. tokiose įmonėse dirbo 276 000 darbuotojų – taigi per metus vidutiniškai sumažėdavo 3 % darbuotojų (10 000 darbuotojų); pabrėžia, kad šie atleidimai vykdomi dėl pastaraisiais metais bendrovei „Nokia“ įtaką darančių pokyčių, kurie turėjo didelį poveikį Suomijos IRT sektoriui; kadangi „Nokia“ mobiliųjų telefonų operacinių sistemų kūrimo ir projektavimo srityje buvo įdarbinama tūkstančiai Suomijos gyventojų ir šiuo metu tokios funkcijos perkeliamos į šalis už Europos ribų; nurodo, kad dėl šių atleidimų dar labiau pablogės nedarbo padėtis regionų, kuriuose nedarbo lygis ir taip didelis, IRT sektoriuje;

| 4. | pažymi, kad ypač didelį atleidimų IRT sektoriuje poveikį patiria Oulu regionas Šiaurės Pohjanmoje, nes daugelį metų IRT sektorius buvo šio regiono ekonomikos pagrindas; apgailestauja dėl to, kad 2015 m. pavasarį Šiaurės Pohjanmos buvo maždaug 1 500 darbo IRT sektoriuje ieškančių bedarbių ir kad daugeliu atvejų nedarbo laikotarpis buvo pratęstas, nes trečdalis aukštojo mokslo diplomą turinčių bedarbių neturėjo darbo ilgiau nei metus; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad ypač didelį atleidimų IRT sektoriuje poveikį patiria Oulu regionas Šiaurės Pohjanmoje, nes daugelį metų IRT sektorius buvo šio regiono ekonomikos pagrindas; apgailestauja dėl to, kad 2015 m. pavasarį Šiaurės Pohjanmos buvo maždaug 1 500 darbo IRT sektoriuje ieškančių bedarbių ir kad daugeliu atvejų nedarbo laikotarpis buvo pratęstas, nes trečdalis aukštojo mokslo diplomą turinčių bedarbių neturėjo darbo ilgiau nei metus;

| 5. | pažymi, kad iki šiol pateikta dar viena panaši su NACE 2 red. 62 skyriuje nurodytu sektoriumi (Kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla) susijusi paraiška EGF paramai gauti – ji taip pat pagrįsta pasauline finansų ir ekonomikos krize (5); pažymi, kad nors šios srities produkcijos kiekis visame pasaulyje didėja, Europoje jis mažėja, nes verslas ir paslaugos perkeliami į Kiniją, Indiją, Taivaną ir kitas ne Europos šalis; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad iki šiol pateikta dar viena panaši su NACE 2 red. 62 skyriuje nurodytu sektoriumi (Kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla) susijusi paraiška EGF paramai gauti – ji taip pat pagrįsta pasauline finansų ir ekonomikos krize (5); pažymi, kad nors šios srities produkcijos kiekis visame pasaulyje didėja, Europoje jis mažėja, nes verslas ir paslaugos perkeliami į Kiniją, Indiją, Taivaną ir kitas ne Europos šalis;

| 6. | teigiamai vertina tai, kad Suomijos valdžios institucijos, siekdamos skubiai padėti darbuotojams, 2014 m. rugpjūčio 1 d. – likus nemažai laiko iki sprendimo suteikti EGF paramą siūlomam suderintam paslaugų paketui priėmimo – nusprendė pradėti teikti nukentėjusiems darbuotojams prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, taigi, jau pradėtos teikti tokios paslaugos, kurios atitinka EGF paramos teikimo reikalavimus; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad Suomijos valdžios institucijos, siekdamos skubiai padėti darbuotojams, 2014 m. rugpjūčio 1 d. – likus nemažai laiko iki sprendimo suteikti EGF paramą siūlomam suderintam paslaugų paketui priėmimo – nusprendė pradėti teikti nukentėjusiems darbuotojams prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, taigi, jau pradėtos teikti tokios paslaugos, kurios atitinka EGF paramos teikimo reikalavimus;

| 7. | pažymi, kad Suomija planuoja atleistiems darbuotojams, kuriuos apima ši paraiška, taikyti septynių rūšių priemones: i) konsultuojamojo ugdymo priemones ir kitas parengiamąsias priemones, ii) užimtumo ir verslo paslaugas, iii) mokymą, iv) darbo užmokesčio subsidijas, v) veiklos pradžios dotacijas, vi) verslumo konsultacijas ir paslaugas naujiems verslininkams, vii) kelionės, nakvynės ir perkraustymo išlaidas padengiančias išmokas; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Suomija planuoja atleistiems darbuotojams, kuriuos apima ši paraiška, taikyti septynių rūšių priemones: i) konsultuojamojo ugdymo priemones ir kitas parengiamąsias priemones, ii) užimtumo ir verslo paslaugas, iii) mokymą, iv) darbo užmokesčio subsidijas, v) veiklos pradžios dotacijas, vi) verslumo konsultacijas ir paslaugas naujiems verslininkams, vii) kelionės, nakvynės ir perkraustymo išlaidas padengiančias išmokas;

| 8. | palankiai vertina verslumą skatinančias priemones, pvz., veiklos pradžios dotacijas, ir verslumo konsultacijas bei paslaugas naujiems verslininkams; mano, kad šios priemonės teiks daugiau naudos, jei dalyviams bus siūlomos kartu; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina verslumą skatinančias priemones, pvz., veiklos pradžios dotacijas, ir verslumo konsultacijas bei paslaugas naujiems verslininkams; mano, kad šios priemonės teiks daugiau naudos, jei dalyviams bus siūlomos kartu;

| 9. | ypač teigiamai vertina siūlomas priemones, kuriomis skatinama kurti naują verslą ir kurios paskatins verslumą ir paslaugų naujiems verslininkams teikimą; |
| --- | --- |

9.

ypač teigiamai vertina siūlomas priemones, kuriomis skatinama kurti naują verslą ir kurios paskatins verslumą ir paslaugų naujiems verslininkams teikimą;

| 10. | pažymi, kad būtų geriausia, jei darbo užmokesčio subsidijos atleistiems darbuotojams būtų teikiamos tik tada, kai dalyviams siūlomas darbas atitinka kokybės reikalavimus įgūdžių lygio ir sutarties trukmės požiūriu; ragina, priimant sprendimą suteikti darbo užmokesčio subsidiją ir nustatant, kokią darbo užmokesčio procentinę dalį ji padengs, daugiau dėmesio skirti tam, ar darbo ieškančio asmens įgūdžiai atitinka darbo vietos, kuriai taikoma subsidija, reikalavimus; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad būtų geriausia, jei darbo užmokesčio subsidijos atleistiems darbuotojams būtų teikiamos tik tada, kai dalyviams siūlomas darbas atitinka kokybės reikalavimus įgūdžių lygio ir sutarties trukmės požiūriu; ragina, priimant sprendimą suteikti darbo užmokesčio subsidiją ir nustatant, kokią darbo užmokesčio procentinę dalį ji padengs, daugiau dėmesio skirti tam, ar darbo ieškančio asmens įgūdžiai atitinka darbo vietos, kuriai taikoma subsidija, reikalavimus;

| 11. | palankiai vertina tai, kad Suomijos valdžios institucijos atleistiems darbuotojams siūlo daug įvairių priemonių; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad Suomijos valdžios institucijos atleistiems darbuotojams siūlo daug įvairių priemonių;

| 12. | pažymi, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su socialiniais partneriais ir regioninėmis valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su socialiniais partneriais ir regioninėmis valdžios institucijomis;

| 13. | primena, kad, remiantis EGF reglamento 7 straipsniu, rengiant EGF lėšomis remiamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų numatyti rinkos ateities perspektyvas ir gebėjimus, kurių joje reikės; be to, jis turėtų būti pritaikytas perėjimui prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

13.

primena, kad, remiantis EGF reglamento 7 straipsniu, rengiant EGF lėšomis remiamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų numatyti rinkos ateities perspektyvas ir gebėjimus, kurių joje reikės; be to, jis turėtų būti pritaikytas perėjimui prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos;

| 14. | primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos; |
| --- | --- |

14.

primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos;

| 15. | primena, kad finansuojamų priemonių tikslas turėtų būti darbo ieškančių asmenų galimybių didinimas, kad jie vėliau galėtų būti įdarbinti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

15.

primena, kad finansuojamų priemonių tikslas turėtų būti darbo ieškančių asmenų galimybių didinimas, kad jie vėliau galėtų būti įdarbinti darbo rinkoje;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad, valdžios institucijų vertinimu, 18,31 proc. išlaidų bus panaudota išmokoms ir paskatoms teikti – ši suma yra daug mažesnė nei leidžiama maksimali 35 proc. visų išlaidų suma; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad, valdžios institucijų vertinimu, 18,31 proc. išlaidų bus panaudota išmokoms ir paskatoms teikti – ši suma yra daug mažesnė nei leidžiama maksimali 35 proc. visų išlaidų suma;

| 17. | prašo Komisijos būsimuose pasiūlymuose išsamiau nurodyti sektorius, kuriuose darbuotojai galėtų įsidarbinti, ir tai, ar siūlomas mokymas atitinka ateities ekonomines perspektyvas ir darbo rinkos poreikius tuose regionuose, kuriuose atleisti darbuotojai; |
| --- | --- |

17.

prašo Komisijos būsimuose pasiūlymuose išsamiau nurodyti sektorius, kuriuose darbuotojai galėtų įsidarbinti, ir tai, ar siūlomas mokymas atitinka ateities ekonomines perspektyvas ir darbo rinkos poreikius tuose regionuose, kuriuose atleisti darbuotojai;

| 18. | tikisi, kad Komisija prižiūrės ir vertins, kaip naudojamos suteiktos lėšos, ir naudosis šia informacija nagrinėdama būsimas paraiškas, siekdama toliau nurodyti, kaip naudoti EGF lėšas ir suderinti jų naudojimą su rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo idėja; |
| --- | --- |

18.

tikisi, kad Komisija prižiūrės ir vertins, kaip naudojamos suteiktos lėšos, ir naudosis šia informacija nagrinėdama būsimas paraiškas, siekdama toliau nurodyti, kaip naudoti EGF lėšas ir suderinti jų naudojimą su rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo idėja;

| 19. | pažymi, kad Suomijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; dar kartą ragina Komisiją į savo metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi galiojančių reglamentų ir kad Sąjungos finansuojamos paslaugos nesidubliuotų; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad Suomijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; dar kartą ragina Komisiją į savo metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi galiojančių reglamentų ir kad Sąjungos finansuojamos paslaugos nesidubliuotų;

| 20. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, pagerino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, susijusį su nauju tvarkaraščiu, ir galimą poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, pagerino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, susijusį su nauju tvarkaraščiu, ir galimą poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui;

| 21. | prašo Komisijos užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais su EGF bylomis susijusiais dokumentais; |
| --- | --- |

21.

prašo Komisijos užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais su EGF bylomis susijusiais dokumentais;

| 22. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

22.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 23. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

(5)  EGF/2011/016 IT/Agile (COM(2013)0120).

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Suomijos paraiška „EGF/2015/005 FI/Computer Programming“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2015/2457.)

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/227 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/227

---

P8_TA(2015)0439

ES prekės ženklas ***II

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2868/95, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo, ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2869/95 dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) mokamų mokesčių (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2017/C 399/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10373/1/2015 – C8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10373/1/2015 – C8-0351/2015),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0161) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0161) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0354/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  2014 2 25 priimti tekstai, P7_TA(2014)0118.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/228 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/228

---

P8_TA(2015)0440

Valstybių narių įstatymai dėl prekių ženklų ***II

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2017/C 399/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10374/1/2015 – C8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10374/1/2015 – C8-0352/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0162) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0162) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0355/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0355/2015),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 372, 2013 11 12, p. 42.

(2)  2014 2 25 priimti tekstai, P7_TA(2014)0119.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/229 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/229

---

P8_TA(2015)0441

Kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose ***I

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 399/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0121), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0121),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0076/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0076/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0294/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 332, 2015 10 8, p. 81.

---

P8_TC1-COD(2015)0063

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/96.)

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/230 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/230

---

P8_TA(2015)0442

Išskirtinės prekybos priemonės taikymo Bosnijai ir Hercegovinai sustabdymas ***I

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, ir sustabdomas jo taikymas Bosnijai ir Hercegovinai (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 399/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0386), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0386),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0039/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0039/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0060/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0060/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1);

| 2. | atsižvelgia į Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2015 m. balandžio 30 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0177).

---

P8_TC1-COD(2014)0197

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, ir sustabdomas jo taikymas Bosnijai ir Hercegovinai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2015/2423.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

TARYBOS PAREIŠKIMAS

Taryba išimties tvarka sutinka suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotąjį aktą dėl pagalbos teikimo sustabdymo šio reglamento 1 straipsnio 1 punkte išdėstytais pagrindais, siekiant užtikrinti, kad būtų laiku priimtos su Vakarų Balkanais susijusios priemonės. Toks sutikimas nedaro poveikio būsimiems pasiūlymams dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų prekybos srityje, taip pat išorės santykių srityje bendrai.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Šio reglamento kontekste Komisija primena savo įsipareigojimą, nustatytą Bendrojo susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 15 punkte, teikti Europos Parlamentui visą informaciją ir dokumentus, susijusius su jos posėdžiais su nacionaliniais ekspertais vykdant deleguotųjų aktų rengimo veiklą.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/232 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/232

---

P8_TA(2015)0443

Jungtinių Arabų Emyratų ir Europolo strateginis bendradarbiavimas kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu srityje *

2015 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Jungtinių Arabų Emyratų ir Europolo susitarimą dėl strateginio bendradarbiavimo kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu srityje, projekto (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 399/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10510/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10510/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0275/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0351/2015),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | ragina Komisiją, įsigaliojus naujam reglamentui dėl Europolo (2013/0091(COD)), įvertinti susitarimo dėl bendradarbiavimo nuostatas; ragina Komisiją pranešti Parlamentui ir Tarybai šio vertinimo rezultatus ir prireikus pateikti rekomendaciją dėl leidimo pradėti tarptautines naujas derybas dėl šio susitarimo; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją, įsigaliojus naujam reglamentui dėl Europolo (2013/0091(COD)), įvertinti susitarimo dėl bendradarbiavimo nuostatas; ragina Komisiją pranešti Parlamentui ir Tarybai šio vertinimo rezultatus ir prireikus pateikti rekomendaciją dėl leidimo pradėti tarptautines naujas derybas dėl šio susitarimo;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui.

---

(1)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

(2)  OL L 325, 2009 12 11, p. 6.

(3)  OL L 325, 2009 12 11, p. 12.

---

2015 m. gruodžio 16 d., trečiadienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/233 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/233

---

P8_TA(2015)0448

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: Finansinio reglamento taikymo taisyklės

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

(2017/C 399/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)07555), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)07555),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. lapkričio 12 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. lapkričio 12 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto 2015 m. lapkričio 27 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto 2015 m. lapkričio 27 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (1), ypač į jo 210 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (1), ypač į jo 210 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2015/1929, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2015/1929, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2015 m. gruodžio 15 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2015 m. gruodžio 15 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi dėl Direktyvų 2014/23/ES (3) ir 2014/24/ES (4), kurias valstybės narės į nacionalinę teisę turi perkelti iki 2016 m. balandžio 18 d., būtina pakeisti ir Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taikymo taisyklių nuostatas dėl ES institucijų viešųjų pirkimų taisyklių ir sutarčių, sudarytų jų pačių sąskaita; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl Direktyvų 2014/23/ES (3) ir 2014/24/ES (4), kurias valstybės narės į nacionalinę teisę turi perkelti iki 2016 m. balandžio 18 d., būtina pakeisti ir Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taikymo taisyklių nuostatas dėl ES institucijų viešųjų pirkimų taisyklių ir sutarčių, sudarytų jų pačių sąskaita;

| B. | kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 2015 m. spalio 28 d. buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2015/1929, kuriuo jis buvo suderintas su minėtomis direktyvomis ir kuris įsigaliojo 2015 m. spalio 30 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 2015 m. spalio 28 d. buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2015/1929, kuriuo jis buvo suderintas su minėtomis direktyvomis ir kuris įsigaliojo 2015 m. spalio 30 d.;

| C. | kadangi 2015 m. spalio 30 d. Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą (C(2015)07555) siekdama užtikrinti, kad atitinkamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 atnaujinimas galėtų būti taikomas nuo finansinių metų pradžios, užtikrinant aiškiai apibrėžtą perėjimą prie naujų ES viešųjų pirkimų ir koncesijos sutarčių taisyklių; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. spalio 30 d. Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą (C(2015)07555) siekdama užtikrinti, kad atitinkamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 atnaujinimas galėtų būti taikomas nuo finansinių metų pradžios, užtikrinant aiškiai apibrėžtą perėjimą prie naujų ES viešųjų pirkimų ir koncesijos sutarčių taisyklių;

| D. | kadangi pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti tokį deleguotąjį aktą, 210 straipsnį deleguotasis reglamentas (C(2015)07555) iš esmės gali įsigalioti tik pasibaigus Parlamento ir Tarybos tikrinimo laikotarpiui, kuris tęsiasi du mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2015 m. gruodžio 30 d., ir gali būti pratęstas dar dviem mėnesiais; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti tokį deleguotąjį aktą, 210 straipsnį deleguotasis reglamentas (C(2015)07555) iš esmės gali įsigalioti tik pasibaigus Parlamento ir Tarybos tikrinimo laikotarpiui, kuris tęsiasi du mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2015 m. gruodžio 30 d., ir gali būti pratęstas dar dviem mėnesiais;

| E. | kadangi vis dėlto Komisija 2015 m. lapkričio 12 d. paprašė Parlamento, jei jis neketina pareikšti prieštaravimo deleguotajam aktui, pranešti apie tai Komisijai vėliausiai 2015 m. gruodžio 21 d., nes norint užtikrinti, kad jis būtų laiku iki 2015 m. gruodžio 31 d. paskelbtas Oficialiajame leidinyje ir, kaip numatyta, būtų užtikrintas deleguotojo akto įsigaliojimas 2016 m. sausio 1 d., jis turėtų būti perduotas Leidinių biurui iki 2015 m. gruodžio 21 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis dėlto Komisija 2015 m. lapkričio 12 d. paprašė Parlamento, jei jis neketina pareikšti prieštaravimo deleguotajam aktui, pranešti apie tai Komisijai vėliausiai 2015 m. gruodžio 21 d., nes norint užtikrinti, kad jis būtų laiku iki 2015 m. gruodžio 31 d. paskelbtas Oficialiajame leidinyje ir, kaip numatyta, būtų užtikrintas deleguotojo akto įsigaliojimas 2016 m. sausio 1 d., jis turėtų būti perduotas Leidinių biurui iki 2015 m. gruodžio 21 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 286, 2015 10 30, p. 1.

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

(4)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/235 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/235

---

P8_TA(2015)0449

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: pavyzdinis finansinis reglamentas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2015 m. spalio 30 d. Komisijos deleguotajam reglamentui (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

(2017/C 399/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)07554), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2015)07554),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. lapkričio 12 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2015 m. lapkričio 12 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto ir Biudžeto kontrolės komiteto 2015 m. lapkričio 27 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto ir Biudžeto kontrolės komiteto 2015 m. lapkričio 27 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 210 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 210 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2015/1929, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2015/1929, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto rekomendaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto rekomendaciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2015 m. gruodžio 15 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2015 m. gruodžio 15 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi bendrame Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškime dėl bendrosioms įmonėms taikomo atskiro biudžeto įvykdymo patvirtinimo pagal Finansinio reglamento 209 straipsnį (3) trys institucijos visų pirma pareiškė, kad atlikdamos „būsimą Finansinio reglamento peržiūrą ketina pasiūlyti atitinkamus Finansinio reglamento 209 straipsnio ir 60 straipsnio 7 dalies patikslinimus“; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendrame Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškime dėl bendrosioms įmonėms taikomo atskiro biudžeto įvykdymo patvirtinimo pagal Finansinio reglamento 209 straipsnį (3) trys institucijos visų pirma pareiškė, kad atlikdamos „būsimą Finansinio reglamento peržiūrą ketina pasiūlyti atitinkamus Finansinio reglamento 209 straipsnio ir 60 straipsnio 7 dalies patikslinimus“;

| B. | kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 2015 m. spalio 28 d. buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 2015/1929, kuris, siekiant papildomai jį suderinti su direktyvomis Nr. 2014/23/EU (4) ir 2014/24/EU (5) ir sustiprinti ES biudžeto apsaugos sistemą, iš dalies pakeitė jo 209 ir 60 straipsnius, suderindamas įstaigų, veikiančių pagal finansinio reglamento 209 straipsnį, biudžeto įvykdymo patvirtinimo, išorinio audito ir metinių ataskaitų taisykles su įmonių, veikiančių pagal 208 straipsnį, taisyklėmis; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 2015 m. spalio 28 d. buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 2015/1929, kuris, siekiant papildomai jį suderinti su direktyvomis Nr. 2014/23/EU (4) ir 2014/24/EU (5) ir sustiprinti ES biudžeto apsaugos sistemą, iš dalies pakeitė jo 209 ir 60 straipsnius, suderindamas įstaigų, veikiančių pagal finansinio reglamento 209 straipsnį, biudžeto įvykdymo patvirtinimo, išorinio audito ir metinių ataskaitų taisykles su įmonių, veikiančių pagal 208 straipsnį, taisyklėmis;

| C. | kadangi 2015 m. spalio 30 d. Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą (C(2015)07554), kuriuo atnaujinamas deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje (suderinant jį su atitinkamomis deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1271/2013, taikomo įstaigoms, nurodytoms finansinio reglamento 208 straipsnyje, nuostatomis), siekdama, kad jis būtų taikomas nuo finansinių metų pradžios, užtikrinant aiškiai apibrėžtą perėjimą prie naujų taisyklių; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. spalio 30 d. Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą (C(2015)07554), kuriuo atnaujinamas deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 110/2014 dėl pavyzdinio finansinio reglamento viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytoms reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209 straipsnyje (suderinant jį su atitinkamomis deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1271/2013, taikomo įstaigoms, nurodytoms finansinio reglamento 208 straipsnyje, nuostatomis), siekdama, kad jis būtų taikomas nuo finansinių metų pradžios, užtikrinant aiškiai apibrėžtą perėjimą prie naujų taisyklių;

| D. | kadangi pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti tokį deleguotąjį aktą, 210 straipsnį deleguotasis reglamentas (C(2015)07554) iš esmės gali įsigalioti tik pasibaigus Parlamento ir Tarybos tikrinimo laikotarpiui, kuris tęsiasi du mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2015 m. gruodžio 30 d., ir gali būti pratęstas dar dviem mėnesiais; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti tokį deleguotąjį aktą, 210 straipsnį deleguotasis reglamentas (C(2015)07554) iš esmės gali įsigalioti tik pasibaigus Parlamento ir Tarybos tikrinimo laikotarpiui, kuris tęsiasi du mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2015 m. gruodžio 30 d., ir gali būti pratęstas dar dviem mėnesiais;

| E. | kadangi vis dėlto Komisija 2015 m. lapkričio 12 d. paprašė Parlamento, jei jis neketina pareikšti prieštaravimo deleguotajam aktui, pranešti apie tai Komisijai vėliausiai 2015 m. gruodžio 21 d., nes norint užtikrinti, kad jis būtų laiku iki 2015 m. gruodžio 31 d. paskelbtas Oficialiajame leidinyje ir, kaip numatyta, būtų užtikrintas deleguotojo akto įsigaliojimas 2016 m. sausio 1 d., jis turėtų būti perduotas Leidinių biurui iki 2015 m. gruodžio 21 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis dėlto Komisija 2015 m. lapkričio 12 d. paprašė Parlamento, jei jis neketina pareikšti prieštaravimo deleguotajam aktui, pranešti apie tai Komisijai vėliausiai 2015 m. gruodžio 21 d., nes norint užtikrinti, kad jis būtų laiku iki 2015 m. gruodžio 31 d. paskelbtas Oficialiajame leidinyje ir, kaip numatyta, būtų užtikrintas deleguotojo akto įsigaliojimas 2016 m. sausio 1 d., jis turėtų būti perduotas Leidinių biurui iki 2015 m. gruodžio 21 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 286, 2015 10 30, p. 1.

(3)  OL L 163, 2014 5 29, p. 21.

(4)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

(5)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/237 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/237

---

P8_TA(2015)0450

Europos bankininkystės institucijos (EBI) pirmininko kadencijos pratęsimas

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos bankininkystės institucijos (EBI) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 8 d. Europos bankininkystės institucijos (EBI) Priežiūros tarybos pasiūlymą pratęsti EBI pirmininko kadenciją dar penkeriems metams (C8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 8 d. Europos bankininkystės institucijos (EBI) Priežiūros tarybos pasiūlymą pratęsti EBI pirmininko kadenciją dar penkeriems metams (C8-0313/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (1), 48 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (1), 48 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0347/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0347/2015),

| A. | kadangi pirmą EBI pirmininką EBI Priežiūros taryba paskyrė 2011 m., surengus atviros atrankos procedūrą, penkerių metų kadencijai, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 48 straipsnio 2 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pirmą EBI pirmininką EBI Priežiūros taryba paskyrė 2011 m., surengus atviros atrankos procedūrą, penkerių metų kadencijai, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 48 straipsnio 2 dalies nuostatų;

| B. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 48 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad EBI Priežiūros taryba, atsižvelgdama į toje nuostatoje nurodytą vertinimą, gali vieną kartą pratęsti EBI pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 48 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad EBI Priežiūros taryba, atsižvelgdama į toje nuostatoje nurodytą vertinimą, gali vieną kartą pratęsti EBI pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas;

| C. | kadangi 2015 m. rugsėjo 8 d. EBI Priežiūros taryba pateikė pasiūlymą pratęsti dabartinio EBI pirmininko Andreos Enrios kadenciją dar penkeriems metams ir atitinkamai apie tai pranešė Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. rugsėjo 8 d. EBI Priežiūros taryba pateikė pasiūlymą pratęsti dabartinio EBI pirmininko Andreos Enrios kadenciją dar penkeriems metams ir atitinkamai apie tai pranešė Europos Parlamentui;

| D. | kadangi 2015 m. lapkričio 17 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su dabartiniu EBI pirmininku Andrea Enria, per kurį pirmininkas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. lapkričio 17 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su dabartiniu EBI pirmininku Andrea Enria, per kurį pirmininkas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus;

| 1. | pritaria pasiūlymui pratęsti EBI pirmininko Andreos Enrios kadenciją dar penkeriems metams; |
| --- | --- |

1.

pritaria pasiūlymui pratęsti EBI pirmininko Andreos Enrios kadenciją dar penkeriems metams;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, EBI ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, EBI ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/238 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/238

---

P8_TA(2015)0451

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) pirmininko kadencijos pratęsimas

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/50)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 30 d. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) Priežiūros tarybos pasiūlymą pratęsti EIOPA pirmininko kadenciją dar penkeriems metams (C8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 30 d. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) Priežiūros tarybos pasiūlymą pratęsti EIOPA pirmininko kadenciją dar penkeriems metams (C8-0314/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas Nr. 2009/79/EB, 48 straipsnio 4 dalį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas Nr. 2009/79/EB, 48 straipsnio 4 dalį (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0348/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0348/2015),

| A. | kadangi pirmą EIOPA pirmininką EIOPA Priežiūros taryba paskyrė 2011 m., surengus atviros atrankos procedūrą, penkerių metų kadencijai, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 48 straipsnio 2 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pirmą EIOPA pirmininką EIOPA Priežiūros taryba paskyrė 2011 m., surengus atviros atrankos procedūrą, penkerių metų kadencijai, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 48 straipsnio 2 dalies nuostatų;

| B. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 48 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad EIOPA Priežiūros taryba, atsižvelgdama į toje nuostatoje nurodytą vertinimą, gali vieną kartą pratęsti EIOPA pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 48 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad EIOPA Priežiūros taryba, atsižvelgdama į toje nuostatoje nurodytą vertinimą, gali vieną kartą pratęsti EIOPA pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas;

| C. | kadangi 2015 m. rugsėjo 30 d. EIOPA Priežiūros taryba pateikė pasiūlymą pratęsti dabartinio EIOPA pirmininko Gabrielio Bernardino kadenciją dar penkeriems metams ir atitinkamai apie tai pranešė Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. rugsėjo 30 d. EIOPA Priežiūros taryba pateikė pasiūlymą pratęsti dabartinio EIOPA pirmininko Gabrielio Bernardino kadenciją dar penkeriems metams ir atitinkamai apie tai pranešė Europos Parlamentui;

| D. | kadangi 2015 m. lapkričio 17 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su dabartiniu EIOPA pirmininku Gabrieliu Bernardino, per kurį pirmininkas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. lapkričio 17 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su dabartiniu EIOPA pirmininku Gabrieliu Bernardino, per kurį pirmininkas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus;

| 1. | pritaria pasiūlymui pratęsti EIOPA pirmininko Gabrielio Bernardino kadenciją dar penkeriems metams; |
| --- | --- |

1.

pritaria pasiūlymui pratęsti EIOPA pirmininko Gabrielio Bernardino kadenciją dar penkeriems metams;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, EIOPA ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, EIOPA ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 48.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/239

---

P8_TA(2015)0452

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) pirmininko kadencijos pratęsimas

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) pirmininko kadencijos pratęsimo (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/51)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 24 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) Priežiūros tarybos pasiūlymą pratęsti ESMA pirmininko kadenciją dar penkeriems metams (C8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 24 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) Priežiūros tarybos pasiūlymą pratęsti ESMA pirmininko kadenciją dar penkeriems metams (C8-0315/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0346/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0346/2015),

| A. | kadangi pirmą ESMA pirmininką ESMA Priežiūros taryba paskyrė 2011 m., surengus atviros atrankos procedūrą, penkerių metų kadencijai, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 48 straipsnio 2 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pirmą ESMA pirmininką ESMA Priežiūros taryba paskyrė 2011 m., surengus atviros atrankos procedūrą, penkerių metų kadencijai, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 48 straipsnio 2 dalies nuostatų;

| B. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 48 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad ESMA Priežiūros taryba, atsižvelgdama į toje nuostatoje nurodytą vertinimą, gali vieną kartą pratęsti ESMA pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 48 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad ESMA Priežiūros taryba, atsižvelgdama į toje nuostatoje nurodytą vertinimą, gali vieną kartą pratęsti ESMA pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas;

| C. | kadangi 2015 m. rugsėjo 24 d. ESMA Priežiūros taryba pateikė pasiūlymą pratęsti dabartinio ESMA pirmininko Steveno Maijooro kadenciją dar penkeriems metams ir atitinkamai apie tai pranešė Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. rugsėjo 24 d. ESMA Priežiūros taryba pateikė pasiūlymą pratęsti dabartinio ESMA pirmininko Steveno Maijooro kadenciją dar penkeriems metams ir atitinkamai apie tai pranešė Europos Parlamentui;

| D. | kadangi 2015 m. lapkričio 17 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su dabartiniu ESMA pirmininku Stevenu Maijooru, per kurį pirmininkas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. lapkričio 17 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su dabartiniu ESMA pirmininku Stevenu Maijooru, per kurį pirmininkas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus;

| 1. | pritaria pasiūlymui pratęsti ESMA pirmininko Steveno Maijooro kadenciją dar penkeriems metams; |
| --- | --- |

1.

pritaria pasiūlymui pratęsti ESMA pirmininko Steveno Maijooro kadenciją dar penkeriems metams;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, ESMA ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, ESMA ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/240

---

P8_TA(2015)0453

Bosnijos ir Hercegovinos bei Europolo operatyvinis ir strateginis bendradarbiavimas *

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama tam, kad Europos policijos biuras (Europolas) sudarytų Bosnijos ir Hercegovinos ir Europolo operatyvinio ir strateginio bendradarbiavimo susitarimą, projekto (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2017/C 399/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10509/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10509/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0276/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0352/2015),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos projektui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | ragina Komisiją, įsigaliojus naujam reglamentui dėl Europolo (2013/0091(COD)), įvertinti bendradarbiavimo susitarimo nuostatas, visų pirma nuostatas, susijusias su duomenų apsauga; ragina Komisiją pranešti Parlamentui ir Tarybai šio vertinimo rezultatus ir prireikus pateikti rekomendaciją dėl leidimo pradėti tarptautines naujas derybas dėl šio susitarimo; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją, įsigaliojus naujam reglamentui dėl Europolo (2013/0091(COD)), įvertinti bendradarbiavimo susitarimo nuostatas, visų pirma nuostatas, susijusias su duomenų apsauga; ragina Komisiją pranešti Parlamentui ir Tarybai šio vertinimo rezultatus ir prireikus pateikti rekomendaciją dėl leidimo pradėti tarptautines naujas derybas dėl šio susitarimo;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui.

---

(1)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

(2)  OL L 325, 2009 12 11, p. 6.

(3)  OL L 325, 2009 12 11, p. 12.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/241

---

P8_TA(2015)0454

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Airijos paraiška – „EGF/2015/006 IE/PWA International“

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (Airijos paraiška – „EGF/2015/006 IE/PWA International“) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

(2017/C 399/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0555 – C8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0555 – C8-0329/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo (TIS) 13 punkte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo (TIS) 13 punkte,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0363/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0363/2015),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems grįžti į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems grįžti į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kuo greičiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kuo greičiau ir veiksmingiau;

| C. | kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi Airija pateikė paraišką „EGF/2015/006 IE/PWA International“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai iš bendrovės „PWA International Ltd (PWAI)“, veikiančios NACE 2 red. 33 skyriuje nurodytame ekonominės veiklos sektoriuje (Mašinų ir įrangos remontas ir įrengimas) (4) (NUTS 2 lygio pietų ir rytų Airijos regionas), buvo atleisti 108 darbuotojai, ir kadangi priemonėmis turėtų pasinaudoti visi atleisti darbuotojai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Airija pateikė paraišką „EGF/2015/006 IE/PWA International“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai iš bendrovės „PWA International Ltd (PWAI)“, veikiančios NACE 2 red. 33 skyriuje nurodytame ekonominės veiklos sektoriuje (Mašinų ir įrangos remontas ir įrengimas) (4) (NUTS 2 lygio pietų ir rytų Airijos regionas), buvo atleisti 108 darbuotojai, ir kadangi priemonėmis turėtų pasinaudoti visi atleisti darbuotojai;

| E. | kadangi paraiška neatitinka EGF reglamente nustatytų tinkamumo kriterijų dėl atleistų darbuotojų skaičiaus ir pateikta remiantis šio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos išskirtinėmis aplinkybėmis leidžiama taikyti išimtis; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška neatitinka EGF reglamente nustatytų tinkamumo kriterijų dėl atleistų darbuotojų skaičiaus ir pateikta remiantis šio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos išskirtinėmis aplinkybėmis leidžiama taikyti išimtis;

| 1. | pritaria Komisijai, kad, remiantis Airijos pateiktais argumentais, aplinkybės gali būti laikomos „išskirtinėmis“, taigi Airija turi teisę gauti finansinę 442 293 EUR paramą pagal tą reglamentą; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijai, kad, remiantis Airijos pateiktais argumentais, aplinkybės gali būti laikomos „išskirtinėmis“, taigi Airija turi teisę gauti finansinę 442 293 EUR paramą pagal tą reglamentą;

| 2. | pažymi, kad Airijos valdžios institucijos paraišką dėl EGF finansinės paramos pateikė 2015 m. birželio 19 d. ir kad 2015 m. lapkričio 6 d. Komisija baigė jos vertinimą; palankiai vertina tai, kad paraiška buvo įvertinta greičiau nei per penkių mėnesių laikotarpį; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Airijos valdžios institucijos paraišką dėl EGF finansinės paramos pateikė 2015 m. birželio 19 d. ir kad 2015 m. lapkričio 6 d. Komisija baigė jos vertinimą; palankiai vertina tai, kad paraiška buvo įvertinta greičiau nei per penkių mėnesių laikotarpį;

| 3. | pažymi, kad bendrovė „PWAI“ įsteigta 1989 m. Ratkule (Dublino grafystė) kaip bendroji „United Technologies Corporation“ ir „Lufthansa Technik Airmotive Ireland“ įmonė; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad bendrovė „PWAI“ įsteigta 1989 m. Ratkule (Dublino grafystė) kaip bendroji „United Technologies Corporation“ ir „Lufthansa Technik Airmotive Ireland“ įmonė;

| 4. | pažymi, kad Airija praeito amžiaus paskutiniame dešimtmetyje specializavosi remonto, priežiūros ir kapitalinio remonto (RPKR) sektoriuje ir tuo metu tai buvo naudinga veikla, tačiau dėl naujos tendencijos perkelti minėtą veiklą arčiau pasaulinės aviacijos plėtros centrų, t. y. į Aziją, ir dėl neigiamo pasaulinių prekybos susitarimų poveikio, tokia veikla tapo itin pažeidžiama; mano, kad tai, jog Airija yra pateikusi dvi kitas „mašinų ir įrangos remonto ir įrengimo“ sektoriaus EGF paraiškas (5), rodo, kad šis sektorius tikrai pažeidžiamas; taip pat pažymi, kad RPKR sektoriaus veikla labai nukentėjo Europoje, ypač Airijoje, po to, kai 2009 m. buvo uždaryta įmonė „SR Technics“, 2014 m. – įmonė „Lufthansa Technik Airmotive Ireland“ ir prarasta maždaug 1 520 darbo vietų; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Airija praeito amžiaus paskutiniame dešimtmetyje specializavosi remonto, priežiūros ir kapitalinio remonto (RPKR) sektoriuje ir tuo metu tai buvo naudinga veikla, tačiau dėl naujos tendencijos perkelti minėtą veiklą arčiau pasaulinės aviacijos plėtros centrų, t. y. į Aziją, ir dėl neigiamo pasaulinių prekybos susitarimų poveikio, tokia veikla tapo itin pažeidžiama; mano, kad tai, jog Airija yra pateikusi dvi kitas „mašinų ir įrangos remonto ir įrengimo“ sektoriaus EGF paraiškas (5), rodo, kad šis sektorius tikrai pažeidžiamas; taip pat pažymi, kad RPKR sektoriaus veikla labai nukentėjo Europoje, ypač Airijoje, po to, kai 2009 m. buvo uždaryta įmonė „SR Technics“, 2014 m. – įmonė „Lufthansa Technik Airmotive Ireland“ ir prarasta maždaug 1 520 darbo vietų;

| 5. | pažymi, kad nors pietų Dubline nedarbo lygis (11,61 proc.) tik truputį didesnis nei nacionalinis nedarbo lygio vidurkis (10,83 proc.), šie skaičiai nerodo, kad toje vietovėje gyvena nemažai asmenų, neturinčių palankių sąlygų, ir kad įmonės „PWAI“ uždarymas turi labai didelę įtaką nedarbui ir vietos, regiono ir nacionalinei ekonomikai, kadangi tos vietovės padėtis ir anksčiau buvo sunki, o padėtį taip pat pablogino papildomas bendras trijų RPKR sektoriaus įmonių uždarymo per trumpą laikotarpį poveikis; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad nors pietų Dubline nedarbo lygis (11,61 proc.) tik truputį didesnis nei nacionalinis nedarbo lygio vidurkis (10,83 proc.), šie skaičiai nerodo, kad toje vietovėje gyvena nemažai asmenų, neturinčių palankių sąlygų, ir kad įmonės „PWAI“ uždarymas turi labai didelę įtaką nedarbui ir vietos, regiono ir nacionalinei ekonomikai, kadangi tos vietovės padėtis ir anksčiau buvo sunki, o padėtį taip pat pablogino papildomas bendras trijų RPKR sektoriaus įmonių uždarymo per trumpą laikotarpį poveikis;

| 6. | pritaria, kad atsižvelgiant į anksčiau buvusią sunkią vietovės padėtį ir papildomą bendrą trijų RPKR sektoriaus įmonių uždarymo per trumpą laikotarpį poveikį, taip pat į tai, kad Airijoje neliko nė vieno šio sektoriaus darbdavio, galima pagrįsti išimties taikymą ir nepaisyti 500 atleidimų ribos, nustatytos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalyje; atsižvelgdamas į tai, dar kartą pabrėžia savo rekomendaciją Komisijai patikslinti EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus išimties taikymo kriterijus arba sumažinti 500 atleidžiamų darbuotojų ribą; |
| --- | --- |

6.

pritaria, kad atsižvelgiant į anksčiau buvusią sunkią vietovės padėtį ir papildomą bendrą trijų RPKR sektoriaus įmonių uždarymo per trumpą laikotarpį poveikį, taip pat į tai, kad Airijoje neliko nė vieno šio sektoriaus darbdavio, galima pagrįsti išimties taikymą ir nepaisyti 500 atleidimų ribos, nustatytos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalyje; atsižvelgdamas į tai, dar kartą pabrėžia savo rekomendaciją Komisijai patikslinti EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus išimties taikymo kriterijus arba sumažinti 500 atleidžiamų darbuotojų ribą;

| 7. | palankiai vertina tai, kad Airijos valdžios institucijos, siekdamos suteikti darbuotojams skubią paramą, 2015 m. gegužės 22 d. (gerokai anksčiau prieš priimant sprendimą dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui) nusprendė pradėti taikyti prie individualių poreikių pritaikytas priemones; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad Airijos valdžios institucijos, siekdamos suteikti darbuotojams skubią paramą, 2015 m. gegužės 22 d. (gerokai anksčiau prieš priimant sprendimą dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų paketui) nusprendė pradėti taikyti prie individualių poreikių pritaikytas priemones;

| 8. | be to, palankiai vertina tai, kad 108 paraiškos pateikimo dieną jaunesni nei 25-ių metų nesimokantys ir nedirbantys jaunuoliai (NEET) taip pat galės naudotis prie individualių poreikių pritaikytomis EGF bendrai finansuojamomis paslaugomis; |
| --- | --- |

8.

be to, palankiai vertina tai, kad 108 paraiškos pateikimo dieną jaunesni nei 25-ių metų nesimokantys ir nedirbantys jaunuoliai (NEET) taip pat galės naudotis prie individualių poreikių pritaikytomis EGF bendrai finansuojamomis paslaugomis;

| 9. | pažymi, kad atleistų darbuotojų, kuriuos apima ši paraiška, atžvilgiu Airija planuoja taikyti penkių tipų priemones: i) orientavimą ir karjeros planavimą, ii) EGF mokymo stipendijas, iii) mokymą ir tolesnio švietimo programas, iv) aukštojo mokslo programas ir v) ribotą laikotarpį teikiamas išmokas; rekomenduoja, kad ši EGF programa būtų panaši į įmonei „SR Technics“ taikytą EGF programą, pagal kurią gauti geri rezultatai – 53,45 proc. paramos gavėjų 2012 m. rugsėjo mėn., tai yra, praėjus mažiau kaip 12 mėnesių po programos taikymo pabaigos, grįžo į darbo rinką; pažymi, kad išlaidos šioms priemonėms bus tinkamos EGF finansinei paramai teikti nuo 2014 m. gegužės 22 d. iki 2017 m. birželio 19 d.; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad atleistų darbuotojų, kuriuos apima ši paraiška, atžvilgiu Airija planuoja taikyti penkių tipų priemones: i) orientavimą ir karjeros planavimą, ii) EGF mokymo stipendijas, iii) mokymą ir tolesnio švietimo programas, iv) aukštojo mokslo programas ir v) ribotą laikotarpį teikiamas išmokas; rekomenduoja, kad ši EGF programa būtų panaši į įmonei „SR Technics“ taikytą EGF programą, pagal kurią gauti geri rezultatai – 53,45 proc. paramos gavėjų 2012 m. rugsėjo mėn., tai yra, praėjus mažiau kaip 12 mėnesių po programos taikymo pabaigos, grįžo į darbo rinką; pažymi, kad išlaidos šioms priemonėms bus tinkamos EGF finansinei paramai teikti nuo 2014 m. gegužės 22 d. iki 2017 m. birželio 19 d.;

| 10. | džiaugiasi, kad paramos gavėjams ketinama teikti daug įvairių mokymo priemonių; pažymi, kad paramos įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims priemonės bus taikomos tik nedideliam skaičiui paramos gavėjų; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad paramos gavėjams ketinama teikti daug įvairių mokymo priemonių; pažymi, kad paramos įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims priemonės bus taikomos tik nedideliam skaičiui paramos gavėjų;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad, valdžios institucijų vertinimu, 24,81 proc. išlaidų bus panaudota ribotą laikotarpį teikiamoms išmokoms teikti – ši suma yra daug mažesnė nei leidžiama maksimali 35 proc. visų išlaidų suma; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad, valdžios institucijų vertinimu, 24,81 proc. išlaidų bus panaudota ribotą laikotarpį teikiamoms išmokoms teikti – ši suma yra daug mažesnė nei leidžiama maksimali 35 proc. visų išlaidų suma;

| 12. | pažymi, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su socialiniais partneriais;

| 13. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant iš EGF remiamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir įgūdžius, kurių prireiks ateityje, ir šį paketą pritaikyti prie perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

13.

primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant iš EGF remiamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir įgūdžius, kurių prireiks ateityje, ir šį paketą pritaikyti prie perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos;

| 14. | primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos; |
| --- | --- |

14.

primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos;

| 15. | pažymi, kad Airijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; dar kartą ragina Komisiją į savo metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamų reglamentų ir kad Sąjungos finansuojamos paslaugos nesidubliuotų; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad Airijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; dar kartą ragina Komisiją į savo metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamų reglamentų ir kad Sąjungos finansuojamos paslaugos nesidubliuotų;

| 16. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, patobulino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, susijusį su nauju tvarkaraščiu, ir galimą jo poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, patobulino procedūrą; atkreipia dėmesį į laiko trūkumą, susijusį su nauju tvarkaraščiu, ir galimą jo poveikį paraiškų nagrinėjimo efektyvumui;

| 17. | ragina Komisiją užtikrinti, kad prekybos politikos srities sprendimai būtų nagrinėjami jų galimo poveikio Sąjungos darbo rinkai požiūriu; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją užtikrinti, kad prekybos politikos srities sprendimai būtų nagrinėjami jų galimo poveikio Sąjungos darbo rinkai požiūriu;

| 18. | apgailestauja, kad siūloma mobilizuoti EGF lėšas tik dėl 108 atleistų darbuotojų, kurie turės pasinaudoti šia priemone, ir atkreipia dėmesį į tai, kad platesnis EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies aiškinimas gali nebūti tinkamas; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad siūloma mobilizuoti EGF lėšas tik dėl 108 atleistų darbuotojų, kurie turės pasinaudoti šia priemone, ir atkreipia dėmesį į tai, kad platesnis EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies aiškinimas gali nebūti tinkamas;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo pasiūlymu siekiama mobilizuoti EGF lėšas faktiškai dėl mažiausio iš iki šiol teiktų atleistų darbuotojų skaičiaus; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo pasiūlymu siekiama mobilizuoti EGF lėšas faktiškai dėl mažiausio iš iki šiol teiktų atleistų darbuotojų skaičiaus;

| 20. | pažymi, kad beveik 80 proc. minėtų atleistų darbuotojų sudaro 30–54 metų amžiaus asmenys, taigi jie priskirtini dideles galimybes įsidarbinti turinčiųjų grupei, kuriai būdinga mažesnė ilgalaikio nedarbo rizika; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad beveik 80 proc. minėtų atleistų darbuotojų sudaro 30–54 metų amžiaus asmenys, taigi jie priskirtini dideles galimybes įsidarbinti turinčiųjų grupei, kuriai būdinga mažesnė ilgalaikio nedarbo rizika;

| 21. | pabrėžia, kad visi 108 darbuotojai dirbo ekonomikos sektoriuje, priskiriamame „mašinų ir įrangos remontui ir įrengimui“, konkrečiau – orlaivių reaktyvinių variklių sektoriuje, o tai reiškia, kad šie darbuotojai yra kvalifikuoti ir galintys prisitaikyti prie darbo rinkos; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad visi 108 darbuotojai dirbo ekonomikos sektoriuje, priskiriamame „mašinų ir įrangos remontui ir įrengimui“, konkrečiau – orlaivių reaktyvinių variklių sektoriuje, o tai reiškia, kad šie darbuotojai yra kvalifikuoti ir galintys prisitaikyti prie darbo rinkos;

| 22. | pabrėžia, kad darbuotojai atleisti Ratkule, esančiame netoli Dublino – ekonomikos ir pramonės centro, kuriame stebimas mažėjantis nedarbas bei verslo veiklos ir bendras ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad darbuotojai atleisti Ratkule, esančiame netoli Dublino – ekonomikos ir pramonės centro, kuriame stebimas mažėjantis nedarbas bei verslo veiklos ir bendras ekonomikos augimas;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad bet kokios nuorodos į paraišką „EGF/2009/021 IE/SR Technics“ yra pernelyg plataus masto, nes joje nagrinėjamas klausimas susijęs su 2009 m.; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad bet kokios nuorodos į paraišką „EGF/2009/021 IE/SR Technics“ yra pernelyg plataus masto, nes joje nagrinėjamas klausimas susijęs su 2009 m.;

| 24. | pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui; |
| --- | --- |

24.

pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui;

| 25. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

(5)  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik (COM(2013)0047) ir EGF/2009/021 IE/SR Technics (COM(2010)0489).

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo

(Airijos paraiška – „EGF/2015/006 IE/PWA International“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2015/2458.)

---

2015 m. gruodžio 17 d., ketvirtadienis

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/246

---

P8_TA(2015)0466

ES ir Vietnamo pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (protokolas, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos įstojimą į ES) ***

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/54)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13079/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13079/2014),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (13078/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (13078/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0282/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0282/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0340/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0340/2015),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vietnamo Socialistinės Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vietnamo Socialistinės Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 24.11.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 399/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 399/247

---

P8_TA(2015)0467

ES ir Vietnamo pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (pritarimas) ***

2015 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 399/55)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05432/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05432/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (18204/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Vietnamo Socialistinės Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (18204/2010),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0062/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0062/2015),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0339/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0339/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vietnamo Socialistinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Vietnamo Socialistinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0468.

---