# Eiropas Savienības C 405/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 405 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 29. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 405

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 29. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Asamblejas 33. sesija notika Sandžiljanā (Maltā) 2017. gada 19.–21. jūnijā. |
| 2017/C 405/01 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2017. gada 19. jūnija, sēdes protokols | 1 |
| 2017/C 405/02 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2017. gada 20. jūnija, sēdes protokols | 5 |
| 2017/C 405/03 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2017. gada 21. jūnija, sēdes protokols | 10 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 33. sesija notika Sandžiljanā (Maltā) 2017. gada 19.–21. jūnijā.

2017/C 405/01

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2017. gada 19. jūnija, sēdes protokols

1

2017/C 405/02

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2017. gada 20. jūnija, sēdes protokols

5

2017/C 405/03

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2017. gada 21. jūnija, sēdes protokols

10

---

| IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

***I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

***II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar tiesību akta projektā ierosināto juridisko pamatu.)

PARLAMENTA KOMITEJU SAĪSINĀJUMI

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

POLITISKO GRUPU SAĪSINĀJUMI

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| EFDD | Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

EFDD

Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 33. sesija notika Sandžiljanā (Maltā) 2017. gada 19.–21. jūnijā.

| 29.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 405/1

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

PIRMDIENAS, 2017. GADA 19. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2017/C 405/01)

SATURS

| Oficiālā atklāšanas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesijas pēdējām sēdēm (OV C 170, 30.5.2017.g.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2017. gada 18. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Neven Mimica paziņojums | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar Neven Mimica – par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli – brīvais mikrofons | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jautājumi Komisijai | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migrācija – pašreizējā situācija | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PIRMDIENAS, 2017. GADA 19. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.00.)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Maltas Parlamenta pārstāvju palātas spīkers Angelo Farrugia, Apvienotās parlamentārās asamblejas priekšsēdētāja vietas izpildītāja Mémounatou Ibrahima, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel un Maltas Republikas prezidente Marie-Louise Coleiro Preca.

(Sēde tika pārtrauktaa plkst. 12.20 un atsākta plkst. 15.18)

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP102.196)

Uzstājās: Abderrahmane Marrakchy (Mauritānija), līdzpriekšsēdētāja vietas izpildītāja Mémounatou Ibrahima, līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, Michael Gahler un līdzpriekšsēdētāja Catherine Bearder.

Lēmums: Lai atvieglotu asamblejas dalībnieku aizbraukšanu, tiks veikti pasākumi, lai balsošanu rīkotu trešdien, 2017. gada 21. jūnijā, pēc iespējas agrākā pēcpusdienā. Sekretariāts sagatavos atjauninātu sesijas darba kārtības projektu un darba programmu iesniegšanai Asamblejā.

2.   Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesijas pēdējām sēdēm (OV C 170, 30.5.2017.g.)

Protokolus apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2017. gada 18. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem

Līdzpriekšsēdētājs ziņoja par Prezidija 2017. gada 18. jūnija sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus: | Politisko lietu komiteja







  — | ĀKK un ES attiecības pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām – spēcīga parlamentārā dimensija |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politisko lietu komiteja

—

ĀKK un ES attiecības pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām – spēcīga parlamentārā dimensija

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Augu aizsardzības līdzekļu, sēklu un citu lauksaimniecībā izmantojamo izejvielu nelegālās tirdzniecības ietekme uz ĀKK valstīm |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Augu aizsardzības līdzekļu, sēklu un citu lauksaimniecībā izmantojamo izejvielu nelegālās tirdzniecības ietekme uz ĀKK valstīm

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Urbanizācijas sociālās un ekoloģiskās sekas, jo īpaši saistībā ar rūpniecisko un sadzīves atkritumu efektīvu pārvaldību ĀKK valstīs. |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Urbanizācijas sociālās un ekoloģiskās sekas, jo īpaši saistībā ar rūpniecisko un sadzīves atkritumu efektīvu pārvaldību ĀKK valstīs.

| b) | Tika apstiprināts, ka Asamblejas 34. sesija notiks 2017. gada 18.–20. decembrī Karību jūras reģionā. |
| --- | --- |

b)

Tika apstiprināts, ka Asamblejas 34. sesija notiks 2017. gada 18.–20. decembrī Karību jūras reģionā.

| c) | 14. reģionālā sanāksme tiks rīkota Portvilā (Vanuatu) 2017. gada 19.–21. jūlijā. |
| --- | --- |

c)

14. reģionālā sanāksme tiks rīkota Portvilā (Vanuatu) 2017. gada 19.–21. jūlijā.

| d) | Asambleja pieņems deklarāciju par klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

d)

Asambleja pieņems deklarāciju par klimata pārmaiņām.

| e) | Tiks veikti centieni pārcelt starpsesiju sanāksmes, lai Prezidija sanāksmes notiktu Trešdienu pēcpusdienās, savukārt komiteju sanāksmes – ceturtdienu rītos un pēcpusdienās. |
| --- | --- |

e)

Tiks veikti centieni pārcelt starpsesiju sanāksmes, lai Prezidija sanāksmes notiktu Trešdienu pēcpusdienās, savukārt komiteju sanāksmes – ceturtdienu rītos un pēcpusdienās.

4.   Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa
  Neven Mimica paziņojums

Eiropas Komisijas loceklis, kurš ir atbildīgs par starptautisko sadarbību un attīstību, Neven Mimica savā paziņojumā pievērsās jaunajam Eiropas Konsensam attīstības jomā un gaidāmajai ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmei, kura 2017. gada novembrī notiks Kotdivuārā. Līdzīgi kā Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam, arī Eiropas Konsenss attīstības jomā ir veidots, pamatojoties uz piecām jomām: cilvēkiem, planētu, labklājību, mieru un partnerību. Tajā atkārtoti apstiprināts, ka nabadzības izskaušana joprojām ir ES attīstības politikas uzmanības centrā un no jauna minēts mērķis līdz 2030. gadam panākt OAP/NKI 0,7 % apmērā. Kopīgajā paziņojumā par jaunu impulsu Āfrikas un ES partnerībai paredzēti konkrēti priekšlikumi 2018.–2020. gada ceļvedim.

5.   Debates ar Neven Mimica
   – par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli – brīvais mikrofons

Uzstājās: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallahs (Gambija), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazilenda), Joseph Owona Kono (Kamerūna), Maria Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Gvineja), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambija), Worlea Saywah Dunnah (Libērija), Clifford André (Seišelas), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskara), Adjedoue Weidou (Čada), Oumouri Mmadi Hassani (Komoru Salas) un Ben Abdallah Banda (Gana).

Viedokļu apmaiņā galvenā uzmanība tika pievērsta ierosinātajam Eiropas Ārējo investīciju plānam un privātā sektora lomai attīstības jomā. Tika uzsvērta nepieciešamība uzlabot uzņēmējdarbības un ieguldījumu vidi attiecīgajās valstīs, tāpat kā nepieciešamība atbalstīt industrializāciju Āfrikā. Tāpat tika minēts, ka zinātne un tehnoloģija ir svarīgs faktors izaugsmes panākšanā. Tika pievērsta uzmanība daudziem jautājumiem saistībā ar drošības, migrācijas un attīstības saikni. Citu jautājumu vidū bija pastāvošie zivsaimniecības nolīgumi, sieviešu nozīme attīstībā un mazo salu konkrētās vajadzības. Vēlāk tika apskatīta saistība starp regulējumu laikposmam pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām un gaidāmo Āfrikas un ES samitu.

Komisārs N. Mimica atbildēja uz dalībnieku uzdotajiem jautājumiem saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

6.   Jautājumi Komisijai

Komisijai kopumā tika uzdoti 17 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz šiem jautājumiem rakstveidā. Komisārs N. Mimica mutiski atbildēja uz papildu jautājumiem, kas bija saistīti ar šādiem sākotnējiem jautājumiem:

| | mutiskais jautājums Nr. 1, kuru uzdeva Oumouri Mmadi Hassani (Komoru Salas), par zivju pārstrādes rūpnīcu Komoru salās; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 1, kuru uzdeva Oumouri Mmadi Hassani (Komoru Salas), par zivju pārstrādes rūpnīcu Komoru salās;

| | mutiskais jautājums Nr. 3, ko uzdeva Norbert Neuser, par EPN īstenošanu; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 3, ko uzdeva Norbert Neuser, par EPN īstenošanu;

| | mutiskais jautājums Nr. 5, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par līdzekļiem saistībā ar migrācijas politiku; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 5, ko uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par līdzekļiem saistībā ar migrācijas politiku;

| | mutiskais jautājums Nr. 8, ko uzdeva Maria Arena, par IGAD saistību īstenošanu; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 8, ko uzdeva Maria Arena, par IGAD saistību īstenošanu;

| | mutiskais jautājums Nr. 12, ko uzdeva Catherine Bearder, par ICCWC rādītājiem; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 12, ko uzdeva Catherine Bearder, par ICCWC rādītājiem;

| | mutiskais jautājums Nr. 15, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom, par reproduktīvo veselību; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 15, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom, par reproduktīvo veselību;

| | mutiskais jautājums Nr. 16, ko uzdeva Julie Ward, par privātā sektora ieguldījumu nozīmi bada un nepietiekama uztura izskaušanā; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 16, ko uzdeva Julie Ward, par privātā sektora ieguldījumu nozīmi bada un nepietiekama uztura izskaušanā;

| | mutiskais jautājums Nr. 17, ko uzdeva Clifford André (Seišelas), par kuģošanas drošību Indijas okeāna reģionā. |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 17, ko uzdeva Clifford André (Seišelas), par kuģošanas drošību Indijas okeāna reģionā.

Jautājumu Nr. 6, Nr. 9., 10., 11. un 14. autoriem papildu jautājumu nebija.

Jautājumu Nr. 2, Nr. 4. Nr. 7 un Nr. 13 autori sēdē nepiedalījās.

7.   Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 32. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs atsaucās uz dokumentu par Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos veikto darbību saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 2016. gada decembrī Nairobi (Kenijā) pieņemtajām rezolūcijām, kuras iekļautas dokumentācijā.

Diskusijas ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR) un īpašo sūtni Vidusjūras centrālās daļas situācijas jautājumā Vincent Cochetel.

UNHCR īpašais sūtnis Vidusjūras centrālās daļas situācijas jautājumā Vincent Cochetel atgādināja par atšķirību starp bēgļiem un ekonomiskajiem migrantiem. Patlaban visā pasaulē piespiedu kārtā tiek pārvietoti 67 miljoni cilvēku. Vidusjūras maršrutā strupceļā nonākušo bēgļu/migrantu situācija Lībija bija katastrofāla, tika saņemti ziņojumi par ievērojamiem cilvēktiesību pārkāpumiem. Vincent Cochetel uzskatīja, ka nepieciešams nodrošināt pielāgotu atbalstu izcelsmes un tranzīta valstīm, lai palīdzētu tām tikt galā ar konkrētajām situācijām. Lai pārtrauktu uzņēmējdarbības modeli, ar kura palīdzību tiek veikta cilvēku tirdzniecība, bija nepieciešams sadarboties visos līmeņos, kas šobrīd netika darīts.

Uzstājās: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritreja), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambija), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Martina Werner, Uladi Mussa (Malāvija), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Nigēra), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudāna), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Prim Pujals Nolasco (Dominikānas Republika) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Locekļi uzsvēra, ka jānovērš migrācijas pamatcēloņi, jo nabadzība joprojām ir viens no faktoriem, kas to izraisa. Daži locekļi atgādināja, ka migrācija varētu pozitīvi ietekmēt ikvienu, ja to labi pārvaldītu un īstenotu saskaņā ar starptautiskajām saistībām. Tika pieminēta kopīgā Valletas rīcības plāna sadrumstalotība un tika uzdoti jautājumi par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonda Āfrikai īstenošanu. Tika paustas bažas attiecībā uz sarunām par vairākiem atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un mēģinājumu piešķirt migrācijas problēmām lielāku nozīmi nekā attīstības mērķiem.

Vincent Cochetel noslēdza debates.

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētāja un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas locekļa Yves Somville uzstāšanās

ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētājs un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas loceklis Yves Somville sniedza izklāstu par Koordinācijas komitejas nesenajiem un turpmākajiem pasākumiem.

Uzstājās: Halifa Sallah (Gambija).

Yves Somville atbildēja uz uzdotajiem jautājumiem.

(Sēde tika slēgta plkst. 18.35)

Mé Mémounatou IBRAHIMA (sēdes vadītāja)

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (1. punkts)

kuru aizstāja

Ciril STOKELJ (sēdes vadītājs)

Līdzģenerālsekretāri

---

| 29.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 405/5

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

OTRDIENAS, 2017. GADA 20. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2017/C 405/02)

Saturs

| 1. | Steidzams jautājums Nr. 1: drošības stāvoklis Sāhelas un Sahāras reģionā | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Politisko partiju finansēšana ĀKK un ES valstīs | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Politisko lietu komiteja | 6 |
| --- | --- |

| Līdzreferenti: Worlea Saywah Dunnah (Libērija) un Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Sporta loma izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Sociālo lietu un vides komiteja | 6 |
| --- | --- |

| Līdzreferenti: Abderahmane Marrakchy (Mauritānija) un Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Vēsturē smagākās bada un humanitārās krīzes draudi | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Debates ar Komisijas locekli, kas atbildīgs par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu, Christos Stylianides | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Darba kārtības pieņemšana | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Nesodāmība par noziegumiem pret cilvēci | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika pirmdien, 2017. gada 19. jūnijā | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošana ES un ĀKK valstu sadarbībā | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Steidzams jautājums Nr. 2: stāvoklis Burundi | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Ziņojums par Jaunatnes konferenci | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Ziņojums par Sieviešu forumu | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

OTRDIENAS, 2017. GADA 20. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.10)

SĒDI VADĪJA: Mémounatou IBRAHIMA

līdzpriekšsēdētāja

1.   Steidzams jautājums Nr. 1: drošības stāvoklis Sāhelas un Sahāras reģionā

Uzstājās: Joaquin Tasso-Vilallonga (EĀDD), Alpha Ousmane (Burkinafaso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerūna), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Libērija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Nigēra), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigērija), Halifa Sallah (Gambija), Adjedoue Weidou (Čada), Tadeusz Zwiefka un Cécile Kashetu Kyenge.

Lielākā daļa dalībnieku uzsvēra, ka, lai atrisinātu drošības krīzi Sāhelas un Čadas ezera reģionos, nepieciešami gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumi, kam būtu jābalstās uz visaptverošu un saskaņotu pieeju, kurā pastiprināti pretterorisma pasākumi apvienoti ar diplomātisku un politisku uzmanību, vienlaikus risinot akūtās humanitārās vajadzības. Pamatcēloņu novēršanai vajadzīga ciešāka ilgtermiņa sadarbība, kuras pamatā ir attīstības efektivitātes principi, kuros īpaša uzmanība pievērsta vietējo kopienu līdzdalībai. Atzīstot atbalstu, ko jau sniegusi Eiropa un starptautiskā kopiena, vairāki deputāti aicināja ES un starptautisko kopienu atbalstīt Sāhelas G5 valstu sadarbības satvaru, ko 2014. gada decembrī izveidoja Burkinafaso, Čada, Mali, Mauritānija un Nigēra. Nepietiekama attīstība un klimata pārmaiņas kopā ar vāju pārvaldību un cilvēktiesību pārkāpumiem veicinājuši konfliktus, kas pašlaik vēl vairāk apdraud reģiona ekonomiku, attīstību un stabilitāti. Vairāki deputāti arī izcēla problēmas, kas saistītas ar ieroču, narkotiku un cilvēku tirdzniecību, un pauda nožēlu par zaudētajām cilvēku dzīvībām terorisma un konfliktu dēļ.

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: Worlea Saywah Dunnah (Libērija) un Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge un Worlea Saywah Dunnah (Libērija) iepazīstināja ar ziņojumu, uzsverot, ka politiskajām partijām ir svarīga loma kā starpniekiem starp iedzīvotājiem un pie varas esošajiem, un iestājās par stabilu un ilgtspējīgu partiju finansēšanu.

Uzstājās: Alpha Ousmane (Burkinafaso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malāvija), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho Clifford Andre (Seišelu Republika), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudāna), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinama), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Čada) un Jacob Oulanyah (Uganda).

Lielākā daļa piekrita, ka politiskās partijas ir nozīmīga demokrātisko procesu daļa un ka tikai ar dalības maksām vien nav iespējams segt to darbības izdevumus. Dažādās ĀKK un ES valstīs tiek izmantotas dažādas pieejas, lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošinātu taisnīgu konkurenci attiecībā uz piekļuvi varai. Tam, vai ir atļautas iemaksas no publiskā vai privātā sektora līdzekļiem, izrādījās mazāka nozīme nekā skaidru un pārredzamu noteikumu un skaidru kritēriju noteikšanai un pilnīgai pārredzamībai un informācijas publiskošanai par līdzekļu devējiem un viņu kontaktiem ar atbalstītajām politiskajām partijām. Tam būtu jāiet roku rokā ar efektīvu un neatkarīgu kontroles un sankciju sistēmu.

Debates noslēdza Worlea Saywah Dunnah (Libērija) un Cécile Kashetu Kyenge.

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Abderahmane Marrakchy (Mauritānija) un Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritānija) un Teresa Jimenez-Becerril Barrio iepazīstināja ar ziņojumu, uzsverot, ka sportam ir milzīgs attīstības, miera un starpkultūru dialoga veicināšanas potenciāls. Viņi arī norādīja uz fizisku nodarbību nozīmi, mācot tādas vērtības kā komandas gars, vienlīdzība, disciplīna, izturība, iekļaušana, atbildība, neatlaidība un cieņa.

Uzstājās: Alpha Ousmane (Burkinafaso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Libērija), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskara), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Eiropas Komisija) un Julie Ward.

Dalībnieki aicināja iekļaut skolu programmās fiziskās nodarbības un vienojās, ka lielie sporta pasākumi, ja tos pienācīgi organizē un pārrauga, var popularizēt rīkotāju valsti pasaulē un radīt stabilas un labi apmaksātas darbvietas. Tika uzsvērts, ka sportistu un mācībspēku apmaiņai starp ĀKK un ES valstīm ir liela nozīme. Jāveicina sieviešu un meiteņu dalība.

Debates noslēdza Abderahmane Marrakchy (Mauritānija) un Teresa Jimenez-Becerril Barrio.

Debates ar Komisijas locekli, kas atbildīgs par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu, Christos Stylianides

Christos Stylianides, Eiropas Komisijas loceklis, kas atbild par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu, sniedza pārskatu par situāciju Jemenā, Somālija, Nigērijas ziemeļaustrumos un Dienvidsudānā un norādīja uz risku, ka krīze varētu attīstīties arī citos reģionos. Viņš uzsvēra, cik liela nozīme ir ĀKK un ES APA, starptautiskajai sadarbībai, dialogam starp valstīm un partnerībām, kas izveidotas starp reģionālajām iestādēm, lai risinātu šāda veida problēmas. Lai arī katrai humanitārajai krīzei ir sava specifika, tām visām ir viena kopīga iezīme — diemžēl šādu krīžu attīstībā izšķiroša loma ir cilvēka darbībai. Viņš arī uzsvēra, ka liela nozīme ir Eiropas Savienības sniegtajai finanšu palīdzībai, kas veido aptuveni 27 % no pasaules humānās palīdzības.

Uzstājās: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Libērija), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller un Halifa Sallah (Gambija).

Daži dalībnieki norādīja uz kritisko situāciju savās valstīs vai draudiem, ar kuriem valstis var saskarties. Dalībnieki uzsvēra krīžu cēloņus: klimata pārmaiņas, slikta pārvaldība, kā arī saikne starp humanitāro krīzi un konfliktiem. Viņi aicināja starptautisko kopienu un jo īpaši Eiropas Savienību veikt saskaņotus centienus un nekavējoties veikt stingrus pasākumus ciešā sadarbībā ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem un līdzekļu devējiem. Daudzi dalībnieki uzsvēra vajadzību stiprināt valstu un traģiskā bada skarto iedzīvotāju izturētspēju.

Christos Stylianides atbildēja uz jautājumiem un noslēdza debates.

(Sēde tika pārtrauktaa plkst. 13.18 un atsākta plkst. 15.12)

SĒDI VADĪJA: Louis Michel

Līdzpriekšsēdētājs

5.   Darba kārtības pieņemšana

Darba kārtību pieņēma tādu, kā norādīts šajā protokolā.

Debates ar Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu dalībvalstu asamblejas priekšsēdētāju Sidiki Kaba

Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu dalībvalstu asamblejas priekšsēdētājs Sidiki Kaba uzsvēra, cik svarīgi ir novērst nesodāmību, lai stiprinātu tiesiskumu, kas sniegtu labumu visiem iedzīvotājiem, un paskaidroja, kāpēc daudzas pasaules valstis, tostarp daudzās Āfrikas valstis, ir atbalstījušas Starptautiskās Krimināltiesas izveidi. Tiesai, tāpat kā sodu kodeksam kā tādam, ir preventīva un atturoša loma.

Uzstājās: Alpha Ousmane (Burkinafaso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komoru salas), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Louis Michel, Halifa Sallahs (Gambija), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namībija), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seišelu salas), Jo Leinen, Phel Parkies (Dienvidāfrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudāna), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabve) un Joaquin Tasso Vilallonga (EĀDD).

Daudzi dalībnieki atbalstīja viedokli, ka nesodāmība ne vien liecina par necieņu pret tiem, kas cietuši noziegumos pret cilvēci, bet arī rada visatļautību un nedemokrātisku pārvaldību un var veicināt to, ka bezatbildīgas valdības uzkurina konfliktus starp valstīm un vienas valsts robežās. Uzstāšanās arī izraisīja spēcīgu reakciju un apsūdzības SKT, ka tā nav objektīva un neizmeklē cilvēktiesību pārkāpumus, ko veic Rietumi/lielās “baltās” varas. Tomēr daudzi dalībnieki piekrita, ka, lai arī starptautiskā tiesu vara ir tālu no pilnības, tā dod cerības, ka izdosies izbeigt nesodāmību un vērsties pret tādiem noziegumiem kā genocīds, ja valstu tiesu sistēmas to nedara. Dalībnieki arī uzsvēra, ka Romas Statūtu ratificēšana ir un tai jāpaliek valstu suverēnam lēmumam.

Sidiki Kaba atbildēja uz jautājumiem un noslēdza debates.

7.   Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika pirmdien, 2017. gada 19. jūnijā

Protokolu apstiprināja.

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Sebastian C. Kopulande (Zambija) un Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambija) un Neoklis Sylikiotis iepazīstināja ar ziņojumu, uzsverot, ka attīstības atbalstu būtu vēlams piešķirt dotāciju, nevis aizdevumu veidā un tas būtu jāsaskaņo ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, turklāt būtu jāņem vērā saņēmējvalstu vajadzības.

Uzstājās: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Nathalie Griesbeck Halifa Sallahs (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seišelu salas), Andre Misiekaba (Surinama), Adjedoue Weidou (Čada) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Dalībnieki norādīja, ka valstīm vajadzētu tiekties pēc iespējas ātrāk kļūt neatkarīgām no atbalsta un ka, lai arī atbalsts var veicināt attīstību, citi faktori, piemēram, saprātīga politika, atbildīga pārvaldība un resursu apsaimniekošana, kā arī ārējie faktori, piemēram, starptautiskās tirdzniecības attiecības vai cīņa pret nelegālām finanšu plūsmām ir tikpat vai pat vairāk svarīgi.

Tika pausta kritika par to, ka daudzas ES dalībvalstis nav izpildījušas apņemšanos atvēlēt attīstības palīdzībai 0,7 % no sava NKI. Citi sanāksmes dalībnieki uzsvēra, ka ES un tās dalībvalstis tik un tā ir pasaulē lielākais līdzekļu devējs. Atbalsts būtu jāvērš galvenokārt uz nozarēm, kuras veicina izaugsmi un konkurētspēju. Dalībnieki pauda atšķirīgus viedokļus par to, vai par nosacījumu attīstības palīdzības saņemšanai var izvirzīt sadarbību migrācijas pārvaldības jomā un vai attīstības finansējumu drīkst izmantot drošības situācijas uzlabošanai.

Debates noslēdza Sebastian C. Kopulande (Zambija) un Neoklis Sylikiotis.

9.   Steidzams jautājums Nr. 2: stāvoklis Burundi

Uzstājās: Joaquin Tasso Vilallonga (EĀDD), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreja), Halifa Sallah (Gambija), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Phel Parkies (Dienvidāfrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaika), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (EĀDD) un Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Daudzi sanāksmes dalībnieki bija vienisprātis, ka situācija Burundi raisa bažas, savukārt Burundi pārstāvis ilgi skaidroja, ka situācija uzlabojas. Vairāki sanāksmes dalībnieki pauda nožēlu, ka nav panākta nekāda vienošanās par kompromisa risinājumu. Tika apspriesti arī pretrunīgie viedokļi par attīstības palīdzības iesaldēšanu.

ĀKK un EP deputāti pauda atzinību par kaimiņvalstu centieniem sniegt palīdzību un patvērumu bēgļiem no Burundi. Vairāki nosodīja etnisko šķelšanu, to, ka netiek ievērotas pamattiesības un ka tiek iebiedētas opozīcijas grupas un plašsaziņas līdzekļi. Daži deputāti aicināja nosūtīt faktu vākšanas misiju uz Burundi, savukārt citi uzskatīja, ka ir daudz un pamatīgi ziņojumi, ko sagatavojušas starptautiskas organizācijas, kas atrodas Burundi, tāpēc šāda misija nav nepieciešama.

10.   Ziņojums par Jaunatnes konferenci

Ar Asamblejas piekrišanu izņēmuma kārtā vārds tika dots Bora Kamwanya (ĀKK jauno profesionāļu tīkls) un Youssouf Goumaneh (Džibutija), kuri sniedza pārskatu un pauda atzinību iniciatīvai, kuras mērķis ir uzlabot jauniešu interesi par ĀKK valstu un ES sadarbību un līdzdalību tajā. Tika apspriesti šādi jautājumi: labāka ĀKK valstu jauniešu piekļuve mobilitātei, kas izpaustos kā stažēšanās, klimata pārmaiņas un izredzes jaunajiem lauksaimniekiem ĀKK valstīs.

Uzstājās: Arne Lietz un Halifa Sallah (Gambija).

11.   Ziņojums par Sieviešu forumu

Maria Arena informēja Asambleju, ka foruma temats bija “Dzimums un migrācija” un ka tajā izgaismojās migranšu vajadzības, kuras bieži saskaras ar vardarbību, diskrimināciju un ekonomisko iespēju trūkumu.

Uzstājās: Halifa Sallah (Gambija).

(Sēde tika slēgta plkst. 19.21)

Mémounatou IBRAHIMA(sēdes vadītāja)

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

Darba kārtības 7. un 11. punkta izskatīšanā aizstāja

Leonard-Emile OGNIMBA(sēdes vadītājs)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Darba kārtības 1. līdz 4. punkta izskatīšanā aizstāja

Ciril STOKELJ(sēdes vadītājs)

Līdzģenerālsekretāri

---

| 29.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 405/10

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS DALĪBVALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

TREŠDIENAS, 2017. GADA 21. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2017/C 405/03)

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | Ziņojums par 13. reģionālo sanāksmi, kas notika Frītaunā, Sjerraleonē (Rietumāfrikas reģions) 2017. gada 22.–24. februārī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Finanšu un ekonomiskās sadarbības ministra (Etiopija), ĀKK Padomes priekšsēdētāja Abraham Tekeste paziņojums | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ārlietu un tirdzniecības veicināšanas ministra (Malta), ES Padomes priekšsēdētāja Carmelo Abela paziņojums | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Jautājumi Padomei | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar Padomi – brīvais mikrofons | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultūra kā ekonomiskās izaugsmes virzītāja | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi – brīvais mikrofons | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Otrdienas, 2017. gada 20. jūnija, rīta sēdes protokola apstiprināšana | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Balsošana par deklarācijas projektu | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Dažādi jautājumi | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, rīta sēdes protokola apstiprināšana | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesijas norises laiks un vieta | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| I PIELIKUMS | APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ | 16 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS. | APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS SANDŽILJANĀ (MALTĀ) 2019. GADA 19.–21. JŪNIJĀ | 20 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS.

| III PIELIKUMS | PIEŅEMTIE TEKSTI | 23 |
| --- | --- | --- |

III PIELIKUMS

| Rezolūcija par politisko partiju finansēšanu ĀKK un ES valstīs | 23 |
| --- | --- |

| Rezolūcija par palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošanu ES un ĀKK sadarbībā | 27 |
| --- | --- |

| Rezolūcija par sporta lomu izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā | 32 |
| --- | --- |

| Rezolūcija par drošības problēmām Sāhelas un Sahāras reģionā: | 38 |
| --- | --- |

| Deklarācija par klimata pārmaiņām | 43 |
| --- | --- |

TREŠDIENAS, 2017. GADA 21. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.45)

SĒDI VADĪJA: Memounatou IBRAHIMA

Līdzpriekšsēdētāja p. i.

1.   Ziņojums par 13. reģionālo sanāksmi, kas notika Frītaunā, Sjerraleonē (Rietumāfrikas reģions) 2017. gada 22.–24. februārī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšēdētāja p. i. Cécile Kashetu Kyenge sniedza mutisku ziņojumu par 13. reģionālo sanāksmi, uzsverot galvenos izskatītos jautājumus.

Uzstājās: Halifa Sallah (Gambija), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sjerraleone), Mario Saiegh (Gvineja – Bisava) un Cécile Kashetu Kyenge

Debatēs galveno uzmanību, cita starpā, pievērsa labas pārvaldības jomā panāktajam progresam Rietumāfrikas reģionā, pašreizējai drošības situācijai un nepieciešamībai ieguldīt ekonomikā, lai ierobežotu pārmērīgu migrāciju. Dalībnieki arī apsprieda sieviešu līdzdalības zemo līmeni šajā reģionālajā sanāksmē.

2.   Finanšu un ekonomiskās sadarbības ministra (Etiopija), ĀKK Padomes priekšsēdētāja
  Abraham Tekeste paziņojums

Finanšu un ekonomiskās sadarbības ministrs (Etiopija), ĀKK Padomes priekšsēdētājs Abraham Tekeste atkārtoti apstiprināja Etiopijas apņemšanos strādāt, lai panāktu ĀKK–ES partnerības mērķu sasniegšanu. ĀKK valstis vēlas veidot partnerību pēc 2020. gada, kuras pamatā ir juridiski saistošs līgums, kas veicina ĀKK valstu ekonomiskās pārmaiņas un kurš balstās industrializācijā, saudzīgā attieksmē pret vidi, inovācijā un modernizācijā. Viņš arī uzsvēra, ka nākotnē noslēdzamajā līgumā vajadzētu iekļaut arī atbilstīgu finansēšanas satvaru sadarbībai attīstības jomā.

3.   Ārlietu un tirdzniecības veicināšanas ministra (Malta), ES Padomes priekšsēdētāja
  Carmelo Abela paziņojums

Maltas ārlietu un tirdzniecības veicināšanas ministrs Carmelo Abela brīdināja par pašreizējām izolacionisma un nacionālisma tendencēm, kas apdraud daudzpusējo sadarbību. Viņš aicināja aizstāvēt globālo kārtību, kuras pamatā ir tiesiskums, cilvēktiesības un demokrātija. Viņš atbalstīja jauno Eiropas Konsensu attīstības jomā, kurš ES attīstības stratēģijas pamatā izvirza ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu. Viņš informēja dalībniekus par Eiropas drošības un aizsardzības stratēģijas attīstību un mudināja Āfrikas valstis censties izveidot reģionālo drošības politiku. Carmelo Abela asamblejai atgādināja par Valetas partnerības migrācijas jomā īstenošanas nozīmi, jo īpaši veicinot solidaritātes principus. Pamatojoties uz Valetas rīcības plānu, ES ir izveidojusi Ārkārtas trasta fondu Āfrikai, kurš patlaban finansē 116 programmu īstenošanu ar kopējo vērtību EUR 1 889 miljoni.

Uzstājās: Halifa Sallah (Gambija), Ana Rita Sithole (Mozambika), Worlea Saywah Dunnah (Libērija) un Ben Abdallah Banda (Gana)

4.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei tika uzdoti pieci jautājumi un ES Padomei tika uzdoti astoņi jautājumi.

Abraham Tekeste ĀKK Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | 4. jautājums, kuru uzdeva Lídia Senra Rodríguez, par derīgo izrakteņu ieguves koncesiju Bismarka jūrā. |
| --- | --- |

4. jautājums, kuru uzdeva Lídia Senra Rodríguez, par derīgo izrakteņu ieguves koncesiju Bismarka jūrā.

Uz šiem jautājumiem tika sniegtas atbildes, bet papildu jautājumu nebija:

| | 2. jautājums, kuru uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par Jemenas bēgļu stāvokli Džibutijā. |
| --- | --- |

2. jautājums, kuru uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par Jemenas bēgļu stāvokli Džibutijā.

| | 3. jautājums, kuru uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Nathalie Griesbeck), par “zilo ekonomiku”. |
| --- | --- |

3. jautājums, kuru uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Nathalie Griesbeck), par “zilo ekonomiku”.

| | 5. jautājums, kuru uzdeva Nathalie Griesbeck, par sausumu un badu Austrumāfrikā. |
| --- | --- |

5. jautājums, kuru uzdeva Nathalie Griesbeck, par sausumu un badu Austrumāfrikā.

1. jautājuma autors sēdē nepiedalījās.

Carmelo Abela ES Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | 9. jautājums, kuru uzdeva Clifford André (Seišelas) par jūras pirātismu. |
| --- | --- |

9. jautājums, kuru uzdeva Clifford André (Seišelas) par jūras pirātismu.

| | 11. jautājumu, kuru uzdeva Catherine Bearder, par ES savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzības rīcības plānu. |
| --- | --- |

11. jautājumu, kuru uzdeva Catherine Bearder, par ES savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzības rīcības plānu.

| | 12. jautājums, kuru uzdeva Lídia Senra Rodríguez, par derīgo izrakteņu ieguves koncesiju Bismarka jūrā. |
| --- | --- |

12. jautājums, kuru uzdeva Lídia Senra Rodríguez, par derīgo izrakteņu ieguves koncesiju Bismarka jūrā.

Uz šiem jautājumiem tika sniegtas atbildes, bet papildu jautājumu nebija:

| | 6. jautājums, kuru uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par Jemenas bēgļu stāvokli Džibutijā. |
| --- | --- |

6. jautājums, kuru uzdeva Cécile Kashetu Kyenge, par Jemenas bēgļu stāvokli Džibutijā.

| | 8. jautājums, kuru uzdeva Nathalie Griesbeck, par sausumu un badu Austrumāfrikā. |
| --- | --- |

8. jautājums, kuru uzdeva Nathalie Griesbeck, par sausumu un badu Austrumāfrikā.

| | 10. jautājums, kuru uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Nathalie Griesbeck), par “zilo ekonomiku”. |
| --- | --- |

10. jautājums, kuru uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Nathalie Griesbeck), par “zilo ekonomiku”.

| | 13. jautājums, kuru uzdeva Tesfaye Daba (Etiopija), par dažu EP deputātu paternālisku attieksmi. |
| --- | --- |

13. jautājums, kuru uzdeva Tesfaye Daba (Etiopija), par dažu EP deputātu paternālisku attieksmi.

7. jautājuma autors sēdē nepiedalījās.

5.   Debates ar Padomi – brīvais mikrofons

Uzstājās: Mohamed Youssof Goumaneh (Džibutija), Halifa Sallah (Gambija), Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Adjedoue Weidou (Čada), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritānija) un Jacob Oulanyah (Uganda).

Dalībnieki pievērsās tādiem jautājumiem kā migrācija, sadarbība attīstības jomā, jauniešu un sieviešu iesaistīšana lēmumu pieņemšanā, tostarp sieviešu iesaistīšana Apvienotajā parlamentārajā asamblejā, kā arī konkrētākiem jautājumiem, piemēram, zivsaimniecība Kotdivuārā un G5 starptautisko spēku finansēšana.

6.   Kultūra kā ekonomiskās izaugsmes virzītāja

Debates ar ārlietu un tirdzniecības veicināšanas ministru (Malta) Carmelo Abela.

Maltas ārlietu un tirdzniecības veicināšanas ministrs Carmelo Abela piezīmēja, ka divdesmit pirmā gadsimta sākumposmā izaugsme arvien vairāk ir atkarīga no alternatīviem pīlāriem, tostarp kultūras. Viņš sniedza ļoti pozitīvu pārskatu par Maltas pieredzi kultūras attīstībā, kultūras politikā un par kultūras devumu pārējā valsts ekonomikā. Kultūras nozares četri elementi – mantojums, māksla, dizains un starpnozaru darbības – ir sniegušas lielāku pievienoto vērtību nekā celtniecības nozare. Ministrs arī uzteica Maltā īstenoto pārdomāto specializācijas politiku kā ekonomiskās izaugsmes stimulu.

Uzstājās: Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Džibutija), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka un Louis-Joseph Manscour.

Dalībnieki vienbalsīgi atzina kultūras kā ekonomiskās darbības atbalsta lomu un nozīmi un arī kā identitātes un sociālās kohēzijas faktoru. Viņi uzsvēra, ka starp kultūras nozari un izglītības vai veselības nozari pastāvošās sinerģijas palīdz padarīt šo nozari par visas ekonomikas stimulu. Daži dalībnieki runāja par draudiem, ko rada kultūras globalizācija. Citi apliecināja kultūras ekonomisko un sociālo efektivitāti vietējā līmenī, jo īpaši pilsētās. Viņi uzsvēra, ka nepieciešama politiskā griba, lai kultūru padarītu par politikas prioritāti un piešķirtu nepieciešamo budžetu.

Carmelo Abela noslēdza debates.

7.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi – brīvais mikrofons

Cécile Kashetu Kyenge (kura aizstāja Enrique Guerrero Salom) sniedza kopsavilkuma ziņojumu par semināru “Malta kā humānās palīdzības centrs”. Darbsemināra ietvaros dalībnieki apmeklēja Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EPAB) galveno mītni, kas ir ES aģentūra, kuras uzdevums ir ES dalībvalstu patvēruma pieprasījumu raita un efektīva apstrāde un tiesiskās palīdzības un konsultāciju sniegšana migrantiem. Dalībnieki uzklausīja informatīvas uzstāšanās par migrantu stāvokli un viņu nelegālu pārvadāšanu pāri Vidusjūrai. Viņus arī informēja par sarunām, lai izveidotu pilntiesīgu ES Patvēruma aģentūru.

Phel Parkies (Dienvidāfrika) sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru “Malta kā ieguldījuma zināšanās izaugsmes un panākumu centrs”. Dalībnieki apmeklēja Maltas Dzīvības zinātnes parku. Parks, kuru izveidoja 2004. gadā un kuru pašreizējā finanšu periodā līdzfinansē no Eiropas Reģionālās attīstības fonda EUR 30 miljonu apmērā, sniedz starptautisku platformu dzīvības zinātnes inovācijai, pētniecībai, un attīstībai. Jo īpaši nozīmīgs ir Maltas digitālā centra projekts attēlu veidošanas programmatūras jomā un šūnu pētniecībā un genomikā.

Uzstājās: Halifa Sallah (Gambija).

8.   Otrdienas, 2017. gada 20. jūnija, rīta sēdes protokola apstiprināšana

Uzstājās: Sebastian Kopulande (Zambija), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazilenda).

Dalībnieki lūdza veikt dažus grozījumus izplatītajā protokolā.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.55 un atsākta plkst. 14.00)

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL

9.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja asamblejas dalībniekiem par balsošanas procedūrām.

| — | Rezolūcija par politisko partiju finansēšanu ĀKK un ES valstīs (ĀKK – ES/102.286/17/galīga redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par politisko partiju finansēšanu ĀKK un ES valstīs (ĀKK – ES/102.286/17/galīga redakcija)

Politisko lietu komiteja

Worlea Saywah Dunnah (Libērija) un Cécile Kashetu Kyenge ziņojums

Pieņemtie grozījumi: 1, 4, 6, 9, 13 un 17 (pirmā daļa)

Noraidītie grozījumi: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (otrā daļa) un 18

PPE grupa pieprasīja balsot katrai palātai atsevišķi par grozījumiem 1, 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 10, 15, 16 un 18.

PPE grupa pieprasīja balsot pa daļām par 17. grozījumu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu.

PPE grupa pieprasīja balsot pa daļām par A apsvērumu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

PPE grupa pieprasīja balsot pa daļām par B apsvērumu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu.

PPE grupa pieprasīja balsot pa daļām par D apsvērumu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

PPE grupa pieprasīja balsot pa daļām par K apsvērumu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro un trešo daļu. Pirmo daļu pieņēma.

PPE grupa un S&D grupa pieprasīja balsot pa daļām par R apsvērumu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 56 balsīm par un 1 deputātam atturoties.

| — | Rezolūcija par palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošanu ES un ĀKK sadarbībā (ĀKK – ES/102.276/17/galīga redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošanu ES un ĀKK sadarbībā (ĀKK – ES/102.276/17/galīga redakcija)

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Sebastian C. Kopulande (Zambija) un Neoklis Sylikiotis ziņojums

Pieņemtie grozījumi: 1 un 3

Noraidītie grozījumi: 2 un 4

PPE grupa pieprasīja par 4. punktu balsot katrai palātai atsevišķi. Punktu noraidīja.

GUE/NGL grupa pieprasīja par 3. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi.

PPE grupa pieprasīja par 16. punktu balsot pa daļām un katrai palātai atsevišķi. 16. punkta pirmo un trešo daļu pieņēma. Otro daļu noraidīja.

PPE grupa pieprasīja par J apsvērumu balsot katrai palātai atsevišķi. J apsvērumu noraidīja.

PPE grupa pieprasīja par L apsvērumu balsot katrai palātai atsevišķi. L apsvērumu noraidīja.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 50 balsīm par un 5 balsīm pret.

| — | Rezolūcija par sporta lomu izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā (ĀKK – ES/102.279/17/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par sporta lomu izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā (ĀKK – ES/102.279/17/galīgā redakcija)

Sociālo lietu un vides komiteja

Abderahmane Marakchy (Mauritānija) un Teresa Jiménez-Becerril Barrio

Pieņemtie grozījumi: 2, 4 un 5

Noraidītie grozījumi: 1, 6 un 7

Atsauktie grozījumi: 3

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

10.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Rezolūcija par drošības situāciju Sāhelas un Sahāras reģionā (ĀKK – ES/102.293/17/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par drošības situāciju Sāhelas un Sahāras reģionā (ĀKK – ES/102.293/17/galīgā redakcija)

Pieņemtie grozījumi: 1, 2, 3, 4, 5 un mutisks grozījums Nr. 1

Noraidītie grozījumi: 6, 7, 8 un 9

PPE grupa pieprasīja par 6., 7. un 8. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 65 balsīm par un 2 balsīm pret.

| — | Stāvoklis Burundi (ĀKK–ES 102.294/17) |
| --- | --- |

—

Stāvoklis Burundi (ĀKK–ES 102.294/17)

Tika balsots par kompromisa rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza PPE, S&D, ECR, ALDE un Verts/ALE grupas, un rezolūciju, ko iesniedza GUE/NGL grupa.

Attiecībā uz rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza PPE, S&D, ECR, ALDE un Verts/ALE un EFDD grupas, tika pieprasīts aizklāts balsojums. Tika arī pieprasīts galīgajā balsojumā balsot katrai palātai atsevišķi.

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par balsošanas procedūrām.

Par aizklātā balsojuma balsu skaitītājiem tika izraudzīti György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerūna) un Ashneel Sudhakar (Fidži).

SĒDI VADĪJA: Cecile Kashetu KYENGE

Rezolūcija tika noraidīta.

Tika pieprasīts par GUE/NGL grupas iesniegto rezolūciju galīgajā balsojumā balsot katrai palātai atsevišķi. Rezolūcija tika noraidīta.

Fitz Jackson (Jamaika) norādīja, ka Burundi un Dienvidāfrikas iesniegtās rezolūcijas noraidīšana būtu jāuzskata kā ĀKK valstu grupas paziņojums par apņemšanos kopā ar ES panākt izlīgumu Burundi.

11.   Balsošana par deklarācijas projektu

Deklarāciju par klimata pārmaiņām pieņēma ar aklamāciju.

12.   Dažādi jautājumi

Uzstājās: Abdikadir Omar Aden (Kenija), līdzpriekšsēdētāja Cecile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Dienvidāfrika) un Halifa Sallah (Gambija).

Runātāji pateicās asamblejai par iespējas došanu Kenijai uzņemt 32. sesiju 2016. gada decembrī Nairobi. Viņi pauda nožēlu par starpgadījumu starp līdzpriekšsēdētāju un Burundi pārstāvi 33. sesijas debašu laikā par steidzamas rezolūcijas priekšlikumu par stāvokli Burundi un pieprasīja, lai domu apmaiņa starp dalībniekiem notiktu savstarpējas cieņas gaisotnē, pilnībā ievērojot Reglamentu, un ar mērķi panākt sabiedrisko labumu. Viņi arī pieprasīja ES sniegt ieguldījumu mierīga risinājuma rašanai politiskajai krīzei Venecuēlā.

Price Cyprien (Haiti) informēja asambleju, ka viņa valsts vēlas uzņemt Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesiju 2017. gada decembrī. Līdzpriekšsēdētāji pieprasīja Haiti kompetentajām iestādēm sniegt rakstisku piedāvājumu.

13.   Otrdienas, 2016. gada 20. decembra, rīta sēdes protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

14.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesija notiks 2017. gada 18. līdz 20. decembrī Karību reģionā.

Līdzpriekšsēdētāja pateicās Maltas iestādēm par lielisko sesijas organizāciju un dalībniekiem un līdzsekretariāta locekļiem par viņu ieguldījumu.

(Sēdi slēdza plkst. 15.30)

Mémounatou IBRAHIMA (sēdes vadītāja)

Louis MICHEL

Sākot no 10. jautājuma viņu aizstāja

Cécile Kashetu KYENGE (sēdes vadītāja p. i.)

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), līdzpriekšsēdētāja p. i. | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA
  ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  BARBADOSA (PV)
  BELIZA
  BENĪNA
  BOTSVĀNA
  BURKINAFASO
  BURUNDI
  KAMERŪNA
  KABOVERDE
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  ČADA (PV)
  KOMORU SALAS
  KONGO (Demokrātiskā Republika) (PV)
  KONGO REPUBLIKA
  KUKA SALAS
  KOTDIVUĀRA
  DŽIBUTIJA
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*1)

  ERITREJA (PV)
  ETIOPIJA
  FIDŽI (PV)
  GABONA
  GAMBIJA
  GANA
  GRENĀDA
  GVINEJA
  GVINEJA-BISAVA
  GAJĀNA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBĒRIJA
  MADAGASKARA
  MALĀVIJA
  MALI
  MĀRŠALA SALAS (Republika)
  MAURITĀNIJA
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS (Federatīvās valstis)
  MOZAMBIKA (PV)
  NAMĪBIJA (PV)
  NAURU
  NIGĒRA
  NIGĒRIJA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-JAUNGVINEJA
  RUANDA
  SENKITSA UN NEVISA
  SENTLUSIJA
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  SAMOA (PV)
  SANTOME UN PRINSIPI
  SENEGĀLA
  SEIŠELAS
  SJERRALEONE (PV)
  ZĀLAMANA SALAS
  SOMĀLIJA (PV)
  DIENVIDĀFRIKA
  SUDĀNA (*1)

  SURINAMA (PV)
  SVAZILENDA
  TANZĀNIJA
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO (PV)
  TONGA
  TRINIDĀDA UN TOBAGO
  TUVALU
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI


  AGEA


  ARENA


  BAREKOV


  BAY


  BEARDER


  CAMPBELL BANNERMAN


  CASA


  CHAUPRADE


  CHRISTENSEN


  CIOCCA


  CORNILLET


  CORRAO


  CZESAK (PV)

  DANCE


  DELAHAYE


  ENGSTRÖM


  ESTARÀS FERRAGUT


  FERRARA


  FERREIRA (PV)

  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ


  FLORENZ


  GÁL


  GARDIAZÁBAL RUBIAL


  GERICKE


  GERINGER DE OEDENBERG


  GIUFFRIDA


  GOERENS


  GRIESBECK


  GUERRERO SALOM


  HANNAN (PV)

  HETMAN


  HEUBUCH


  ITURGAIZ


  KARSKI


  KYENGE (PV)

  LÓPEZ AGUILAR (PV)


  LÖSING


  McAVAN


  MANSCOUR (PV)

  MARUSIK


  MIZZI


  MUSELIER (PV)

  MUSSOLINI


  NART (PV)


  NEUSER


  NOICHL


  OMARJEE


  PAPADIMOULIS


  PEDICINI (PV)

  POGLIESE


  PREUSS


  PUNSET


  RANGEL (PV)

  RIVASI (PV)

  ROLIN


  ROSATI


  SALVINI


  SARGENTINI


  SCHREIJER-PIERIK


  SENRA RODRÍGUEZ


  STOLOJAN


  THOMAS


  VAIDERE


  VALERO


  WENTA


  WERNER


  WIELAND


  WIŚNIEWSKA (PV)


  ZÁBORSKÁ


  ZELLER


  ZORRINHO


  ZOVKO


  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

IBRAHIMA (TOGO), līdzpriekšsēdētāja p. i.

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

BARBADOSA (PV)

BELIZA

BENĪNA

BOTSVĀNA

BURKINAFASO

BURUNDI

KAMERŪNA

KABOVERDE

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

ČADA (PV)

KOMORU SALAS

KONGO (Demokrātiskā Republika) (PV)

KONGO REPUBLIKA

KUKA SALAS

KOTDIVUĀRA

DŽIBUTIJA

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*1)

ERITREJA (PV)

ETIOPIJA

FIDŽI (PV)

GABONA

GAMBIJA

GANA

GRENĀDA

GVINEJA

GVINEJA-BISAVA

GAJĀNA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBĒRIJA

MADAGASKARA

MALĀVIJA

MALI

MĀRŠALA SALAS (Republika)

MAURITĀNIJA

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS (Federatīvās valstis)

MOZAMBIKA (PV)

NAMĪBIJA (PV)

NAURU

NIGĒRA

NIGĒRIJA

NIUE

PALAU

PAPUA-JAUNGVINEJA

RUANDA

SENKITSA UN NEVISA

SENTLUSIJA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SAMOA (PV)

SANTOME UN PRINSIPI

SENEGĀLA

SEIŠELAS

SJERRALEONE (PV)

ZĀLAMANA SALAS

SOMĀLIJA (PV)

DIENVIDĀFRIKA

SUDĀNA (*1)

SURINAMA (PV)

SVAZILENDA

TANZĀNIJA

AUSTRUMTIMORA

TOGO (PV)

TONGA

TRINIDĀDA UN TOBAGO

TUVALU

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (PV)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (PV)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PV)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (PV)

LÓPEZ AGUILAR (PV)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (PV)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (PV)

MUSSOLINI

NART (PV)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PV)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (PV)

RIVASI (PV)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (PV)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| LOBOGNON (KOTDIVUĀRA), līdzpriekšsēdētājs

  KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), PV

  SUDHAKAR (FIDŽI), PV | GOERENS, līdzpriekšsēdētājs

  ZELLER, PV

  GUERRERO SALOM, PV |
| TEIXEIRA (ANGOLA)

  GBIAN (BENINA)

  MANGOLE (BOTSVĀNA)
  BURKINAFASO

  OWONA KONO (KAMERŪNA)
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

  GOUMANEH (DŽIBUTIJA)
  ETIOPIJA
  GAJĀNA

  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAIKA
  KIRIBATI
  LIBĒRIJA
  MALI
  MĀRŠALA SALAS
  NAURU
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

  TOUM (SUDĀNA) (*2)


  ACKSON (TANZĀNIJA)
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABVE) | ADINOLFI


  CASA


  CHAUPRADE


  CORRAO


  CZESAK


  DANCE


  ENGSTRÖM


  GABRIEL


  GAL


  KARSKI


  KYENGE


  LÖSING


  LÓPEZ AGUILAR


  MICHEL


  POGLIESE


  POREBA


  PREUSS


  RANGEL


  VALERO


  WERNER


  WIELAND


  ZORRINHO


  ZWIEFKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

LOBOGNON (KOTDIVUĀRA), līdzpriekšsēdētājs

KABINDA NGOY (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), PV

SUDHAKAR (FIDŽI), PV

GOERENS, līdzpriekšsēdētājs

ZELLER, PV

GUERRERO SALOM, PV

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENINA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

BURKINAFASO

OWONA KONO (KAMERŪNA)

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

GOUMANEH (DŽIBUTIJA)

ETIOPIJA

GAJĀNA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAIKA

KIRIBATI

LIBĒRIJA

MALI

MĀRŠALA SALAS

NAURU

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

TOUM (SUDĀNA) (*2)

ACKSON (TANZĀNIJA)

AUSTRUMTIMORA

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABVE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| LABOSO (KENIJA, līdzpriekšsēdētāja) | FERRARA (līdzpriekšsēdētājs)

  ESTARÀS FERRAGUT, PV

  MANSCOUR, PV |
| THOMPSON (BARBADOSA)

  RWASA (BURUNDI)
  KABOVERDE

  OUMOURI (KOMORU SALAS)
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*3)

  GABONA
  KAMANO (GVINEJA)
  GVINEJA-BISAVA
  SEKATLE (LESOTO)

  JHUGROO (MAURĪCIJA)

  VAQUINA (MOZAMBIKA)
  NIGĒRIJA

  NIUE


  KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)
  KONGO REPUBLIKA

  RUGEMA (RUANDA)

  FELIX (SENTLUSIJA)
  SANTOME UN PRINSIPI

  SALL (SENEGĀLA)
  ZĀLAMANA SALAS

  FISH MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)
  SENKITSA UN NEVISA

  MISIEKABA (SURINAMA)
  TONGA

  FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)
  KOPULANDE (ZAMBIJA) | ARENA


  BAY


  CAMPBELL BANNERMAN


  CORNILLET


  DELAHAYE


  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ


  FLORENZ


  GRIESBECK


  HANNAN


  MIZZI


  MUSELIER


  NEGRESCU


  OMARJEE


  PAPADIMOULIS


  PEDICINI


  PUNSET


  ROSATI


  SALVINI


  SARGENTINI


  SCHREIJER-PIERIK


  STOLOJAN


  THOMAS


  ZOVKO |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

LABOSO (KENIJA, līdzpriekšsēdētāja)

FERRARA (līdzpriekšsēdētājs)

ESTARÀS FERRAGUT, PV

MANSCOUR, PV

THOMPSON (BARBADOSA)

RWASA (BURUNDI)

KABOVERDE

OUMOURI (KOMORU SALAS)

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (*3)

GABONA

KAMANO (GVINEJA)

GVINEJA-BISAVA

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (MAURĪCIJA)

VAQUINA (MOZAMBIKA)

NIGĒRIJA

NIUE

KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)

KONGO REPUBLIKA

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SENTLUSIJA)

SANTOME UN PRINSIPI

SALL (SENEGĀLA)

ZĀLAMANA SALAS

FISH MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

SENKITSA UN NEVISA

MISIEKABA (SURINAMA)

TONGA

FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, aizstāj līdzpriekšsēdētāju) | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

  AGEA, VC

  MUSSOLINI, VC |
| ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMAS (KUBA)

  PEYREFITTE (BELIZA)
  ČADA

  JOANE (KUKA SALAS)
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

  NAIB (ERITREJA)
  GABONA

  SILLAH (GAMBIJA)

  AMOATEY (GANA)
  GRENĀDA

  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

  MUSSA (MALĀVIJA)

  ZAMEL (MAURITĀNIJA)
  MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)

  NAMUTENYA CALEY (NAMĪBIJA)

  DIOFFO (NIGĒRA)

  PALAU

  SEIŠELAS

  LEWALLY (SJERRALEONE)
  SOMĀLIJA

  DLAMINI (SVAZILENDA)

  ITALELI (TUVALU) | ALIOT


  BEARDER


  CHRISTENSEN


  CIOCCA


  FERREIRA


  GARDIAZÁBAL RUBIAL


  GERICKE


  GERINGER DE OEDENBERG


  GIUFFRIDA


  HERRANZ GARCÍA


  HETMAN


  HEUBUCH


  MARUSIK


  MCAVAN


  NART


  NEUSER


  NOICHL


  ROLIN


  SENRA RODRÍGUEZ


  VAIDERE


  WENTA


  WIŚNIEWSKA


  ZABORSKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

GIDLOW (SAMOA, aizstāj līdzpriekšsēdētāju)

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

AGEA, VC

MUSSOLINI, VC

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMAS (KUBA)

PEYREFITTE (BELIZA)

ČADA

JOANE (KUKA SALAS)

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

NAIB (ERITREJA)

GABONA

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

GRENĀDA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

MUSSA (MALĀVIJA)

ZAMEL (MAURITĀNIJA)

MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)

NAMUTENYA CALEY (NAMĪBIJA)

DIOFFO (NIGĒRA)

PALAU

SEIŠELAS

LEWALLY (SJERRALEONE)

SOMĀLIJA

DLAMINI (SVAZILENDA)

ITALELI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Ar novērotāja statusu.

(*2)  Ar novērotāja statusu.

(*3)  Ar novērotāja statusu.

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS SANDŽILJANĀ (MALTĀ) 2019. GADA 19.–21. JŪNIJĀ

| IBRAHIMA (TOGO), līdzpriekšsēdētāja p. i. | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)

  THOMPSON (BARBADOSA)

  PEYREFITTE (BELIZA)

  GBIAN (BENINA)

  MANGOLE (BOTSVĀNA)

  OUSMANE (BURKINAFASO)

  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

  FERNANDES (KABOVERDE)

  KOMBO (KAMERŪNA)

  MMADI HASSANI (KOMORU SALAS)

  KABINDA NGOY (KONGO Demokrātiskā Republika)

  VAVIA (KUKA SALAS)

  GOUMANEH (DŽIBUTIJA)
  (DOMINIKA)

  PUJALS NOLASCO (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

  NAIB (ERITREJA)

  GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)

  SUDHAKAR (FIDŽI)

  MILEBOU (GABONA)

  SALLAH (GAMBIJA)

  BANDA (GANA)

  KAMANO (GVINEJA)

  SAIEGH (GVINEJA-BISAVA)

  NGUEMA MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA)

  CYPRIEN (HAITI)

  JACKSON (JAMAIKA)

  ADEN (KENIJA)

  MAHASE-MOILOA (LESOTO)

  DUNAH (LIBĒRIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

  MUSSA (MALĀVIJA)

  SOUKOUNA (MALI)

  FOWDAR (MAURĪCIJA)

  VAQUINA (MOZAMBIKA)

  NEKUNDI (NAMĪBIJA)

  DIOFFO (NIGĒRA)

  IRIASE (NIGĒRIJA)

  KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)

  RUGEMA (RUANDA)

  FELIX (SENTLUSIJA)

  STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

  GIDLOW (SAMOA)

  CASSANDRA CORREIA (SANTOME UN PRINSIPI)

  SALL (SENEGĀLA)

  ANDRE (SEIŠELAS)

  BUNDU (SJERRALEONE)

  TAUSINGA (ZĀLAMANA SALAS)

  PARKIES (DIENVIDĀFRIKA)

  TOUM (SUDĀNA) (*1)


  MISIEKABA (SURINAMA)

  DLAMINI (SVAZILENDA)

  ACKSON (TANZĀNIJA)

  WEIDOU (ČADA)

  IBRAHIMA (TOGO)

  FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

  TAUSI (TUVALU)

  OULANYAH (UGANDA)

  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

  KOPULANDE (ZAMBIJA)

  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI


  ARENA


  BAREKOV


  BEARDER


  CAMPBELL BANNERMAN
   (1)
   (2)


  CORNILLET


  ENGEL


  GAHLER


  GERICKE


  GRIESBECK


  GUERRERO SALOM


  HETMAN


  HEUBUCH


  HÖLVÉNYI


  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO


  KARSKI


  KYENGE


  LEINEN


  LIETZ


  MANSCOUR


  MARTIN


  MICHEL


  MIZZI


  NEGRESCU


  NEUSER


  NOICHL


  PONGA


  PREUSS


  ROSATI


  SENRA RODRÍGUEZ


  SILVA PEREIRA


  STOLOJAN


  SYLIKIOTIS


  THEOCHAROUS


  VALERO


  VAUGHAN
   (1)
   (2)


  WARD


  WENTA


  WERNER


  WIŚNIEWSKA
   (1)
   (2)


  ZÁBORSKÁ


  ZELLER


  ZORRINHO


  ZOVKO


  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), līdzpriekšsēdētāja p. i.

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOSA)

PEYREFITTE (BELIZA)

GBIAN (BENINA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

OUSMANE (BURKINAFASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (KABOVERDE)

KOMBO (KAMERŪNA)

MMADI HASSANI (KOMORU SALAS)

KABINDA NGOY (KONGO Demokrātiskā Republika)

VAVIA (KUKA SALAS)

GOUMANEH (DŽIBUTIJA)

(DOMINIKA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

NAIB (ERITREJA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABONA)

SALLAH (GAMBIJA)

BANDA (GANA)

KAMANO (GVINEJA)

SAIEGH (GVINEJA-BISAVA)

NGUEMA MANANA (EKVATORIĀLĀ GVINEJA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAIKA)

ADEN (KENIJA)

MAHASE-MOILOA (LESOTO)

DUNAH (LIBĒRIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

MUSSA (MALĀVIJA)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURĪCIJA)

VAQUINA (MOZAMBIKA)

NEKUNDI (NAMĪBIJA)

DIOFFO (NIGĒRA)

IRIASE (NIGĒRIJA)

KOIM (PAPUA-JAUNGVINEJA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SENTLUSIJA)

STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SANTOME UN PRINSIPI)

SALL (SENEGĀLA)

ANDRE (SEIŠELAS)

BUNDU (SJERRALEONE)

TAUSINGA (ZĀLAMANA SALAS)

PARKIES (DIENVIDĀFRIKA)

TOUM (SUDĀNA) (*1)

MISIEKABA (SURINAMA)

DLAMINI (SVAZILENDA)

ACKSON (TANZĀNIJA)

WEIDOU (ČADA)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN
   (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN
   (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA
   (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Piedalījās arī:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOSA

CHANDLER

BENĪNA

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSVĀNA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIJA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GANA

FUESINI

GVINEJA

DIALLO

SYLLA

GVINEJA-BISAVA

BAME

MALĀVIJA

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIKA

NAMBURETE

SITHOLE

NAMĪBIJA

VENAANI

NIGĒRA

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGĒRIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGĀLA

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SJERRALEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

DIENVIDĀFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

DIENVIDSUDĀNA

OHIDE OMAHA

SUDĀNA

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZĀNIJA

MATIKO

LWOTA

ČADA

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

ĀKK PADOME

ABRAHAM TEKESTE, Finanšu un ekonomiskās sadarbības ministrs (Etiopija), ĀKK Padomes priekšsēdētājs

ES PADOME

CARMELO ABELA, Ārlietu un tirdzniecības veicināšanas ministrs (Malta), ES Padomes priekšsēdētājs

EIROPAS KOMISIJA

NEVEN MIMICA, par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas

CHRISTOS STYLIANIDES, par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu atbildīgais Komisijas loceklis

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

YVES SOMVILLE, EESK ĀKK koordinācijas komitejas priekšsēdētājs

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

PATRICK GOMES, līdzģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(*1)  Ar novērotāja statusu.

(1)  Piedalījās 2017. gada 19. jūnija sēdē.

(2)  Piedalījās 2017. gada 20. jūnija sēdē.

---

III PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

REZOLŪCIJA (1)

par politisko partiju finansēšanu ĀKK un ES valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju, jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju, jo īpaši tās 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2003. gada 11. jūlijā Maputo pieņemtās Konvencijas par korupcijas novēršanu un apkarošanu 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2003. gada 11. jūlijā Maputo pieņemtās Konvencijas par korupcijas novēršanu un apkarošanu 10. pantu,

| — | ņemot vērā 124. Starpparlamentārās savienības asamblejas 2011. gada 20. aprīlī Panamā pieņemto rezolūciju par pārredzamību un pārskatatbildību politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 124. Starpparlamentārās savienības asamblejas 2011. gada 20. aprīlī Panamā pieņemto rezolūciju par pārredzamību un pārskatatbildību politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (2),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. aprīlī Amerikas valstu 5. Augstākā līmeņa sanāksmes Trinidadā un Tobago pieņemto Portofspeinas deklarāciju par saistībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. aprīlī Amerikas valstu 5. Augstākā līmeņa sanāksmes Trinidadā un Tobago pieņemto Portofspeinas deklarāciju par saistībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu Rec(2003)4 dalībvalstīm par kopējiem pretkorupcijas noteikumiem politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanā, kuru Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma 2013. gada 8. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu Rec(2003)4 dalībvalstīm par kopējiem pretkorupcijas noteikumiem politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanā, kuru Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēma 2013. gada 8. aprīlī,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ĀKK – ES/102.286/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ĀKK – ES/102.286/galīgā redakcija),

| A. | tā kā politiskajām partijām, lai konkurētu politiskajās cīņās, patlaban ir vajadzīgi būtiski līdzekļi savu uzdevumu īstenošanai – pārstāvēt iedzīvotājus un nodrošināt iedzīvotāju līdzdalību; |
| --- | --- |

A.

tā kā politiskajām partijām, lai konkurētu politiskajās cīņās, patlaban ir vajadzīgi būtiski līdzekļi savu uzdevumu īstenošanai – pārstāvēt iedzīvotājus un nodrošināt iedzīvotāju līdzdalību;

| B. | tā kā politisko partiju finansējums tiek iegūts gan no publiskajiem, gan privātajiem avotiem, tomēr galvenais avots ir pašfinansējums no dalības maksām un partijas pasākumiem līdzekļu iegūšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā politisko partiju finansējums tiek iegūts gan no publiskajiem, gan privātajiem avotiem, tomēr galvenais avots ir pašfinansējums no dalības maksām un partijas pasākumiem līdzekļu iegūšanai;

| C. | tā kā publiskais finansējums ir kļuvis par arvien izplatītāku veidu regulāra, vienlīdzīga un taisnīga atbalsta nodrošināšanai politiskajām partijām; |
| --- | --- |

C.

tā kā publiskais finansējums ir kļuvis par arvien izplatītāku veidu regulāra, vienlīdzīga un taisnīga atbalsta nodrošināšanai politiskajām partijām;

| D. | tā kā politisko partiju pietiekama finansēšana ir tikai un vienīgi sabiedrības un demokrātijas labā ar vienu vienīgu mērķi – veikt savu darbu saskaņā ar pārskatatbildības un pārredzamības mehānismiem; tā kā par publisko līdzekļu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu ir jāpiemēro sankcijas ar efektīviem noteikumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā politisko partiju pietiekama finansēšana ir tikai un vienīgi sabiedrības un demokrātijas labā ar vienu vienīgu mērķi – veikt savu darbu saskaņā ar pārskatatbildības un pārredzamības mehānismiem; tā kā par publisko līdzekļu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu ir jāpiemēro sankcijas ar efektīviem noteikumiem;

| E. | tā kā gan publiskā, gan privātā finansējuma apjomu bieži vien nosaka tas, cik liela ir politiskā partija, kā arī valstu ekonomiskā situācija; |
| --- | --- |

E.

tā kā gan publiskā, gan privātā finansējuma apjomu bieži vien nosaka tas, cik liela ir politiskā partija, kā arī valstu ekonomiskā situācija;

| F. | tā kā dažās ĀKK valstīs trūkst spēju politisko partiju finansēšanai, jo neattīstītā ekonomika un nepietiekamie līdzekļi ierobežo publisko finansējumu un privātos ziedojumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā dažās ĀKK valstīs trūkst spēju politisko partiju finansēšanai, jo neattīstītā ekonomika un nepietiekamie līdzekļi ierobežo publisko finansējumu un privātos ziedojumus;

| G. | tā kā politiskās partijas finansējuma obligāta izpaušana ir svarīga tiesiskumam, kā arī labākai pārredzamībai un pārskatatbildībai, jo sniedz sabiedrībai iespēju saprast politisko partiju nozīmi un darbības; |
| --- | --- |

G.

tā kā politiskās partijas finansējuma obligāta izpaušana ir svarīga tiesiskumam, kā arī labākai pārredzamībai un pārskatatbildībai, jo sniedz sabiedrībai iespēju saprast politisko partiju nozīmi un darbības;

| H. | tā kā politiskā finansējuma izcelsmes pārredzamība ir svarīga, lai novērstu visu veidu iejaukšanos, piesaistot finansējumu no šaubīgiem vai nelikumīgiem avotiem; tā kā nelikumīga finansējuma palielināšanās politiskajos procesos ir būtisks demokrātijas apdraudējums; |
| --- | --- |

H.

tā kā politiskā finansējuma izcelsmes pārredzamība ir svarīga, lai novērstu visu veidu iejaukšanos, piesaistot finansējumu no šaubīgiem vai nelikumīgiem avotiem; tā kā nelikumīga finansējuma palielināšanās politiskajos procesos ir būtisks demokrātijas apdraudējums;

| I. | tā kā politiskā korupcija joprojām ir liela problēma, bet reformas korupcijas izpausmju ierobežošanai bieži vien tiek ierosinātas tikai pēc politisko partiju finansēšanas skandāliem un sabiedrības protestiem; tā kā politiskajā finansēšanā var būt dažāda veida korupcija, proti, sākot no ziedojumu izmantošanas, lai personīgi iedzīvotos, līdz pat valsts līdzekļu ļaunprātīgai izmantošanai; tā kā dažās valstīs joprojām ir izplatīta balsu pirkšanas prakse; |
| --- | --- |

I.

tā kā politiskā korupcija joprojām ir liela problēma, bet reformas korupcijas izpausmju ierobežošanai bieži vien tiek ierosinātas tikai pēc politisko partiju finansēšanas skandāliem un sabiedrības protestiem; tā kā politiskajā finansēšanā var būt dažāda veida korupcija, proti, sākot no ziedojumu izmantošanas, lai personīgi iedzīvotos, līdz pat valsts līdzekļu ļaunprātīgai izmantošanai; tā kā dažās valstīs joprojām ir izplatīta balsu pirkšanas prakse;

| J. | tā kā līdzekļu piesaistīšana var radīt interešu konfliktus un privātie ziedotāji var censties izmantot politisko partiju finansēšanu, lai ietekmētu lēmumu pieņemšanu, tādējādi apdraudot demokrātiskās vienlīdzības principu; |
| --- | --- |

J.

tā kā līdzekļu piesaistīšana var radīt interešu konfliktus un privātie ziedotāji var censties izmantot politisko partiju finansēšanu, lai ietekmētu lēmumu pieņemšanu, tādējādi apdraudot demokrātiskās vienlīdzības principu;

| K. | tā kā sociālo tīklu attīstība pārveido tradicionālos politisko partiju finansēšanas procesus, izmantojot mikrofinansējumu un iesaistot brīvprātīgo darbu; |
| --- | --- |

K.

tā kā sociālo tīklu attīstība pārveido tradicionālos politisko partiju finansēšanas procesus, izmantojot mikrofinansējumu un iesaistot brīvprātīgo darbu;

| L. | tā kā privātais finansējums var izraisīt nevienlīdzīgu finansiālo spēju starp politiskajām partijām; tā kā, lai nodrošinātu demokrātisku taisnīgumu, ir jāņem vērā finansēšanas papildiespējas; |
| --- | --- |

L.

tā kā privātais finansējums var izraisīt nevienlīdzīgu finansiālo spēju starp politiskajām partijām; tā kā, lai nodrošinātu demokrātisku taisnīgumu, ir jāņem vērā finansēšanas papildiespējas;

| M. | tā kā publisko līdzekļu nelegāla izmantošana spēcīgi apdraud sabiedrības uzticēšanos valsts iestādēm un demokrātiju kā tādu; |
| --- | --- |

M.

tā kā publisko līdzekļu nelegāla izmantošana spēcīgi apdraud sabiedrības uzticēšanos valsts iestādēm un demokrātiju kā tādu;

| N. | tā kā politisko partiju finansēšanas neatkarīga uzraudzība joprojām ir nozīmīgs uzdevums; tā kā daudzās ĀKP valstīs joprojām trūkst īstena tiesiskā regulējuma attiecībā uz politisko finansējumu un tikai dažām valstīm ir administratīvā spēja apkopot un pārbaudīt finanšu pārskatus; |
| --- | --- |

N.

tā kā politisko partiju finansēšanas neatkarīga uzraudzība joprojām ir nozīmīgs uzdevums; tā kā daudzās ĀKP valstīs joprojām trūkst īstena tiesiskā regulējuma attiecībā uz politisko finansējumu un tikai dažām valstīm ir administratīvā spēja apkopot un pārbaudīt finanšu pārskatus;

| O. | tā kā tiesību aktos par politisko finansējumu ir jāiekļauj noteikumi par privāto un publisko finansējumu, izdevumiem, pārskatatbildību, finansējuma izcelsmes izpaušanu, uzraudzību un sankcijām; |
| --- | --- |

O.

tā kā tiesību aktos par politisko finansējumu ir jāiekļauj noteikumi par privāto un publisko finansējumu, izdevumiem, pārskatatbildību, finansējuma izcelsmes izpaušanu, uzraudzību un sankcijām;

| P. | tā kā politiskā finansējuma regulējums ir būtisks, lai nosargātu demokrātiju un uzlabotu konkurenci starp daudzām un dažādām politiskajām partijām, kā arī lai nepieļautu korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā politiskā finansējuma regulējums ir būtisks, lai nosargātu demokrātiju un uzlabotu konkurenci starp daudzām un dažādām politiskajām partijām, kā arī lai nepieļautu korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu izmantošanu;

| Q. | tā kā regulējuma nepietiekama piemērošana veicina nekontrolētus izdevumus vēlēšanu laikā un atvieglo nelikumīgas prakses; tā kā lielākajā daļā ĀKP valstu sankciju piemērošana politiskā finansējuma noteikumu pārkāpējiem joprojām ir problemātiska; |
| --- | --- |

Q.

tā kā regulējuma nepietiekama piemērošana veicina nekontrolētus izdevumus vēlēšanu laikā un atvieglo nelikumīgas prakses; tā kā lielākajā daļā ĀKP valstu sankciju piemērošana politiskā finansējuma noteikumu pārkāpējiem joprojām ir problemātiska;

| R. | tā kā vairumā ES valstu pastāv stingri noteikumi par ārējo vai ārvalstu finansējumu, kuri nepieļauj, ka politiskos procesus ietekmē ārvalstu intereses; |
| --- | --- |

R.

tā kā vairumā ES valstu pastāv stingri noteikumi par ārējo vai ārvalstu finansējumu, kuri nepieļauj, ka politiskos procesus ietekmē ārvalstu intereses;

| S. | tā kā sieviešu līdzdalību vai iesaistīšanos politikā faktiski ierobežo grūtības iegūt piekļuvi līdzekļiem; tā kā politiskajām partijām ir galvenā nozīme, lai politikā nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp dzimumiem, |
| --- | --- |

S.

tā kā sieviešu līdzdalību vai iesaistīšanos politikā faktiski ierobežo grūtības iegūt piekļuvi līdzekļiem; tā kā politiskajām partijām ir galvenā nozīme, lai politikā nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp dzimumiem,

| 1. | uzskata, ka politiskās partijas finansējums ir jāizmanto ar mērķi dod iespēju cilvēkiem izteikties demokrātiskā politiskajā procesā, rosinot dažādas nostājas un politiskās perspektīvas, kopā ar visu iesaistīto pušu jēgpilnu līdzdalību politiskajā procesā, tā lai sekmētu demokrātiju un garantētu varas maiņas iespējamību; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka politiskās partijas finansējums ir jāizmanto ar mērķi dod iespēju cilvēkiem izteikties demokrātiskā politiskajā procesā, rosinot dažādas nostājas un politiskās perspektīvas, kopā ar visu iesaistīto pušu jēgpilnu līdzdalību politiskajā procesā, tā lai sekmētu demokrātiju un garantētu varas maiņas iespējamību;

| 2. | atgādina, ka politiskajām partijām ir vajadzīgs pienācīgs finansējums, lai izpildītu savu pamatfunkciju īstenot vēlēšanu kampaņas, kā arī veiktu darbības saistībā ar iespēju nodrošināšanu, politikas programmu attīstību, politisko izglītošanu un apmācību, un institucionālo attīstību; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka politiskajām partijām ir vajadzīgs pienācīgs finansējums, lai izpildītu savu pamatfunkciju īstenot vēlēšanu kampaņas, kā arī veiktu darbības saistībā ar iespēju nodrošināšanu, politikas programmu attīstību, politisko izglītošanu un apmācību, un institucionālo attīstību;

| 3. | uzskata, ka publiskais finansējums, lai gan tikai papildina privāto finansējumu, joprojām ir būtisks, lai uzlabotu pārredzamību, pārskatabildību un taisnīgumu politiskajā finansēšanā; mudina visas valdības nodrošināt brīvu politisko skatuvi patiesai jēgpilnai konkurencei politisko partiju starpā, tā lai tās var tikt nodibinātas un attīsta spēju savākt līdzekļus bez vadošās partijas īstenotas iebiedēšanas; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka publiskais finansējums, lai gan tikai papildina privāto finansējumu, joprojām ir būtisks, lai uzlabotu pārredzamību, pārskatabildību un taisnīgumu politiskajā finansēšanā; mudina visas valdības nodrošināt brīvu politisko skatuvi patiesai jēgpilnai konkurencei politisko partiju starpā, tā lai tās var tikt nodibinātas un attīsta spēju savākt līdzekļus bez vadošās partijas īstenotas iebiedēšanas;

| 4. | pauž pārliecību, ka korupcija nopietni apdraud tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesības, objektivitāti un sociālo taisnīgumu; attiecīgi mudina visas valstis pieņemt vai pastiprināt pretkorupcijas tiesību aktus attiecībā uz politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu un pilnībā nodrošināt to īstenošanu un izpildi; |
| --- | --- |

4.

pauž pārliecību, ka korupcija nopietni apdraud tiesiskumu, demokrātiju, cilvēktiesības, objektivitāti un sociālo taisnīgumu; attiecīgi mudina visas valstis pieņemt vai pastiprināt pretkorupcijas tiesību aktus attiecībā uz politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu un pilnībā nodrošināt to īstenošanu un izpildi;

| 5. | atgādina, ka jebkuros apstākļos ir jāievēro valsts neitralitātes princips un politisko grupu vai partiju organizācijas brīvība un politisko grupu vai partiju neatkarība nedrīkst būt atkarīga no jebkādas publisko līdzekļu piešķiršanas; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka jebkuros apstākļos ir jāievēro valsts neitralitātes princips un politisko grupu vai partiju organizācijas brīvība un politisko grupu vai partiju neatkarība nedrīkst būt atkarīga no jebkādas publisko līdzekļu piešķiršanas;

| 6. | mudina valdības nodalīt institucionālos līdzekļus no vadošās partijas līdzekļiem, lai aizsargātu iestāžu neitralitāti un sekmētu reālu konkurences vidi politisko partiju starpā, tā lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus vēlēšanās; uzskata, ka galvenais labas pārvaldības un visaptverošas demokrātiskās sistēmas apdraudējums ir valsts līdzekļu ļaunprātīga izmantošana; |
| --- | --- |

6.

mudina valdības nodalīt institucionālos līdzekļus no vadošās partijas līdzekļiem, lai aizsargātu iestāžu neitralitāti un sekmētu reālu konkurences vidi politisko partiju starpā, tā lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus vēlēšanās; uzskata, ka galvenais labas pārvaldības un visaptverošas demokrātiskās sistēmas apdraudējums ir valsts līdzekļu ļaunprātīga izmantošana;

| 7. | mudina visas valdības ieviest un pilnībā piemērot regulējumu kopumu par politisko partiju finansēšanu, tostarp neatkarīgus efektīvus kontroles mehānismus, kriminālsodu un objektīvus noteikumus par demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

mudina visas valdības ieviest un pilnībā piemērot regulējumu kopumu par politisko partiju finansēšanu, tostarp neatkarīgus efektīvus kontroles mehānismus, kriminālsodu un objektīvus noteikumus par demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu;

| 8. | aicina obligāti izpaust politisko partiju finansējumu no visiem avotiem (publiskajiem, privātajiem, ārvalstu un pašā partijā), tā lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

8.

aicina obligāti izpaust politisko partiju finansējumu no visiem avotiem (publiskajiem, privātajiem, ārvalstu un pašā partijā), tā lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un pārskatatbildību;

| 9. | pauž pārliecību, ka banku sistēmas nostiprināšana ĀKP valstīs varētu ievērojami ierobežot nelikumīga finansējuma ietekmi politiskajā dzīvē un atvieglot cīņu pret korupciju; |
| --- | --- |

9.

pauž pārliecību, ka banku sistēmas nostiprināšana ĀKP valstīs varētu ievērojami ierobežot nelikumīga finansējuma ietekmi politiskajā dzīvē un atvieglot cīņu pret korupciju;

| 10. | mudina parlamentus padarīt stiprākus tiesību aktus attiecībā uz politisko partiju pārredzamību un pārskatatbildību un pieņemt pienācīgus tiesību aktus, lai īstenotu demokrātiskās vienlīdzības principu un regulētu faktorus, kas padara politikas izmaksas aizvien lielākas, tostarp nosakot kampaņu izdevumu ierobežojumus; |
| --- | --- |

10.

mudina parlamentus padarīt stiprākus tiesību aktus attiecībā uz politisko partiju pārredzamību un pārskatatbildību un pieņemt pienācīgus tiesību aktus, lai īstenotu demokrātiskās vienlīdzības principu un regulētu faktorus, kas padara politikas izmaksas aizvien lielākas, tostarp nosakot kampaņu izdevumu ierobežojumus;

| 11. | aicina izveidot neatkarīgas regulatīvās iestādes, kuras ir atbildīgas par politisko partiju finanšu kontu pārvaldības uzraudzību un kurām ir pilnvaras panākt atbilstību, izpētīt partiju finanšu pārskatus un uzraudzīt ievēlēto pārstāvju finansiālo stāvokli, tostarp uzliekot kriminālsodu un finanšu sankcijas par pārkāpumiem; aicina ES aktīvi atbalstīt ĀKP valstu administratīvo spēju pastiprināšanu, lai ar tehniskās palīdzības un zināšanu apmaiņas programmu palīdzību palielinātu finanšu uzraudzības sistēmas efektivitāti; |
| --- | --- |

11.

aicina izveidot neatkarīgas regulatīvās iestādes, kuras ir atbildīgas par politisko partiju finanšu kontu pārvaldības uzraudzību un kurām ir pilnvaras panākt atbilstību, izpētīt partiju finanšu pārskatus un uzraudzīt ievēlēto pārstāvju finansiālo stāvokli, tostarp uzliekot kriminālsodu un finanšu sankcijas par pārkāpumiem; aicina ES aktīvi atbalstīt ĀKP valstu administratīvo spēju pastiprināšanu, lai ar tehniskās palīdzības un zināšanu apmaiņas programmu palīdzību palielinātu finanšu uzraudzības sistēmas efektivitāti;

| 12. | atkārtoti atgādina, ka regulatīvajām iestādēm ir vajadzīgi pienācīgi līdzekļi un skaidras pilnvaras, lai spētu izmeklēt noteikumu par politisko finansējumu pārkāpumus un piemērot attiecīgas sankcijas; |
| --- | --- |

12.

atkārtoti atgādina, ka regulatīvajām iestādēm ir vajadzīgi pienācīgi līdzekļi un skaidras pilnvaras, lai spētu izmeklēt noteikumu par politisko finansējumu pārkāpumus un piemērot attiecīgas sankcijas;

| 13. | mudina visas valdības ieviest un pastiprināt stingrus preventīvos pasākumus, kuri paredzēti korupcijas apkarošanai, un izveidot neatkarīgas disciplinārās iestādes, lai izmeklētu un piemērotu sankcijas par korupciju politiskajās partijās vai par finanšu līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

13.

mudina visas valdības ieviest un pastiprināt stingrus preventīvos pasākumus, kuri paredzēti korupcijas apkarošanai, un izveidot neatkarīgas disciplinārās iestādes, lai izmeklētu un piemērotu sankcijas par korupciju politiskajās partijās vai par finanšu līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu;

| 14. | mudina visas valdības veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu politikā iesaistīto pušu integritāti, novēršot krāpšanas darbības vai jebkādas nelikumīgas prakses; |
| --- | --- |

14.

mudina visas valdības veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu politikā iesaistīto pušu integritāti, novēršot krāpšanas darbības vai jebkādas nelikumīgas prakses;

| 15. | uzskata, ka nelikumīgu līdzekļu ieplūšana politikā rada īpašu apdraudējumu demokrātijai un tās institūcijām visos kontinentos; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka nelikumīgu līdzekļu ieplūšana politikā rada īpašu apdraudējumu demokrātijai un tās institūcijām visos kontinentos;

| 16. | aicina pastiprināt publisko pārskatatbildību, risinot jautājumu par publisko līdzekļu neregulētu izmantošanu, kura dod iespēju ļaunprātīgi izmantot valsts līdzekļus un kuras dēļ publiskie līdzekļi nenonāk izmantošanai vispārējās sabiedrības interesēs; turklāt aicina noteikt ierobežojumus politisko partiju privātajam finansējumam un, ja iespējams, nodrošināt pārredzamību un piemērotas publiskās iestādes īstenotu uzraudzību; |
| --- | --- |

16.

aicina pastiprināt publisko pārskatatbildību, risinot jautājumu par publisko līdzekļu neregulētu izmantošanu, kura dod iespēju ļaunprātīgi izmantot valsts līdzekļus un kuras dēļ publiskie līdzekļi nenonāk izmantošanai vispārējās sabiedrības interesēs; turklāt aicina noteikt ierobežojumus politisko partiju privātajam finansējumam un, ja iespējams, nodrošināt pārredzamību un piemērotas publiskās iestādes īstenotu uzraudzību;

| 17. | mudina ieviest ierobežojumus, lai novērstu, ka uzņēmumi saņem vai varētu saņemt publiskos līgumus par ziedojumu veikšanu politiskajām partijām; |
| --- | --- |

17.

mudina ieviest ierobežojumus, lai novērstu, ka uzņēmumi saņem vai varētu saņemt publiskos līgumus par ziedojumu veikšanu politiskajām partijām;

| 18. | aicina visas valdības ieviest ārvalstu ziedojumu politiskajām partijām aizliegumus vai noteikt maksimālos griestus, tā lai novērstu ārvalstu interešu ietekmi uz politiskajiem procesiem, un pieprasīt uzrādīt jebkurus no ārvalstīm saņemtus ziedojumus; |
| --- | --- |

18.

aicina visas valdības ieviest ārvalstu ziedojumu politiskajām partijām aizliegumus vai noteikt maksimālos griestus, tā lai novērstu ārvalstu interešu ietekmi uz politiskajiem procesiem, un pieprasīt uzrādīt jebkurus no ārvalstīm saņemtus ziedojumus;

| 19. | apstiprina, ka noteikumu par politiskās partijas finansēšanu efektīva īstenošana ar pārskatatbildības un pārredzamības mehānismiem ir svarīgs faktors, lai pastiprinātu sabiedrības uzticēšanos iestādēm un vēlēšanu procesiem; |
| --- | --- |

19.

apstiprina, ka noteikumu par politiskās partijas finansēšanu efektīva īstenošana ar pārskatatbildības un pārredzamības mehānismiem ir svarīgs faktors, lai pastiprinātu sabiedrības uzticēšanos iestādēm un vēlēšanu procesiem;

| 20. | uzskata, ka skaidrs un līdzsvarots politisko partiju finansēšanas regulējums arī varētu radīt uzticēšanos starp publiskajām iestādēm un politiskajām partijām; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka skaidrs un līdzsvarots politisko partiju finansēšanas regulējums arī varētu radīt uzticēšanos starp publiskajām iestādēm un politiskajām partijām;

| 21. | mudina visas valdības īstenot prasības par dzimumu līdztiesību politisko partiju publiskā finansējuma shēmās, tā lai sievietēm atvieglotu piekļuvi piemērotiem finanšu līdzekļiem, tādējādi uzlabojot viņu politiskās iespējas piedalīties politikā; |
| --- | --- |

21.

mudina visas valdības īstenot prasības par dzimumu līdztiesību politisko partiju publiskā finansējuma shēmās, tā lai sievietēm atvieglotu piekļuvi piemērotiem finanšu līdzekļiem, tādējādi uzlabojot viņu politiskās iespējas piedalīties politikā;

| 22. | mudina pilsoniskās sabiedrības organizācijas un plašsaziņas līdzekļus nepārtraukti un neatkarīgi uzraudzīt politisko partiju finansēšanu, ziņot par jebkādām nelikumīgām praksēm un informēt pilsoņus par pilnvaru īstenošanu; turklāt aicina ieviest tiesību aktu trauksmes cēlēju aizsardzībai; |
| --- | --- |

22.

mudina pilsoniskās sabiedrības organizācijas un plašsaziņas līdzekļus nepārtraukti un neatkarīgi uzraudzīt politisko partiju finansēšanu, ziņot par jebkādām nelikumīgām praksēm un informēt pilsoņus par pilnvaru īstenošanu; turklāt aicina ieviest tiesību aktu trauksmes cēlēju aizsardzībai;

| 23. | uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām kopā ar finanšu regulatīvajām iestādēm var būt liela nozīme izpratnes veicināšanā pilsoņu, politisko partiju un visu ieinteresēto pušu starpā par politisko partiju finansēšanas regulēšanas svarīgumu; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām kopā ar finanšu regulatīvajām iestādēm var būt liela nozīme izpratnes veicināšanā pilsoņu, politisko partiju un visu ieinteresēto pušu starpā par politisko partiju finansēšanas regulēšanas svarīgumu;

| 24. | mudina ES un ĀKP valstis definēt kopējas direktīvas par politisko partiju finansēšanu, lai nodrošinātu labu pārvaldību savās valstīs; |
| --- | --- |

24.

mudina ES un ĀKP valstis definēt kopējas direktīvas par politisko partiju finansēšanu, lai nodrošinātu labu pārvaldību savās valstīs;

| 25. | aicina noteikumus par politisko partiju finansēšanu neattiecināt tikai uz politiskajām partijām, bet arī piemērot politisko partiju vēlēšanu kampaņām un citām politiskās līdzdalības formām, kā, piemēram, referendumiem; |
| --- | --- |

25.

aicina noteikumus par politisko partiju finansēšanu neattiecināt tikai uz politiskajām partijām, bet arī piemērot politisko partiju vēlēšanu kampaņām un citām politiskās līdzdalības formām, kā, piemēram, referendumiem;

| 26. | mudina tās valstis, kuras vēl nav to izdarījušas, ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju un Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu; |
| --- | --- |

26.

mudina tās valstis, kuras vēl nav to izdarījušas, ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju un Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu;

| 27. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, ĀKK valstu reģionālajām organizācijām un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

27.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, ĀKK valstu reģionālajām organizācijām un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (3)

par palīdzības un attīstības efektivitātes uzlabošanu ES un ĀKK sadarbībā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta),

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (4) un secīgi pārskatīts 2005. un 2010. gadā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (4) un secīgi pārskatīts 2005. un 2010. gadā (5),

| — | ņemot vērā Pusanā notikušās ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas deklarāciju attiecībā uz Ceturto augsta līmeņa forumu par palīdzības efektivitāti, kuru pieņēma 2011. gada maijā Budapeštā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pusanā notikušās ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas deklarāciju attiecībā uz Ceturto augsta līmeņa forumu par palīdzības efektivitāti, kuru pieņēma 2011. gada maijā Budapeštā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par Ceturto augsta līmeņa forumu par palīdzības lietderīgumu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par Ceturto augsta līmeņa forumu par palīdzības lietderīgumu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES līdzekļu devēju koordināciju attīstības palīdzības jomā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES līdzekļu devēju koordināciju attīstības palīdzības jomā (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par privāto sektoru un attīstību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par privāto sektoru un attīstību (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. februāra rezolūciju par Eiropas Konsensa attīstības jomā pārskatīšanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. februāra rezolūciju par Eiropas Konsensa attīstības jomā pārskatīšanu (15),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitu un ANO Ģenerālajā asamblejā 2015. gada 25. septembrī pieņemto noslēguma dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” un jo īpaši tajā noteikto ilgtspējīgas attīstības mērķu 17. mērķi, proti, ANO dalībvalstu apņemšanos pastiprināt programmas īstenošanas paņēmienus un atdzīvināt globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitu un ANO Ģenerālajā asamblejā 2015. gada 25. septembrī pieņemto noslēguma dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” un jo īpaši tajā noteikto ilgtspējīgas attīstības mērķu 17. mērķi, proti, ANO dalībvalstu apņemšanos pastiprināt programmas īstenošanas paņēmienus un atdzīvināt globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai (16),

| — | ņemot vērā Adisabebas rīcības plānu – trešajā starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, kura notika Etiopijā, Adisabebā 2015. gada 13.–16. jūlijā, pieņemto noslēguma dokumentu, ko ANO Ģenerālā asambleja apstiprināja savā 2015. gada 27. jūlija rezolūcijā Nr. 69/313 (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Adisabebas rīcības plānu – trešajā starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, kura notika Etiopijā, Adisabebā 2015. gada 13.–16. jūlijā, pieņemto noslēguma dokumentu, ko ANO Ģenerālā asambleja apstiprināja savā 2015. gada 27. jūlija rezolūcijā Nr. 69/313 (17),

| — | ņemot vērā 2002. gada Monterejas konsensu par attīstības finansēšanu un Starptautisko izvērtēšanas konferenci par attīstības finansēšanu, lai pārskatītu Monterejas konsensa īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada Monterejas konsensu par attīstības finansēšanu un Starptautisko izvērtēšanas konferenci par attīstības finansēšanu, lai pārskatītu Monterejas konsensa īstenošanu,

| — | ņemot vērā Otrajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti 2005. gadā pieņemto Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti, Trešajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti 2008. gadā Akrā (Gana) pieņemto Akras rīcības programmu (18), un Ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti 2011. gada decembrī Pusanā (Korejas Republika) noslēgumā izveidoto Pasaules mēroga partnerību efektīvai attīstības sadarbībai (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Otrajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti 2005. gadā pieņemto Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti, Trešajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti 2008. gadā Akrā (Gana) pieņemto Akras rīcības programmu (18), un Ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti 2011. gada decembrī Pusanā (Korejas Republika) noslēgumā izveidoto Pasaules mēroga partnerību efektīvai attīstības sadarbībai (GPEDC) (19),

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. aprīlī pieņemto Dili deklarāciju par miera veidošanu un valsts veidošanu (20), un Ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti2011. gada 30. novembrī izveidoto pasākumu kopumu “Jaunais kurss iesaistei nestabilās valstīs” (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. aprīlī pieņemto Dili deklarāciju par miera veidošanu un valsts veidošanu (20), un Ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti2011. gada 30. novembrī izveidoto pasākumu kopumu “Jaunais kurss iesaistei nestabilās valstīs” (21),

| — | ņemot vērā GPEDC Otro augsta līmeņa sanāksmi, kura notika no 2016. gada 28. novembra līdz 1. decembrim Nairobi (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā GPEDC Otro augsta līmeņa sanāksmi, kura notika no 2016. gada 28. novembra līdz 1. decembrim Nairobi (22),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO)/Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) 2014. gada progresa ziņojumu Making Development Co-operation More Effective (Attīstības sadarbības efektivitātes palielināšana) (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO)/Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) 2014. gada progresa ziņojumu Making Development Co-operation More Effective (Attīstības sadarbības efektivitātes palielināšana) (23),

| — | ņemot vērā ĀKK valstu grupas nostāju trešajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansējumu (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK valstu grupas nostāju trešajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansējumu (24),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, kurā ir norādīts, ka ES īstenotās politikas attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un tās izskaušana, un kurā noteikts, ka Savienība un dalībvalstis respektē saistības, par kurām tās vienojušās saistībā ar ANO un citām kompetentām organizācijām, un politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, kurā ir norādīts, ka ES īstenotās politikas attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un tās izskaušana, un kurā noteikts, ka Savienība un dalībvalstis respektē saistības, par kurām tās vienojušās saistībā ar ANO un citām kompetentām organizācijām, un politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā,

| — | ņemot vērā 2005. gada Eiropas Konsensu par attīstību (25) un Priekšlikumu jaunam Eiropas Konsensam par attīstību (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada Eiropas Konsensu par attīstību (25) un Priekšlikumu jaunam Eiropas Konsensam par attīstību (26),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. gada 15. maija rīcības kodeksu attiecībā uz papildināmību un darba dalīšanu attīstības politikā (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. gada 15. maija rīcības kodeksu attiecībā uz papildināmību un darba dalīšanu attīstības politikā (27),

| — | ņemot vērā Palīdzības efektivitātes darbības sistēmu (28), kuras pamatā ir Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumi par darbības sistēmu palīdzības efektivitātes jomā, Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumi par darba sadali vairāku valstu mērogā un Padomes 2010. gada 9. decembra secinājumi par savstarpēju atbildību un pārredzamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Palīdzības efektivitātes darbības sistēmu (28), kuras pamatā ir Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumi par darbības sistēmu palīdzības efektivitātes jomā, Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumi par darba sadali vairāku valstu mērogā un Padomes 2010. gada 9. decembra secinājumi par savstarpēju atbildību un pārredzamību,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par Jaunu globālu partnerību nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. maija secinājumus par Jaunu globālu partnerību nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada (29),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus par kopīgās plānošanas pastiprināšanu (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus par kopīgās plānošanas pastiprināšanu (30),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus attiecībā uz 2016. gada ziņojumu Eiropadomei par ES attīstības palīdzības mērķiem (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. maija secinājumus attiecībā uz 2016. gada ziņojumu Eiropadomei par ES attīstības palīdzības mērķiem (31),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 22. jūnija darba dokumentu 2015 EU Accountability Report on Financing for Development – Review of progress by the EU and its Member States (“ES 2015. gada atskaites ziņojums par attīstības finansēšanu: pārskats par ES un dalībvalstu gūto progresu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 22. jūnija darba dokumentu 2015 EU Accountability Report on Financing for Development – Review of progress by the EU and its Member States (“ES 2015. gada atskaites ziņojums par attīstības finansēšanu: pārskats par ES un dalībvalstu gūto progresu”),

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju: “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – stiprāka Eiropa”, kuru 2016. gada jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju: “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – stiprāka Eiropa”, kuru 2016. gada jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (32),

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ĀKK – ES/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ĀKK – ES/xxxxxx),

| A. | tā kā palīdzības efektivitāte sniedz ieguldījumu dzīves kvalitātes uzlabošanā, nabadzības samazināšanā un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā palīdzības efektivitāte sniedz ieguldījumu dzīves kvalitātes uzlabošanā, nabadzības samazināšanā un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā;

| B. | tā kā Kotonū Partnerattiecību nolīguma galvenie mērķi ir nabadzības samazināšana, demokrātijas konsolidācija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un tā kā Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir bijis galvenais ES finanšu instruments attīstības un humanitārās intervences pasākumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kotonū Partnerattiecību nolīguma galvenie mērķi ir nabadzības samazināšana, demokrātijas konsolidācija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana un tā kā Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir bijis galvenais ES finanšu instruments attīstības un humanitārās intervences pasākumiem;

| C. | tā kā attīstības palīdzībā ir jāņem vērā drošības jautājums, jo vairākos jaunattīstības vai krīzes reģionos iedzīvotajiem drošība ir kļuvusi par būtisku eksistenciālu problēmu; |
| --- | --- |

C.

tā kā attīstības palīdzībā ir jāņem vērā drošības jautājums, jo vairākos jaunattīstības vai krīzes reģionos iedzīvotajiem drošība ir kļuvusi par būtisku eksistenciālu problēmu;

| D. | tā kā, neraugoties uz vairāk nekā 50 gadu ilgu sadarbību attīstības jomā, lielākā daļa ĀKK valstu joprojām ir starp valstīm ar zemiem ienākumiem (LIC); |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz vairāk nekā 50 gadu ilgu sadarbību attīstības jomā, lielākā daļa ĀKK valstu joprojām ir starp valstīm ar zemiem ienākumiem (LIC);

| E. | tā kā pašreizējās problēmas attiecībā uz palīdzības efektivitāti ir jāīsteno holistiskā veidā, kas atspoguļo 21. gadsimta realitāti, tostarp attiecībā uz drošību, uzturu, apgādi ar ūdeni un augsnes un citu dabas resursu efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējās problēmas attiecībā uz palīdzības efektivitāti ir jāīsteno holistiskā veidā, kas atspoguļo 21. gadsimta realitāti, tostarp attiecībā uz drošību, uzturu, apgādi ar ūdeni un augsnes un citu dabas resursu efektīvu izmantošanu;

| F. | tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniedzējas valstis ir piešķīrušas attīstībai tikai 0,46 % no nacionālā kopienākuma (NKI), kā rezultātā jaunattīstības valstīm kopumā nav bijuši pieejami vairāk nekā USD 2 triljoni; |
| --- | --- |

F.

tā kā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniedzējas valstis ir piešķīrušas attīstībai tikai 0,46 % no nacionālā kopienākuma (NKI), kā rezultātā jaunattīstības valstīm kopumā nav bijuši pieejami vairāk nekā USD 2 triljoni;

| G. | tā kā OAP, ja tā atbilst efektīvas attīstības sadarbības principiem – pašu valstu atbildība, pārredzamība un pārskatatbildība, koncentrēšanās uz rezultātiem un iekļautība – var būt izšķiroša loma Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu īstenošanā, it sevišķi valstīs ar zemiem ienākumiem, un galējas nabadzības un nevienlīdzības apkarošanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā OAP, ja tā atbilst efektīvas attīstības sadarbības principiem – pašu valstu atbildība, pārredzamība un pārskatatbildība, koncentrēšanās uz rezultātiem un iekļautība – var būt izšķiroša loma Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķu īstenošanā, it sevišķi valstīs ar zemiem ienākumiem, un galējas nabadzības un nevienlīdzības apkarošanā;

| H. | tā kā GPEDC 2016. gada ziņojumā norādīts, ka pēdējos gados ir kļuvusi lēnāka pašas valsts atbildības īstenošanas gaita; |
| --- | --- |

H.

tā kā GPEDC 2016. gada ziņojumā norādīts, ka pēdējos gados ir kļuvusi lēnāka pašas valsts atbildības īstenošanas gaita;

| I. | tā kā tikai puse no sadarbības attīstības jomā tiek novirzīta izmantojot pašu saņēmēju valstu finanšu pārvaldības un iepirkuma sistēmas; |
| --- | --- |

I.

tā kā tikai puse no sadarbības attīstības jomā tiek novirzīta izmantojot pašu saņēmēju valstu finanšu pārvaldības un iepirkuma sistēmas;

| J. | tā kā attīstības palīdzības finansēti projekti un programmas būtu jāizstrādā saskaņā ar saņēmējas valsts mērķiem un prioritātēm; |
| --- | --- |

J.

tā kā attīstības palīdzības finansēti projekti un programmas būtu jāizstrādā saskaņā ar saņēmējas valsts mērķiem un prioritātēm;

| K. | tā kā attīstības palīdzība tiek novirzīta daudzos nekoordinētos projektos un programmās, tādējādi mazinot valstu spēju definēt saskaņotu politiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā attīstības palīdzība tiek novirzīta daudzos nekoordinētos projektos un programmās, tādējādi mazinot valstu spēju definēt saskaņotu politiku;

| L. | tā kā, lai gan šī gadsimta sākumā bijā vērojams progress jaunattīstības valstu parāda sloga mazināšanā, tomēr pašreizējie parādu līmeņi pieaug; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai gan šī gadsimta sākumā bijā vērojams progress jaunattīstības valstu parāda sloga mazināšanā, tomēr pašreizējie parādu līmeņi pieaug;

| M. | tā kā attīstības partnera ilgtermiņa klātbūtne, programmās balstīts atbalsts un sistemātiska iesaistīšanās dialogā ar valsts valdību veicina savstarpēju uzticēšanos un izpratni; |
| --- | --- |

M.

tā kā attīstības partnera ilgtermiņa klātbūtne, programmās balstīts atbalsts un sistemātiska iesaistīšanās dialogā ar valsts valdību veicina savstarpēju uzticēšanos un izpratni;

| N. | tā kā papildus attīstības palīdzībai un sadarbībai ir vajadzīgi citi attīstības palīdzības instrumenti, lai efektīvi izskaustu nabadzību un veicinātu IAM; |
| --- | --- |

N.

tā kā papildus attīstības palīdzībai un sadarbībai ir vajadzīgi citi attīstības palīdzības instrumenti, lai efektīvi izskaustu nabadzību un veicinātu IAM;

| O. | tā kā attīstības efektivitāte, kas nozīmē visu attīstības panākšanai veltīto līdzekļu un resursu efektīvu izmantojumu, ir atkarīga ne vien no palīdzības sniedzējiem, bet arī no tā, vai pastāv efektīvas un atsaucīgas institūcijas, pārdomāta politika, tiesiskums, iekļaujoša demokrātiska pārvaldība un aizsardzība pret korupciju jaunattīstības valstīs un pret nelikumīgām finanšu plūsmām starptautiskā līmenī, |
| --- | --- |

O.

tā kā attīstības efektivitāte, kas nozīmē visu attīstības panākšanai veltīto līdzekļu un resursu efektīvu izmantojumu, ir atkarīga ne vien no palīdzības sniedzējiem, bet arī no tā, vai pastāv efektīvas un atsaucīgas institūcijas, pārdomāta politika, tiesiskums, iekļaujoša demokrātiska pārvaldība un aizsardzība pret korupciju jaunattīstības valstīs un pret nelikumīgām finanšu plūsmām starptautiskā līmenī,

| 1. | pauž nožēlu, ka daudzas ES dalībvalstis nav īstenojušas mērķi šim nolūkam atvēlēt 0,7 % no sava NKI un ka dažas valstis ir samazinājušas attīstības palīdzības procentuālo daļu; pauž atzinību piecām ES dalībvalstīm, kuras šo mērķi ir sasniegušas, un uzsver, ka tikai Eiropas valstis ir sasniegušas šo mērķi vai veltījušas nopietnus centienus to sasniegšanai; aicina ES dalībvalstis ievērot saistības par OAP sniegšanu 0,7 % apmērā no NKI un pieņemt skaidru plānu par to, kā un kad valstis šo mērķi sasniegs; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu, ka daudzas ES dalībvalstis nav īstenojušas mērķi šim nolūkam atvēlēt 0,7 % no sava NKI un ka dažas valstis ir samazinājušas attīstības palīdzības procentuālo daļu; pauž atzinību piecām ES dalībvalstīm, kuras šo mērķi ir sasniegušas, un uzsver, ka tikai Eiropas valstis ir sasniegušas šo mērķi vai veltījušas nopietnus centienus to sasniegšanai; aicina ES dalībvalstis ievērot saistības par OAP sniegšanu 0,7 % apmērā no NKI un pieņemt skaidru plānu par to, kā un kad valstis šo mērķi sasniegs;

| 2. | mudina līdzekļu devējus piešķirt nepieciešamos finanšu, tehniskos un politiskos resursus IAM mērķu sasniegšanai līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

2.

mudina līdzekļu devējus piešķirt nepieciešamos finanšu, tehniskos un politiskos resursus IAM mērķu sasniegšanai līdz 2030. gadam;

| 3. | aicina līdzekļu devējas valstis veikt tūlītējus pasākumus, lai izpildītu Parīzes deklarācijas un Pusanas Partnerības saistības; uzsver, ka šīs sadarbības galvenajam mērķim ir jābūt attīstības palīdzības saņēmēju valstu neatkarībai un pašpietiekamībai; |
| --- | --- |

3.

aicina līdzekļu devējas valstis veikt tūlītējus pasākumus, lai izpildītu Parīzes deklarācijas un Pusanas Partnerības saistības; uzsver, ka šīs sadarbības galvenajam mērķim ir jābūt attīstības palīdzības saņēmēju valstu neatkarībai un pašpietiekamībai;

| 4. | brīdina, ka OAP kritērijus nedrīkstētu atvieglot, lai segtu izdevumus, kas nav tieši saistīti ar ilgtspējīgas attīstības veicināšanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

4.

brīdina, ka OAP kritērijus nedrīkstētu atvieglot, lai segtu izdevumus, kas nav tieši saistīti ar ilgtspējīgas attīstības veicināšanu jaunattīstības valstīs;

| 5. | aicina Eiropas Savienību dot priekšroku atšķirīgai pieejai, ņemot vērā saņēmēju valstu attīstības līmeņus, ekonomiskās un sociālās vajadzības, ģeogrāfiskās un klimatiskās atšķirības, kā arī izvēles un prioritātes; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Savienību dot priekšroku atšķirīgai pieejai, ņemot vērā saņēmēju valstu attīstības līmeņus, ekonomiskās un sociālās vajadzības, ģeogrāfiskās un klimatiskās atšķirības, kā arī izvēles un prioritātes;

| 6. | atgādina, ka galvenā prioritāte ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgākā termiņā; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka galvenā prioritāte ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgākā termiņā;

| 7. | atkārtoti apstiprina nepieciešamību nodrošināt ĀKP valstu tiesības uz uztursuverenitāti, tostarp lauksaimnieku tiesības ražot pārtiku savas valsts iedzīvotājiem, izbeidzot zemes sagrābšanu un nodrošinot lauksaimnieku piekļuvi zemei, sēklām un ūdenim; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti apstiprina nepieciešamību nodrošināt ĀKP valstu tiesības uz uztursuverenitāti, tostarp lauksaimnieku tiesības ražot pārtiku savas valsts iedzīvotājiem, izbeidzot zemes sagrābšanu un nodrošinot lauksaimnieku piekļuvi zemei, sēklām un ūdenim;

| 8. | mudina saņēmējvalstu parlamentus pieņemt valsts politikas nostādnes attiecībā uz attīstības palīdzību, lai uzlabotu līdzekļu devēju un saņēmējvalstu valdību pārskatatbildību, uzlabotu publisko finanšu pārvaldību un līdzekļu apguves spēju un uzlabotu nosacījumus budžeta atbalsta saņemšanai, kā arī ilgtermiņa perspektīvā samazinātu atkarību no palīdzības; |
| --- | --- |

8.

mudina saņēmējvalstu parlamentus pieņemt valsts politikas nostādnes attiecībā uz attīstības palīdzību, lai uzlabotu līdzekļu devēju un saņēmējvalstu valdību pārskatatbildību, uzlabotu publisko finanšu pārvaldību un līdzekļu apguves spēju un uzlabotu nosacījumus budžeta atbalsta saņemšanai, kā arī ilgtermiņa perspektīvā samazinātu atkarību no palīdzības;

| 9. | aicina līdzekļu devējus rūpīgāk novērtēt vietējās vajadzības un situācijas, lai palielinātu atbalsta efektivitāti; aicina līdzekļu saņēmējus šajā sakarā sniegt savlaicīgu un precīzu informāciju; |
| --- | --- |

9.

aicina līdzekļu devējus rūpīgāk novērtēt vietējās vajadzības un situācijas, lai palielinātu atbalsta efektivitāti; aicina līdzekļu saņēmējus šajā sakarā sniegt savlaicīgu un precīzu informāciju;

| 10. | mudina līdzekļu devējus un saņēmējus strādāt kopā, lai labāk koordinētu atbalsta programmas, tostarp ieviešot precīzus uzraudzības mehānismus attiecībā uz palīdzības efektivitāti; |
| --- | --- |

10.

mudina līdzekļu devējus un saņēmējus strādāt kopā, lai labāk koordinētu atbalsta programmas, tostarp ieviešot precīzus uzraudzības mehānismus attiecībā uz palīdzības efektivitāti;

| 11. | atgādina, ka saņēmējām valstīm pašām ir jādefinē attīstības modelis un prioritātes, kuras tās vēlas īstenot, saskaņā ar pašas valsts atbildības principu; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka saņēmējām valstīm pašām ir jādefinē attīstības modelis un prioritātes, kuras tās vēlas īstenot, saskaņā ar pašas valsts atbildības principu;

| 12. | aicina ĀKP valstis pastiprināt savus reģionālās integrācijas centienus kopējo uzdevumu veikšanai, kas ir, piemēram, reģionālā drošība, vides aizsardzība, dabas resursu pārvaldība, ekonomikas plūsmu organizācija un tirdzniecības attiecības; |
| --- | --- |

12.

aicina ĀKP valstis pastiprināt savus reģionālās integrācijas centienus kopējo uzdevumu veikšanai, kas ir, piemēram, reģionālā drošība, vides aizsardzība, dabas resursu pārvaldība, ekonomikas plūsmu organizācija un tirdzniecības attiecības;

| 13. | uzsver, ka attīstības palīdzība ir jāpiešķir dotāciju nevis aizdevumu veidā, tā lai nepalielinātu parāda slogu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka attīstības palīdzība ir jāpiešķir dotāciju nevis aizdevumu veidā, tā lai nepalielinātu parāda slogu;

| 14. | uzskata, ka vairākās ĀKP valstīs šīs situācijas noturīgs risinājums būs iespējams vienīgi tad, ja tiks veikti pasākumi lai nodrošinātu, ka cilvēki visbeidzot gūst labumu no savu valstu dabas resursiem; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka vairākās ĀKP valstīs šīs situācijas noturīgs risinājums būs iespējams vienīgi tad, ja tiks veikti pasākumi lai nodrošinātu, ka cilvēki visbeidzot gūst labumu no savu valstu dabas resursiem;

| 15. | uzsver faktu, ka dažās ĀKP valstīs valsts parāda līmenis un parāda apkalpošana ir acīmredzami ilgtnespējīgi un ievērojami ierobežo investīcijas, izaugsmi un valsts spējas pienācīgi finansēt savas sociālās funkcijas, piemēram, veselības aprūpi, izglītību un sociālo nodrošinājumu; aicina ieviest jaunu sadarbības sistēmu, kura patiesi spēj sekmēt ĀKP valstu neatkarīgu attīstību; aicina ES dalībvalstis ierosināt un atbalstīt parādu atvieglošanas procesu saskaņā ar iepriekš minētajām ANO iniciatīvām valstīs, kuru parāds ir vislielākais, tādējādi veicinot ekonomisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

15.

uzsver faktu, ka dažās ĀKP valstīs valsts parāda līmenis un parāda apkalpošana ir acīmredzami ilgtnespējīgi un ievērojami ierobežo investīcijas, izaugsmi un valsts spējas pienācīgi finansēt savas sociālās funkcijas, piemēram, veselības aprūpi, izglītību un sociālo nodrošinājumu; aicina ieviest jaunu sadarbības sistēmu, kura patiesi spēj sekmēt ĀKP valstu neatkarīgu attīstību; aicina ES dalībvalstis ierosināt un atbalstīt parādu atvieglošanas procesu saskaņā ar iepriekš minētajām ANO iniciatīvām valstīs, kuru parāds ir vislielākais, tādējādi veicinot ekonomisko un sociālo attīstību;

| 16. | aicina ES un tās dalībvalstis palielināt finansiālo atbalstu un humāno palīdzību; |
| --- | --- |

16.

aicina ES un tās dalībvalstis palielināt finansiālo atbalstu un humāno palīdzību;

| 17. | pauž nožēlu par to, ka ir mazinājusies ES dalībvalstu līdzdalība pārtikas palīdzības programmās; aicina ES un tās dalībvalstu sniegto atbalstu ĀKP valstīm pirmām kārtām izmantot, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar dziļu nevienlīdzību, nabadzību, hronisku uztura nepietiekamību un piekļuvi veselības aprūpes un publiskajiem pakalpojumiem, tostarp reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī prasa sasniegt IAM; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par to, ka ir mazinājusies ES dalībvalstu līdzdalība pārtikas palīdzības programmās; aicina ES un tās dalībvalstu sniegto atbalstu ĀKP valstīm pirmām kārtām izmantot, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar dziļu nevienlīdzību, nabadzību, hronisku uztura nepietiekamību un piekļuvi veselības aprūpes un publiskajiem pakalpojumiem, tostarp reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī prasa sasniegt IAM;

| 18. | prasa, lai pārtikas palīdzība tiktu palielināta un vispirms tiktu paredzēta pārtikas iegādei no vietējiem zemniekiem; |
| --- | --- |

18.

prasa, lai pārtikas palīdzība tiktu palielināta un vispirms tiktu paredzēta pārtikas iegādei no vietējiem zemniekiem;

| 19. | mudina dalībvalstis publicēt Pusanas īstenošanas plānus un ziņojumus par saviem centieniem; |
| --- | --- |

19.

mudina dalībvalstis publicēt Pusanas īstenošanas plānus un ziņojumus par saviem centieniem;

| 20. | uzsver, ka ir nepieciešams noteikt stabilu GPEDC vietu programmas 2030. gadam un Adisabebas rīcības programmas īstenošanas ietvaros; uzsver, ka GPEDC vajadzētu uzņemties aktīvu lomu uz pierādījumiem balstītos uzraudzības un pārskatatbildības aspektos; uzsver, ka ir nepieciešams GPEDC nodrošināt skaidri noteiktus sadarbības kanālus konkrētiem attīstības procesa dalībniekiem, kuri neietilpst ESAO donoru lokā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir nepieciešams noteikt stabilu GPEDC vietu programmas 2030. gadam un Adisabebas rīcības programmas īstenošanas ietvaros; uzsver, ka GPEDC vajadzētu uzņemties aktīvu lomu uz pierādījumiem balstītos uzraudzības un pārskatatbildības aspektos; uzsver, ka ir nepieciešams GPEDC nodrošināt skaidri noteiktus sadarbības kanālus konkrētiem attīstības procesa dalībniekiem, kuri neietilpst ESAO donoru lokā;

| 21. | atzinīgi vērtē ESAO iniciatīvas, kuras varētu sniegt ieguldījumu nelikumīgu finanšu plūsmu mazināšanā, un aicina starptautisko sabiedrību uzlabot sadarbību, lai palielinātu nodokļu režīmu pārredzamību; uzstāj, ka šajā ziņā būtiska loma un atbildība ir multinacionālajiem uzņēmumiem un finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē ESAO iniciatīvas, kuras varētu sniegt ieguldījumu nelikumīgu finanšu plūsmu mazināšanā, un aicina starptautisko sabiedrību uzlabot sadarbību, lai palielinātu nodokļu režīmu pārredzamību; uzstāj, ka šajā ziņā būtiska loma un atbildība ir multinacionālajiem uzņēmumiem un finanšu iestādēm;

| 22. | aicina līdzekļu devējus un saņēmējus izstrādāt kopēju un saistošu normatīvo satvaru ANO aizgādībā un ieviest aizsardzības pasākumus un garantijas, lai nodrošinātu, ka publiskie un privātie uzņēmumi ievēro ANO darba konvencijas un sociālos, vides un pretkorupcijas standartus; |
| --- | --- |

22.

aicina līdzekļu devējus un saņēmējus izstrādāt kopēju un saistošu normatīvo satvaru ANO aizgādībā un ieviest aizsardzības pasākumus un garantijas, lai nodrošinātu, ka publiskie un privātie uzņēmumi ievēro ANO darba konvencijas un sociālos, vides un pretkorupcijas standartus;

| 23. | uzsver, ka ir nepieciešams vienkāršot piekļuvi atbalsta projektiem, lai sekmētu iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības un valstu līdzdalību; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir nepieciešams vienkāršot piekļuvi atbalsta projektiem, lai sekmētu iedzīvotāju, pilsoniskās sabiedrības un valstu līdzdalību;

| 24. | uzsver, ka atbalsts ir attīstības katalizators, nevis tās galvenais avots; šajā sakarā atzīst, ka atbalsta galvenais mērķis ir panākt stāvokli, kad tas vairs nav nepieciešams; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka atbalsts ir attīstības katalizators, nevis tās galvenais avots; šajā sakarā atzīst, ka atbalsta galvenais mērķis ir panākt stāvokli, kad tas vairs nav nepieciešams;

| 25. | mudina virzīties tālāk par “līdzekļu devēju – saņēmēju” paradigmu un aicina uzlabot sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

25.

mudina virzīties tālāk par “līdzekļu devēju – saņēmēju” paradigmu un aicina uzlabot sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā;

| 26. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

26.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām.

REZOLŪCIJA (33)

par sporta lomu izglītības un nabadzības izskaušanas veicināšanā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Maltā, |
| --- | --- |

—

tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Maltā,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) un secīgi pārskatīts 2005. un 2010. gadā (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) un secīgi pārskatīts 2005. un 2010. gadā (34),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par sievietēm un sportu (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 5. jūnija rezolūciju par sievietēm un sportu (35),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par darba pamatstandartu ievērošanu sporta preču ražošanā olimpisko spēļu vajadzībām (36), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par darba pamatstandartu ievērošanu sporta preču ražošanā olimpisko spēļu vajadzībām (36),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. novembra rezolūciju par sporta lomu izglītībā (37), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. novembra rezolūciju par sporta lomu izglītībā (37),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūciju par Balto grāmatu par sportu (38), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. maija rezolūciju par Balto grāmatu par sportu (38),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (39), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (39),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. februāra rezolūciju par integrētu pieeju politikai sporta jomā – laba pārvaldība, pieejamība un integritāte (40), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. februāra rezolūciju par integrētu pieeju politikai sporta jomā – laba pārvaldība, pieejamība un integritāte (40),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra deklarāciju par lielāku Eiropas Savienības atbalstu tautas sportam (41), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra deklarāciju par lielāku Eiropas Savienības atbalstu tautas sportam (41),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. jūlija Balto grāmatu par sportu (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. jūlija Balto grāmatu par sportu (COM(2007)0391),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 22. decembra paziņojumu “ES rīcība izglītības caur sportu jomā: EYES 2004 sasniegumu stiprināšana” (COM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 22. decembra paziņojumu “ES rīcība izglītības caur sportu jomā: EYES 2004 sasniegumu stiprināšana” (COM(2005)0680),

| — | ņemot vērā saprašanās memorandu (SM), ko 2006. gadā parakstīja Komisija un FIFA, lai izmantotu futbolu kā attīstības virzītājspēku Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saprašanās memorandu (SM), ko 2006. gadā parakstīja Komisija un FIFA, lai izmantotu futbolu kā attīstības virzītājspēku Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīs,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumus par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku (42), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumus par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku (42),

| — | ņemot vērā 1999. gada decembrī Punta del Este pieņemto deklarāciju un UNESCO apaļā galda sanāksmi par tradicionālajiem sporta veidiem un spēlēm, kurā apsprieda jautājumu par tradicionālo sporta veidu un spēļu atzīšanu par nemateriālo kultūras mantojumu un kultūras daudzveidības simbolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada decembrī Punta del Este pieņemto deklarāciju un UNESCO apaļā galda sanāksmi par tradicionālajiem sporta veidiem un spēlēm, kurā apsprieda jautājumu par tradicionālo sporta veidu un spēļu atzīšanu par nemateriālo kultūras mantojumu un kultūras daudzveidības simbolu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada septembrī ilgtspējīgas attīstības samitā pieņemtos ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada septembrī ilgtspējīgas attīstības samitā pieņemtos ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kuru pieņēma 2015. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kuru pieņēma 2015. gada septembrī,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 16. decembrī pieņemto rezolūciju “Sports kā līdzeklis izglītības, veselības, attīstības un miera veicināšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 16. decembrī pieņemto rezolūciju “Sports kā līdzeklis izglītības, veselības, attīstības un miera veicināšanai”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ĀKK – ES/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ĀKK – ES/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | tā kā ir atzīts, ka tiesības uz sportu un fizisko audzināšanu ir visu cilvēku pamattiesības, kuras pakāpeniski tiek iekļautas galvenajās cilvēktiesību deklarācijās; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir atzīts, ka tiesības uz sportu un fizisko audzināšanu ir visu cilvēku pamattiesības, kuras pakāpeniski tiek iekļautas galvenajās cilvēktiesību deklarācijās;

| B. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 37. pantā ir noteikts, ka sports ievērojami veicina ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 37. pantā ir noteikts, ka sports ievērojami veicina ilgtspējīgu attīstību;

| C. | tā kā ir pierādījies, ka sports ir rentabls un elastīgs instruments miera un attīstības mērķu izpildes veicināšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir pierādījies, ka sports ir rentabls un elastīgs instruments miera un attīstības mērķu izpildes veicināšanai;

| D. | tā kā sports ir spēcīgs sociālais instruments, kas var tuvināt cilvēkus, kuriem ir dažāda etniskā, kultūras, reliģijas, valodas un sociālekonomiskā piederība; |
| --- | --- |

D.

tā kā sports ir spēcīgs sociālais instruments, kas var tuvināt cilvēkus, kuriem ir dažāda etniskā, kultūras, reliģijas, valodas un sociālekonomiskā piederība;

| E. | tā kā ar sporta nodarbībām saistītās izmaksas ir dažādas atkarībā no sporta veida; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar sporta nodarbībām saistītās izmaksas ir dažādas atkarībā no sporta veida;

| F. | tā kā sportam un rotaļām bērnībā var būt nozīmīga loma, lai pasargātu jauniešus un bērnus no pievēršanās vardarbībai, un tie var palīdzēt mazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku; |
| --- | --- |

F.

tā kā sportam un rotaļām bērnībā var būt nozīmīga loma, lai pasargātu jauniešus un bērnus no pievēršanās vardarbībai, un tie var palīdzēt mazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku;

| G. | tā kā sports var būt sociālās iekļautības un dzimumu vienlīdzības avots un virzītājspēks; |
| --- | --- |

G.

tā kā sports var būt sociālās iekļautības un dzimumu vienlīdzības avots un virzītājspēks;

| H. | tā kā fiziskajai aktivitātei ir ļoti liela nozīme cilvēku izglītībā un veselībā visos dzīves posmos un tā veicina sociālo, fizisko un garīgo attīstību; |
| --- | --- |

H.

tā kā fiziskajai aktivitātei ir ļoti liela nozīme cilvēku izglītībā un veselībā visos dzīves posmos un tā veicina sociālo, fizisko un garīgo attīstību;

| I. | tā kā bērnu tiesības rotaļāties un piedalīties sporta nodarbībās ir būtiski svarīgs veselības, kā arī fiziskās, sociālās un personības attīstības faktors; |
| --- | --- |

I.

tā kā bērnu tiesības rotaļāties un piedalīties sporta nodarbībās ir būtiski svarīgs veselības, kā arī fiziskās, sociālās un personības attīstības faktors;

| J. | tā kā sportu var izmantot arī kā efektīvu instrumentu, lai atturētu jauniešus no narkotiku lietošanas un piepildītu viņu laiku un izmantotu enerģiju, un lai koriģētu sociālās problēmas; |
| --- | --- |

J.

tā kā sportu var izmantot arī kā efektīvu instrumentu, lai atturētu jauniešus no narkotiku lietošanas un piepildītu viņu laiku un izmantotu enerģiju, un lai koriģētu sociālās problēmas;

| K. | tā kā sports var būt efektīvs vardarbības novēršanas līdzeklis; |
| --- | --- |

K.

tā kā sports var būt efektīvs vardarbības novēršanas līdzeklis;

| L. | tā kā sports var sekmēt miera veidošanu un konfliktu atrisināšanu, kā to parādīja iniciatīva “Futbols mieram”; |
| --- | --- |

L.

tā kā sports var sekmēt miera veidošanu un konfliktu atrisināšanu, kā to parādīja iniciatīva “Futbols mieram”;

| M. | tā kā sporta nodarbības var attīstīt jauniešu vadības prasmes, iepazīstināt ar pozitīvām sociālajām normām, kā arī palīdzēt tiem atgūt pašcieņu; |
| --- | --- |

M.

tā kā sporta nodarbības var attīstīt jauniešu vadības prasmes, iepazīstināt ar pozitīvām sociālajām normām, kā arī palīdzēt tiem atgūt pašcieņu;

| N. | tā kā taisnīgas spēles princips, uz kura balstās sacensības sportā, palīdz stiprināt ētisku uzvedību jauniešu vidū un veidot arī fiziski un garīgi veselu sabiedrību; |
| --- | --- |

N.

tā kā taisnīgas spēles princips, uz kura balstās sacensības sportā, palīdz stiprināt ētisku uzvedību jauniešu vidū un veidot arī fiziski un garīgi veselu sabiedrību;

| O. | tā kā fiziskā audzināšana un sports ir svarīgi instrumenti, lai nodrošinātu lielākas iespējas meitenēm un sievietēm, un pozitīvi ietekmē viņu veselību un psiholoģisko stāvokli; |
| --- | --- |

O.

tā kā fiziskā audzināšana un sports ir svarīgi instrumenti, lai nodrošinātu lielākas iespējas meitenēm un sievietēm, un pozitīvi ietekmē viņu veselību un psiholoģisko stāvokli;

| P. | tā kā pastāv meiteņu un sieviešu diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi sportam, īpaši tajos sporta veidos, kuros tradicionāli piedalās tikai vīrieši; |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāv meiteņu un sieviešu diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi sportam, īpaši tajos sporta veidos, kuros tradicionāli piedalās tikai vīrieši;

| Q. | tā kā sports ir svarīgs instruments, lai veidotu personas apziņu par savu ķermeni un veselību un veicinātu cieņu pret tiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sports ir svarīgs instruments, lai veidotu personas apziņu par savu ķermeni un veselību un veicinātu cieņu pret tiem;

| R. | tā kā ir svarīgi veicināt sporta pieejamību visiem bērniem un jauniešiem, novēršot visu veidu diskriminācijas risku; |
| --- | --- |

R.

tā kā ir svarīgi veicināt sporta pieejamību visiem bērniem un jauniešiem, novēršot visu veidu diskriminācijas risku;

| S. | tā kā sportu var arī izmantot jaunu izglītojamo radošuma un inovāciju sekmēšanai; |
| --- | --- |

S.

tā kā sportu var arī izmantot jaunu izglītojamo radošuma un inovāciju sekmēšanai;

| T. | tā kā sporta nodarbībās un pasākumos gūtie ienākumi, tos godīgi sadalot vērtību ķēdē, var radīt darbvietas profesijās, kas saistītas ar sportu, apmācību un kampaņām; |
| --- | --- |

T.

tā kā sporta nodarbībās un pasākumos gūtie ienākumi, tos godīgi sadalot vērtību ķēdē, var radīt darbvietas profesijās, kas saistītas ar sportu, apmācību un kampaņām;

| U. | tā kā, atbalstot jomas, kas saistītas ar sporta pasākumu rīkošanu, piemēram ēdināšanas un izmitināšanas pakalpojumu sniegšanu, varētu veicināt tādu darbību dažādošanu, kas rada ienākumus; tā kā ir svarīgi rūpīgi un pastāvīgi uzraudzīt minēto līdzekļu izmantošanu, lai nodrošinātu efektivitāti un pārredzamību; |
| --- | --- |

U.

tā kā, atbalstot jomas, kas saistītas ar sporta pasākumu rīkošanu, piemēram ēdināšanas un izmitināšanas pakalpojumu sniegšanu, varētu veicināt tādu darbību dažādošanu, kas rada ienākumus; tā kā ir svarīgi rūpīgi un pastāvīgi uzraudzīt minēto līdzekļu izmantošanu, lai nodrošinātu efektivitāti un pārredzamību;

| V. | tā kā sociālo zinātņu pētījumi ir pierādījuši, ka sports veicina informētību par HIV/AIDS un palīdz samazināt tā izplatību; |
| --- | --- |

V.

tā kā sociālo zinātņu pētījumi ir pierādījuši, ka sports veicina informētību par HIV/AIDS un palīdz samazināt tā izplatību;

| W. | tā kā sportu var izmantot kā humānās palīdzības līdzekli, jo īpaši konfliktu novēršanā, miera un samierināšanas programmās un ārstējot psiholoģiskas traumas; |
| --- | --- |

W.

tā kā sportu var izmantot kā humānās palīdzības līdzekli, jo īpaši konfliktu novēršanā, miera un samierināšanas programmās un ārstējot psiholoģiskas traumas;

| X. | tā kā sports ir spēcīgs līdzeklis dalībnieku garīgās veselības uzlabošanai un stiprināšanai; |
| --- | --- |

X.

tā kā sports ir spēcīgs līdzeklis dalībnieku garīgās veselības uzlabošanai un stiprināšanai;

| Y. | tā kā sports var palīdzēt veidot pozitīvu jaunattīstības valstu tēlu un sporta pasākumi var radīt lieliskas iespējas ĀKK valstu potenciāla popularizēšanai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā sports var palīdzēt veidot pozitīvu jaunattīstības valstu tēlu un sporta pasākumi var radīt lieliskas iespējas ĀKK valstu potenciāla popularizēšanai;

| Z. | tā kā sportam var būt liela nozīme cīņā pret rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju, un tas veicina cilvēku integrāciju, pārvarot rases, reliģiskās un etniskās piederības atšķirības; |
| --- | --- |

Z.

tā kā sportam var būt liela nozīme cīņā pret rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju, un tas veicina cilvēku integrāciju, pārvarot rases, reliģiskās un etniskās piederības atšķirības;

| AA. | tā kā sports kā svarīgs saziņas faktors var kļūt par ietekmīgu instrumentu līdzekļu piesaistei; |
| --- | --- |

AA.

tā kā sports kā svarīgs saziņas faktors var kļūt par ietekmīgu instrumentu līdzekļu piesaistei;

| AB. | tā kā jaunattīstības valstu aktīvai līdzdalībai olimpiskajās spēlēs un citos starptautiskos sporta pasākumos ir būtiska nozīme iekļaujošas un vienlīdzīgas sabiedrības veidošanas procesā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā jaunattīstības valstu aktīvai līdzdalībai olimpiskajās spēlēs un citos starptautiskos sporta pasākumos ir būtiska nozīme iekļaujošas un vienlīdzīgas sabiedrības veidošanas procesā;

| AC. | tā kā sports ir galvenais instruments, lai veicinātu sociālo iekļautību un sekmētu tādas cilvēciskās vērtības kā savstarpēja cieņa, komandas darbs, godīgums, empātija, saziņa, sadarbība, sociālais taisnīgums, vienlīdzība, pārredzamība, objektivitāte un draudzība; |
| --- | --- |

AC.

tā kā sports ir galvenais instruments, lai veicinātu sociālo iekļautību un sekmētu tādas cilvēciskās vērtības kā savstarpēja cieņa, komandas darbs, godīgums, empātija, saziņa, sadarbība, sociālais taisnīgums, vienlīdzība, pārredzamība, objektivitāte un draudzība;

| AD. | tā kā sporta ieaudzinātās vērtības palīdz pilnveidot zināšanas, attīstīt motivāciju, prasmes, tostarp komandas darbu, godīgu spēli, sadarbību, disciplīnu un toleranci un gatavību sniegt personīgu ieguldījumu; tā kā šīs prasmes ir būtiskas turpmākai dalībai grupas darbā un profesionālajai dzīvei un var sekmēt sociālo kohēziju kopienu un sabiedrību ietvaros; |
| --- | --- |

AD.

tā kā sporta ieaudzinātās vērtības palīdz pilnveidot zināšanas, attīstīt motivāciju, prasmes, tostarp komandas darbu, godīgu spēli, sadarbību, disciplīnu un toleranci un gatavību sniegt personīgu ieguldījumu; tā kā šīs prasmes ir būtiskas turpmākai dalībai grupas darbā un profesionālajai dzīvei un var sekmēt sociālo kohēziju kopienu un sabiedrību ietvaros;

| AE. | tā kā sporta nodarbības var palīdzēt attīstīt ilgtspējīgu tūrismu vietējā, reģionālā un nacionālā līmenī un radīt darbvietas, |
| --- | --- |

AE.

tā kā sporta nodarbības var palīdzēt attīstīt ilgtspējīgu tūrismu vietējā, reģionālā un nacionālā līmenī un radīt darbvietas,

| AF. | tā kā sports var radīt ievērojamu vides pēdas nospiedumu, |
| --- | --- |

AF.

tā kā sports var radīt ievērojamu vides pēdas nospiedumu,

| 1. | aicina Eiropas Savienību attīstības politikā sekmēt sporta izmantošanu un intensīvāk atbalstīt tādu iekļaujošu valsts politikas virzienu attīstību, kuri pielāgoti jo īpaši jauniešu (gan zēnu, gan meiteņu) vajadzībām un cerībām, un attiecīgajās nozaru stratēģijās lielāku uzmanību veltīt sporta un fiziskajām nodarbībām; |
| --- | --- |

1.

aicina Eiropas Savienību attīstības politikā sekmēt sporta izmantošanu un intensīvāk atbalstīt tādu iekļaujošu valsts politikas virzienu attīstību, kuri pielāgoti jo īpaši jauniešu (gan zēnu, gan meiteņu) vajadzībām un cerībām, un attiecīgajās nozaru stratēģijās lielāku uzmanību veltīt sporta un fiziskajām nodarbībām;

| 2. | norāda, ka Eiropas Savienība īsteno holistisku un efektīvu ilgtermiņa pieeju, kura izstrādāta, lai atbalstītu saņēmējus viņu centienos iegūt izglītību, apmācību un darbu, tādējādi palīdzot viņiem nodrošināt ilgtspējīgu iztiku; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpaplašina to konkrēto darbību tvērums, kuras vistaisnīgākajā un visilgtspējīgākajā veidā atbalsta sportu kā cilvēku un viņa psiholoģisko un fizisko attīstību veidojošu instrumentu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Eiropas Savienība īsteno holistisku un efektīvu ilgtermiņa pieeju, kura izstrādāta, lai atbalstītu saņēmējus viņu centienos iegūt izglītību, apmācību un darbu, tādējādi palīdzot viņiem nodrošināt ilgtspējīgu iztiku; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpaplašina to konkrēto darbību tvērums, kuras vistaisnīgākajā un visilgtspējīgākajā veidā atbalsta sportu kā cilvēku un viņa psiholoģisko un fizisko attīstību veidojošu instrumentu;

| 3. | atgādina, ka labai pārvaldībai jābūt sporta organizāciju autonomijas priekšnosacījumam, ievērojot pārredzamības, pārskatatbildības, vienlīdzīgu iespēju, sociālās iekļautības un demokrātijas principus, pienācīgi iesaistot arī ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka labai pārvaldībai jābūt sporta organizāciju autonomijas priekšnosacījumam, ievērojot pārredzamības, pārskatatbildības, vienlīdzīgu iespēju, sociālās iekļautības un demokrātijas principus, pienācīgi iesaistot arī ieinteresētās personas;

| 4. | iesaka rūpīgi uzraudzīt, kā tiek izlietoti sportam paredzētie līdzekļi, lai garantētu to efektīvu izlietošanu mērķiem, kuriem tie ir paredzēti; |
| --- | --- |

4.

iesaka rūpīgi uzraudzīt, kā tiek izlietoti sportam paredzētie līdzekļi, lai garantētu to efektīvu izlietošanu mērķiem, kuriem tie ir paredzēti;

| 5. | aicina ĀKK un ES dalībvalstis sekmēt ētiskas standartu un reformu izstrādi, lai nodrošinātu, ka sports pilnībā sekmē ilgtspējīgu attīstību un mieru; jo īpaši uzsver, ka sportā jāīsteno pilnīgas neiecietības politika attiecībā pret korupciju un citiem noziedzīgiem nodarījumiem sportā; uzsver, ka labas pārvaldības principu piemērošana sportā papildus uzraudzībai, pārraudzībai un atbilstīgiem tiesiskajiem instrumentiem ir būtisks faktors, lai palīdzētu izskaust korupciju un citu nelikumīgu rīcību; |
| --- | --- |

5.

aicina ĀKK un ES dalībvalstis sekmēt ētiskas standartu un reformu izstrādi, lai nodrošinātu, ka sports pilnībā sekmē ilgtspējīgu attīstību un mieru; jo īpaši uzsver, ka sportā jāīsteno pilnīgas neiecietības politika attiecībā pret korupciju un citiem noziedzīgiem nodarījumiem sportā; uzsver, ka labas pārvaldības principu piemērošana sportā papildus uzraudzībai, pārraudzībai un atbilstīgiem tiesiskajiem instrumentiem ir būtisks faktors, lai palīdzētu izskaust korupciju un citu nelikumīgu rīcību;

| 6. | uzsver, ka sportā jāīsteno pilnīgas neiecietības politika attiecībā pret rasistisku saukļu skandēšanu vai vardarbības un naida sekmēšanu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka sportā jāīsteno pilnīgas neiecietības politika attiecībā pret rasistisku saukļu skandēšanu vai vardarbības un naida sekmēšanu;

| 7. | aicina veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu, ka sievietes kļūst par vardarbības, jo īpaši seksuālas un demonstratīvas vīrišķības, upuriem sportā; |
| --- | --- |

7.

aicina veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu, ka sievietes kļūst par vardarbības, jo īpaši seksuālas un demonstratīvas vīrišķības, upuriem sportā;

| 8. | uzsver, ka fiziskām aktivitātēm un sportam ir ļoti liela nozīme cilvēku izglītībā un veselībā visos dzīves posmos; aicina ĀKK un ES dalībvalstis mācību programmās iekļaut sporta un fiziskās audzināšanas nodarbības un atbalstīt šīs nodarbības ar piemērotu infrastruktūru un metodiku; līdz ar to uzskata, ka fiziskās izglītības un fizisko un sporta nodarbību jomai ir jāietilpst sabiedrisko pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu vienādu pieeju visiem jau no agrīna vecuma; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka fiziskām aktivitātēm un sportam ir ļoti liela nozīme cilvēku izglītībā un veselībā visos dzīves posmos; aicina ĀKK un ES dalībvalstis mācību programmās iekļaut sporta un fiziskās audzināšanas nodarbības un atbalstīt šīs nodarbības ar piemērotu infrastruktūru un metodiku; līdz ar to uzskata, ka fiziskās izglītības un fizisko un sporta nodarbību jomai ir jāietilpst sabiedrisko pakalpojumu jomā, lai nodrošinātu vienādu pieeju visiem jau no agrīna vecuma;

| 9. | aicina ĀKK un ES dalībvalstis palielināt sporta nozīmi valsts politikas un attīstības stratēģiskajos plānos; |
| --- | --- |

9.

aicina ĀKK un ES dalībvalstis palielināt sporta nozīmi valsts politikas un attīstības stratēģiskajos plānos;

| 10. | jo īpaši aicina Komisiju plašāk integrēt sportu būtiskās attīstības palīdzības nozarēs un sekmēt ĀKK valstu aktīvu rīcību, lai novērstu sociālās un vides problēmas, kuras rada sports, vienlaikus attīstot paraugpraksi un radot risinājumus; |
| --- | --- |

10.

jo īpaši aicina Komisiju plašāk integrēt sportu būtiskās attīstības palīdzības nozarēs un sekmēt ĀKK valstu aktīvu rīcību, lai novērstu sociālās un vides problēmas, kuras rada sports, vienlaikus attīstot paraugpraksi un radot risinājumus;

| 11. | atgādina, ka sporta izmaksas var būt zemas un ir iespējams izmantot vietējā mērogā pieejamus resursus; tādēļ mudina ĀKK valstis veicināt vietējo sporta organizāciju izveidi; mudina vietējās pašvaldības nodrošināt piekļuvi fiziskajām nodarbībām un izveidot pieejamu sporta infrastruktūru; mudina uzņēmumu sektoru sekmēt šo mērķu panākšanu; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka sporta izmaksas var būt zemas un ir iespējams izmantot vietējā mērogā pieejamus resursus; tādēļ mudina ĀKK valstis veicināt vietējo sporta organizāciju izveidi; mudina vietējās pašvaldības nodrošināt piekļuvi fiziskajām nodarbībām un izveidot pieejamu sporta infrastruktūru; mudina uzņēmumu sektoru sekmēt šo mērķu panākšanu;

| 12. | uzsver sporta nozīmi nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iekļaušanā un integrācijā; uzsver sporta kā izglītības veida nozīmi; atzīst tautas sporta nozīmi sociālajā integrācijā un mudina izvirzīt iniciatīvas šajā jomā; |
| --- | --- |

12.

uzsver sporta nozīmi nelabvēlīgā situācijā esošu grupu iekļaušanā un integrācijā; uzsver sporta kā izglītības veida nozīmi; atzīst tautas sporta nozīmi sociālajā integrācijā un mudina izvirzīt iniciatīvas šajā jomā;

| 13. | uzsver, ka sportam ir svarīga nozīme brīvprātīgā darba popularizēšanā, kas savukārt rada un vairo kopienas kohēziju, pašpiepildījumu un savstarpību, kā arī palīdz izveidot pieejamas, lētas sporta nodarbības un pasākumus, īpaši tautas sporta līmenī, un tas ir svarīgs neformālās izglītības līdzeklis, kas veicina jauniešu nodarbinātību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka sportam ir svarīga nozīme brīvprātīgā darba popularizēšanā, kas savukārt rada un vairo kopienas kohēziju, pašpiepildījumu un savstarpību, kā arī palīdz izveidot pieejamas, lētas sporta nodarbības un pasākumus, īpaši tautas sporta līmenī, un tas ir svarīgs neformālās izglītības līdzeklis, kas veicina jauniešu nodarbinātību;

| 14. | aicina puses stiprināt un paplašināt pēcskolas sporta un fizisko nodarbību programmas; uzstāj, ka ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm vajadzētu ieguldīt vairāk sporta infrastruktūru un nodarbību attīstībā; uzskata, ka ir jāīsteno stratēģiski plāni nolūkā būvēt vietējas struktūras, paredzot meitenēm tādus pašus resursus kā zēniem, un rūpīgi izplānotu valsts līmeņa infrastruktūru, piešķirot tai pietiekamus valsts līdzekļus, lai atbalstītu amatieru un augsta līmeņa sporta veidus un lai nepieļautu sporta aprīkojuma pieejamību tikai bagātākajiem, kā arī lai garantētu, ka šo aprīkojumu ar vienādiem noteikumiem var izmantot visas personas; |
| --- | --- |

14.

aicina puses stiprināt un paplašināt pēcskolas sporta un fizisko nodarbību programmas; uzstāj, ka ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm vajadzētu ieguldīt vairāk sporta infrastruktūru un nodarbību attīstībā; uzskata, ka ir jāīsteno stratēģiski plāni nolūkā būvēt vietējas struktūras, paredzot meitenēm tādus pašus resursus kā zēniem, un rūpīgi izplānotu valsts līmeņa infrastruktūru, piešķirot tai pietiekamus valsts līdzekļus, lai atbalstītu amatieru un augsta līmeņa sporta veidus un lai nepieļautu sporta aprīkojuma pieejamību tikai bagātākajiem, kā arī lai garantētu, ka šo aprīkojumu ar vienādiem noteikumiem var izmantot visas personas;

| 15. | aicina puses izstrādāt lētas un finansiāli pieejamas programmas skolotāju un sporta treneru apmācībai; |
| --- | --- |

15.

aicina puses izstrādāt lētas un finansiāli pieejamas programmas skolotāju un sporta treneru apmācībai;

| 16. | uzsver, ka sieviešu un meiteņu dalība visos sporta veidos ir būtisks mērķis un ka pusēm ir jānodrošina vienlīdzīga un godīga sporta pieejamība sievietēm un meitenēm, lai uzlabotu viņu fizisko un garīgo veselību, paplašinātu viņu izglītību, novērstu ar dzimumiem saistītus stereotipus un panāktu vienlīdzīgākas sabiedrības; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka sieviešu un meiteņu dalība visos sporta veidos ir būtisks mērķis un ka pusēm ir jānodrošina vienlīdzīga un godīga sporta pieejamība sievietēm un meitenēm, lai uzlabotu viņu fizisko un garīgo veselību, paplašinātu viņu izglītību, novērstu ar dzimumiem saistītus stereotipus un panāktu vienlīdzīgākas sabiedrības;

| 17. | uzsver, ka jāstiprina cilvēku ar invaliditāti tiesības, atbalstot sporta nodarbības un rīkojot sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas un sporta sacensības; mudina ES dalībvalstis un ĀKK valstis jau skolās īstenot cilvēkiem ar invaliditāti paredzētas iekļaujošas sporta programmas; uzsver, ka cilvēkiem ar invaliditāti jābūt vienādām iespējām pilnībā izmantot sporta aprīkojumu, attiecīgo asistentu palīdzību, kā arī transportu un citu aprīkojumu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka jāstiprina cilvēku ar invaliditāti tiesības, atbalstot sporta nodarbības un rīkojot sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas un sporta sacensības; mudina ES dalībvalstis un ĀKK valstis jau skolās īstenot cilvēkiem ar invaliditāti paredzētas iekļaujošas sporta programmas; uzsver, ka cilvēkiem ar invaliditāti jābūt vienādām iespējām pilnībā izmantot sporta aprīkojumu, attiecīgo asistentu palīdzību, kā arī transportu un citu aprīkojumu;

| 18. | uzskata, ka sportam ir milzīgas iespējas veicināt sociālo iekļautību; tādēļ mudina izveidot ad hoc sporta pasākumus, lai uzlabotu sieviešu un bērnu, vecāku cilvēku, cilvēku ar invaliditāti un etnisko/kultūras minoritāšu sociālo iekļautību; turklāt aicina šīs vērtības veicināt ikdienā un ne tikai pasākumos un skatēs; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka sportam ir milzīgas iespējas veicināt sociālo iekļautību; tādēļ mudina izveidot ad hoc sporta pasākumus, lai uzlabotu sieviešu un bērnu, vecāku cilvēku, cilvēku ar invaliditāti un etnisko/kultūras minoritāšu sociālo iekļautību; turklāt aicina šīs vērtības veicināt ikdienā un ne tikai pasākumos un skatēs;

| 19. | aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veicināt dinamisku politiku attiecībā uz sporta disciplīnu vienlīdzīgu pieejamību sievietēm un novērtēt sieviešu disciplīnu rezultātus līdzvērtīgi vīriešu disciplīnu rezultātiem; aicina plašsaziņas līdzekļus vienlīdzīgi atspoguļot visus sporta veidus; tāpat aicina privātos plašsaziņas līdzekļus atspoguļot sporta žurnālos sieviešu dalību visos sporta veidos; |
| --- | --- |

19.

aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis veicināt dinamisku politiku attiecībā uz sporta disciplīnu vienlīdzīgu pieejamību sievietēm un novērtēt sieviešu disciplīnu rezultātus līdzvērtīgi vīriešu disciplīnu rezultātiem; aicina plašsaziņas līdzekļus vienlīdzīgi atspoguļot visus sporta veidus; tāpat aicina privātos plašsaziņas līdzekļus atspoguļot sporta žurnālos sieviešu dalību visos sporta veidos;

| 20. | mudina ĀKK valstis un ES dalībvalstis atsākt popularizēt un atbalstīt tradicionālos sporta veidus, izstrādājot un pastiprinot programmas šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

mudina ĀKK valstis un ES dalībvalstis atsākt popularizēt un atbalstīt tradicionālos sporta veidus, izstrādājot un pastiprinot programmas šajā jomā;

| 21. | aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis veikt pasākumus, kas palīdzēs jauniešiem attīstīt savus talantus un spējas pat tādos sporta veidos, kuriem nepieciešami ievērojami finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

21.

aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis veikt pasākumus, kas palīdzēs jauniešiem attīstīt savus talantus un spējas pat tādos sporta veidos, kuriem nepieciešami ievērojami finanšu līdzekļi;

| 22. | uzsver bezsacensības un individuālo sporta veidu un ielas spēļu nozīmi; |
| --- | --- |

22.

uzsver bezsacensības un individuālo sporta veidu un ielas spēļu nozīmi;

| 23. | mudina Komisiju un ES dalībvalstis saskaņā ar apņemšanos “nevienu neatstāt novārtā”, kas jo īpaši tika uzsvērta diskusijās par 2030. gada programmu, iekļaut sportu attīstības programmās un ietvert šo tematu dialogā ar partnervalstīm; |
| --- | --- |

23.

mudina Komisiju un ES dalībvalstis saskaņā ar apņemšanos “nevienu neatstāt novārtā”, kas jo īpaši tika uzsvērta diskusijās par 2030. gada programmu, iekļaut sportu attīstības programmās un ietvert šo tematu dialogā ar partnervalstīm;

| 24. | norāda uz humānās palīdzības un katastrofu seku likvidēšanas pasākumos izmantoto sporta nodarbību pozitīvo psiholoģisko ietekmi; tādēļ mudina visus attiecīgos ĀKK un ES dalībniekus savās humānās palīdzības stratēģijās iekļaut sporta dimensiju; |
| --- | --- |

24.

norāda uz humānās palīdzības un katastrofu seku likvidēšanas pasākumos izmantoto sporta nodarbību pozitīvo psiholoģisko ietekmi; tādēļ mudina visus attiecīgos ĀKK un ES dalībniekus savās humānās palīdzības stratēģijās iekļaut sporta dimensiju;

| 25. | uzskata, ka sporta nozare, kas gūst lielu pelņu, varētu vairāk iesaistīties sociālās attīstības pasākumos, piemēram, strukturēti apvienojot sporta nodarbības ar izglītību, dzīvei noderīgām prasmēm un veselības aprūpes pakalpojumiem; tādēļ aicina ES un ĀKK dalībvalstis saskaņot programmas ar sporta nozari, par paraugu izmantojot saprašanās memorandu, ko 2006. gadā parakstīja Komisija un FIFA; iesaka veicināt arī tautas sportu, lai nodrošinātu neierobežotu piekļuvi tam arī lauku apvidos un nomaļās teritorijās; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka sporta nozare, kas gūst lielu pelņu, varētu vairāk iesaistīties sociālās attīstības pasākumos, piemēram, strukturēti apvienojot sporta nodarbības ar izglītību, dzīvei noderīgām prasmēm un veselības aprūpes pakalpojumiem; tādēļ aicina ES un ĀKK dalībvalstis saskaņot programmas ar sporta nozari, par paraugu izmantojot saprašanās memorandu, ko 2006. gadā parakstīja Komisija un FIFA; iesaka veicināt arī tautas sportu, lai nodrošinātu neierobežotu piekļuvi tam arī lauku apvidos un nomaļās teritorijās;

| 26. | mudina puses izstrādāt ES un ĀKK mobilitātes programmas un atbilstīgus pasākumus jauniešiem, kas nodarbojas ar amatiersportu, un viņu treneriem, lai nodrošinātu iespēju apgūt jaunas treniņu metodes; aicina apsvērt iespēju šajās mobilitātes programmās iekļaut nolīgumus par vīzu režīma atvieglošanu; |
| --- | --- |

26.

mudina puses izstrādāt ES un ĀKK mobilitātes programmas un atbilstīgus pasākumus jauniešiem, kas nodarbojas ar amatiersportu, un viņu treneriem, lai nodrošinātu iespēju apgūt jaunas treniņu metodes; aicina apsvērt iespēju šajās mobilitātes programmās iekļaut nolīgumus par vīzu režīma atvieglošanu;

| 27. | mudina vietējās organizācijas sadarboties ar citu nozaru pārstāvjiem, lai veidotu pārrobežu un reģionālas iniciatīvas sporta jomā; |
| --- | --- |

27.

mudina vietējās organizācijas sadarboties ar citu nozaru pārstāvjiem, lai veidotu pārrobežu un reģionālas iniciatīvas sporta jomā;

| 28. | ņem vērā, ka ĀKK valstīs trūkst amatiersporta infrastruktūras, kā arī kvalificētu fizisko nodarbību speciālistu; tādēļ mudina Komisiju sniegt speciālās zināšanas un atbalstīt mobilitātes shēmas starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm, lai apmācītu kvalificētus sporta skolotājus; |
| --- | --- |

28.

ņem vērā, ka ĀKK valstīs trūkst amatiersporta infrastruktūras, kā arī kvalificētu fizisko nodarbību speciālistu; tādēļ mudina Komisiju sniegt speciālās zināšanas un atbalstīt mobilitātes shēmas starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm, lai apmācītu kvalificētus sporta skolotājus;

| 29. | pauž nožēlu par nenozīmīgo sieviešu pārstāvību treneru, tiesnešu, ārstu, tehnisko darbinieku un direktoru vidū; aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis veicināt konkrētas programmas, kuru mērķis ir sieviešu dalības garantēšana šajās jomās; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu par nenozīmīgo sieviešu pārstāvību treneru, tiesnešu, ārstu, tehnisko darbinieku un direktoru vidū; aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis veicināt konkrētas programmas, kuru mērķis ir sieviešu dalības garantēšana šajās jomās;

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi sekmēt vienošanos par tā saukto dubultkarjeru, kas sportistiem nodrošinātu iespēju apvienot sportista karjeru ar izglītības iegūšanu un darbu, un izveidot jaunu karjeru pēc sportista karjeras beigām; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir svarīgi sekmēt vienošanos par tā saukto dubultkarjeru, kas sportistiem nodrošinātu iespēju apvienot sportista karjeru ar izglītības iegūšanu un darbu, un izveidot jaunu karjeru pēc sportista karjeras beigām;

| 31. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt sportu kā būtisku instrumentu personīgajai un kolektīvajai izaugsmei un ne tikai karjeras veidošanai, lai novērstu risku radīt jauniešos maldīgas ilūzijas; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt sportu kā būtisku instrumentu personīgajai un kolektīvajai izaugsmei un ne tikai karjeras veidošanai, lai novērstu risku radīt jauniešos maldīgas ilūzijas;

| 32. | aicina Komisiju atbalstīt datu vākšanu un pētniecību, lai novērtētu sporta pozitīvo ietekmi uz attīstību un sociālo iekļautību; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju atbalstīt datu vākšanu un pētniecību, lai novērtētu sporta pozitīvo ietekmi uz attīstību un sociālo iekļautību;

| 33. | aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis, kurās vienādi svarīgs ir viens un tas pats sporta veids, noslēgt divpusējus nolīgumus par tehnisko palīdzību un sportistu un pieredzes apmaiņu; turklāt atzīst, ka profesionālajiem klubiem un NVO var būt svarīga nozīme apmācības speciālistu nodrošināšanā; |
| --- | --- |

33.

aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis, kurās vienādi svarīgs ir viens un tas pats sporta veids, noslēgt divpusējus nolīgumus par tehnisko palīdzību un sportistu un pieredzes apmaiņu; turklāt atzīst, ka profesionālajiem klubiem un NVO var būt svarīga nozīme apmācības speciālistu nodrošināšanā;

| 34. | mudina ES un ĀKK dalībvalstis finansēt sporta aktivitātes, kas paredzētas pusaudžiem un jauniešiem, kuri ir pakļauti narkomānijas un citu sociālo problēmu riskam; |
| --- | --- |

34.

mudina ES un ĀKK dalībvalstis finansēt sporta aktivitātes, kas paredzētas pusaudžiem un jauniešiem, kuri ir pakļauti narkomānijas un citu sociālo problēmu riskam;

| 35. | pauž nožēlu par ļoti vājo sponsorēšanu sportā, kur piedalās sievietes; aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis veicināt vienlīdzīgu sportu; |
| --- | --- |

35.

pauž nožēlu par ļoti vājo sponsorēšanu sportā, kur piedalās sievietes; aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis veicināt vienlīdzīgu sportu;

| 36. | mudina ĀKK valstis un ES dalībvalstis sekmēt un atzīt radošumu un inovācijas, un turklāt prasa ES valstīm palīdzēt ĀKK valstīm sporta infrastruktūras finansēšanā, lai nenodarbinātie jaunieši varētu izmantot šīs iespējas savai attīstībai, nevis emigrētu uz ES un citām valstīm; |
| --- | --- |

36.

mudina ĀKK valstis un ES dalībvalstis sekmēt un atzīt radošumu un inovācijas, un turklāt prasa ES valstīm palīdzēt ĀKK valstīm sporta infrastruktūras finansēšanā, lai nenodarbinātie jaunieši varētu izmantot šīs iespējas savai attīstībai, nevis emigrētu uz ES un citām valstīm;

| 37. | atkārto, ka fiziskā audzināšana skolā ir būtisks sākumpunkts bērnu dzīves prasmju un vērtību, zināšanu un sapratnes ieguvei, lai palīdzētu viņiem izveidot pozitīvus modeļus fiziskajām aktivitātēm, labklājībai un veselīgam dzīvesveidam un rīcībai visas viņu dzīves laikā; |
| --- | --- |

37.

atkārto, ka fiziskā audzināšana skolā ir būtisks sākumpunkts bērnu dzīves prasmju un vērtību, zināšanu un sapratnes ieguvei, lai palīdzētu viņiem izveidot pozitīvus modeļus fiziskajām aktivitātēm, labklājībai un veselīgam dzīvesveidam un rīcībai visas viņu dzīves laikā;

| 38. | norāda, ka sports pozitīvi ietekmē bēgļus, patvēruma meklētājus un pārvietotās personas, radot ikdienišķuma un organizētības sajūtu nestabilā vidē, un mudina radīt programmas, lai sekmētu šo personu dalību sportā; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka sports pozitīvi ietekmē bēgļus, patvēruma meklētājus un pārvietotās personas, radot ikdienišķuma un organizētības sajūtu nestabilā vidē, un mudina radīt programmas, lai sekmētu šo personu dalību sportā;

| 39. | uzsver, ka sports ir nozīmīgs līdzeklis strādājošu bērnu un bērnu kareivju rehabilitācijā un šādu prakšu apkarošanā; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka sports ir nozīmīgs līdzeklis strādājošu bērnu un bērnu kareivju rehabilitācijā un šādu prakšu apkarošanā;

| 40. | uzsver, ka sportam ir svarīga nozīme, aizsargājot jauniešus pret cilvēku tirdzniecību, un kā līdzeklim šādu prakšu apkarošanā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka sportam ir svarīga nozīme, aizsargājot jauniešus pret cilvēku tirdzniecību, un kā līdzeklim šādu prakšu apkarošanā;

| 41. | uzsver, ka, sporta pasākumos iekļaujot profilakses programmas, sports ir līdzeklis, kas palīdz mazināt HIV/AIDS izplatību un ietekmi; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka, sporta pasākumos iekļaujot profilakses programmas, sports ir līdzeklis, kas palīdz mazināt HIV/AIDS izplatību un ietekmi;

| 42. | uzsver, ka sporta struktūrām ir atbildīgi jāattiecas pret vidi, līdz minimumam jāsamazina sporta ietekme uz vidi un jānodrošina tīra un droša vide dalībniekiem sporta pasākumos; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka sporta struktūrām ir atbildīgi jāattiecas pret vidi, līdz minimumam jāsamazina sporta ietekme uz vidi un jānodrošina tīra un droša vide dalībniekiem sporta pasākumos;

| 43. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām. |
| --- | --- |

43.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, ĀKK valstu un ES dalībvalstu reģionālajiem un valstu parlamentiem un ĀKK valstu reģionālajām organizācijām.

REZOLŪCIJA (43)

par drošības problēmām Sāhelas un Sahāras reģionā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2017. gada 19. līdz 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) un secīgi pārskatīts 2005. un 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) un secīgi pārskatīts 2005. un 2010. gadā,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembrī pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas un Eiropas Savienības 2017. gada 7. marta kopīgo deklarāciju par Alžīras procesā noslēgtā Nolīguma par mieru un izlīgumu Mali īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas un Eiropas Savienības 2017. gada 7. marta kopīgo deklarāciju par Alžīras procesā noslēgtā Nolīguma par mieru un izlīgumu Mali īstenošanu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) 2016. gada 29. jūnija rezolūciju 2295 (2016) par Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Mali (MINUSMA) pilnvaru atjaunošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) 2016. gada 29. jūnija rezolūciju 2295 (2016) par Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Mali (MINUSMA) pilnvaru atjaunošanu,

| — | ņemot vērā ANO DP 2017. gada 19. janvāra rezolūciju 2337(2017) par miera konsolidāciju Rietumāfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO DP 2017. gada 19. janvāra rezolūciju 2337(2017) par miera konsolidāciju Rietumāfrikā,

| — | ņemot vērā ANO DP 2017. gada 31. marta rezolūciju 2349 (2017) par mieru un drošību Rietumāfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO DP 2017. gada 31. marta rezolūciju 2349 (2017) par mieru un drošību Rietumāfrikā,

| — | ņemot vērā ANO DP 2013. gada 25. aprīļa rezolūciju 2100 (2013) par Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Mali (MINUSMA) izveidi un ANO DP 2013. gada jūnija lēmumu Nr. S/2013/354 par ANO integrēto stratēģiju Sāhelas reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO DP 2013. gada 25. aprīļa rezolūciju 2100 (2013) par Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Mali (MINUSMA) izveidi un ANO DP 2013. gada jūnija lēmumu Nr. S/2013/354 par ANO integrēto stratēģiju Sāhelas reģionam,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 8. aprīļa ziņojumu ANO Drošības padomei par Rietumsahāru, jo īpaši tā norādi par ciešo saistību starp Rietumsahāru un situāciju Sāhelas reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 8. aprīļa ziņojumu ANO Drošības padomei par Rietumsahāru, jo īpaši tā norādi par ciešo saistību starp Rietumsahāru un situāciju Sāhelas reģionā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 17. jūnija ziņojumu ANO Drošības padomei par transnacionālo organizēto noziedzību un narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību Rietumāfrikā un Sāhelas reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2013. gada 17. jūnija ziņojumu ANO Drošības padomei par transnacionālo organizēto noziedzību un narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību Rietumāfrikā un Sāhelas reģionā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes saskaņā ar 1973. gada rezolūciju (2011) izveidotās ekspertu grupas 2014. gada 19. februāra galīgo ziņojumu attiecībā uz Lībiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes saskaņā ar 1973. gada rezolūciju (2011) izveidotās ekspertu grupas 2014. gada 19. februāra galīgo ziņojumu attiecībā uz Lībiju,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Sāhelā 2016. gada 10. februāra paziņojumu Drošības padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Sāhelā 2016. gada 10. februāra paziņojumu Drošības padomei,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, kuru pieņēma 1981. gada 27. jūnijā Nairobi (Kenija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, kuru pieņēma 1981. gada 27. jūnijā Nairobi (Kenija),

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, kuru pieņēma 2007. gada 30. janvārī Adisabebā (Etiopija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, kuru pieņēma 2007. gada 30. janvārī Adisabebā (Etiopija),

| — | ņemot vērā Sāhelas G5 konvenciju, kuru 2014. gada 19. decembrī Nuakšotā (Mauritānija) parakstīja Burkinafaso, Čada, Mali, Mauritānija un Nigēra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sāhelas G5 konvenciju, kuru 2014. gada 19. decembrī Nuakšotā (Mauritānija) parakstīja Burkinafaso, Čada, Mali, Mauritānija un Nigēra,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) politisko deklarāciju par narkotisko vielu lietošanas, narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības un organizētās noziedzības prevenciju Rietumāfrikā, ar to saistīto 2008. gadā pieņemto Prajas rīcības plānu 2008.–2011. gadam un pēc tam 2016. gada septembrī Abudžā pieņemto rīcības plānu 2016.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) politisko deklarāciju par narkotisko vielu lietošanas, narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības un organizētās noziedzības prevenciju Rietumāfrikā, ar to saistīto 2008. gadā pieņemto Prajas rīcības plānu 2008.–2011. gadam un pēc tam 2016. gada septembrī Abudžā pieņemto rīcības plānu 2016.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā starp ES un 16 Rietumāfrikas valstīm, Rietumāfrikas valstu ekonomisko kopienu (ECOWAS) un Rietumāfrikas Ekonomisko un monetāro savienību (UEMOA) noslēgto Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starp ES un 16 Rietumāfrikas valstīm, Rietumāfrikas valstu ekonomisko kopienu (ECOWAS) un Rietumāfrikas Ekonomisko un monetāro savienību (UEMOA) noslēgto Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN),

| — | ņemot vērā 2007. gadā pieņemto Āfrikas un ES kopējo stratēģiju un 2014. gada aprīlī notikušajā Ceturtajā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto ceļvedi ES un Āfrikas sadarbībai (2014.–2017. gadam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gadā pieņemto Āfrikas un ES kopējo stratēģiju un 2014. gada aprīlī notikušajā Ceturtajā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē pieņemto ceļvedi ES un Āfrikas sadarbībai (2014.–2017. gadam),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas, Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (AP/VP) 2017. gada 4. maija kopīgo paziņojumu par jaunu impulsu Āfrikas un ES partnerībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas, Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (AP/VP) 2017. gada 4. maija kopīgo paziņojumu par jaunu impulsu Āfrikas un ES partnerībai,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ar kuru AP/VP iepazīstināja 2016. gada 28. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, ar kuru AP/VP iepazīstināja 2016. gada 28. jūnijā,

| — | ņemot vērā ES stratēģiju attiecībā uz Sāhelas reģiona drošību un attīstību, kuru pieņēma 2011. gada martā, un Sāhelas reģiona attīstības plānu 2015.–2020. gadam, kuru pieņēma 2015. gada 20. aprīlī un atjaunināja 2016. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju attiecībā uz Sāhelas reģiona drošību un attīstību, kuru pieņēma 2011. gada martā, un Sāhelas reģiona attīstības plānu 2015.–2020. gadam, kuru pieņēma 2015. gada 20. aprīlī un atjaunināja 2016. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai,

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānus, kurus uzsāka 2003. gadā un pārskatīja 2015. gada novembrī, un asociācijas nolīgumus ar Alžīriju un Maroku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānus, kurus uzsāka 2003. gadā un pārskatīja 2015. gada novembrī, un asociācijas nolīgumus ar Alžīriju un Maroku,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2014. gadā pieņemto Humānās palīdzības īstenošanas plānu Sāhelai (EPP) un 2012. gadā sākto iniciatīvu Pasaules alianse izturētspējai attiecībā uz Sāhelu un Rietumāfriku (AGIR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2014. gadā pieņemto Humānās palīdzības īstenošanas plānu Sāhelai (EPP) un 2012. gadā sākto iniciatīvu Pasaules alianse izturētspējai attiecībā uz Sāhelu un Rietumāfriku (AGIR),

| — | ņemot vērā ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) spēju veidošanas misijas (EUCAP Sahel Niger) uzsākšanu 2012. gada jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) spēju veidošanas misijas (EUCAP Sahel Niger) uzsākšanu 2012. gada jūlijā,

| — | ņemot vērā ES KDAP militāras apmācības misijas (EUTM) Mali uzsākšana 2013. gada februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES KDAP militāras apmācības misijas (EUTM) Mali uzsākšana 2013. gada februārī,

| — | ņemot vērā ES Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya), kuru izveidoja 2013. gadā un kura turpināsies līdz 2017. gada augustam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya), kuru izveidoja 2013. gadā un kura turpināsies līdz 2017. gada augustam,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par Mali un Sāhelu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par Mali un Sāhelu,

| A. | tā kā Sāhelas un Sahāras reģions ir viens no Āfrikas kontinenta vismazāk attīstītajiem reģioniem un viens no nabadzīgākajiem reģioniem pasaulē, kurš cieš no ienākumu nevienlīdzīgas sadales; tā kā šo reģionu ir smagi skārušas dažādas problēmas, tostarp politiski satricinājumi un nestabilitāte, sistēmiska nabadzība un nevienlīdzība, bruņoti konflikti, dabas katastrofas un straujš demogrāfiskais pieaugums, un pastāvīgs valdības spēju un valsts varas iestādes trūkums; |
| --- | --- |

A.

tā kā Sāhelas un Sahāras reģions ir viens no Āfrikas kontinenta vismazāk attīstītajiem reģioniem un viens no nabadzīgākajiem reģioniem pasaulē, kurš cieš no ienākumu nevienlīdzīgas sadales; tā kā šo reģionu ir smagi skārušas dažādas problēmas, tostarp politiski satricinājumi un nestabilitāte, sistēmiska nabadzība un nevienlīdzība, bruņoti konflikti, dabas katastrofas un straujš demogrāfiskais pieaugums, un pastāvīgs valdības spēju un valsts varas iestādes trūkums;

| B. | tā kā problēmas, ar kurām saskaras reģions, ir veicinājušas teroristu grupējumu izplatību, piemēram, Al-Qaeda Magribā (AQIM) Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine un Al Shabaab; tā kā to klātbūtne ir vēl vairāk iedragājusi drošību un ekonomiku, pastiprinājusi galēju nabadzību un pārvērtusi šī reģiona valstis par piegādes zonu ekstrēmistiem, un padarījusi jauniešus neaizsargātus pret teroristu vervēšanu; tā kā sievietes ir jo īpaši neaizsargātas pret nedrošību un noziedzīgām darbībām šajā reģionā; |
| --- | --- |

B.

tā kā problēmas, ar kurām saskaras reģions, ir veicinājušas teroristu grupējumu izplatību, piemēram, Al-Qaeda Magribā (AQIM) Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine un Al Shabaab; tā kā to klātbūtne ir vēl vairāk iedragājusi drošību un ekonomiku, pastiprinājusi galēju nabadzību un pārvērtusi šī reģiona valstis par piegādes zonu ekstrēmistiem, un padarījusi jauniešus neaizsargātus pret teroristu vervēšanu; tā kā sievietes ir jo īpaši neaizsargātas pret nedrošību un noziedzīgām darbībām šajā reģionā;

| C. | tā kā reģionu smagi ietekmē klimata pārmaiņu sekas un to ļoti skar sausums, ekstrēmi laikapstākļi, plūdi, augsnes degradācija un pārtikas trūkums; tā kā ar klimatu saistītie riski galvenokārt ietekmē visneaizsargātākos iedzīvotājus un viņu pārtikšanu, kā arī veicina konfliktus un būtiski ietekmē ekonomiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā reģionu smagi ietekmē klimata pārmaiņu sekas un to ļoti skar sausums, ekstrēmi laikapstākļi, plūdi, augsnes degradācija un pārtikas trūkums; tā kā ar klimatu saistītie riski galvenokārt ietekmē visneaizsargātākos iedzīvotājus un viņu pārtikšanu, kā arī veicina konfliktus un būtiski ietekmē ekonomiku;

| D. | tā kā Sāhelas un Čadas ezera reģionā problēmām ir pārrobežu raksturs un cieša saistība un tāpēc tās var atrisināt tikai ar holistisku reģionālo stratēģiju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Sāhelas un Čadas ezera reģionā problēmām ir pārrobežu raksturs un cieša saistība un tāpēc tās var atrisināt tikai ar holistisku reģionālo stratēģiju;

| E. | tā kā drošības apstākļu pasliktināšanās rada apdraudējumu attīstības sadarbībai un ierobežo humāno palīdzību, vēl vairāk palielinot reģiona neaizsargātību; |
| --- | --- |

E.

tā kā drošības apstākļu pasliktināšanās rada apdraudējumu attīstības sadarbībai un ierobežo humāno palīdzību, vēl vairāk palielinot reģiona neaizsargātību;

| F. | tā kā nesenie konflikti reģionā ir saasinājuši nestabilitāti, jo īpaši Mali, Nigērijā, Centrālāfrikas Republikā un Lībijā; tā kā jo īpaši Lībijas konfliktam ir nopietna ietekme uz reģionālo drošību; tā kā kaujinieku, kuri atgriežas, un nelikumīgu ieroču plūsma no Lībijas ir negatīvi ietekmējusi drošības situāciju tādās valstīs kā Mali, Čada un Nigēra un ievērojami saasinājusi problēmas, ar kuram reģions jau saskārās; |
| --- | --- |

F.

tā kā nesenie konflikti reģionā ir saasinājuši nestabilitāti, jo īpaši Mali, Nigērijā, Centrālāfrikas Republikā un Lībijā; tā kā jo īpaši Lībijas konfliktam ir nopietna ietekme uz reģionālo drošību; tā kā kaujinieku, kuri atgriežas, un nelikumīgu ieroču plūsma no Lībijas ir negatīvi ietekmējusi drošības situāciju tādās valstīs kā Mali, Čada un Nigēra un ievērojami saasinājusi problēmas, ar kuram reģions jau saskārās;

| G. | tā kā ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez drošības; tā kā šie konflikti rada tiešas un nopietnas sekas kaimiņos esošo valstu, tostarp ES pilsoņu drošībai un labklājībai, jo tie aizvien vairāk izplatās arī ES teritorijā kā terorisms un masveida bēgļu plūsmas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ilgtspējīga attīstība nav iespējama bez drošības; tā kā šie konflikti rada tiešas un nopietnas sekas kaimiņos esošo valstu, tostarp ES pilsoņu drošībai un labklājībai, jo tie aizvien vairāk izplatās arī ES teritorijā kā terorisms un masveida bēgļu plūsmas;

| H. | tā kā vāja valdība un endēmiska korupcija kavē efektīva drošības sektora izveidi un cīņu pret teroristiem un noziedznieku tīkliem; tā kā reģions ir kļuvis par būtiski svarīgu tranzīta centru narkotisko vielu un ieroču tirdzniecības tīkliem; |
| --- | --- |

H.

tā kā vāja valdība un endēmiska korupcija kavē efektīva drošības sektora izveidi un cīņu pret teroristiem un noziedznieku tīkliem; tā kā reģions ir kļuvis par būtiski svarīgu tranzīta centru narkotisko vielu un ieroču tirdzniecības tīkliem;

| I. | tā kā ES 2011. gadā pieņēma stratēģiju attīstībai un drošībai Sāhelā, kurai sekoja Sāhelas reģionālais rīcības plāns 2015.–2020. gadam, un abos dokumentos ir sniegta visaptveroša pieeja attiecībā uz ES iesaisti ar reģiona valstīm; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES 2011. gadā pieņēma stratēģiju attīstībai un drošībai Sāhelā, kurai sekoja Sāhelas reģionālais rīcības plāns 2015.–2020. gadam, un abos dokumentos ir sniegta visaptveroša pieeja attiecībā uz ES iesaisti ar reģiona valstīm;

| J. | tā kā ievērojami centieni ir veltīti dažādu politiku un instrumentu koordinēšanas palielināšanai globālā, valsts un reģionālajā līmenī, bet joprojām trūkst ilgtermiņā noturīgu rezultātu; tā kā saistībā ar situāciju Sāhelas un Čadas reģionā nepieciešams apvienot resursus un paust vēl stingrāku politisku apņemšanos no starptautiskās kopienas puses, kā arī no vietējo valdību puses; |
| --- | --- |

J.

tā kā ievērojami centieni ir veltīti dažādu politiku un instrumentu koordinēšanas palielināšanai globālā, valsts un reģionālajā līmenī, bet joprojām trūkst ilgtermiņā noturīgu rezultātu; tā kā saistībā ar situāciju Sāhelas un Čadas reģionā nepieciešams apvienot resursus un paust vēl stingrāku politisku apņemšanos no starptautiskās kopienas puses, kā arī no vietējo valdību puses;

| K. | tā kā vairākas Sāhelas reģiona valstis ir izveidojušas Sāhelas G5, lai izveidotu forumu lietderīgam dialogam un koordinācijai; tā kā G5 samitā 2017. gada 6. februārī nolēma izveidot Sāhelas apvienotos spēkus; tā kā ES apņēmās sniegt tiem ieguldījumu EUR 50 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

K.

tā kā vairākas Sāhelas reģiona valstis ir izveidojušas Sāhelas G5, lai izveidotu forumu lietderīgam dialogam un koordinācijai; tā kā G5 samitā 2017. gada 6. februārī nolēma izveidot Sāhelas apvienotos spēkus; tā kā ES apņēmās sniegt tiem ieguldījumu EUR 50 miljonu apmērā;

| L. | tā kā 42 miljoni cilvēku patlaban ir smagi vai vidēji nodrošināti ar pārtiku, tostarp 9,3 miljoni cilvēku, kuriem ir steidzami nepieciešama pārtikas palīdzība; tā kā ir paredzams, ka šis skaits pieaugs pašreizējo konfliktu un nedrošības dēļ, aplēšot, ka līdz 2017. gada augustam kopumā 53 miljoniem cilvēku trūks pārtikas; |
| --- | --- |

L.

tā kā 42 miljoni cilvēku patlaban ir smagi vai vidēji nodrošināti ar pārtiku, tostarp 9,3 miljoni cilvēku, kuriem ir steidzami nepieciešama pārtikas palīdzība; tā kā ir paredzams, ka šis skaits pieaugs pašreizējo konfliktu un nedrošības dēļ, aplēšot, ka līdz 2017. gada augustam kopumā 53 miljoniem cilvēku trūks pārtikas;

| M. | tā kā ES ir viena no lielākajām humānās palīdzības sniedzējām Sāhelai, 2016. gadā sniedzot ieguldījumu EUR 299 miljonu apmērā, lai atbalstītu cilvēkus, kurus smagi skārusi pārtikas un uztura nepietiekamība; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir viena no lielākajām humānās palīdzības sniedzējām Sāhelai, 2016. gadā sniedzot ieguldījumu EUR 299 miljonu apmērā, lai atbalstītu cilvēkus, kurus smagi skārusi pārtikas un uztura nepietiekamība;

| N. | tā kā Francijas Serval spēki un AFISMA (Āfrikas vadītā Starptautiskā atbalsta misija Mali), kuru pastiprināja Čadas spēki, kā arī operācija Barkhane, un MINUSMA klātbūtne, un apvienoto daudznacionālo spēku centieni ir palīdzējuši padzīt džihādistu grupējumus no dažiem Mali reģioniem un vājināt Boko Haram Čadas ezera reģionā, bet abi grupējumi vēl nav pilnīgi sakauti; |
| --- | --- |

N.

tā kā Francijas Serval spēki un AFISMA (Āfrikas vadītā Starptautiskā atbalsta misija Mali), kuru pastiprināja Čadas spēki, kā arī operācija Barkhane, un MINUSMA klātbūtne, un apvienoto daudznacionālo spēku centieni ir palīdzējuši padzīt džihādistu grupējumus no dažiem Mali reģioniem un vājināt Boko Haram Čadas ezera reģionā, bet abi grupējumi vēl nav pilnīgi sakauti;

| O. | tā kā nedrošība visā reģionā ir izraisījusi nepieredzēti plašu iedzīvotāju pārvietošanos, jo īpaši uz kaimiņvalstīm; tā kā Sāhela ir gan izbraukšanas vieta, gan vieta migrācijas ceļā, no kuras vairums migrantu cenšas nokļūt Eiropā, |
| --- | --- |

O.

tā kā nedrošība visā reģionā ir izraisījusi nepieredzēti plašu iedzīvotāju pārvietošanos, jo īpaši uz kaimiņvalstīm; tā kā Sāhela ir gan izbraukšanas vieta, gan vieta migrācijas ceļā, no kuras vairums migrantu cenšas nokļūt Eiropā,

| 1. | uzskata, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt saskaņotību starp drošības, aizsardzības, humānās palīdzības un attīstības sadarbības politikām vienlaikus ar situācijas risināšanu Sāhelas un Čadas ezera baseina reģionā; uzskata, ka politiskās stabilitātes uzlabošana, drošība, laba pārvaldība, sociālā kohēzija, ekonomiskās un izglītības iespējas Sāhelas un Čadas ezera baseina valstīs ir būtiskas, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību un izskaustu teroristu un noziedznieku tīklus Sāhelā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt saskaņotību starp drošības, aizsardzības, humānās palīdzības un attīstības sadarbības politikām vienlaikus ar situācijas risināšanu Sāhelas un Čadas ezera baseina reģionā; uzskata, ka politiskās stabilitātes uzlabošana, drošība, laba pārvaldība, sociālā kohēzija, ekonomiskās un izglītības iespējas Sāhelas un Čadas ezera baseina valstīs ir būtiskas, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību un izskaustu teroristu un noziedznieku tīklus Sāhelā;

| 2. | stingri nosoda visus teroristu uzbrukumus un cilvēktiesību pārkāpumus Sāhelas un Čadas ezera reģionā, tostarp tos, kuri saistīti ar vardarbību pret civiliedzīvotājiem, īpaši pret sievietēm un bērniem, nolaupīšanas, slepkavības, ķīlnieku sagrābšanu, izlaupīšanu un civiliedzīvotāju īpašuma iznīcināšanu; kā arī teroristu uzbrukumus drošības spēkiem; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda visus teroristu uzbrukumus un cilvēktiesību pārkāpumus Sāhelas un Čadas ezera reģionā, tostarp tos, kuri saistīti ar vardarbību pret civiliedzīvotājiem, īpaši pret sievietēm un bērniem, nolaupīšanas, slepkavības, ķīlnieku sagrābšanu, izlaupīšanu un civiliedzīvotāju īpašuma iznīcināšanu; kā arī teroristu uzbrukumus drošības spēkiem;

| 3. | atgādina par ciešo saikni starp attīstību un drošību, jo nabadzība ir gan konfliktu cēlonis, gan sekas; norāda, ka, kamēr vien valdīs nestabilitāte Lībijā, viss reģions būs neaizsargāts; uzsver, ka terorisma draudus var novērst tikai ar kopīgu, saskaņotu un koordinētu rīcību; aicina ES un dalībvalstis aktīvi veicināt un sekmēt koordināciju ar Āfrikas Savienību (ĀS) un ECOWAS, sadarbojoties ar pārējām galvenajām iesaistītajām pusēm, piemēram, Arābu līgu, ANO, ASV un Magribas valstīm; |
| --- | --- |

3.

atgādina par ciešo saikni starp attīstību un drošību, jo nabadzība ir gan konfliktu cēlonis, gan sekas; norāda, ka, kamēr vien valdīs nestabilitāte Lībijā, viss reģions būs neaizsargāts; uzsver, ka terorisma draudus var novērst tikai ar kopīgu, saskaņotu un koordinētu rīcību; aicina ES un dalībvalstis aktīvi veicināt un sekmēt koordināciju ar Āfrikas Savienību (ĀS) un ECOWAS, sadarbojoties ar pārējām galvenajām iesaistītajām pusēm, piemēram, Arābu līgu, ANO, ASV un Magribas valstīm;

| 4. | mudina visus partnerus strādāt kopā, lai izveidotu saskaņotu, stingru stratēģiju Sāhelas un Čadas ezera baseina reģionam, kuras mērķis ir valsts un reģionālo iestāžu pārvaldības, pārskatatbildības un leģitimitātes uzlabošana, drošības palielināšana, kā arī radikalizācijas un cilvēku, ieroču un narkotisko vielu tirdzniecības apkarošana; šajā sakarā aicina pārskatīt MINUSMA pilnvaras; |
| --- | --- |

4.

mudina visus partnerus strādāt kopā, lai izveidotu saskaņotu, stingru stratēģiju Sāhelas un Čadas ezera baseina reģionam, kuras mērķis ir valsts un reģionālo iestāžu pārvaldības, pārskatatbildības un leģitimitātes uzlabošana, drošības palielināšana, kā arī radikalizācijas un cilvēku, ieroču un narkotisko vielu tirdzniecības apkarošana; šajā sakarā aicina pārskatīt MINUSMA pilnvaras;

| 5. | atgādina par reģiona valstu valdību galvenajiem pienākumiem politiskās, ekonomiskās un drošības situācijas stabilizēšanā savās valstīs; |
| --- | --- |

5.

atgādina par reģiona valstu valdību galvenajiem pienākumiem politiskās, ekonomiskās un drošības situācijas stabilizēšanā savās valstīs;

| 6. | aicina Sāhelas un Čadas baseina reģiona valstu valdības izstrādāt visaptverošu stratēģiju, kura attiecas uz terorisma pamatcēloņiem; šajā sakarā atkārtoti norāda, ka tikai militāra pieeja nebūs pietiekama, lai apkarotu nemierus un terorismu; |
| --- | --- |

6.

aicina Sāhelas un Čadas baseina reģiona valstu valdības izstrādāt visaptverošu stratēģiju, kura attiecas uz terorisma pamatcēloņiem; šajā sakarā atkārtoti norāda, ka tikai militāra pieeja nebūs pietiekama, lai apkarotu nemierus un terorismu;

| 7. | īpašu uzmanību pievērš labas pārvaldības, valsts veidošanas, nesodāmības un cilvēktiesību problēmām šajā reģionā; uzstāj, ka partnerībā ar šīm valstīm un šo valstu savstarpējā partnerībā uzmanība ir jāpievērš tiesiskumam un objektīvām iestādēm saskaņā ar visu partneru apņemšanos, kura noteikta ilgtspējīgas attīstības 16. mērķī par mieru un tiesiskumu; |
| --- | --- |

7.

īpašu uzmanību pievērš labas pārvaldības, valsts veidošanas, nesodāmības un cilvēktiesību problēmām šajā reģionā; uzstāj, ka partnerībā ar šīm valstīm un šo valstu savstarpējā partnerībā uzmanība ir jāpievērš tiesiskumam un objektīvām iestādēm saskaņā ar visu partneru apņemšanos, kura noteikta ilgtspējīgas attīstības 16. mērķī par mieru un tiesiskumu;

| 8. | uzskata par nepieciešamu novērst nestabilitāti, kā arī piespiedu un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, proti, nabadzību, ekonomisko iespēju trūkumu, bruņotus konfliktus, sliktu pārvaldību, klimata pārmaiņas, cilvēktiesību pārkāpumus, nevienlīdzību un tirdzniecības politikas, kuras nerisina šīs problēmas; |
| --- | --- |

8.

uzskata par nepieciešamu novērst nestabilitāti, kā arī piespiedu un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, proti, nabadzību, ekonomisko iespēju trūkumu, bruņotus konfliktus, sliktu pārvaldību, klimata pārmaiņas, cilvēktiesību pārkāpumus, nevienlīdzību un tirdzniecības politikas, kuras nerisina šīs problēmas;

| 9. | cieši uzskata, ka arī privātajam sektoram ir jābūt svarīgai nozīmei reģiona attīstībā un jādarbojas obligātu tiesisko regulējumu ietvaros, kuri nosaka darījumdarbības sektora atbildību par cilvēktiesību, sociālo un vides tiesību ievērošanu, tostarp ar pārredzamas darījumdarbības nodrošināšanu, lai garantētu, ka nav privāta finansējuma bruņotiem grupējumiem; |
| --- | --- |

9.

cieši uzskata, ka arī privātajam sektoram ir jābūt svarīgai nozīmei reģiona attīstībā un jādarbojas obligātu tiesisko regulējumu ietvaros, kuri nosaka darījumdarbības sektora atbildību par cilvēktiesību, sociālo un vides tiesību ievērošanu, tostarp ar pārredzamas darījumdarbības nodrošināšanu, lai garantētu, ka nav privāta finansējuma bruņotiem grupējumiem;

| 10. | uzstāj, ka reģionālā un starpreģionālā sadarbība ir svarīga drošības krīzes atrisināšanā Sāhelas un Čadas ezera reģionā un jo īpaši Mali Miera un samierināšanās nolīguma īstenošanā, kura diemžēl ir patiešām lēna; uzskata, ka Āfrikas Savienības, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) un Magribas valstu iesaistīšanās ir būtiski svarīga stabilitātes atjaunošanai reģionā; |
| --- | --- |

10.

uzstāj, ka reģionālā un starpreģionālā sadarbība ir svarīga drošības krīzes atrisināšanā Sāhelas un Čadas ezera reģionā un jo īpaši Mali Miera un samierināšanās nolīguma īstenošanā, kura diemžēl ir patiešām lēna; uzskata, ka Āfrikas Savienības, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) un Magribas valstu iesaistīšanās ir būtiski svarīga stabilitātes atjaunošanai reģionā;

| 11. | atzinīgi vērtē Sāhelas G5 valstu politisko vadību; aicina ES uzturēt pastāvīgu visaugstākā līmeņa dialogu ar reģiona valstīm un organizācijām un vēl vairāk stiprināt ES un Sāhelas G5 partnerību; atzinīgi vērtē Sāhelas un Sahāras apgabala valstu kopienas (CEN-SAD) izveidi; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Sāhelas G5 valstu politisko vadību; aicina ES uzturēt pastāvīgu visaugstākā līmeņa dialogu ar reģiona valstīm un organizācijām un vēl vairāk stiprināt ES un Sāhelas G5 partnerību; atzinīgi vērtē Sāhelas un Sahāras apgabala valstu kopienas (CEN-SAD) izveidi;

| 12. | atzinīgi vērtē ES stratēģijas attīstībai un drošībai Sāhelā pieņemšanu, Āfrikas ātrās reaģēšanas spēkus un Sāhelas reģiona attīstības plānu 2015.–2020. gadam kā konkrētus centienus sekmīgai ES visaptverošās pieejas īstenošanai, efektīvi kombinējot ar drošību, attīstību un pārvaldību saistīto reakciju, tostarp galējas nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē ES stratēģijas attīstībai un drošībai Sāhelā pieņemšanu, Āfrikas ātrās reaģēšanas spēkus un Sāhelas reģiona attīstības plānu 2015.–2020. gadam kā konkrētus centienus sekmīgai ES visaptverošās pieejas īstenošanai, efektīvi kombinējot ar drošību, attīstību un pārvaldību saistīto reakciju, tostarp galējas nabadzības izskaušanu;

| 13. | uzskata, ka kopējā attīstības palīdzība reģionam ir jāpapildina ar spēju veidošanas darbību; atkārtoti pauž aicinājumu izveidot jaunu ES instrumentu, kas paredzēts attīstības un drošības sasaistei, lai mazinātu neatbilstības un palielinātu ES ārējās darbības efektivitāti; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka kopējā attīstības palīdzība reģionam ir jāpapildina ar spēju veidošanas darbību; atkārtoti pauž aicinājumu izveidot jaunu ES instrumentu, kas paredzēts attīstības un drošības sasaistei, lai mazinātu neatbilstības un palielinātu ES ārējās darbības efektivitāti;

| 14. | atkārtoti apstiprina, ka sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) starp ES un Rietumāfriku varētu sniegt Eiropas Komisijai unikālu iespēju izveidot iekļaujošu ilgtspējīgu attīstību un palielināt vietējo pievienoto vērtību, kas radītu vietējās darbvietas un palīdzētu apkarot sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti apstiprina, ka sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) starp ES un Rietumāfriku varētu sniegt Eiropas Komisijai unikālu iespēju izveidot iekļaujošu ilgtspējīgu attīstību un palielināt vietējo pievienoto vērtību, kas radītu vietējās darbvietas un palīdzētu apkarot sociālo atstumtību;

| 15. | uzsver KDAP misiju vērtīgo ieguldījumu reģiona stabilitātē, jo īpaši Mali (EUTM un EUCAP), Nigērā (EUCAP) un Somālijā (EUTM) un aicina tās reģionalizēt; |
| --- | --- |

15.

uzsver KDAP misiju vērtīgo ieguldījumu reģiona stabilitātē, jo īpaši Mali (EUTM un EUCAP), Nigērā (EUCAP) un Somālijā (EUTM) un aicina tās reģionalizēt;

| 16. | mudina ES, ĀS un to dalībvalstis atbalstīt ANO miera uzturēšanu un sadarboties ar ANO reģionālo organizāciju miera uzturēšanas spēju pastiprināšanā; pauž pilnīgu atbalstu ANO īpašās pārstāves Sāhelā Hiroute Guebre Sellassie darbam, kura cenšas ar ANO integrētās stratēģijas Sāhelas reģionam īstenošanu nepieļaut vēl lielāku destabilizāciju Sāhelā; |
| --- | --- |

16.

mudina ES, ĀS un to dalībvalstis atbalstīt ANO miera uzturēšanu un sadarboties ar ANO reģionālo organizāciju miera uzturēšanas spēju pastiprināšanā; pauž pilnīgu atbalstu ANO īpašās pārstāves Sāhelā Hiroute Guebre Sellassie darbam, kura cenšas ar ANO integrētās stratēģijas Sāhelas reģionam īstenošanu nepieļaut vēl lielāku destabilizāciju Sāhelā;

| 17. | atgādina par migrācijas, drošības un attīstības mērķu savstarpēju atkarību; šajā saistībā atzinīgi vērtē ES Trasta fonda Āfrikai izveidi un tā īpašo Sāhelas un Čadas ezera reģiona sadaļu un norāda uz jaunu partnerības satvaru izveidi, lai sniegtu elastīgāku visaptverošu risinājumu neaizsargātībai un nestabilitātei šajās valstīs; aicina ātri īstenot šos satvarus, pilnībā ievērojot attīstības efektivitātes principus, un mudina līdzekļu devējus pildīt savas finansiālās saistības; |
| --- | --- |

17.

atgādina par migrācijas, drošības un attīstības mērķu savstarpēju atkarību; šajā saistībā atzinīgi vērtē ES Trasta fonda Āfrikai izveidi un tā īpašo Sāhelas un Čadas ezera reģiona sadaļu un norāda uz jaunu partnerības satvaru izveidi, lai sniegtu elastīgāku visaptverošu risinājumu neaizsargātībai un nestabilitātei šajās valstīs; aicina ātri īstenot šos satvarus, pilnībā ievērojot attīstības efektivitātes principus, un mudina līdzekļu devējus pildīt savas finansiālās saistības;

| 18. | pauž dziļas bažas par satraucošo humanitāro stāvokli reģionā; aicina vietējās valdības ar ES un starptautisko partneru atbalstu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu civiliedzīvotājus, un risināt pārtikas trūkuma un nepietiekama uztura pamatcēloņus; nosoda visus šķēršļus humānās un pārtikas palīdzības sniegšanai un aicina visas iesaistītās puses nodrošināt starptautisko humanitāro tiesību pilnīgu ievērošanu jebkuros apstākļos; |
| --- | --- |

18.

pauž dziļas bažas par satraucošo humanitāro stāvokli reģionā; aicina vietējās valdības ar ES un starptautisko partneru atbalstu veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai aizsargātu civiliedzīvotājus, un risināt pārtikas trūkuma un nepietiekama uztura pamatcēloņus; nosoda visus šķēršļus humānās un pārtikas palīdzības sniegšanai un aicina visas iesaistītās puses nodrošināt starptautisko humanitāro tiesību pilnīgu ievērošanu jebkuros apstākļos;

| 19. | uzskata, ka ES attīstības politiku mērķim ir jābūt jo īpaši lauku attīstībai un lauksaimniecībai, lai panāktu pārtikas nodrošinājumu kā ieguldījumu ilglaicīgā sociālekonomiskajā attīstībā Subsahāras Āfrikā; uzsver, ka klimata pārmaiņas, kuras īpaši nopietni ietekmē Sāhelas un Čadas ezera reģionu, rada nepieciešamību izmantot īpaši pielāgotas lauksaimniecības prakses, kuras atbalsta izturētspēju saistībā ar klimata pārmaiņu izraisītām parādībām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ES attīstības politiku mērķim ir jābūt jo īpaši lauku attīstībai un lauksaimniecībai, lai panāktu pārtikas nodrošinājumu kā ieguldījumu ilglaicīgā sociālekonomiskajā attīstībā Subsahāras Āfrikā; uzsver, ka klimata pārmaiņas, kuras īpaši nopietni ietekmē Sāhelas un Čadas ezera reģionu, rada nepieciešamību izmantot īpaši pielāgotas lauksaimniecības prakses, kuras atbalsta izturētspēju saistībā ar klimata pārmaiņu izraisītām parādībām;

| 20. | uzstāj, ka ir nepieciešams uzlabot attiecīgo valstu izturētspēju, skaidri pievēršot uzmanību neaizsargātākajām mājsaimniecībām un kopienām, tostarp sievietēm un bērniem; uzsver, ka ir būtiski svarīgi uzlabot vietējo iedzīvotāju piekļuvi pamatpakalpojumiem (tostarp veselības aprūpes, izglītības un sociālajiem pakalpojumiem) un arī turpmāk tam ir jābūt ES budžeta atbalsta galvenajam mērķim; |
| --- | --- |

20.

uzstāj, ka ir nepieciešams uzlabot attiecīgo valstu izturētspēju, skaidri pievēršot uzmanību neaizsargātākajām mājsaimniecībām un kopienām, tostarp sievietēm un bērniem; uzsver, ka ir būtiski svarīgi uzlabot vietējo iedzīvotāju piekļuvi pamatpakalpojumiem (tostarp veselības aprūpes, izglītības un sociālajiem pakalpojumiem) un arī turpmāk tam ir jābūt ES budžeta atbalsta galvenajam mērķim;

| 21. | pauž atbalstu vispārējām un reģionālajām iniciatīvām, kuras īsteno cīņā pret terorismu un transnacionālu organizēto noziedzību, tostarp noziedznieku tīkliem, kuri iesaistīti migrantu kontrabandā, un cilvēku, narkotisko vielu un ieroču tirdzniecībā; |
| --- | --- |

21.

pauž atbalstu vispārējām un reģionālajām iniciatīvām, kuras īsteno cīņā pret terorismu un transnacionālu organizēto noziedzību, tostarp noziedznieku tīkliem, kuri iesaistīti migrantu kontrabandā, un cilvēku, narkotisko vielu un ieroču tirdzniecībā;

| 22. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienībai, ĀKP un ES Padomei, Sāhelas un Čadas ezera baseina reģiona valstu prezidentiem, premjerministriem un parlamentiem, kā arī ECOWAS. |
| --- | --- |

22.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienībai, ĀKP un ES Padomei, Sāhelas un Čadas ezera baseina reģiona valstu prezidentiem, premjerministriem un parlamentiem, kā arī ECOWAS.

DEKLARĀCIJA (1)

par klimata pārmaiņām

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārā asambleja uzsver, ka klimata pārmaiņas ir globāla parādība, kura neapšaubāmi arī turpmāk smagi ietekmēs vidi, skarot visas valstis. ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja atkārtoti apstiprina kopējo apņemšanos pilnībā īstenot Parīzes klimata nolīgumu un aicina starptautisko kopienu atbalstīt šo impulsu vērienīgai rīcībai.

Asambleja atkāroti apstiprina nelokāmo atbalstu nolīgumam, kuru COP 21 panāca 2015. gadā Parīzē. Tāpēc Asambleja pauž dziļu nožēlu par pašreizējās ASV administrācijas lēmumu izstāties no Parīzes nolīguma. Starptautiskā sabiedrība, kura ir paudusi turpmāku solidaritāti un ilgstošu apņemšanos īstenot visus Parīzes nolīgumu veidojošos elementus, šo lēmumu uzņēma ar pārsteigumu, vilšanos un nosodījumu. Ar gandarījumu norādot, ka darījumu aprindas un atsevišķi ASV štati kopumā ir atkārtoti apstiprinājuši savu apņemšanos risināt problēmas saistībā ar klimata pārmaiņu sekām, ĀKP un ES Apvienotā parlamentārā asambleja aicina Amerikas Savienoto Valstu valdību pārskatīt savu nostāju un atkārtoti apņemties īstenot Parīzes nolīgumu. Asambleja aicina ES un ĀKP valstis tagad sākt sadarboties par COP 21 mērķu īstenošanu ar ASV iesaistītajām pusēm, kuras to vēlas darīt.

Asambleja uzsver, ka, lai apkarotu siltumnīcefekta gāzu emisijas un novērstu klimata pārmaiņu nelabvēlīgās sekas, ir nepieciešama saskaņota globāla mēroga rīcība. Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķu īstenošana ir būtiski svarīga.

Asambleja uzsver, ka nākamās šā gada novembrī paredzētās ANO konferences (COP 23) par klimata pārmaiņām galvenajam mērķim ir jābūt impulsa un saskaņotības saglabāšanai saistībā ar apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un jo īpaši risināt problēmas, ar kurām saskaras neaizsargātākās valstis, tostarp mazo salu jaunattīstības valstis, vismazāk attīstītās valstis un valstis, kam ir tikai sauszemes robežas, un piekrastes valstis.

Tāpēc Asambleja mudina visas puses un ieinteresētās personas turpināt ieviest pasākumus pārejai uz mazoglekļa ekonomiku, kuri nepieciešami, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, un nodrošināt, ka visām valstīm tiek nodrošināts īstenošanai nepieciešamais atbalsts, tā ka neviens netiek atstāts novārtā.

Asambleja atzinīgi vērtē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences (COP 23) nākamās 23. sesijas prezidentvalsts Fidži līdz šim veikto sagatavošanās darbu un vadošo lomu, lai nodrošinātu konferences panākumus..

Asambleja uzsver, ka Parīzes nolīguma darba programmu ir nepieciešams pabeigt līdz 2018. gadam, kura ir rādītājs tam, kā valstis paredz īstenot Parīzes nolīgumu un valsts līmenī paātrināt rīcības klimata jomā, tādējādi sniedzot ieguldījumu vispārējā mērķa sasniegšanā. Asambleja aicina pievērsties jautājumiem par pielāgošanos un piekļuvi finansējumam, kuri ir īpaši svarīgi pret klimata pārmaiņām visneaizsargātākajām valstīm, kam ir īpašas vajadzības un arī nepietiekamas spējas, kuras jāpalielina.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2017. gada 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta)

1

(2)  OV C 296 E, 2.10.2012., 46. lpp.

2

(3)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2017. gada 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta)

3

(4)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

4

(5)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

5

(6)  OV C 279 E, 19.11.2009., 100. lpp.

6

(7)  OV C 33 E, 5.2.2013., 38. lpp.

7

(8)  OV C 131 E, 8.5.2013., 80. lpp.

8

(9)  OV L 468 R, 15.12.2016., 73. lpp.

9

(10)  OV L 353, 27.9.2016., 2. lpp.

10

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=lv&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Padomes dokuments 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/en/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/en/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/en/pdf

31

(32)  Padomes dokuments 10715/16.

32

(33)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2017. gada 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta)

33

(34)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

34

(35)  OV C 68 E, 18.3.2004., 605. lpp.

35

(36)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1067. lpp.

36

(37)  OV C 282 E, 6.11.2008., 131. lpp.

37

(38)  OV C 271 E, 12.11.2009., 51. lpp.

38

(39)  OV C 76 E, 25.3.2010., 16. lpp.

39

(40)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  OV C 169 E, 15.6.2012., 138. lpp.

41

(42)  OV C 326, 3.12.2010., 5. lpp.

42

(43)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2017. gada 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta)

43

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2017. gada 21. jūnijā Sandžiljanā (Malta)

1

---