# Az Európai Unió C 399/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 399 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. november 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 399

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. november 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. december 2-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 458., 2016.12.8 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK2015. december 14–17-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 469., 2016.12.15 .
  A gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásméréssel foglalkozó vizsgálóbizottságról szóló, 2015. december 17-én elfogadott szöveg közzétételre került a Hivatalos Lap alábbi számában:
  HL L 10, 2016.1.15.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. december 2-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 458., 2016.12.8 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK2015. december 14–17-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 469., 2016.12.15 .
  A gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásméréssel foglalkozó vizsgálóbizottságról szóló, 2015. december 17-én elfogadott szöveg közzétételre került a Hivatalos Lap alábbi számában:
  HL L 10, 2016.1.15.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 458., 2016.12.8

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 469., 2016.12.15

A gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásméréssel foglalkozó vizsgálóbizottságról szóló, 2015. december 17-én elfogadott szöveg közzétételre került a Hivatalos Lap alábbi számában:

HL L 10, 2016.1.15.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. december 2., szerda |
| 2017/C 399/01 | Az Európai Parlament 2015. december 2-i állásfoglalása az európai ombudsmannak a Frontex kapcsán végzett, OI/5/2012/BEH-MHZ számú, hivatalból indított vizsgálatra vonatkozó különjelentéséről (2014/2215(INI)) | 2 |
| 2017/C 399/02 | Az Európai Parlament 2015. december 2-i állásfoglalása a fenntartható városi mobilitásról (2014/2242(INI)) | 10 |
| | 2015. december 15., kedd |
| 2017/C 399/03 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása Az európai energiaunió felé című dokumentumról (2015/2113(INI)) | 21 |
| 2017/C 399/04 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés eléréséről – Az európai villamosenergia-hálózat felkészítése a 2020. évre (2015/2108(INI)) | 48 |
| 2017/C 399/05 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz végrehajtásáról (2015/2042(INI)) | 54 |
| 2017/C 399/06 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az új közös halászati politikáról: a technikai intézkedések és többéves tervek struktúrája (2015/2092(INI)) | 61 |
| | 2015. december 16., szerda |
| 2017/C 399/07 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elfogadásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D041932/01 – 2015/3010(RSP)) | 68 |
| 2017/C 399/08 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (2015/3006(RSP)) | 71 |
| 2017/C 399/09 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről (2015/2010(INL)) | 74 |
| 2017/C 399/10 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kapcsolatokról (2015/2003(INI)) | 92 |
| 2017/C 399/11 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a humanitárius csúcstalálkozó előkészítéséről: a humanitárius segítségnyújtás kihívásai és lehetőségei (2015/2051(INI)) | 106 |
| 2017/C 399/12 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az ipari fémek fenntartható európai iparának fejlesztéséről (2014/2211(INI)) | 118 |
| 2017/C 399/13 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a magyarországi helyzetről (2015/2935(RSP)) | 127 |
| | 2015. december 17., csütörtök |
| 2017/C 399/14 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Ibrahim Halawa lehetséges halálbüntetéséről (2015/3016(RSP)) | 130 |
| 2017/C 399/15 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2015/3017(RSP)) | 134 |
| 2017/C 399/16 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Malajziáról (2015/3018(RSP)) | 137 |
| 2017/C 399/17 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötésére vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI)) | 141 |
| 2017/C 399/18 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséről (2015/2936(RSP)) | 149 |
| 2017/C 399/19 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2015/2229(INI)) | 151 |
| 2017/C 399/20 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a daytoni békemegállapodás 20. évfordulójáról (2015/2979(RSP)) | 176 |
| 2017/C 399/21 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása (2015/2114(INI)) | 178 |
| 2017/C 399/22 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a szabadalmakról és a növényfajta-oltalmakról (2015/2981(RSP)) | 188 |
| 2017/C 399/23 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2015/2973(RSP)) | 190 |
| 2017/C 399/24 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban található Virunga Nemzeti Park védelméről (2015/2728(RSP)) | 196 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. december 2., szerda

2017/C 399/01

Az Európai Parlament 2015. december 2-i állásfoglalása az európai ombudsmannak a Frontex kapcsán végzett, OI/5/2012/BEH-MHZ számú, hivatalból indított vizsgálatra vonatkozó különjelentéséről (2014/2215(INI))

2

2017/C 399/02

Az Európai Parlament 2015. december 2-i állásfoglalása a fenntartható városi mobilitásról (2014/2242(INI))

10

2015. december 15., kedd

2017/C 399/03

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása Az európai energiaunió felé című dokumentumról (2015/2113(INI))

21

2017/C 399/04

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés eléréséről – Az európai villamosenergia-hálózat felkészítése a 2020. évre (2015/2108(INI))

48

2017/C 399/05

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz végrehajtásáról (2015/2042(INI))

54

2017/C 399/06

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az új közös halászati politikáról: a technikai intézkedések és többéves tervek struktúrája (2015/2092(INI))

61

2015. december 16., szerda

2017/C 399/07

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elfogadásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

68

2017/C 399/08

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (2015/3006(RSP))

71

2017/C 399/09

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről (2015/2010(INL))

74

2017/C 399/10

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kapcsolatokról (2015/2003(INI))

92

2017/C 399/11

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a humanitárius csúcstalálkozó előkészítéséről: a humanitárius segítségnyújtás kihívásai és lehetőségei (2015/2051(INI))

106

2017/C 399/12

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az ipari fémek fenntartható európai iparának fejlesztéséről (2014/2211(INI))

118

2017/C 399/13

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a magyarországi helyzetről (2015/2935(RSP))

127

2015. december 17., csütörtök

2017/C 399/14

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Ibrahim Halawa lehetséges halálbüntetéséről (2015/3016(RSP))

130

2017/C 399/15

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2015/3017(RSP))

134

2017/C 399/16

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Malajziáról (2015/3018(RSP))

137

2017/C 399/17

Az Európai Parlament 2015. december 17-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötésére vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

141

2017/C 399/18

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséről (2015/2936(RSP))

149

2017/C 399/19

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2015/2229(INI))

151

2017/C 399/20

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a daytoni békemegállapodás 20. évfordulójáról (2015/2979(RSP))

176

2017/C 399/21

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása (2015/2114(INI))

178

2017/C 399/22

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a szabadalmakról és a növényfajta-oltalmakról (2015/2981(RSP))

188

2017/C 399/23

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2015/2973(RSP))

190

2017/C 399/24

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban található Virunga Nemzeti Park védelméről (2015/2728(RSP))

196

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. december 2., szerda |
| 2017/C 399/25 | Az Európai Parlament 2015. december 2-i határozata egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról (2015/3005(RSO)) | 201 |
| | 2015. december 15., kedd |
| 2017/C 399/26 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i határozata a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2238(IMM)) | 204 |
| 2017/C 399/27 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i határozata a Stelios Kouloglou mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2239(IMM)) | 206 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. december 2., szerda

2017/C 399/25

Az Európai Parlament 2015. december 2-i határozata egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról (2015/3005(RSO))

201

2015. december 15., kedd

2017/C 399/26

Az Európai Parlament 2015. december 15-i határozata a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2238(IMM))

204

2017/C 399/27

Az Európai Parlament 2015. december 15-i határozata a Stelios Kouloglou mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2239(IMM))

206

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2015. december 2., szerda |
| 2017/C 399/28 | Az Európai Parlament 2015. december 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE)) | 208 |
| | 2015. december 15., kedd |
| 2017/C 399/29 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE)) | 209 |
| 2017/C 399/30 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Dominikai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE)) | 210 |
| 2017/C 399/31 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE)) | 211 |
| 2017/C 399/32 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE)) | 212 |
| 2017/C 399/33 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Szamoai Független Állam közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE)) | 213 |
| 2017/C 399/34 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Grenada közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE)) | 214 |
| 2017/C 399/35 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Kelet-Timor közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE)) | 215 |
| 2017/C 399/36 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Saint Lucia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE)) | 216 |
| 2017/C 399/37 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Saint Vincent és Grenadine-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE)) | 217 |
| 2017/C 399/38 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE)) | 218 |
| 2017/C 399/39 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és az Eurojust közötti egyetértési megállapodás Eurojust általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozattervezetről (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS)) | 219 |
| 2017/C 399/40 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE)) | 220 |
| 2017/C 399/41 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2015/005 – FI/Computer Programming referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD)) | 223 |
| 2017/C 399/42 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet és a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD)) | 227 |
| 2017/C 399/43 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD)) | 228 |
| 2017/C 399/44 | P8_TA(2015)0441Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködés ***IAz Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelete irányuló javaslatról (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. december 15-én került elfogadásra az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 229 |
| 2017/C 399/45 | P8_TA(2015)0442A kivételes kereskedelmi intézkedések Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztése ***IAz Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. december 15-én került elfogadásra az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia- Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 230 |
| 2017/C 399/46 | Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Arab Emírségek és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) között a bűnözés súlyos formái és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatandó stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS)) | 232 |
| | 2015. december 16., szerda |
| 2017/C 399/47 | Az Európai Parlament határozata az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról szóló, 2015. október 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA)) | 233 |
| 2017/C 399/48 | Az Európai Parlament határozata az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról szóló, 2015. október 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA)) | 235 |
| 2017/C 399/49 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Bankhatóság (EBH) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE)) | 237 |
| 2017/C 399/50 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE)) | 238 |
| 2017/C 399/51 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE)) | 239 |
| 2017/C 399/52 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i jogalkotási állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti operatív és stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS)) | 240 |
| 2017/C 399/53 | Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD)) | 241 |
| | 2015. december 17., csütörtök |
| 2017/C 399/54 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE)) | 246 |
| 2017/C 399/55 | Az Európai Parlament 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE)) | 247 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. december 2., szerda

2017/C 399/28

Az Európai Parlament 2015. december 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

208

2015. december 15., kedd

2017/C 399/29

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

209

2017/C 399/30

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Dominikai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

210

2017/C 399/31

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

211

2017/C 399/32

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

212

2017/C 399/33

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Szamoai Független Állam közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

213

2017/C 399/34

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Grenada közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

214

2017/C 399/35

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Kelet-Timor közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

215

2017/C 399/36

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Saint Lucia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

216

2017/C 399/37

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Saint Vincent és Grenadine-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

217

2017/C 399/38

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

218

2017/C 399/39

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és az Eurojust közötti egyetértési megállapodás Eurojust általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozattervezetről (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

219

2017/C 399/40

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

220

2017/C 399/41

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország EGF/2015/005 – FI/Computer Programming referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

223

2017/C 399/42

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet és a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

227

2017/C 399/43

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

228

2017/C 399/44

P8_TA(2015)0441Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködés ***IAz Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelete irányuló javaslatról (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. december 15-én került elfogadásra az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

229

2017/C 399/45

P8_TA(2015)0442A kivételes kereskedelmi intézkedések Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztése ***IAz Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. december 15-én került elfogadásra az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia- Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

230

2017/C 399/46

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Arab Emírségek és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) között a bűnözés súlyos formái és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatandó stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

232

2015. december 16., szerda

2017/C 399/47

Az Európai Parlament határozata az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról szóló, 2015. október 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

233

2017/C 399/48

Az Európai Parlament határozata az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról szóló, 2015. október 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

235

2017/C 399/49

Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Bankhatóság (EBH) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

237

2017/C 399/50

Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

238

2017/C 399/51

Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

239

2017/C 399/52

Az Európai Parlament 2015. december 16-i jogalkotási állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti operatív és stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

240

2017/C 399/53

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

241

2015. december 17., csütörtök

2017/C 399/54

Az Európai Parlament 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

246

2017/C 399/55

Az Európai Parlament 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

247

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

24.11.2017

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2015–2016

2015. december 2-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 458., 2016.12.8
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2015. december 14–17-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 469., 2016.12.15
  .

A gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásméréssel foglalkozó vizsgálóbizottságról szóló, 2015. december 17-én elfogadott szöveg közzétételre került a Hivatalos Lap alábbi számában:

  HL L 10, 2016.1.15.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. december 2., szerda

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/2

---

P8_TA(2015)0422

Az európai ombudsman különjelentése a Frontex kapcsán végzett hivatalból indított vizsgálatról

Az Európai Parlament 2015. december 2-i állásfoglalása az európai ombudsmannak a Frontex kapcsán végzett, OI/5/2012/BEH-MHZ számú, hivatalból indított vizsgálatra vonatkozó különjelentéséről (2014/2215(INI))

(2017/C 399/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2013. november 7-i különjelentésére a Frontex kapcsán végzett, OI/5/2012/BEH-MHZ számú, hivatalból indított vizsgálatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2013. november 7-i különjelentésére a Frontex kapcsán végzett, OI/5/2012/BEH-MHZ számú, hivatalból indított vizsgálatról,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (1) bekezdésére, 72. cikkére, 228. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére és 263. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (1) bekezdésére, 72. cikkére, 228. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére és 263. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 41. cikkére (megfelelő ügyintézéshez való jog) és 47. cikkére (a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 41. cikkére (megfelelő ügyintézéshez való jog) és 47. cikkére (a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog),

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) a Frontex emberi jogi felelősségéről szóló (2013. évi) 1932. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) a Frontex emberi jogi felelősségéről szóló (2013. évi) 1932. számú határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (Frontex-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (Frontex-rendelet),

| — | tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011. október 25-i 1168/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 2011. október 25-i 1168/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv” című közleményére (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A visszatérésre vonatkozó uniós cselekvési terv” című közleményére (COM(2015)0453),

| — | tekintettel a Frontexnek az általa koordinált közös visszatérési műveletekre vonatkozó magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Frontexnek az általa koordinált közös visszatérési műveletekre vonatkozó magatartási kódexére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2015. október 15-i ülésének következtetéseire, különösen 2. pontjának n) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2015. október 15-i ülésének következtetéseire, különösen 2. pontjának n) pontjára,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951-es ENSZ egyezményre (genfi egyezmény) és a menekültek jogállásáról szóló 1967-es jegyzőkönyvre (New York-i jegyzőkönyv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951-es ENSZ egyezményre (genfi egyezmény) és a menekültek jogállásáról szóló 1967-es jegyzőkönyvre (New York-i jegyzőkönyv),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 220. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 220. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0343/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0343/2015),

| A. | mivel az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. október 25-i 1168/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Frontex-rendelet) értelmében az Ügynökségnek biztosítania kell az alapvető jogok, valamint a migránsok, menekültek és menedékkérők jogainak teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. október 25-i 1168/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: Frontex-rendelet) értelmében az Ügynökségnek biztosítania kell az alapvető jogok, valamint a migránsok, menekültek és menedékkérők jogainak teljes körű tiszteletben tartását;

| B. | mivel a Frontexnek, mint bármely más uniós intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek a tevékenységei során meg kell felelnie az Alapjogi Charta rendelkezéseinek, és mivel e kötelezettséget az EUMSZ 263. cikke úgy fogalmazza meg, hogy „az Unió szerveit és hivatalait létrehozó jogi aktusok meghatározhatják azokat a külön feltételeket, amelyek alapján egy természetes vagy jogi személy az e szervek és hivatalok által elfogadott, rá nézve joghatás kiváltására irányuló jogi aktusokkal szemben keresettel élhet”; |
| --- | --- |

B.

mivel a Frontexnek, mint bármely más uniós intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek a tevékenységei során meg kell felelnie az Alapjogi Charta rendelkezéseinek, és mivel e kötelezettséget az EUMSZ 263. cikke úgy fogalmazza meg, hogy „az Unió szerveit és hivatalait létrehozó jogi aktusok meghatározhatják azokat a külön feltételeket, amelyek alapján egy természetes vagy jogi személy az e szervek és hivatalok által elfogadott, rá nézve joghatás kiváltására irányuló jogi aktusokkal szemben keresettel élhet”;

| C. | mivel a Frontex koordinációs tevékenységét a gyakorlatban még ma sem lehet elválasztani az irányítása alatt végzett tagállami tevékenységektől, így a Frontex (és rajta keresztül az EU) közvetlen vagy közvetett módon az egyént megillető jogokat is befolyásolhatja, és ennek kapcsán felmerülhet minimálisan az Unió szerződésen kívüli felelőssége (lásd a Bíróság Sison III. ügyben hozott T-341/07. sz. ítéletét); mivel ezt a felelősséget nem lehet megkerülni csak arra hivatkozva, hogy a Frontex által koordinált műveletekben részt vevő tagállamokkal adminisztratív megállapodások vannak érvényben, amennyiben e megállapodások hatással vannak az alapvető jogokra; |
| --- | --- |

C.

mivel a Frontex koordinációs tevékenységét a gyakorlatban még ma sem lehet elválasztani az irányítása alatt végzett tagállami tevékenységektől, így a Frontex (és rajta keresztül az EU) közvetlen vagy közvetett módon az egyént megillető jogokat is befolyásolhatja, és ennek kapcsán felmerülhet minimálisan az Unió szerződésen kívüli felelőssége (lásd a Bíróság Sison III. ügyben hozott T-341/07. sz. ítéletét); mivel ezt a felelősséget nem lehet megkerülni csak arra hivatkozva, hogy a Frontex által koordinált műveletekben részt vevő tagállamokkal adminisztratív megállapodások vannak érvényben, amennyiben e megállapodások hatással vannak az alapvető jogokra;

| D. | mivel az Európai Unió csatlakozni kíván az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Európa tanácsi egyezményhez; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió csatlakozni kíván az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Európa tanácsi egyezményhez;

| E. | mivel a Frontex-rendelet 26a. cikke előírja egy alapjogi stratégia kidolgozását, és felszólítja az Ügynökséget annak kidolgozására, folyamatos fejlesztésére és végrehajtására, valamint egy tanácsadó fórum létrehozására, és egy alapjogi tisztviselő kinevezésére; |
| --- | --- |

E.

mivel a Frontex-rendelet 26a. cikke előírja egy alapjogi stratégia kidolgozását, és felszólítja az Ügynökséget annak kidolgozására, folyamatos fejlesztésére és végrehajtására, valamint egy tanácsadó fórum létrehozására, és egy alapjogi tisztviselő kinevezésére;

| F. | mivel a Frontex-műveletek valamennyi résztvevőjére vonatkozó magatartási kódex kiemeli, hogy a résztvevőknek többek között elő kell mozdítaniuk a nemzetközi védelemért folyamodó személyek tájékoztatását az őket megillető jogokról és a követendő eljárásokról; |
| --- | --- |

F.

mivel a Frontex-műveletek valamennyi résztvevőjére vonatkozó magatartási kódex kiemeli, hogy a résztvevőknek többek között elő kell mozdítaniuk a nemzetközi védelemért folyamodó személyek tájékoztatását az őket megillető jogokról és a követendő eljárásokról;

| G. | mivel a 863/2007/EK rendelet 9. cikke előírja, hogy a külső határokon figyelemmel kísérési és felügyeleti tevékenységeket végző csapattagoknak a közösségi joggal és a fogadó tagállam nemzeti jogával összhangban kell eljárniuk; |
| --- | --- |

G.

mivel a 863/2007/EK rendelet 9. cikke előírja, hogy a külső határokon figyelemmel kísérési és felügyeleti tevékenységeket végző csapattagoknak a közösségi joggal és a fogadó tagállam nemzeti jogával összhangban kell eljárniuk;

| H. | mivel 2012-ben az európai ombudsman hivatalból vizsgálatot kezdeményezett a Frontex alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek teljesítésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

H.

mivel 2012-ben az európai ombudsman hivatalból vizsgálatot kezdeményezett a Frontex alapvető jogokkal kapcsolatos kötelezettségeinek teljesítésével kapcsolatban;

| I. | mivel az európai ombudsman ajánlástervezetében szerepelt az egyéni panasztételi mechanizmus létrehozása; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai ombudsman ajánlástervezetében szerepelt az egyéni panasztételi mechanizmus létrehozása;

| J. | mivel az európai ombudsman ezenkívül különjelentést is kiadott, amelyben ismételten sürgette az egyéni panasztételi mechanizmus bevezetését; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai ombudsman ezenkívül különjelentést is kiadott, amelyben ismételten sürgette az egyéni panasztételi mechanizmus bevezetését;

| K. | mivel a Parlament eljárási szabályzata 220. cikkének (2) bekezdése szerint az európai ombudsman köteles tájékoztatni a Parlamentet az észlelt hivatali visszásságokról, és mivel az illetékes bizottság jelentést készíthet ezekről az esetekről; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament eljárási szabályzata 220. cikkének (2) bekezdése szerint az európai ombudsman köteles tájékoztatni a Parlamentet az észlelt hivatali visszásságokról, és mivel az illetékes bizottság jelentést készíthet ezekről az esetekről;

| L. | mivel a Frontex feladata, hogy a tagállamok közötti operatív együttműködés szorosabb összehangolása révén az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett biztosítsa a külső határok ellenőrzésével és őrizetével kapcsolatos követelményekre és eljárásokra vonatkozó közös szabályok hatékony végrehajtását, és mivel e tevékenységeknek egyértelműen vannak olyan emberi jogi kihatásai, melyekkel a Frontex és az EU nem foglalkozott kellő mélységben; |
| --- | --- |

L.

mivel a Frontex feladata, hogy a tagállamok közötti operatív együttműködés szorosabb összehangolása révén az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett biztosítsa a külső határok ellenőrzésével és őrizetével kapcsolatos követelményekre és eljárásokra vonatkozó közös szabályok hatékony végrehajtását, és mivel e tevékenységeknek egyértelműen vannak olyan emberi jogi kihatásai, melyekkel a Frontex és az EU nem foglalkozott kellő mélységben;

| M. | mivel a Frontexnek megbízatása szerves részeként az EU-n kívüli országokkal is ki kell alakítania operatív együttműködést olyan kulcsterületeken, mint az információcsere, a kockázatelemzés, a képzés, a kutatás és fejlesztés, a közös műveletek (ideértve a közös visszaküldési műveleteket is) és a kísérleti projektek; |
| --- | --- |

M.

mivel a Frontexnek megbízatása szerves részeként az EU-n kívüli országokkal is ki kell alakítania operatív együttműködést olyan kulcsterületeken, mint az információcsere, a kockázatelemzés, a képzés, a kutatás és fejlesztés, a közös műveletek (ideértve a közös visszaküldési műveleteket is) és a kísérleti projektek;

| N. | mivel a Frontex-rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében az Ügynökségnek és a tagállamoknak legalább az uniós jogszabályokban meghatározottakkal egyenértékű normáknak és előírásoknak kell megfelelniük, azt az esetet is beleértve, amikor a harmadik országokkal folytatott együttműködésre ezen országok területén kerül sor; |
| --- | --- |

N.

mivel a Frontex-rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében az Ügynökségnek és a tagállamoknak legalább az uniós jogszabályokban meghatározottakkal egyenértékű normáknak és előírásoknak kell megfelelniük, azt az esetet is beleértve, amikor a harmadik országokkal folytatott együttműködésre ezen országok területén kerül sor;

| O. | mivel a Frontexnek a partnerországok illetékes hatóságaival folytatott operatív együttműködése olyan munkaszervezési megállapodások keretei között folyik, melyek jogilag nem kötelezőek és a nemzetközi jog hatókörén is kívül esnek, továbbá amelyek gyakorlati végrehajtása nem értelmezhető akként, hogy a Frontex és az EU ezzel eleget tesz a nemzetközi kötelezettségeiknek; mivel ez a helyzet részben jogbizonytalanságot szül, amely megítélhető úgy, hogy az ellentmond a Frontex emberi jogi kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

O.

mivel a Frontexnek a partnerországok illetékes hatóságaival folytatott operatív együttműködése olyan munkaszervezési megállapodások keretei között folyik, melyek jogilag nem kötelezőek és a nemzetközi jog hatókörén is kívül esnek, továbbá amelyek gyakorlati végrehajtása nem értelmezhető akként, hogy a Frontex és az EU ezzel eleget tesz a nemzetközi kötelezettségeiknek; mivel ez a helyzet részben jogbizonytalanságot szül, amely megítélhető úgy, hogy az ellentmond a Frontex emberi jogi kötelezettségeinek;

| P. | mivel a Frontex és a tagállamok megosztott, de egymástól elkülönülő feladatkörökkel rendelkeznek a Frontex műveletei és kísérleti projektjei során kiküldött határőrök fellépései tekintetében; |
| --- | --- |

P.

mivel a Frontex és a tagállamok megosztott, de egymástól elkülönülő feladatkörökkel rendelkeznek a Frontex műveletei és kísérleti projektjei során kiküldött határőrök fellépései tekintetében;

| Q. | mivel a Frontex hatáskörei a létrehozása óta bővültek, ezért az Ügynökséget a határigazgatási eljárás elsődleges érdekeltjeként kellene elszámoltatni, többek között akkor is, amikor felmerül az alapvető jogok állítólagos megsértése; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Frontex hatáskörei a létrehozása óta bővültek, ezért az Ügynökséget a határigazgatási eljárás elsődleges érdekeltjeként kellene elszámoltatni, többek között akkor is, amikor felmerül az alapvető jogok állítólagos megsértése;

| R. | mivel a Frontex műveleteiben részt vevők többsége a művelet fogadó tagállamától eltérő tagállamok által az adott művelet támogatására kiküldött határőr; |
| --- | --- |

R.

mivel a Frontex műveleteiben részt vevők többsége a művelet fogadó tagállamától eltérő tagállamok által az adott művelet támogatására kiküldött határőr;

| S. | mivel a Frontex-rendelet 2a. cikke szerint a magatartási kódex az Ügynökség tevékenységeiben részt vevő minden személyre alkalmazandó; |
| --- | --- |

S.

mivel a Frontex-rendelet 2a. cikke szerint a magatartási kódex az Ügynökség tevékenységeiben részt vevő minden személyre alkalmazandó;

| T. | mivel a Frontex-rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a Frontex-missziókban részt vevő kiküldött határőrök csak a fogadó tagállam határőreinek utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat és gyakorolhatják hatásköreiket; |
| --- | --- |

T.

mivel a Frontex-rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a Frontex-missziókban részt vevő kiküldött határőrök csak a fogadó tagállam határőreinek utasítására és – főszabályként – azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat és gyakorolhatják hatásköreiket;

| U. | mivel a Frontex-műveletekben részt vevő határőrök különböző egyenruhákat viselnek, melyeken a Frontex emblémája látható, és ez megnehezíti a polgárok számára annak eldöntését, hogy az adott határőr kinek a fennhatósága alá tartozik, és ennek következtében azt, hogy panasztétel esetén kihez kell fordulni: a Frontexhez vagy közvetlenül az érintett tagállamhoz; |
| --- | --- |

U.

mivel a Frontex-műveletekben részt vevő határőrök különböző egyenruhákat viselnek, melyeken a Frontex emblémája látható, és ez megnehezíti a polgárok számára annak eldöntését, hogy az adott határőr kinek a fennhatósága alá tartozik, és ennek következtében azt, hogy panasztétel esetén kihez kell fordulni: a Frontexhez vagy közvetlenül az érintett tagállamhoz;

| V. | mivel a Frontex-rendelet 3. cikkének (1a) bekezdése értelmében az Ügynökség nem rendelkezik végrehajtó hatalommal a tagállamokban, és nincs felhatalmazva arra, hogy szankcionálja a tagállamokat vagy azok tisztviselőit; |
| --- | --- |

V.

mivel a Frontex-rendelet 3. cikkének (1a) bekezdése értelmében az Ügynökség nem rendelkezik végrehajtó hatalommal a tagállamokban, és nincs felhatalmazva arra, hogy szankcionálja a tagállamokat vagy azok tisztviselőit;

| W. | mivel a közös Frontex-műveletek műveleti tervei jogilag kötelezőek, és a Frontex-rendelet 3a. cikkének (1) bekezdése értelmében azokat a Frontex ügyvezető igazgatójának és a fogadó tagállamnak – a részt vevő tagállamokkal folytatott konzultációt követően – jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

W.

mivel a közös Frontex-műveletek műveleti tervei jogilag kötelezőek, és a Frontex-rendelet 3a. cikkének (1) bekezdése értelmében azokat a Frontex ügyvezető igazgatójának és a fogadó tagállamnak – a részt vevő tagállamokkal folytatott konzultációt követően – jóvá kell hagynia;

| X. | mivel a Frontex már létrehozott egy bejelentési rendszert, amely magában foglalja a Frontex műveleti egységét, a Frontex jogi egységét és alapjogi tisztviselőjét, és amelyben a végső határozathozatal a Frontex ügyvezető igazgatójának feladata; mivel ez a rendszer a Frontex-alkalmazottak és kiküldött határőrök általi belső panasztételt célozza, így nem nyújt keretet közvetlen egyéni panasztételre azon állampolgárok számára, akik azt állítják, hogy alapvető jogaikat megsértették; |
| --- | --- |

X.

mivel a Frontex már létrehozott egy bejelentési rendszert, amely magában foglalja a Frontex műveleti egységét, a Frontex jogi egységét és alapjogi tisztviselőjét, és amelyben a végső határozathozatal a Frontex ügyvezető igazgatójának feladata; mivel ez a rendszer a Frontex-alkalmazottak és kiküldött határőrök általi belső panasztételt célozza, így nem nyújt keretet közvetlen egyéni panasztételre azon állampolgárok számára, akik azt állítják, hogy alapvető jogaikat megsértették;

| Y. | mivel európai szinten már léteznek egyéni panasztételi mechanizmusok az Európai Beruházási Bank, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Ombudsmanok Európai Hálózata struktúráján belül; mivel megjegyzendő, hogy a Frontex egy operatív ügynökség, így jellegében eltér a fent említett szervezetektől; |
| --- | --- |

Y.

mivel európai szinten már léteznek egyéni panasztételi mechanizmusok az Európai Beruházási Bank, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Ombudsmanok Európai Hálózata struktúráján belül; mivel megjegyzendő, hogy a Frontex egy operatív ügynökség, így jellegében eltér a fent említett szervezetektől;

| Z. | mivel a Bizottság elkötelezte magát a Frontex közeljövőbeli felülvizsgálata mellett; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottság elkötelezte magát a Frontex közeljövőbeli felülvizsgálata mellett;

Miért kell a Frontexnek egyéni panasztételi mechanizmust létrehoznia?

| 1. | üdvözli az európai ombudsman által a Frontex kapcsán hivatalból indított vizsgálata keretében kiadott különjelentést; támogatja a Frontex arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az ombudsman 13 ajánlása közül 12-t végrehajtson; tudomásul veszi a Frontex jelenlegi erőfeszítéseit az alapvető jogok tiszteletben tartásának megerősítésére, melyek egyebek mellett magukban foglalják egy bejelentési rendszer létrehozását, magatartási kódexek kidolgozását, az alapvető jogokra vonatkozó tanácsadó fórum és az alapjogi tisztviselő hivatala létrehozását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az európai ombudsman által a Frontex kapcsán hivatalból indított vizsgálata keretében kiadott különjelentést; támogatja a Frontex arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az ombudsman 13 ajánlása közül 12-t végrehajtson; tudomásul veszi a Frontex jelenlegi erőfeszítéseit az alapvető jogok tiszteletben tartásának megerősítésére, melyek egyebek mellett magukban foglalják egy bejelentési rendszer létrehozását, magatartási kódexek kidolgozását, az alapvető jogokra vonatkozó tanácsadó fórum és az alapjogi tisztviselő hivatala létrehozását;

| 2. | támogatja az európai ombudsman azon ajánlását, hogy a Frontex járjon el a műveletei során történt alapjogi jogsértésekkel kapcsolatban egyénileg benyújtott panaszok ügyében, és nyújtson megfelelő adminisztratív támogatást e célra; felszólítja a Frontexet, hogy hozzon létre egyéni panasztételi mechanizmust, többek között a harmadik országok illetékes hatóságaival kötött munkaszervezési megállapodások keretei között; |
| --- | --- |

2.

támogatja az európai ombudsman azon ajánlását, hogy a Frontex járjon el a műveletei során történt alapjogi jogsértésekkel kapcsolatban egyénileg benyújtott panaszok ügyében, és nyújtson megfelelő adminisztratív támogatást e célra; felszólítja a Frontexet, hogy hozzon létre egyéni panasztételi mechanizmust, többek között a harmadik országok illetékes hatóságaival kötött munkaszervezési megállapodások keretei között;

| 3. | mély aggodalmát fejezi ki a harmadik országbeli határőrök közös visszatérési műveletekben való részvételét övező joghézag kapcsán, melyre az ombudsman jelentése is rámutatott, valamint az elszámoltathatóság hiánya kapcsán, amely ennek következtében fennállna az említett vendéghatárőrök által elkövetett emberi jogi jogsértések esetében; |
| --- | --- |

3.

mély aggodalmát fejezi ki a harmadik országbeli határőrök közös visszatérési műveletekben való részvételét övező joghézag kapcsán, melyre az ombudsman jelentése is rámutatott, valamint az elszámoltathatóság hiánya kapcsán, amely ennek következtében fennállna az említett vendéghatárőrök által elkövetett emberi jogi jogsértések esetében;

| 4. | úgy véli, hogy az EU külső határain felmerülő egyre jelentősebb humanitárius és jogi kihívásokra tekintettel, továbbá a Frontex-műveletek megerősítése érdekében szükség van egy olyan mechanizmusra, amely alkalmas a Frontex-műveletek vagy harmadik országokkal folytatott együttműködések során történt állítólagos emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos egyéni panaszok feldolgozására, és így elsőfokú szervnek tekintendő e panaszok kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az EU külső határain felmerülő egyre jelentősebb humanitárius és jogi kihívásokra tekintettel, továbbá a Frontex-műveletek megerősítése érdekében szükség van egy olyan mechanizmusra, amely alkalmas a Frontex-műveletek vagy harmadik országokkal folytatott együttműködések során történt állítólagos emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos egyéni panaszok feldolgozására, és így elsőfokú szervnek tekintendő e panaszok kezelése tekintetében;

| 5. | úgy véli, hogy egy egyéni panasztételi mechanizmus felállítása lehetőséget biztosítana a magánszemélyek számára, hogy az alapvető jogaik sérülése esetén gyakorolják a hatékony jogorvoslathoz való jogukat; elismeri, hogy egy ilyen panasztételi mechanizmus bevezetése növelné az átláthatóságot, és erősítené az alapvető jogok tiszteletben tartását a Frontex munkaszervezési megállapodásai keretében is, mivel jobban ráirányítaná a Frontex és az uniós intézmények figyelmét azokra az esetleges alapjogi jogsértésekre, amelyekről ennek hiányában továbbra sem értesülnének, így felderítetlenek és megoldatlanok maradnának; hangsúlyozza, hogy az átláthatóságnak ez a hiánya kiemelten tetten érhető a Frontex munkaszervezési megállapodásaiban, amelyek felett a Parlament nem tud demokratikus ellenőrzést gyakorolni, hiszen nincs olyan kötelezettség, mely szerint az ilyen megállapodások véglegesítése előtt egyeztetni kellene vele, sőt, a Parlament e megállapodások gyakorlati végrehajtásának módjáról sem kap tájékoztatást; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy egy egyéni panasztételi mechanizmus felállítása lehetőséget biztosítana a magánszemélyek számára, hogy az alapvető jogaik sérülése esetén gyakorolják a hatékony jogorvoslathoz való jogukat; elismeri, hogy egy ilyen panasztételi mechanizmus bevezetése növelné az átláthatóságot, és erősítené az alapvető jogok tiszteletben tartását a Frontex munkaszervezési megállapodásai keretében is, mivel jobban ráirányítaná a Frontex és az uniós intézmények figyelmét azokra az esetleges alapjogi jogsértésekre, amelyekről ennek hiányában továbbra sem értesülnének, így felderítetlenek és megoldatlanok maradnának; hangsúlyozza, hogy az átláthatóságnak ez a hiánya kiemelten tetten érhető a Frontex munkaszervezési megállapodásaiban, amelyek felett a Parlament nem tud demokratikus ellenőrzést gyakorolni, hiszen nincs olyan kötelezettség, mely szerint az ilyen megállapodások véglegesítése előtt egyeztetni kellene vele, sőt, a Parlament e megállapodások gyakorlati végrehajtásának módjáról sem kap tájékoztatást;

| 6. | megjegyzi, hogy a Frontex-rendelet szerint nincs jogi akadálya egy egyéni panasztételi mechanizmus bevezetésének, sőt, egy ilyen mechanizmus illeszkedne a Frontex-rendelet 26a. cikke (3) bekezdésének hatókörébe, mely kimondja, hogy az alapjogi tisztviselőnek hozzá kell járulnia az alapvető jogok figyelemmel kísérését célzó mechanizmushoz; megjegyzi, hogy egy ilyen mechanizmus összhangban lenne az uniós joggal és a helyes igazgatás elvével, és megerősítené az Ügynökség alapjogi stratégiájának hatékony végrehajtását; úgy véli, hogy a Frontex uniós jog szerinti szerepének bővítése – különösen az uniós tranzitzónákban működő, migrációkezelést támogató csoportokban való részvétele és a partnerországok illetékes hatóságaival munkaszervezési megállapodások révén folytatott operatív együttműködése – keretében meg kell erősíteni kapacitását az esetleges alapjogi jogsértések kezelése terén; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a Frontex-rendelet szerint nincs jogi akadálya egy egyéni panasztételi mechanizmus bevezetésének, sőt, egy ilyen mechanizmus illeszkedne a Frontex-rendelet 26a. cikke (3) bekezdésének hatókörébe, mely kimondja, hogy az alapjogi tisztviselőnek hozzá kell járulnia az alapvető jogok figyelemmel kísérését célzó mechanizmushoz; megjegyzi, hogy egy ilyen mechanizmus összhangban lenne az uniós joggal és a helyes igazgatás elvével, és megerősítené az Ügynökség alapjogi stratégiájának hatékony végrehajtását; úgy véli, hogy a Frontex uniós jog szerinti szerepének bővítése – különösen az uniós tranzitzónákban működő, migrációkezelést támogató csoportokban való részvétele és a partnerországok illetékes hatóságaival munkaszervezési megállapodások révén folytatott operatív együttműködése – keretében meg kell erősíteni kapacitását az esetleges alapjogi jogsértések kezelése terén;

| 7. | úgy véli, hogy a Frontex koordinációs szerepe nem korlátozhatja a nemzetközi és az uniós jog alapján fennálló felelősségét, különösen, ami a migránsok és menedékkérők alapvető jogai tiszteletben tartásának és védelmének biztosítását illeti; emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Charta az összes uniós ügynökségre és tagállamra nézve kötelező az uniós jog végrehajtása során; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Frontex koordinációs szerepe nem korlátozhatja a nemzetközi és az uniós jog alapján fennálló felelősségét, különösen, ami a migránsok és menedékkérők alapvető jogai tiszteletben tartásának és védelmének biztosítását illeti; emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Charta az összes uniós ügynökségre és tagállamra nézve kötelező az uniós jog végrehajtása során;

Az egyéni panasztételi mechanizmus felépítése

| 8. | jogos elvárásnak tartja, hogy a Frontex-műveletekben részt vevők cselekedeteiért a Frontexnek és általában véve az Uniónak kelljen vállalnia a felelősséget; hangsúlyozza, hogy a Frontex és a tagállamok közötti jogi kapcsolatok összetettsége és a felelősségi körök egymástól elkülönülő, mégis megosztott jellege nem áshatja alá az alapvető jogok védelmét és közös műveletek alkalmával történő tiszteletben tartását; emlékeztet rá, hogy a Frontex nincs felhatalmazva arra, hogy szankcionálja a tagállamokat vagy azok tisztviselőit; ezért úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a Frontex és a tagállamok hatásköreinek meghatározására; |
| --- | --- |

8.

jogos elvárásnak tartja, hogy a Frontex-műveletekben részt vevők cselekedeteiért a Frontexnek és általában véve az Uniónak kelljen vállalnia a felelősséget; hangsúlyozza, hogy a Frontex és a tagállamok közötti jogi kapcsolatok összetettsége és a felelősségi körök egymástól elkülönülő, mégis megosztott jellege nem áshatja alá az alapvető jogok védelmét és közös műveletek alkalmával történő tiszteletben tartását; emlékeztet rá, hogy a Frontex nincs felhatalmazva arra, hogy szankcionálja a tagállamokat vagy azok tisztviselőit; ezért úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a Frontex és a tagállamok hatásköreinek meghatározására;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Frontexen belül létre kell hozni egy hivatalos központi struktúrát az egyéni panaszok feldolgozására; javasolja, hogy a Frontex alapjogi tisztviselőjének hivatala döntő szerepet játsszon a panaszok kezelésében; úgy véli, hogy a hivatal feladata elsősorban a panaszok elfogadhatóságának objektív ellenőrzése, a panaszok szűrése és illetékes hatóságokhoz történő továbbítása, valamint szoros nyomon követése lenne; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a Frontexen belül létre kell hozni egy hivatalos központi struktúrát az egyéni panaszok feldolgozására; javasolja, hogy a Frontex alapjogi tisztviselőjének hivatala döntő szerepet játsszon a panaszok kezelésében; úgy véli, hogy a hivatal feladata elsősorban a panaszok elfogadhatóságának objektív ellenőrzése, a panaszok szűrése és illetékes hatóságokhoz történő továbbítása, valamint szoros nyomon követése lenne;

| 10. | üdvözli, hogy a Frontex már létrehozott egy részletes eljárást a súlyos alapjogi jogsértésekkel kapcsolatban a Frontex személyzete és kiküldött határőrei által tett belső bejelentések kezelésére; rámutat, hogy ezt az eljárást a Frontex-műveletekben közvetlenül részt nem vevő harmadik felek által benyújtott panaszok kezelésére is használják már, és javasolja, hogy fejlesszék tovább az eljárást egy teljes körű és hozzáférhető egyéni panasztételi mechanizmus létrehozása céljából; hangsúlyozza, hogy a Frontexnek biztosítania kell, hogy a mechanizmus megfeleljen a hozzáférhetőség, a függetlenség, a hatékonyság és az átláthatóság kritériumainak; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a Frontex már létrehozott egy részletes eljárást a súlyos alapjogi jogsértésekkel kapcsolatban a Frontex személyzete és kiküldött határőrei által tett belső bejelentések kezelésére; rámutat, hogy ezt az eljárást a Frontex-műveletekben közvetlenül részt nem vevő harmadik felek által benyújtott panaszok kezelésére is használják már, és javasolja, hogy fejlesszék tovább az eljárást egy teljes körű és hozzáférhető egyéni panasztételi mechanizmus létrehozása céljából; hangsúlyozza, hogy a Frontexnek biztosítania kell, hogy a mechanizmus megfeleljen a hozzáférhetőség, a függetlenség, a hatékonyság és az átláthatóság kritériumainak;

Panaszok benyújtása és elfogadhatósága

| 11. | úgy véli, hogy a Frontex-emblémás egyenruhát viselő határőrök által állítólagosan megsértett személyek számára biztosítani kell a panaszbenyújtás jogát; sürgeti a Frontexet, hogy garantálja a teljes titoktartást, és a panaszos beleegyezése nélkül ne fedje fel harmadik felek előtt a panaszos személyazonosságát, hacsak bírósági határozat erre nem kötelezi; úgy véli továbbá, hogy a Frontexnek biztosítania kell, hogy a panaszok kezelése során mindent megtegyenek az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a Frontex-emblémás egyenruhát viselő határőrök által állítólagosan megsértett személyek számára biztosítani kell a panaszbenyújtás jogát; sürgeti a Frontexet, hogy garantálja a teljes titoktartást, és a panaszos beleegyezése nélkül ne fedje fel harmadik felek előtt a panaszos személyazonosságát, hacsak bírósági határozat erre nem kötelezi; úgy véli továbbá, hogy a Frontexnek biztosítania kell, hogy a panaszok kezelése során mindent megtegyenek az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében;

| 12. | elismeri, hogy biztosítékokra van szükség a panasztételi mechanizmussal való visszaélések elkerülése érdekében; ezért azt ajánlja, hogy a névtelen panaszokat ne fogadják be; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ez nem zárja ki a személyazonosságukat feltárni nem kívánó személyek nevében jóhiszeműen eljáró harmadik felek által benyújtott panaszok befogadását; javasolja továbbá, hogy kizárólag az uniós jog védelmét élvező alapvető jogok megsértése miatt benyújtott panaszok minősüljenek befogadhatónak; úgy véli, hogy ez nem feltétlenül akadályozza a Frontexet abban, hogy a panasztételi eljáráson túl más információforrásokra – pl. nem kormányzati szervezetek, nemzetközi szervezetek és egyéb érintettek által készített általános jelentésekre – is támaszkodjon az állítólagos alapjogi jogsértések felderítése terén; hangsúlyozza, hogy a panaszok elfogadhatóságának kritériumait egyértelműen kell meghatározni, és javasolja szabványos panaszbejelentő formanyomtatvány létrehozását, amelyen részletes információkat kell megadni – például az esemény időpontját és helyét –, mivel ez megkönnyítené az elfogadhatóság elbírálását; ajánlja, hogy a kritériumokat és a szabványos formanyomtatványt a tanácsadó fórummal együttműködésben határozzák meg; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy biztosítékokra van szükség a panasztételi mechanizmussal való visszaélések elkerülése érdekében; ezért azt ajánlja, hogy a névtelen panaszokat ne fogadják be; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ez nem zárja ki a személyazonosságukat feltárni nem kívánó személyek nevében jóhiszeműen eljáró harmadik felek által benyújtott panaszok befogadását; javasolja továbbá, hogy kizárólag az uniós jog védelmét élvező alapvető jogok megsértése miatt benyújtott panaszok minősüljenek befogadhatónak; úgy véli, hogy ez nem feltétlenül akadályozza a Frontexet abban, hogy a panasztételi eljáráson túl más információforrásokra – pl. nem kormányzati szervezetek, nemzetközi szervezetek és egyéb érintettek által készített általános jelentésekre – is támaszkodjon az állítólagos alapjogi jogsértések felderítése terén; hangsúlyozza, hogy a panaszok elfogadhatóságának kritériumait egyértelműen kell meghatározni, és javasolja szabványos panaszbejelentő formanyomtatvány létrehozását, amelyen részletes információkat kell megadni – például az esemény időpontját és helyét –, mivel ez megkönnyítené az elfogadhatóság elbírálását; ajánlja, hogy a kritériumokat és a szabványos formanyomtatványt a tanácsadó fórummal együttműködésben határozzák meg;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a fenti formanyomtatványt hozzáférhetővé kell tenni olyan nyelveken, amelyeket a migránsok és menedékkérők ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján megértenek, és hogy azon fel kell tüntetni a panasztétel menetére vonatkozó minden szükséges információt, többek között egy közérthetően megfogalmazott gyakorlati útmutatást; emlékeztet rá, hogy a Frontexről szóló 656/2014/EU rendelet már rendelkezik a parton rendelkezésre álló tolmácsok, jogi tanácsadók és egyéb szakértők biztosításáról; javasolja annak a lehetőségnek a biztosítását, hogy a Frontex-emblémás egyenruhát viselő személynek szóban is panaszt lehessen tenni, mely panaszt az érintett tisztviselőnek megfelelően írásba kell foglalnia; ösztönzi a Frontexet, hogy a panaszbejelentő nyomtatványt tegye elérhetővé mind okostelefonokkal kompatibilis elektronikus formában a honlapján, mind nyomtatott formában a tagállamok kérelmek elbírálásával foglalkozó központjaiban, továbbá a Frontex személyzeténél, illetve a Frontex-műveletekben részt vevő kiküldött határőröknél; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a fenti formanyomtatványt hozzáférhetővé kell tenni olyan nyelveken, amelyeket a migránsok és menedékkérők ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján megértenek, és hogy azon fel kell tüntetni a panasztétel menetére vonatkozó minden szükséges információt, többek között egy közérthetően megfogalmazott gyakorlati útmutatást; emlékeztet rá, hogy a Frontexről szóló 656/2014/EU rendelet már rendelkezik a parton rendelkezésre álló tolmácsok, jogi tanácsadók és egyéb szakértők biztosításáról; javasolja annak a lehetőségnek a biztosítását, hogy a Frontex-emblémás egyenruhát viselő személynek szóban is panaszt lehessen tenni, mely panaszt az érintett tisztviselőnek megfelelően írásba kell foglalnia; ösztönzi a Frontexet, hogy a panaszbejelentő nyomtatványt tegye elérhetővé mind okostelefonokkal kompatibilis elektronikus formában a honlapján, mind nyomtatott formában a tagállamok kérelmek elbírálásával foglalkozó központjaiban, továbbá a Frontex személyzeténél, illetve a Frontex-műveletekben részt vevő kiküldött határőröknél;

| 14. | javasolja, hogy a Frontex állapítson meg ésszerű határidőt a panaszbejelentésre és biztosítsa, hogy a panaszt a Frontex-művelet befejezését követően is be lehessen nyújtani; úgy véli, hogy ez különösen a visszatérési műveletek esetében fontos; javasolja, hogy a tagállamok a nemzeti eljárási szabályokkal összhangban ésszerű időn belül kezeljék a panaszokat; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy a Frontex állapítson meg ésszerű határidőt a panaszbejelentésre és biztosítsa, hogy a panaszt a Frontex-művelet befejezését követően is be lehessen nyújtani; úgy véli, hogy ez különösen a visszatérési műveletek esetében fontos; javasolja, hogy a tagállamok a nemzeti eljárási szabályokkal összhangban ésszerű időn belül kezeljék a panaszokat;

A kiküldött határőrök elleni panaszok

| 15. | elismeri, hogy olyan kiküldött határőrök viselkedése is panaszra adhat okot, akik egy adott tagállam fennhatósága alá tartoznak, de egyenruhájukon viselik a Frontex-emblémát; megjegyzi, hogy ezek a határőrök tevékenységeik során saját nemzeti egyenruhájukat viselik, amelyen nem feltétlenül található név vagy azonosító szám; megállapítja, hogy a bár a kiküldött határőrök kötelesek akkreditációs dokumentumot maguknál tartani, akadályozhatja a velük szembeni panasztételt az, ha kérni kell, hogy igazolják magukat; ajánlja, hogy a Frontex égisze alatt tevékenykedő valamennyi személy egyenruháján legyen látható formában feltüntetve név vagy azonosító szám; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy olyan kiküldött határőrök viselkedése is panaszra adhat okot, akik egy adott tagállam fennhatósága alá tartoznak, de egyenruhájukon viselik a Frontex-emblémát; megjegyzi, hogy ezek a határőrök tevékenységeik során saját nemzeti egyenruhájukat viselik, amelyen nem feltétlenül található név vagy azonosító szám; megállapítja, hogy a bár a kiküldött határőrök kötelesek akkreditációs dokumentumot maguknál tartani, akadályozhatja a velük szembeni panasztételt az, ha kérni kell, hogy igazolják magukat; ajánlja, hogy a Frontex égisze alatt tevékenykedő valamennyi személy egyenruháján legyen látható formában feltüntetve név vagy azonosító szám;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a Frontex nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a saját személyzetének tagjain túl más személyekkel szemben fegyelmi intézkedéseket kezdeményezzen, és hogy a Frontex-rendelet 3. cikkének (1a) bekezdése szerint az ilyen fegyelmi intézkedések meghozatala a művelet fogadó tagállamának kizárólagos hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a Frontex nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a saját személyzetének tagjain túl más személyekkel szemben fegyelmi intézkedéseket kezdeményezzen, és hogy a Frontex-rendelet 3. cikkének (1a) bekezdése szerint az ilyen fegyelmi intézkedések meghozatala a művelet fogadó tagállamának kizárólagos hatáskörébe tartozik;

| 17. | megállapítja, hogy a tagállamok nagyon eltérő módon kezelik a kiküldött határőrök elleni panaszokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamokban nem mindig vizsgálják ki körültekintően az állítólagos alapjogi jogsértéseket; felszólítja a Frontexet és a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt és osszák meg egymással a bevált módszereket a kiküldött határőrök elleni panaszok megfelelő kivizsgálásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a tagállamok nagyon eltérő módon kezelik a kiküldött határőrök elleni panaszokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamokban nem mindig vizsgálják ki körültekintően az állítólagos alapjogi jogsértéseket; felszólítja a Frontexet és a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt és osszák meg egymással a bevált módszereket a kiküldött határőrök elleni panaszok megfelelő kivizsgálásának biztosítása érdekében;

| 18. | azt ajánlja, hogy az alapjogi tisztviselő hivatala a kiküldött határőrök elleni panaszokat egy jól kidolgozott rendszeren keresztül utalja az illetékes nemzeti hatóság elé; ajánlja, hogy a rendszernek egy fellebbezési mechanizmus is részét képezze azokra az esetekre, amikor egy panaszt nem nyilvánítanak elfogadhatónak vagy elutasítanak; kulcsfontosságúnak tartja a nemzeti ombudsmanok vagy az alapjogokkal foglalkozó bármely más olyan illetékes szervek bevonását, melyek fel vannak hatalmazva a nemzeti hatóságokat és tisztviselőket érintő ügyek kivizsgálására, mivel felettük az alapjogi tisztviselő nem rendelkezik vizsgálati jogkörrel; hangsúlyozza, hogy a Frontexnek együtt kell működnie a nemzeti emberi jogi szervekkel és a nemzeti határvédelmi hatóságokkal; |
| --- | --- |

18.

azt ajánlja, hogy az alapjogi tisztviselő hivatala a kiküldött határőrök elleni panaszokat egy jól kidolgozott rendszeren keresztül utalja az illetékes nemzeti hatóság elé; ajánlja, hogy a rendszernek egy fellebbezési mechanizmus is részét képezze azokra az esetekre, amikor egy panaszt nem nyilvánítanak elfogadhatónak vagy elutasítanak; kulcsfontosságúnak tartja a nemzeti ombudsmanok vagy az alapjogokkal foglalkozó bármely más olyan illetékes szervek bevonását, melyek fel vannak hatalmazva a nemzeti hatóságokat és tisztviselőket érintő ügyek kivizsgálására, mivel felettük az alapjogi tisztviselő nem rendelkezik vizsgálati jogkörrel; hangsúlyozza, hogy a Frontexnek együtt kell működnie a nemzeti emberi jogi szervekkel és a nemzeti határvédelmi hatóságokkal;

| 19. | ajánlja, hogy biztosítsanak a nemi szempontokkal foglalkozó kötelező képzést mind a Frontex személyzete, mind pedig a kiküldött határőrök számára, mielőtt csatlakoznának egy Frontex-művelethez, annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a nemi alapú erőszakra és a migráns nők kiszolgáltatottságára; |
| --- | --- |

19.

ajánlja, hogy biztosítsanak a nemi szempontokkal foglalkozó kötelező képzést mind a Frontex személyzete, mind pedig a kiküldött határőrök számára, mielőtt csatlakoznának egy Frontex-művelethez, annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a nemi alapú erőszakra és a migráns nők kiszolgáltatottságára;

| 20. | úgy véli, hogy az alapjogi tisztviselőnek – a Frontex illetékes operatív részlegével szoros együttműködésben – hozzá kell járulnia a nemzeti hatóságok által végzett vizsgálatokhoz az incidenssel kapcsolatban nyújtott további tájékoztatás révén, amennyiben arra szükség van; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az alapjogi tisztviselőnek – a Frontex illetékes operatív részlegével szoros együttműködésben – hozzá kell járulnia a nemzeti hatóságok által végzett vizsgálatokhoz az incidenssel kapcsolatban nyújtott további tájékoztatás révén, amennyiben arra szükség van;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Frontexnek szorosan nyomon kell követnie a panaszokat, hivatalos visszajelzést kérve az érintett tagállamtól, szükség esetén figyelmeztető levél kiküldésével, amelyben emlékeztet rá, hogy a válaszlevél elmaradása esetén milyen lehetséges lépésekhez folyamodhat; emlékeztet arra, hogy a Frontexnek joga van értesülni a kiküldött határőrök által elkövetett alapjogi jogsértésekről a tevékenységei során az alapvető jogok érvényesülésének monitorozására irányuló kötelezettsége keretében; ajánlja, hogy a Frontex ne csak a nemzeti határvédelmi hatóságokkal folytasson szoros együttműködést, hanem a nemzeti emberi jogi szervekkel; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Frontexnek szorosan nyomon kell követnie a panaszokat, hivatalos visszajelzést kérve az érintett tagállamtól, szükség esetén figyelmeztető levél kiküldésével, amelyben emlékeztet rá, hogy a válaszlevél elmaradása esetén milyen lehetséges lépésekhez folyamodhat; emlékeztet arra, hogy a Frontexnek joga van értesülni a kiküldött határőrök által elkövetett alapjogi jogsértésekről a tevékenységei során az alapvető jogok érvényesülésének monitorozására irányuló kötelezettsége keretében; ajánlja, hogy a Frontex ne csak a nemzeti határvédelmi hatóságokkal folytasson szoros együttműködést, hanem a nemzeti emberi jogi szervekkel;

| 22. | javasolja, hogy amennyiben a Frontex nem indít eljárást egy adott panasz nyomán, az alapjogi tisztviselő nyújtson indokolást a panaszosnak, feltüntetve az illetékes nemzeti hatóság elérhetőségét is; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy amennyiben a Frontex nem indít eljárást egy adott panasz nyomán, az alapjogi tisztviselő nyújtson indokolást a panaszosnak, feltüntetve az illetékes nemzeti hatóság elérhetőségét is;

| 23. | emlékeztet arra, hogy adott esetben a Frontex fegyelmi eljárása is alkalmazható lehet a kiküldött határőrökre és kirendelt nemzeti szakértőkre, ha az érintett tagállam beleegyezik; emlékeztet arra, hogy amennyiben a tagállam nem engedélyezi a fegyelmi eljárást, a Frontex kérheti a tagállamtól, hogy azonnali hatállyal hívja vissza kiküldött határőrét vagy kirendelt nemzeti szakértőjét a Frontex-műveletből, és szükség esetén távolítsa el az érintett személyt a kiküldetésekben részt vevő határőrök állományából; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy adott esetben a Frontex fegyelmi eljárása is alkalmazható lehet a kiküldött határőrökre és kirendelt nemzeti szakértőkre, ha az érintett tagállam beleegyezik; emlékeztet arra, hogy amennyiben a tagállam nem engedélyezi a fegyelmi eljárást, a Frontex kérheti a tagállamtól, hogy azonnali hatállyal hívja vissza kiküldött határőrét vagy kirendelt nemzeti szakértőjét a Frontex-műveletből, és szükség esetén távolítsa el az érintett személyt a kiküldetésekben részt vevő határőrök állományából;

| 24. | kéri a Frontex ügyvezető igazgatóját, hogy vegye fontolóra az alapjogi jogsértésen ért tisztviselők valamennyi Frontex-műveletből vagy kísérleti projektből való kizárását; hangsúlyozza, hogy ennek a partnerországokból érkező, munkaszervezési megállapodások keretében Frontex-műveletekben részt vevő nemzeti határőrökre is vonatkoznia kell; |
| --- | --- |

24.

kéri a Frontex ügyvezető igazgatóját, hogy vegye fontolóra az alapjogi jogsértésen ért tisztviselők valamennyi Frontex-műveletből vagy kísérleti projektből való kizárását; hangsúlyozza, hogy ennek a partnerországokból érkező, munkaszervezési megállapodások keretében Frontex-műveletekben részt vevő nemzeti határőrökre is vonatkoznia kell;

| 25. | úgy véli, hogy az alapvető jogok súlyos megsértése esetén meg kell vizsgálni annak lehetőségét, hogy az érintett tagállamoktól megvonják a közös műveletekre juttatott pénzügyi támogatást, valamint felfüggesszék a közös műveletekben való részvételüket; úgy véli továbbá, hogy egy művelet alapjogok súlyos vagy tartós megszegése miatti felfüggesztéséről, illetőleg végső soron megszüntetéséről az emberéletek megmentésének veszélyeztetése nélkül kell dönteni; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az alapvető jogok súlyos megsértése esetén meg kell vizsgálni annak lehetőségét, hogy az érintett tagállamoktól megvonják a közös műveletekre juttatott pénzügyi támogatást, valamint felfüggesszék a közös műveletekben való részvételüket; úgy véli továbbá, hogy egy művelet alapjogok súlyos vagy tartós megszegése miatti felfüggesztéséről, illetőleg végső soron megszüntetéséről az emberéletek megmentésének veszélyeztetése nélkül kell dönteni;

| 26. | úgy véli, hogy a tanácsadó fórum, az alapjogi tisztviselő és más illetékes szereplő és nem kormányzati szerv, például az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala vagy a Nemzetközi Migrációs Szervezet ajánlásai alapján egyértelmű kritériumokat kell meghatározni a Frontex-műveletek megszüntetésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a tanácsadó fórum, az alapjogi tisztviselő és más illetékes szereplő és nem kormányzati szerv, például az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala vagy a Nemzetközi Migrációs Szervezet ajánlásai alapján egyértelmű kritériumokat kell meghatározni a Frontex-műveletek megszüntetésére vonatkozóan;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az egyéni panasztételi mechanizmus nem tekinthető úgy, hogy az bárminemű további jogokat biztosítana a panaszt benyújtó személyek számára a büntető igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében; emlékeztet arra, hogy a bűnügyi nyomozást abban a tagállamban kell lefolytatni, ahol az érintett műveletre sor kerül; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az egyéni panasztételi mechanizmus nem tekinthető úgy, hogy az bárminemű további jogokat biztosítana a panaszt benyújtó személyek számára a büntető igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében; emlékeztet arra, hogy a bűnügyi nyomozást abban a tagállamban kell lefolytatni, ahol az érintett műveletre sor kerül;

Általános megfontolások

| 28. | úgy véli, hogy az egyéni panasztételi mechanizmus csak akkor lehet hatékony, ha a potenciális panaszosokat, valamint a Frontex-műveletekben részt vevő tisztviselőket egy hatékony, a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő kampány keretében tájékoztatják a magánszemélyek panasztételi jogáról az EU hivatalos nyelvein, továbbá olyan nyelveken, amelyeket a migránsok és menedékkérők ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján megértenek; úgy véli, hogy egy ilyen tájékoztató kampány és a panaszok elfogadhatóságának ellenőrzésére irányuló eljárás megfelelő kialakítása lehetővé tenné a nem elfogadható panaszok jövőbeli számának minimálisra csökkentését; megjegyzi, hogy a hazatelepülőket a visszatérési műveletet megelőzően tájékoztatni kell a jogaikról, beleértve a panasztételi jogot; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az egyéni panasztételi mechanizmus csak akkor lehet hatékony, ha a potenciális panaszosokat, valamint a Frontex-műveletekben részt vevő tisztviselőket egy hatékony, a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő kampány keretében tájékoztatják a magánszemélyek panasztételi jogáról az EU hivatalos nyelvein, továbbá olyan nyelveken, amelyeket a migránsok és menedékkérők ténylegesen vagy ésszerű feltételezés alapján megértenek; úgy véli, hogy egy ilyen tájékoztató kampány és a panaszok elfogadhatóságának ellenőrzésére irányuló eljárás megfelelő kialakítása lehetővé tenné a nem elfogadható panaszok jövőbeli számának minimálisra csökkentését; megjegyzi, hogy a hazatelepülőket a visszatérési műveletet megelőzően tájékoztatni kell a jogaikról, beleértve a panasztételi jogot;

| 29. | úgy véli, hogy az egyéni panasztételi mechanizmusnak hatékonynak és átláthatónak kell lennie; hangsúlyozza, hogy az Alapjogi Hivatal számára megfelelő eszközöket és személyzetet kell biztosítani a beérkező panaszok kezelésére, és felszólít az ehhez szükséges többletforrások biztosítására; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az egyéni panasztételi mechanizmusnak hatékonynak és átláthatónak kell lennie; hangsúlyozza, hogy az Alapjogi Hivatal számára megfelelő eszközöket és személyzetet kell biztosítani a beérkező panaszok kezelésére, és felszólít az ehhez szükséges többletforrások biztosítására;

| 30. | úgy véli, hogy az alapjogi tisztviselő feladatkörének leírása túl elnagyolt és pontatlan; megjegyzi, hogy a tisztviselő feladatait jelenleg csak az álláshirdetés tartalmazza; javasolja az alapjogi tisztviselő feladatkörére vonatkozó rendelkezések Frontex-rendeletbe való beillesztését annak soron következő felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az alapjogi tisztviselő feladatkörének leírása túl elnagyolt és pontatlan; megjegyzi, hogy a tisztviselő feladatait jelenleg csak az álláshirdetés tartalmazza; javasolja az alapjogi tisztviselő feladatkörére vonatkozó rendelkezések Frontex-rendeletbe való beillesztését annak soron következő felülvizsgálata során;

| 31. | úgy véli, hogy a Frontex elszámoltathatóságának, átláthatóságának és eredményességének javítása és az egyéni panaszok mélyreható vizsgálatának lehetővé tétele érdekében a Frontexnek rendszeresen jelentést kellene készítenie a Parlament számára a források felhasználásáról, és a jelentéseket közzé kellene tenni a Frontex honlapján; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a Frontex elszámoltathatóságának, átláthatóságának és eredményességének javítása és az egyéni panaszok mélyreható vizsgálatának lehetővé tétele érdekében a Frontexnek rendszeresen jelentést kellene készítenie a Parlament számára a források felhasználásáról, és a jelentéseket közzé kellene tenni a Frontex honlapján;

| 32. | üdvözli az európai ombudsmannak, az Ombudsmanok Európai Hálózata alapjogi ügyekben illetékes tagjainak és a Frontex alapjogi tanácsadó fórumának az iránti készségét, hogy támogassák a Frontexet az egyéni panaszkezelési mechanizmus létrehozásában és végrehajtásában; kéri a Frontexet, hogy kövesse más európai intézmények – pl. az Európai Beruházási Bank – bevált gyakorlatait az európai ombudsmannal szoros együttműködésben; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az európai ombudsmannak, az Ombudsmanok Európai Hálózata alapjogi ügyekben illetékes tagjainak és a Frontex alapjogi tanácsadó fórumának az iránti készségét, hogy támogassák a Frontexet az egyéni panaszkezelési mechanizmus létrehozásában és végrehajtásában; kéri a Frontexet, hogy kövesse más európai intézmények – pl. az Európai Beruházási Bank – bevált gyakorlatait az európai ombudsmannal szoros együttműködésben;

| 33. | javasolja, hogy a Frontex és az európai ombudsman alakítson ki szoros együttműködést annak érdekében, hogy javítsák a magánszemélyek védelmét a Frontex tevékenységei során felmerülő esetleges hivatali visszaélésekkel szemben, beleértve azokat az eseteket is, amikor az Ügynökség munkaszervezési megállapodások révén az EU külső határain kívül hajt végre műveleteket; |
| --- | --- |

33.

javasolja, hogy a Frontex és az európai ombudsman alakítson ki szoros együttműködést annak érdekében, hogy javítsák a magánszemélyek védelmét a Frontex tevékenységei során felmerülő esetleges hivatali visszaélésekkel szemben, beleértve azokat az eseteket is, amikor az Ügynökség munkaszervezési megállapodások révén az EU külső határain kívül hajt végre műveleteket;

| 34. | felszólítja a tagállamokat és a Frontexszel munkaszervezési megállapodást kötő partnerországokat, hogy hatékonyan működjenek együtt az Ügynökséggel a panasztételi mechanizmus zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében; ösztönzi a Frontexet, hogy a mechanizmus hatékonyságának biztosítása érdekében nyújtson technikai segítséget a tagállamok és az érintett harmadik országok részére; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a tagállamokat és a Frontexszel munkaszervezési megállapodást kötő partnerországokat, hogy hatékonyan működjenek együtt az Ügynökséggel a panasztételi mechanizmus zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében; ösztönzi a Frontexet, hogy a mechanizmus hatékonyságának biztosítása érdekében nyújtson technikai segítséget a tagállamok és az érintett harmadik országok részére;

| 35. | hangsúlyozza, hogy különleges védelmet kell nyújtani a kísérő nélküli kiskorúak, a nemi alapú üldöztetést szenvedő nők, LMBTI-személyek és egyéb kiszolgáltatott csoportok számára; ajánlja, hogy a Frontex e célból szükség esetén konzultáljon az illetékes uniós ügynökségekkel; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy különleges védelmet kell nyújtani a kísérő nélküli kiskorúak, a nemi alapú üldöztetést szenvedő nők, LMBTI-személyek és egyéb kiszolgáltatott csoportok számára; ajánlja, hogy a Frontex e célból szükség esetén konzultáljon az illetékes uniós ügynökségekkel;

| 36. | felhívja a Frontexet, hogy éves általános jelentésének keretében nyújtson nyilvánosan hozzáférhető tájékoztatást a panasztételi mechanizmusról; ajánlja, hogy ennek keretében jelezzék a beérkezett panaszok számát, az alapvető jogok megsértésének típusait, azt, hogy melyik Frontex-művelet érintett, és hogy a Frontex milyen intézkedéseket hozott az adott panasz nyomán; megjegyzi, hogy ezek az információk segítenék a Frontexet a lehetséges hibák beazonosításában és munkamódszereinek javításában; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Frontexet, hogy éves általános jelentésének keretében nyújtson nyilvánosan hozzáférhető tájékoztatást a panasztételi mechanizmusról; ajánlja, hogy ennek keretében jelezzék a beérkezett panaszok számát, az alapvető jogok megsértésének típusait, azt, hogy melyik Frontex-művelet érintett, és hogy a Frontex milyen intézkedéseket hozott az adott panasz nyomán; megjegyzi, hogy ezek az információk segítenék a Frontexet a lehetséges hibák beazonosításában és munkamódszereinek javításában;

| 37. | javasolja az egyéni panasztételi mechanizmusra vonatkozó rendelkezések Frontex-rendeletbe való beillesztését annak soron következő felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

37.

javasolja az egyéni panasztételi mechanizmusra vonatkozó rendelkezések Frontex-rendeletbe való beillesztését annak soron következő felülvizsgálata során;

o

o o

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a nemzeti parlamenteknek és a Frontexnek. |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a nemzeti parlamenteknek és a Frontexnek.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/10

---

P8_TA(2015)0423

Fenntartható városi mobilitás

Az Európai Parlament 2015. december 2-i állásfoglalása a fenntartható városi mobilitásról (2014/2242(INI))

(2017/C 399/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé” című, 2013. december 17-i közleményére (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Együtt a versenyképes és erőforrás-hatékony városi mobilitás felé” című, 2013. december 17-i közleményére (COM(2013)0913),

| — | tekintettel „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában” című, 2011. június 23-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „A városi mobilitás cselekvési terve” című, 2009. szeptember 30-i közleményére (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A városi mobilitás cselekvési terve” című, 2009. szeptember 30-i közleményére (COM(2009)0490),

| — | tekintettel a Bizottság „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – Az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című, 2014. július 18-i közleményére (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – Az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című, 2014. július 18-i közleményére (COM(2014)0490),

| — | tekintettel a Bizottság „A városi mobilitás új kultúrája felé” című, 2007. szeptember 25-i zöld könyvére (COM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A városi mobilitás új kultúrája felé” című, 2007. szeptember 25-i zöld könyvére (COM(2007)0551),

| — | tekintettel a Bizottság által „Az európai polgárok városi mobilitáshoz való viszonyulása” címmel, 2013. decemberben kiadott 406. sz. Eurobarométer különjelentésre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által „Az európai polgárok városi mobilitáshoz való viszonyulása” címmel, 2013. decemberben kiadott 406. sz. Eurobarométer különjelentésre;

| — | tekintettel a Bizottság által életre hívott Fenntartható Városi Mobilitási Tervek Európai Platformjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által életre hívott Fenntartható Városi Mobilitási Tervek Európai Platformjára,

| — | tekintettel a Bizottság „A polgárok hálózata: az európai személyszállítás lehetőségeinek kiaknázása” című, 1995. november 29-i zöld könyvére (COM(1995)0601), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A polgárok hálózata: az európai személyszállítás lehetőségeinek kiaknázása” című, 1995. november 29-i zöld könyvére (COM(1995)0601),

| — | tekintettel a Bizottság „Közlekedés és CO2 – Egy közösségi megközelítés kialakítása” című, 1998. március 31-i közleményére (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Közlekedés és CO2 – Egy közösségi megközelítés kialakítása” című, 1998. március 31-i közleményére (COM(1998)0204),

| — | tekintettel a „Párizsi Jegyzőkönyv – terv a globális éghajlatváltozás 2020 utáni kezelésére” című, 2015. február 25-i bizottsági közleményre (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Párizsi Jegyzőkönyv – terv a globális éghajlatváltozás 2020 utáni kezelésére” című, 2015. február 25-i bizottsági közleményre (COM(2015)0081),

| — | tekintettel a környezeti levegő minőségéről és a Tiszta Levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti levegő minőségéről és a Tiszta Levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a gépjárművekből származó szennyezőanyag-kibocsátás csökkentéséről szóló 715/2007/EK (4) és az 595/2009/EK rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gépjárművekből származó szennyezőanyag-kibocsátás csökkentéséről szóló 715/2007/EK (4) és az 595/2009/EK rendeletre (5),

| — | tekintettel a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérésről szóló 2015. október 27-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérésről szóló 2015. október 27-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottság „Tiszta levegőt Európának program” című, 2013. december 18-i közleményére (COM(2013)0918), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tiszta levegőt Európának program” című, 2013. december 18-i közleményére (COM(2013)0918),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet levegőminőségre vonatkozó iránymutatásaira és az egészség gazdasági szempontjait értékelő eszközére (HEAT), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet levegőminőségre vonatkozó iránymutatásaira és az egészség gazdasági szempontjait értékelő eszközére (HEAT),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet „A környezeti zajok által okozott betegségteher – Az elvesztett egészséges évek számszerűsítése Európában” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet „A környezeti zajok által okozott betegségteher – Az elvesztett egészséges évek számszerűsítése Európában” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Közelkép a városi közlekedésről” című, 2013. decemberi TERM-jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Közelkép a városi közlekedésről” című, 2013. decemberi TERM-jelentésére,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel „A 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonságról – az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonságról – az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a gyalogosok védelméről és a Gyalogosok Jogainak Európai Chartájáról szóló, 1988. október 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyalogosok védelméről és a Gyalogosok Jogainak Európai Chartájáról szóló, 1988. október 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Bécsi Közúti Közlekedési Egyezményre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bécsi Közúti Közlekedési Egyezményre;

| — | tekintettel a „CARS 2020: Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért” című bizottsági közleményre (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „CARS 2020: Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért” című bizottsági közleményre (COM(2012)0636),

| — | tekintettel a „CARS 2020: cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „CARS 2020: cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Bizottság „Úton a körkörös gazdaság felé: 'zéró hulladék' program Európa számára” című, 2014. július 2-i közleményére (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Úton a körkörös gazdaság felé: 'zéró hulladék' program Európa számára” című, 2014. július 2-i közleményére (COM(2014)0398),

| — | tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Az EU által támogatott városi tömegközlekedési projektek eredményessége” című, 1/2014. sz. különjelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Az EU által támogatott városi tömegközlekedési projektek eredményessége” című, 1/2014. sz. különjelentésére;

| — | tekintettel a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára,

| — | tekintettel a Polgármesterek Szövetségére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgármesterek Szövetségére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0319/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0319/2015),

| A. | mivel a becslések szerint 2050-re az uniós polgárok 82 %-a városi területen fog élni; |
| --- | --- |

A.

mivel a becslések szerint 2050-re az uniós polgárok 82 %-a városi területen fog élni;

| B. | mivel a városi lakosság várható jelentős növekedése társadalmi, az életszínvonalat és a fenntartható fejlődést érintő kihívások elé állítja a városi központokat, ami holisztikus tervezési intézkedéseket tesz szükségessé; |
| --- | --- |

B.

mivel a városi lakosság várható jelentős növekedése társadalmi, az életszínvonalat és a fenntartható fejlődést érintő kihívások elé állítja a városi központokat, ami holisztikus tervezési intézkedéseket tesz szükségessé;

| C. | mivel a városi mobilitás továbbra is főként hagyományos meghajtású gépkocsikon alapul, és mivel ebből következően az uniós közlekedés több mint 96 %-ban a kőolajtól és származékaitól függ, vagyis az összes energiafogyasztás közel harmadáért felel; |
| --- | --- |

C.

mivel a városi mobilitás továbbra is főként hagyományos meghajtású gépkocsikon alapul, és mivel ebből következően az uniós közlekedés több mint 96 %-ban a kőolajtól és származékaitól függ, vagyis az összes energiafogyasztás közel harmadáért felel;

| D. | mivel a városi közlekedés a teljes CO2-kibocsátásból akár 25 %-os, az éghajlatváltozásért felelős városi területek teljes kibocsátásából pedig mintegy 70 %-os arányt is képviselhet, és az Unió egyetlen olyan ágazata, amelynek üvegházhatású gázkibocsátása továbbra is nőni fog; |
| --- | --- |

D.

mivel a városi közlekedés a teljes CO2-kibocsátásból akár 25 %-os, az éghajlatváltozásért felelős városi területek teljes kibocsátásából pedig mintegy 70 %-os arányt is képviselhet, és az Unió egyetlen olyan ágazata, amelynek üvegházhatású gázkibocsátása továbbra is nőni fog;

| E. | mivel az Eurobarométer 2013-ban közzétett 406. sz. különjelentése szerint az európai polgárok mintegy 50 %-a használja autóját mindennap, miközben csak 16 %-uk veszi igénybe a tömegközlekedést és csak 12 %-uk használ kerékpárt; |
| --- | --- |

E.

mivel az Eurobarométer 2013-ban közzétett 406. sz. különjelentése szerint az európai polgárok mintegy 50 %-a használja autóját mindennap, miközben csak 16 %-uk veszi igénybe a tömegközlekedést és csak 12 %-uk használ kerékpárt;

| F. | mivel ugyanezen jelentés szerint az európai polgárok az alacsonyabb közlekedési viteldíjakat (59 %), a jobb tömegközlekedési szolgáltatásokat (56 %) és a jobb kerékpáros infrastruktúrát (33 %) tekintik hatékony módszereknek a városi mobilitás javítására; |
| --- | --- |

F.

mivel ugyanezen jelentés szerint az európai polgárok az alacsonyabb közlekedési viteldíjakat (59 %), a jobb tömegközlekedési szolgáltatásokat (56 %) és a jobb kerékpáros infrastruktúrát (33 %) tekintik hatékony módszereknek a városi mobilitás javítására;

| G. | mivel a városi területeken megtett utazások mintegy 50 %-a 5 km-nél rövidebb, ezért többnyire akár gyalog, kerékpáron vagy tömegközlekedési eszközökkel vagy bármilyen egyéb közlekedési eszközzel is megtehető; |
| --- | --- |

G.

mivel a városi területeken megtett utazások mintegy 50 %-a 5 km-nél rövidebb, ezért többnyire akár gyalog, kerékpáron vagy tömegközlekedési eszközökkel vagy bármilyen egyéb közlekedési eszközzel is megtehető;

| H. | mivel a gázolaj közlekedés terén, különösen a régi és a részecskeszűrő nélküli járművekben való, széles körű használata az egyik fő oka az uniós városokban mért magas részecskekoncentrációnak, és mivel ezért a városi közlekedési módokban az alternatív üzemanyagokat és e közlekedési módok használatának megszokott módjait érintő változásokat kell támogatni, a városi mobilitás veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

H.

mivel a gázolaj közlekedés terén, különösen a régi és a részecskeszűrő nélküli járművekben való, széles körű használata az egyik fő oka az uniós városokban mért magas részecskekoncentrációnak, és mivel ezért a városi közlekedési módokban az alternatív üzemanyagokat és e közlekedési módok használatának megszokott módjait érintő változásokat kell támogatni, a városi mobilitás veszélyeztetése nélkül;

| I. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint 2011-ben több mint 125 millió európai polgár volt kitéve az 55 dB-es biztonsági határértéket meghaladó zajszennyezésnek és ennek fő oka a közúti közlekedésben keresendő; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint 2011-ben több mint 125 millió európai polgár volt kitéve az 55 dB-es biztonsági határértéket meghaladó zajszennyezésnek és ennek fő oka a közúti közlekedésben keresendő;

| J. | mivel a magas színvonalú közlekedési szolgáltatások a szakmai, a képzési, az idegenforgalmi és a szabadidős tevékenységek szempontjából alapvető fontosságúak a városi területen élő emberek mobilitási igényeinek kielégítéséhez; mivel a fenntartható városi mobilitás hozzájárulhat az energiafogyasztás, a levegő- és zajszennyezés, a balesetek száma, a forgalmi dugók, a területhasználat és a talajelzáródás csökkenéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a magas színvonalú közlekedési szolgáltatások a szakmai, a képzési, az idegenforgalmi és a szabadidős tevékenységek szempontjából alapvető fontosságúak a városi területen élő emberek mobilitási igényeinek kielégítéséhez; mivel a fenntartható városi mobilitás hozzájárulhat az energiafogyasztás, a levegő- és zajszennyezés, a balesetek száma, a forgalmi dugók, a területhasználat és a talajelzáródás csökkenéséhez;

| K. | mivel az uniós célok megvalósítása, valamint a közlekedéshez és a környezethez kapcsolódó jogszabályok érvényesítése érdekében a fenntartható városi mobilitásra irányuló célzott intézkedéseket lehet és kell is tenni; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós célok megvalósítása, valamint a közlekedéshez és a környezethez kapcsolódó jogszabályok érvényesítése érdekében a fenntartható városi mobilitásra irányuló célzott intézkedéseket lehet és kell is tenni;

| L. | mivel az Uniónak a szubszidiaritás megfelelő figyelembevétele mellett a helyi fellépést támogató integrált, hosszú távú megközelítés kialakítását kell elősegítenie, amely csökkenti a közlekedés okozta szennyezést, a forgalmi dugókat, a zajt és a közúti balesetek számát, megfelelő támogatást nyújt a városok számára, és biztosítja az uniós tagállamok közötti információcsere, koordináció és együttműködés javítását; |
| --- | --- |

L.

mivel az Uniónak a szubszidiaritás megfelelő figyelembevétele mellett a helyi fellépést támogató integrált, hosszú távú megközelítés kialakítását kell elősegítenie, amely csökkenti a közlekedés okozta szennyezést, a forgalmi dugókat, a zajt és a közúti balesetek számát, megfelelő támogatást nyújt a városok számára, és biztosítja az uniós tagállamok közötti információcsere, koordináció és együttműködés javítását;

| M. | mivel fontos hangsúlyozni a tömegközlekedés városi gazdaságokban – köztük a hátrányos területeken – betöltött jelentős szerepét és elismerni társadalmi előnyeit, például hogy hozzájárul a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez, és valamennyi polgár számára biztosítja a munka elérhetőségét; |
| --- | --- |

M.

mivel fontos hangsúlyozni a tömegközlekedés városi gazdaságokban – köztük a hátrányos területeken – betöltött jelentős szerepét és elismerni társadalmi előnyeit, például hogy hozzájárul a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez, és valamennyi polgár számára biztosítja a munka elérhetőségét;

| N. | mivel a jó és könnyű kollektív tömegközlekedés az egyéni közlekedéssel szembeni legjobb visszatartó erő és a legjobb módja a közlekedési dugók enyhítésének; |
| --- | --- |

N.

mivel a jó és könnyű kollektív tömegközlekedés az egyéni közlekedéssel szembeni legjobb visszatartó erő és a legjobb módja a közlekedési dugók enyhítésének;

| O. | mivel az európai polgárok 73 %-a szerint a közúti biztonság súlyos probléma a városokban, és mivel a közúti halálos balesetek és súlyos sérülések több mint 30 %-a városi területen következik be, és gyakran veszélyeztetett úthasználókat és gyalogosokat érint; |
| --- | --- |

O.

mivel az európai polgárok 73 %-a szerint a közúti biztonság súlyos probléma a városokban, és mivel a közúti halálos balesetek és súlyos sérülések több mint 30 %-a városi területen következik be, és gyakran veszélyeztetett úthasználókat és gyalogosokat érint;

| P. | mivel az összes halálos baleset 38 %-a városi területen, 55 % pedig városok közötti utakon következik be, mivel az áldozatok leggyakrabban kerékpárosok és más veszélyeztetett úthasználók, és mivel a balesetek a járművek magas koncentrációjával és a sebességgel függnek össze; |
| --- | --- |

P.

mivel az összes halálos baleset 38 %-a városi területen, 55 % pedig városok közötti utakon következik be, mivel az áldozatok leggyakrabban kerékpárosok és más veszélyeztetett úthasználók, és mivel a balesetek a járművek magas koncentrációjával és a sebességgel függnek össze;

| Q. | mivel a fenntartható városi közlekedés a tágabb területtervezési politikák egyik aspektusa, és mivel a zöld városi területek részben semlegesíthetik a közúti közlekedés okozta szennyezés hatását; |
| --- | --- |

Q.

mivel a fenntartható városi közlekedés a tágabb területtervezési politikák egyik aspektusa, és mivel a zöld városi területek részben semlegesíthetik a közúti közlekedés okozta szennyezés hatását;

| R. | mivel az alternatív hajtóanyagok és közlekedési eszközök használata a szükséges infrastruktúra kiépítésével és az emberek mobilitással kapcsolatos magatartásának megváltoztatására irányuló erőfeszítések megtételével jár; |
| --- | --- |

R.

mivel az alternatív hajtóanyagok és közlekedési eszközök használata a szükséges infrastruktúra kiépítésével és az emberek mobilitással kapcsolatos magatartásának megváltoztatására irányuló erőfeszítések megtételével jár;

| S. | mivel a városokat és a városi területeket, amelyek a gazdasági tevékenység és az innováció fontos centrumai, az új TEN-T stratégiában joggal tekintik döntő fontosságú csomópontoknak, ezenkívül az utas- és teherszállítás tekintetében a közlekedési lánc legfontosabb láncszemei; |
| --- | --- |

S.

mivel a városokat és a városi területeket, amelyek a gazdasági tevékenység és az innováció fontos centrumai, az új TEN-T stratégiában joggal tekintik döntő fontosságú csomópontoknak, ezenkívül az utas- és teherszállítás tekintetében a közlekedési lánc legfontosabb láncszemei;

| T. | mivel a városokban és azok környékén a különböző közlekedési módok és szolgáltatások integrálása, valamint a multimodális hálózatok kedvezően hathatnak a személyszállítás és a teherfuvarozás javítására és hatékonyabbá tételére, elősegítve a szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásának csökkentését; |
| --- | --- |

T.

mivel a városokban és azok környékén a különböző közlekedési módok és szolgáltatások integrálása, valamint a multimodális hálózatok kedvezően hathatnak a személyszállítás és a teherfuvarozás javítására és hatékonyabbá tételére, elősegítve a szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásának csökkentését;

| U. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetének fenntartható fejlődésről szóló 2012. évi konferenciáján (Rio+20) az állam- és kormányfők elkötelezték magukat a fenntartható közlekedési rendszerek fejlesztése mellett (12); |
| --- | --- |

U.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetének fenntartható fejlődésről szóló 2012. évi konferenciáján (Rio+20) az állam- és kormányfők elkötelezték magukat a fenntartható közlekedési rendszerek fejlesztése mellett (12);

| V. | mivel a városi területek tekintetében nem létezik univerzális megoldás, és az Európai Unió városainak egyedi helyzetekre és szükségletekre kell megoldást találniuk, különösen a földrajzi és az éghajlati viszonyokhoz, a demográfiai szerkezethez, a kulturális hagyományokhoz és egyéb szempontokhoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

V.

mivel a városi területek tekintetében nem létezik univerzális megoldás, és az Európai Unió városainak egyedi helyzetekre és szükségletekre kell megoldást találniuk, különösen a földrajzi és az éghajlati viszonyokhoz, a demográfiai szerkezethez, a kulturális hagyományokhoz és egyéb szempontokhoz kapcsolódóan;

| W. | mivel a városi mobilitás és a városi közlekedés szervezése a helyi és regionális hatóságok feladata, amelyek területükön megtervezik és végrehajtják e politikákat, összhangban a hatályos nemzeti keretekkel és az uniós városfejlesztési menetrenddel; |
| --- | --- |

W.

mivel a városi mobilitás és a városi közlekedés szervezése a helyi és regionális hatóságok feladata, amelyek területükön megtervezik és végrehajtják e politikákat, összhangban a hatályos nemzeti keretekkel és az uniós városfejlesztési menetrenddel;

| X. | mivel aggasztónak találja, hogy a Bizottság európai szintű közlekedési koncepciók kidolgozásáról beszél, amelyeket aztán hozzá kellene igazítani a tagállamok körülményeihez; mivel egy ilyen jellegű, felülről lefelé irányuló megközelítés helyett és a közös szabályokra és előírásokra vonatkozó igényt szem előtt tartva egy alulról felfelé építkező megközelítést kellene követni, amely a terepen végzett párhuzamos kísérletezésekre épül, ezzel is ösztönözve az innovációt; mivel ennek megfelelően határozottan támogatja a helyi érdekeltek tapasztalatcseréjét szolgáló platformok létrehozását, lehetővé téve a sikertörténetek szélesebb körben történő megismertetését; |
| --- | --- |

X.

mivel aggasztónak találja, hogy a Bizottság európai szintű közlekedési koncepciók kidolgozásáról beszél, amelyeket aztán hozzá kellene igazítani a tagállamok körülményeihez; mivel egy ilyen jellegű, felülről lefelé irányuló megközelítés helyett és a közös szabályokra és előírásokra vonatkozó igényt szem előtt tartva egy alulról felfelé építkező megközelítést kellene követni, amely a terepen végzett párhuzamos kísérletezésekre épül, ezzel is ösztönözve az innovációt; mivel ennek megfelelően határozottan támogatja a helyi érdekeltek tapasztalatcseréjét szolgáló platformok létrehozását, lehetővé téve a sikertörténetek szélesebb körben történő megismertetését;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az európai szinten és számos városban eddig elvégzett munka eredményes volt, és azt folytatni kell, ezért üdvözli a városi mobilitásról szóló, fent említett bizottsági közleményt; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az európai szinten és számos városban eddig elvégzett munka eredményes volt, és azt folytatni kell, ezért üdvözli a városi mobilitásról szóló, fent említett bizottsági közleményt;

A tér és az infrastruktúra visszaszolgáltatása valamennyi polgárnak és az akadálymentesítés javítása

| 2. | rámutat, hogy a földhasználat tervezése az időtálló, a forgalom mennyiségére és eloszlására valódi hatást gyakorló, zavartalanul működő és biztonságos közlekedési hálózatok létrehozásának legfontosabb lépése; hangsúlyozza, hogy a biztonságot mindenkor a fenntartható várostervezés egyik kulcselemének kell tekinteni; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a földhasználat tervezése az időtálló, a forgalom mennyiségére és eloszlására valódi hatást gyakorló, zavartalanul működő és biztonságos közlekedési hálózatok létrehozásának legfontosabb lépése; hangsúlyozza, hogy a biztonságot mindenkor a fenntartható várostervezés egyik kulcselemének kell tekinteni;

| 3. | abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy az uniós polgárok, kiskereskedők, árufuvarozók és a városi mobilitásban érintett bármely más érdekelt fél tájékoztatása és a velük való konzultáció létfontosságú a tervezés, fejlesztés és döntéshozatal átláthatóbbá tétele szempontjából; hangsúlyozza, hogy ezen információknak nyilvánosan és könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük; rámutat, hogy az érintett szereplők és a városok között uniós szinten kívánatos az együttműködés ösztönzése a fenntartható mobilitással kapcsolatos megoldások megosztása érdekében; |
| --- | --- |

3.

abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy az uniós polgárok, kiskereskedők, árufuvarozók és a városi mobilitásban érintett bármely más érdekelt fél tájékoztatása és a velük való konzultáció létfontosságú a tervezés, fejlesztés és döntéshozatal átláthatóbbá tétele szempontjából; hangsúlyozza, hogy ezen információknak nyilvánosan és könnyen hozzáférhetőeknek kell lenniük; rámutat, hogy az érintett szereplők és a városok között uniós szinten kívánatos az együttműködés ösztönzése a fenntartható mobilitással kapcsolatos megoldások megosztása érdekében;

| 4. | abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy az ikt-technológiákkal megtámogatott, fenntartható városi mobilitási tervek (SUMP-k) fontos eszközök a megfelelő és biztonságos mobilitási megoldások valamennyi polgár számára való biztosításához; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy a SUMP-kben vegyék figyelembe a csökkent mozgásképességű személyek különleges kommunikációs szükségleteit; hangsúlyozza, hogy a csökkent mozgásképességű személyek mobilitása szempontjából kritikus jelentőségű az akadálymentes infrastruktúra; hangsúlyozza, hogy az SUMP-knek a közúti biztonságra vonatkozóan külön stratégiát kell magukban foglalniuk, és biztonságos infrastruktúrát kell biztosítaniuk, megfelelő teret nyújtva a leginkább veszélyeztetett úthasználók számára; |
| --- | --- |

4.

abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy az ikt-technológiákkal megtámogatott, fenntartható városi mobilitási tervek (SUMP-k) fontos eszközök a megfelelő és biztonságos mobilitási megoldások valamennyi polgár számára való biztosításához; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy a SUMP-kben vegyék figyelembe a csökkent mozgásképességű személyek különleges kommunikációs szükségleteit; hangsúlyozza, hogy a csökkent mozgásképességű személyek mobilitása szempontjából kritikus jelentőségű az akadálymentes infrastruktúra; hangsúlyozza, hogy az SUMP-knek a közúti biztonságra vonatkozóan külön stratégiát kell magukban foglalniuk, és biztonságos infrastruktúrát kell biztosítaniuk, megfelelő teret nyújtva a leginkább veszélyeztetett úthasználók számára;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az SUMP-k fontos szerepet töltenek be a CO2-kibocsátással, a zajjal, a levegőszennyezéssel és a balesetek számának csökkentésével kapcsolatos uniós célok elérése szempontjából; úgy véli, hogy az SUMP-k kidolgozását a városi közlekedés területét érintő uniós projektek finanszírozása során fontos elemként kell vizsgálni, és hogy az uniós finanszírozás és információs támogatás ösztönzőket biztosíthat e tervek kidolgozásához és végrehajtásához; kéri a Bizottságot, hogy az SUMP-k kidolgozása során a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett biztosítsa a szükséges tanácsadást és technikai segítségnyújtást az illetékes hatóságok részére; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az SUMP-k fontos szerepet töltenek be a CO2-kibocsátással, a zajjal, a levegőszennyezéssel és a balesetek számának csökkentésével kapcsolatos uniós célok elérése szempontjából; úgy véli, hogy az SUMP-k kidolgozását a városi közlekedés területét érintő uniós projektek finanszírozása során fontos elemként kell vizsgálni, és hogy az uniós finanszírozás és információs támogatás ösztönzőket biztosíthat e tervek kidolgozásához és végrehajtásához; kéri a Bizottságot, hogy az SUMP-k kidolgozása során a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett biztosítsa a szükséges tanácsadást és technikai segítségnyújtást az illetékes hatóságok részére;

| 6. | arra ösztönzi a tagállami hatóságokat, hogy dolgozzanak ki olyan fenntartható városi mobilitási terveket, amelyek elsőbbséget biztosítanak az alacsony kibocsátású közlekedési módoknak, ideértve az elektromos meghajtású és alternatív üzemanyaggal működő járműveket, továbbá amelyek intelligens közlekedési rendszereket foglalnak magukban; támogatja olyan közlekedési övezetek és intermodális platformok létrehozását, amelyek a tömegközlekedést részesítik előnyben; |
| --- | --- |

6.

arra ösztönzi a tagállami hatóságokat, hogy dolgozzanak ki olyan fenntartható városi mobilitási terveket, amelyek elsőbbséget biztosítanak az alacsony kibocsátású közlekedési módoknak, ideértve az elektromos meghajtású és alternatív üzemanyaggal működő járműveket, továbbá amelyek intelligens közlekedési rendszereket foglalnak magukban; támogatja olyan közlekedési övezetek és intermodális platformok létrehozását, amelyek a tömegközlekedést részesítik előnyben;

| 7. | arra ösztönzi a tagállamokat és az európai városokat, hogy dolgozzanak ki olyan parkolási politikát (parkolóhelyek biztosítása, intelligens parkolási rendszerek alkalmazása és megfelelő díjszabás révén), amely egy integrált városi politika részéve tehető, és ezzel egyidejűleg tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a különféle közlekedési szolgáltatásokat nyújtó, működőképes intermodális központok létrehozása terén, amely lehetővé teszi az eltérő közlekedési megoldások – például a tömegközlekedés, a járműmegosztáson alapuló közlekedés, a kerékpározás és a járműkölcsönzési szolgáltatások – zökkenőmentes összekapcsolását; kéri a külvárosi parkolók vasúttal vagy tömegközlekedési eszközökkel való elérhetőségének javítását, például ún. P+R (park and ride) parkolók biztosításával; emlékeztet arra, hogy fel kell számolni a fogyatékossággal élő polgárok számára nyújtott szolgáltatások terén meglévő hiányosságokat; |
| --- | --- |

7.

arra ösztönzi a tagállamokat és az európai városokat, hogy dolgozzanak ki olyan parkolási politikát (parkolóhelyek biztosítása, intelligens parkolási rendszerek alkalmazása és megfelelő díjszabás révén), amely egy integrált városi politika részéve tehető, és ezzel egyidejűleg tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a különféle közlekedési szolgáltatásokat nyújtó, működőképes intermodális központok létrehozása terén, amely lehetővé teszi az eltérő közlekedési megoldások – például a tömegközlekedés, a járműmegosztáson alapuló közlekedés, a kerékpározás és a járműkölcsönzési szolgáltatások – zökkenőmentes összekapcsolását; kéri a külvárosi parkolók vasúttal vagy tömegközlekedési eszközökkel való elérhetőségének javítását, például ún. P+R (park and ride) parkolók biztosításával; emlékeztet arra, hogy fel kell számolni a fogyatékossággal élő polgárok számára nyújtott szolgáltatások terén meglévő hiányosságokat;

| 8. | hangsúlyozza, hogy mivel csökkenteni kell az Európai Unió közlekedési rendszere olajtól (túlnyomórészt az olajtól és annak melléktermékeitől) való függősége miatt a környezetre gyakorolt káros hatásokat, az európai strukturális és beruházási alapokat szisztematikusan kell felhasználni az átfogó és integrált SUMP-k kidolgozására és megvalósítására annak érdekében, hogy egymást kiegészítve és kölcsönösen megerősítsék a városi mobilitási intézkedéseket a tágabb területfejlesztés összefüggésében anélkül, hogy további közlekedési igényeket generálnának a túlzott gépkocsihasználat terén, hangsúlyt fektetve a különböző közlekedéstípusok közötti együttműködésen alapuló integrált közlekedési rendszerre; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy mivel csökkenteni kell az Európai Unió közlekedési rendszere olajtól (túlnyomórészt az olajtól és annak melléktermékeitől) való függősége miatt a környezetre gyakorolt káros hatásokat, az európai strukturális és beruházási alapokat szisztematikusan kell felhasználni az átfogó és integrált SUMP-k kidolgozására és megvalósítására annak érdekében, hogy egymást kiegészítve és kölcsönösen megerősítsék a városi mobilitási intézkedéseket a tágabb területfejlesztés összefüggésében anélkül, hogy további közlekedési igényeket generálnának a túlzott gépkocsihasználat terén, hangsúlyt fektetve a különböző közlekedéstípusok közötti együttműködésen alapuló integrált közlekedési rendszerre;

| 9. | határozottan úgy véli, hogy a fenntartható városi mobilitási tervek bizottsági platformjának jelentős támogatást kell nyújtania a városoknak és régióknak az SUMP-k kialakításában és végrehajtásában; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy méretre való tekintet nélkül minden várost számításba kell venni a városi mobilitásba történő beruházások kapcsán, valamint azt a kulcsszerepet, amelyet az európai városoknak és régióknak be kell tölteniük a fenntartható városi mobilitás fellendítésében és elősegítésében; felszólít a különböző méretű helyi és regionális hatóságok képviselőinek, valamint a különböző érdekelt felek (pl. kerékpáros szövetségek) képviselőinek az európai platformba és a városi mobilitással foglalkozó tagállami szakértői csoportba történő bevonására; |
| --- | --- |

9.

határozottan úgy véli, hogy a fenntartható városi mobilitási tervek bizottsági platformjának jelentős támogatást kell nyújtania a városoknak és régióknak az SUMP-k kialakításában és végrehajtásában; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy méretre való tekintet nélkül minden várost számításba kell venni a városi mobilitásba történő beruházások kapcsán, valamint azt a kulcsszerepet, amelyet az európai városoknak és régióknak be kell tölteniük a fenntartható városi mobilitás fellendítésében és elősegítésében; felszólít a különböző méretű helyi és regionális hatóságok képviselőinek, valamint a különböző érdekelt felek (pl. kerékpáros szövetségek) képviselőinek az európai platformba és a városi mobilitással foglalkozó tagállami szakértői csoportba történő bevonására;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az SUMP-knek összhangban kell állniuk a jelenlegi uniós menetrenddel és célkitűzésekkel, különösen azokkal, amelyeket a 2011. évi fehér könyvben a forgalom közútról vasútra való átterelésével kapcsolatban határoztak meg; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az SUMP-knek összhangban kell állniuk a jelenlegi uniós menetrenddel és célkitűzésekkel, különösen azokkal, amelyeket a 2011. évi fehér könyvben a forgalom közútról vasútra való átterelésével kapcsolatban határoztak meg;

| 11. | nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy a „Közlekedés 2050” stratégia céljaival összhangban értékeljék és vizsgálják felül a városi mobilitási terveket; |
| --- | --- |

11.

nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy a „Közlekedés 2050” stratégia céljaival összhangban értékeljék és vizsgálják felül a városi mobilitási terveket;

A környezet, az életminőség és az egészség javítása

| 12. | rámutat különösen a jelenlegi közlekedési modellnek a környezeti örökség alapvető elemeire – többek között a levegőre, a vízre, a földre és a különböző ökoszisztémákra – kifejtett számtalan káros hatására; |
| --- | --- |

12.

rámutat különösen a jelenlegi közlekedési modellnek a környezeti örökség alapvető elemeire – többek között a levegőre, a vízre, a földre és a különböző ökoszisztémákra – kifejtett számtalan káros hatására;

| 13. | abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a levegőszennyezés helyi, regionális, nemzeti és határokon átnyúló dimenzióval egyaránt rendelkezik, és az összes kormányzati szinten kell intézkedést tenni ellene; kéri ezért a többszintű kormányzáson alapuló megközelítés megerősítését, amelyben valamennyi szereplő felelősséget vállal az adott szinten meghozható és meghozandó intézkedésekért; |
| --- | --- |

13.

abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a levegőszennyezés helyi, regionális, nemzeti és határokon átnyúló dimenzióval egyaránt rendelkezik, és az összes kormányzati szinten kell intézkedést tenni ellene; kéri ezért a többszintű kormányzáson alapuló megközelítés megerősítését, amelyben valamennyi szereplő felelősséget vállal az adott szinten meghozható és meghozandó intézkedésekért;

| 14. | felhívja a városokat, hogy alaposan értékeljék a polgárok és a vállalkozások szükségleteit és a közlekedési módok sajátosságait a városokon belüli fenntartható mobilitás biztosítása érdekében, valamint hozzák meg a szükséges intézkedéseket a városi életszínvonal javítása céljából, többek között a fenntartható közlekedési módok, köztük a gyaloglás és a kerékpározás felé való modális váltás ösztönzése és egy integrált intermodális és/vagy módközi politika előmozdítása révén; |
| --- | --- |

14.

felhívja a városokat, hogy alaposan értékeljék a polgárok és a vállalkozások szükségleteit és a közlekedési módok sajátosságait a városokon belüli fenntartható mobilitás biztosítása érdekében, valamint hozzák meg a szükséges intézkedéseket a városi életszínvonal javítása céljából, többek között a fenntartható közlekedési módok, köztük a gyaloglás és a kerékpározás felé való modális váltás ösztönzése és egy integrált intermodális és/vagy módközi politika előmozdítása révén;

| 15. | felhívja a helyi hatóságokat, hogy a fenntartható mobilitási tervek kidolgozásakor vegyék figyelembe polgáraik jólétét; felhívja az illetékes hatóságokat különösen arra, hogy hozzanak intézkedéseket a városokban a közlekedési eredetű zaj csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

15.

felhívja a helyi hatóságokat, hogy a fenntartható mobilitási tervek kidolgozásakor vegyék figyelembe polgáraik jólétét; felhívja az illetékes hatóságokat különösen arra, hogy hozzanak intézkedéseket a városokban a közlekedési eredetű zaj csökkentése érdekében;

| 16. | arra ösztönzi az illetékes hatóságokat, hogy az elővigyázatosság és az arányosság elvével összhangban hozzanak megelőző intézkedéseket a városok levegőminőségének javítása és annak szavatolása érdekében, hogy a szennyező anyagok koncentrációja ne lépje túl az Egészségügyi Világszervezet iránymutatásai által meghatározott szinteket; e célból támogatja az alacsony kibocsátású övezetek helyi szintű létrehozását; hangsúlyozza, hogy az illetékes hatóságok feladata, hogy polgáraik számára biztonságos és egészséges mobilitási megoldásokat kínáljanak; úgy véli, hogy e megoldások megfizethető, intelligens, megbízható és elérhető tömegközlekedési rendszereken alapulhatnának; arra ösztönzi a tagállamokat, valamint a helyi hatóságokat, hogy amennyiben fennáll a fent említett WHO-iránymutatások túllépésének kockázata, hozzanak intézkedéseket a tömegközlekedés elérhetőségének javítása érdekében, például váltakozó forgalom bevezetése révén; |
| --- | --- |

16.

arra ösztönzi az illetékes hatóságokat, hogy az elővigyázatosság és az arányosság elvével összhangban hozzanak megelőző intézkedéseket a városok levegőminőségének javítása és annak szavatolása érdekében, hogy a szennyező anyagok koncentrációja ne lépje túl az Egészségügyi Világszervezet iránymutatásai által meghatározott szinteket; e célból támogatja az alacsony kibocsátású övezetek helyi szintű létrehozását; hangsúlyozza, hogy az illetékes hatóságok feladata, hogy polgáraik számára biztonságos és egészséges mobilitási megoldásokat kínáljanak; úgy véli, hogy e megoldások megfizethető, intelligens, megbízható és elérhető tömegközlekedési rendszereken alapulhatnának; arra ösztönzi a tagállamokat, valamint a helyi hatóságokat, hogy amennyiben fennáll a fent említett WHO-iránymutatások túllépésének kockázata, hozzanak intézkedéseket a tömegközlekedés elérhetőségének javítása érdekében, például váltakozó forgalom bevezetése révén;

| 17. | rámutat, hogy az európai városok levegőszennyezésére vonatkozóan holisztikus megközelítésre van szükség; ezért felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan hatékony intézkedésekre, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy eleget tegyenek a környezeti levegő minőségéről szóló 2008/50/EK irányelvnek különösen azáltal, hogy a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv (NEC) értelmében hatékony és ambiciózus kibocsátási határértékeket állapítanak meg 2025-re és 2030-ra vonatkozóan, a gépkocsik szén-dioxid-kibocsátásáról szóló 443/2009/EK rendelet időben történő felülvizsgálata során a gépkocsik kibocsátási teljesítménye tekintetében ambiciózus normákat állapítanak meg 2025-re és 2030-ra vonatkozóan, továbbá egyértelmű időkeretet határoznak meg a magángépkocsik valós vezetési feltételek melletti kibocsátására vonatkozó tesztelésének végrehajtására; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy az európai városok levegőszennyezésére vonatkozóan holisztikus megközelítésre van szükség; ezért felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan hatékony intézkedésekre, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy eleget tegyenek a környezeti levegő minőségéről szóló 2008/50/EK irányelvnek különösen azáltal, hogy a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv (NEC) értelmében hatékony és ambiciózus kibocsátási határértékeket állapítanak meg 2025-re és 2030-ra vonatkozóan, a gépkocsik szén-dioxid-kibocsátásáról szóló 443/2009/EK rendelet időben történő felülvizsgálata során a gépkocsik kibocsátási teljesítménye tekintetében ambiciózus normákat állapítanak meg 2025-re és 2030-ra vonatkozóan, továbbá egyértelmű időkeretet határoznak meg a magángépkocsik valós vezetési feltételek melletti kibocsátására vonatkozó tesztelésének végrehajtására;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok egyedi tervei keretében végezzen értékeléseket a levegőminőségi problémákkal küzdő főbb városi agglomerációkban a légköri szennyezés mérésére és nyomon követésére használt állomások elhelyezése tekintetében, szem előtt tartva, hogy a mérőhelyek rossz elhelyezése miatt az adatok sokszor pontatlanok, és így közegészségügyi kockázatok alakulhatnak ki; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamok egyedi tervei keretében végezzen értékeléseket a levegőminőségi problémákkal küzdő főbb városi agglomerációkban a légköri szennyezés mérésére és nyomon követésére használt állomások elhelyezése tekintetében, szem előtt tartva, hogy a mérőhelyek rossz elhelyezése miatt az adatok sokszor pontatlanok, és így közegészségügyi kockázatok alakulhatnak ki;

| 19. | megállapítja, hogy a járművek birtoklásához és használatához kötődően magatartásbeli változások következnek be (telekocsi, közös autóhasználat); arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fejlessze és támogassa a mobilitás kollektív formáit felölelő közlekedési rendszereket; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy a járművek birtoklásához és használatához kötődően magatartásbeli változások következnek be (telekocsi, közös autóhasználat); arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fejlessze és támogassa a mobilitás kollektív formáit felölelő közlekedési rendszereket;

| 20. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak elemeznie kell a megosztásalapú gazdaság modelljére támaszkodó új mobilitási formák – különösen az autómegosztás – társadalomra gyakorolt hatásait; úgy véli, hogy a tagállamoknak nemzeti szinten a mobilitási és közlekedési kérdések vonatkozásában ki kell dolgozniuk a „megosztható város” koncepcióját, tekintve, hogy az előnyökkel járhatna a polgárokra nézve, különösen a kisebb tömegközlekedési hálózattal rendelkező kis- és közepes méretű városokban, mivel lehetővé tenné a megosztáson alapuló mobilitási megoldások kialakítását; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak elemeznie kell a megosztásalapú gazdaság modelljére támaszkodó új mobilitási formák – különösen az autómegosztás – társadalomra gyakorolt hatásait; úgy véli, hogy a tagállamoknak nemzeti szinten a mobilitási és közlekedési kérdések vonatkozásában ki kell dolgozniuk a „megosztható város” koncepcióját, tekintve, hogy az előnyökkel járhatna a polgárokra nézve, különösen a kisebb tömegközlekedési hálózattal rendelkező kis- és közepes méretű városokban, mivel lehetővé tenné a megosztáson alapuló mobilitási megoldások kialakítását;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a rendkívül fejlett, hatékony, megfizethető, biztonságos és hozzáférhető tömegközlekedés a fenntartható városi fejlődés szerves eleme; abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a megbízható tömegközlekedési szolgáltatások fontos szerepet játszhatnak a városokban a forgalmi dugók, a levegőszennyezés és a zaj mérséklésében; ezért felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a tömegközlekedést annak érdekében, hogy használatát 2030-ig bővítsék; ösztönzi továbbá a nemzeti és a helyi hatóságokat, hogy segítsék elő a digitális szolgáltatások tömegközlekedési eszközökön és megállókban való elérhetőségét, támogassák a mobilitás innovatív formáinak kifejlesztését, és vezessenek be intelligens közlekedési és egyéb csúcstechnológiai megoldásokat; hangsúlyozza, hogy a közös gépkocsi- és kerékpárhasználat és az autómegosztás lehetővé teszi a meglévő erőforrások jobb kihasználását, és elősegítik a városokban közlekedő gépjárművek számának csökkentését; elismeri a Galileo és az EGNOS európai műholdas navigációs rendszerek és a nagysebességű mobilhálózatok jelentőségét; támogatja egy olyan szabályozási keret kialakítását, amely lehetővé teszi új mobilitási formák és a meglévő erőforrásokat jobban kihasználó, új megosztási modellek használatát; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a rendkívül fejlett, hatékony, megfizethető, biztonságos és hozzáférhető tömegközlekedés a fenntartható városi fejlődés szerves eleme; abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy a megbízható tömegközlekedési szolgáltatások fontos szerepet játszhatnak a városokban a forgalmi dugók, a levegőszennyezés és a zaj mérséklésében; ezért felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a tömegközlekedést annak érdekében, hogy használatát 2030-ig bővítsék; ösztönzi továbbá a nemzeti és a helyi hatóságokat, hogy segítsék elő a digitális szolgáltatások tömegközlekedési eszközökön és megállókban való elérhetőségét, támogassák a mobilitás innovatív formáinak kifejlesztését, és vezessenek be intelligens közlekedési és egyéb csúcstechnológiai megoldásokat; hangsúlyozza, hogy a közös gépkocsi- és kerékpárhasználat és az autómegosztás lehetővé teszi a meglévő erőforrások jobb kihasználását, és elősegítik a városokban közlekedő gépjárművek számának csökkentését; elismeri a Galileo és az EGNOS európai műholdas navigációs rendszerek és a nagysebességű mobilhálózatok jelentőségét; támogatja egy olyan szabályozási keret kialakítását, amely lehetővé teszi új mobilitási formák és a meglévő erőforrásokat jobban kihasználó, új megosztási modellek használatát;

| 22. | hangsúlyozza a lakosság városi tömegközlekedési kínálatra vonatkozó tájékoztatásának jelentőségét – figyelembe véve a turisták nyelvi igényeit – és a fenntartható idegenforgalmat célzó politika előnyeit; arra ösztönzi a helyi hatóságokat, hogy az interneten és a városokban kellő számban elhelyezett kijelzőkön nyújtsanak valós idejű információkat; felhívja a hatóságokat és a közlekedési vállalatokat, hogy javítsák az ingyenes digitális szolgáltatások tömegközlekedési eszközökön és a megállókban való elérhetőségét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a lakosság városi tömegközlekedési kínálatra vonatkozó tájékoztatásának jelentőségét – figyelembe véve a turisták nyelvi igényeit – és a fenntartható idegenforgalmat célzó politika előnyeit; arra ösztönzi a helyi hatóságokat, hogy az interneten és a városokban kellő számban elhelyezett kijelzőkön nyújtsanak valós idejű információkat; felhívja a hatóságokat és a közlekedési vállalatokat, hogy javítsák az ingyenes digitális szolgáltatások tömegközlekedési eszközökön és a megállókban való elérhetőségét;

| 23. | hangsúlyozza a kötött pályás tömegközlekedésnek a városi területek megközelíthetősége, a városrehabilitáció, a társadalmi befogadás és a városokról alkotott kép javítása szempontjából meglévő társadalmi előnyeit; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a kötött pályás tömegközlekedésnek a városi területek megközelíthetősége, a városrehabilitáció, a társadalmi befogadás és a városokról alkotott kép javítása szempontjából meglévő társadalmi előnyeit;

| 24. | tudomásul veszi a tömegközlekedési vállalatok által meghirdetett álláshelyek minőségét és különbözőségét, valamint a hozzájuk kapcsolódó gazdasági előnyöket; felhívja a Bizottságot, hogy ellenőrizze és értékelje a tömegközlekedésnek a zöld munkahelyekhez és a nemzeti és európai szintű zöld növekedési stratégiákhoz való hozzájárulását; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi a tömegközlekedési vállalatok által meghirdetett álláshelyek minőségét és különbözőségét, valamint a hozzájuk kapcsolódó gazdasági előnyöket; felhívja a Bizottságot, hogy ellenőrizze és értékelje a tömegközlekedésnek a zöld munkahelyekhez és a nemzeti és európai szintű zöld növekedési stratégiákhoz való hozzájárulását;

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy a helyi hatáskörök tiszteletben tartása mellett vezessenek be hatékony intézkedéseket a tömegközlekedési eszközök biztonságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy a helyi hatáskörök tiszteletben tartása mellett vezessenek be hatékony intézkedéseket a tömegközlekedési eszközök biztonságával kapcsolatban;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a nem motorizált egyéni mobilitás – például a gyaloglás és a kerékpározás – kínálja a legjobb lehetőséget a szén-dioxid-semlegesség eléréséhez; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a nem motorizált egyéni mobilitás – például a gyaloglás és a kerékpározás – kínálja a legjobb lehetőséget a szén-dioxid-semlegesség eléréséhez;

| 27. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják fel a nem motorizált közlekedés javítását célzó stratégiáikat a mobilitás és a városi környezet jobbá tételére irányuló, azonos érdekek követése érdekében; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy lehetőség szerint mozdítsák elő a kerékpárok használatát, többek között az által, hogy nagyra törő célokat határoznak meg 2030-ra vonatkozóan a kerékpározás aránya tekintetében, és javítják a gyaloglás és a kerékpározás feltételeit; |
| --- | --- |

27.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják fel a nem motorizált közlekedés javítását célzó stratégiáikat a mobilitás és a városi környezet jobbá tételére irányuló, azonos érdekek követése érdekében; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy lehetőség szerint mozdítsák elő a kerékpárok használatát, többek között az által, hogy nagyra törő célokat határoznak meg 2030-ra vonatkozóan a kerékpározás aránya tekintetében, és javítják a gyaloglás és a kerékpározás feltételeit;

| 28. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a kerékpározással és az alternatív közlekedési módokkal kapcsolatos tudatosságot, segítsék elő a fenntartható közlekedési módok felé való modális váltást, és továbbra is támogassák az Európai Mobilitási Hét kampányt; felhívja a városokat, hogy a tömegközlekedéshez kapcsolódóan szervezzenek közös használatú kerékpárrendszereket; üdvözli az „uniós autómentes vasárnap” és az „uniós kerékpáros nap” előmozdítására és megszervezésére irányuló célzó nemzeti, regionális és helyi szintű kezdeményezéseket, amelyek célja a városok levegőminőségének javítása; |
| --- | --- |

28.

arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a kerékpározással és az alternatív közlekedési módokkal kapcsolatos tudatosságot, segítsék elő a fenntartható közlekedési módok felé való modális váltást, és továbbra is támogassák az Európai Mobilitási Hét kampányt; felhívja a városokat, hogy a tömegközlekedéshez kapcsolódóan szervezzenek közös használatú kerékpárrendszereket; üdvözli az „uniós autómentes vasárnap” és az „uniós kerékpáros nap” előmozdítására és megszervezésére irányuló célzó nemzeti, regionális és helyi szintű kezdeményezéseket, amelyek célja a városok levegőminőségének javítása;

| 29. | arra ösztönzi a magánvállalatokat, a kormányzatokat és az uniós intézményeket, hogy fejlesszék tovább a mobilitásmenedzsmenttel kapcsolatos szolgáltatásaikat tagjaik, személyzetük és látogatóik számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat a politikákat, amelyek célja a vállalatok ösztönzése a munkahelyre és az onnan kiinduló utazások csökkentésére, többek között a távmunka engedélyezése és előmozdítása, valamint az ikt-technológiák és a telekonferencia használatának ösztönzése révén; úgy véli, hogy a mobilitási intézkedések, például az Európai Mobilitásirányítási Platform (EPOMM) által koordinált intézkedések, nagy eséllyel megoldhatják a városi torlódások problémáját és az általános megközelíthetőséget; |
| --- | --- |

29.

arra ösztönzi a magánvállalatokat, a kormányzatokat és az uniós intézményeket, hogy fejlesszék tovább a mobilitásmenedzsmenttel kapcsolatos szolgáltatásaikat tagjaik, személyzetük és látogatóik számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák azokat a politikákat, amelyek célja a vállalatok ösztönzése a munkahelyre és az onnan kiinduló utazások csökkentésére, többek között a távmunka engedélyezése és előmozdítása, valamint az ikt-technológiák és a telekonferencia használatának ösztönzése révén; úgy véli, hogy a mobilitási intézkedések, például az Európai Mobilitásirányítási Platform (EPOMM) által koordinált intézkedések, nagy eséllyel megoldhatják a városi torlódások problémáját és az általános megközelíthetőséget;

| 30. | arra ösztönzi a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy a közbeszerzési eljárásokban határozzanak meg a környezeti teljesítményre vonatkozó követelményeket, különösen a tömegközlekedésben vagy a közhatóságok által használt gépjárművek beszerzése esetén; |
| --- | --- |

30.

arra ösztönzi a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy a közbeszerzési eljárásokban határozzanak meg a környezeti teljesítményre vonatkozó követelményeket, különösen a tömegközlekedésben vagy a közhatóságok által használt gépjárművek beszerzése esetén;

Energiamegtakarítás és éghajlatvédelem

| 31. | úgy véli, hogy az energiahatékonyság és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és megújuló energiaforrások használata kulcsfontosságú a fenntartható városi mobilitás elérése és egyszersmind a környezeti feltételek javítása szempontjából, és hogy a CO2-kibocsátásokra és energiamegtakarításra vonatkozó uniós célok elérésére irányuló intézkedések elfogadásakor tiszteletben kell tartani a technológiasemlegesség elvét; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az energiahatékonyság és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és megújuló energiaforrások használata kulcsfontosságú a fenntartható városi mobilitás elérése és egyszersmind a környezeti feltételek javítása szempontjából, és hogy a CO2-kibocsátásokra és energiamegtakarításra vonatkozó uniós célok elérésére irányuló intézkedések elfogadásakor tiszteletben kell tartani a technológiasemlegesség elvét;

| 32. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a közlekedésről szóló fehér könyvben megfogalmazott, a városi közlekedésben részt vevő, „hagyományos üzemanyagokkal működő” gépkocsik számának 2030-ig történő megfelezésére és 2050-ig megvalósítandó teljes kivonására irányuló céljait; felhívja a városokat, hogy segítsék elő és támogassák az alternatív közlekedési módokra és a kevésbé szennyező járművekre való áttérést, figyelembe véve tényleges ökológiai lábnyomukat, annak érdekében, hogy 2050-ig elérjük az üvegházhatású gázkibocsátás 60 %-os csökkentésére irányuló uniós célt; üdvözli, hogy az utasokat ösztönzik a különböző közlekedési módok egymással való kombinálására; |
| --- | --- |

32.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a közlekedésről szóló fehér könyvben megfogalmazott, a városi közlekedésben részt vevő, „hagyományos üzemanyagokkal működő” gépkocsik számának 2030-ig történő megfelezésére és 2050-ig megvalósítandó teljes kivonására irányuló céljait; felhívja a városokat, hogy segítsék elő és támogassák az alternatív közlekedési módokra és a kevésbé szennyező járművekre való áttérést, figyelembe véve tényleges ökológiai lábnyomukat, annak érdekében, hogy 2050-ig elérjük az üvegházhatású gázkibocsátás 60 %-os csökkentésére irányuló uniós célt; üdvözli, hogy az utasokat ösztönzik a különböző közlekedési módok egymással való kombinálására;

| 33. | felhívja a figyelmet az elektromos és az alternatív üzemanyaggal (második és harmadik generációs bioüzemanyagokkal, megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogénnel, sűrített földgázzal (CNG) és cseppfolyósított földgázzal (LNG)) működő járművek használatának jelentőségére a városokon belüli kibocsátások csökkentése szempontjából; emlékeztet az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelvben foglalt rendelkezésekre, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a regionális és helyi hatóságokkal, valamint az érintett ágazattal szorosan együttműködve mielőbb hozzanak létre ilyen infrastruktúrát, elsősorban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) mentén; felhívja a köz- és a magánszférát, hogy segítse elő az elektromos járművek feltöltésére szolgáló létesítmények kialakítását a közös parkolókban; |
| --- | --- |

33.

felhívja a figyelmet az elektromos és az alternatív üzemanyaggal (második és harmadik generációs bioüzemanyagokkal, megújuló energiaforrásokon alapuló hidrogénnel, sűrített földgázzal (CNG) és cseppfolyósított földgázzal (LNG)) működő járművek használatának jelentőségére a városokon belüli kibocsátások csökkentése szempontjából; emlékeztet az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelvben foglalt rendelkezésekre, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a regionális és helyi hatóságokkal, valamint az érintett ágazattal szorosan együttműködve mielőbb hozzanak létre ilyen infrastruktúrát, elsősorban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) mentén; felhívja a köz- és a magánszférát, hogy segítse elő az elektromos járművek feltöltésére szolgáló létesítmények kialakítását a közös parkolókban;

| 34. | kéri a Bizottságot, a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy a városokon belüli környezetbarát közlekedés integrált mobilitási megoldásaként lehetőség szerint mozdítsák elő a belvízi hajózást; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy a városokon belüli környezetbarát közlekedés integrált mobilitási megoldásaként lehetőség szerint mozdítsák elő a belvízi hajózást;

| 35. | hangsúlyozza az alulról építkező megközelítés jelentőségét; ezért határozottan támogatja Polgármesterek Szövetségének több mint 6 000 aláírást tartalmazó, az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentését célzó kezdeményezését, és üdvözli, hogy Canete biztos 2015. október 13-án Brüsszelben egy ambiciózusabb egyezmény kialakítására szólított fel; támogatja a Bizottságot abban, hogy pozitív szerepet töltsön be az ilyesfajta kezdeményezések tevékeny támogatójaként; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza az alulról építkező megközelítés jelentőségét; ezért határozottan támogatja Polgármesterek Szövetségének több mint 6 000 aláírást tartalmazó, az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentését célzó kezdeményezését, és üdvözli, hogy Canete biztos 2015. október 13-án Brüsszelben egy ambiciózusabb egyezmény kialakítására szólított fel; támogatja a Bizottságot abban, hogy pozitív szerepet töltsön be az ilyesfajta kezdeményezések tevékeny támogatójaként;

| 36. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes felei 2015. decemberben, Párizsban megrendezésre kerülő 21. konferenciájának (COP 21) napirendjén kapjanak kiemelt helyet a fenntartható városi mobilitásra és éghajlatvédelemre vonatkozó, nagyra törő intézkedések; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tevékenyen támogassa a cselekvési menetrendnek az integrált fenntartható városi mobilitással kapcsolatos kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

36.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes felei 2015. decemberben, Párizsban megrendezésre kerülő 21. konferenciájának (COP 21) napirendjén kapjanak kiemelt helyet a fenntartható városi mobilitásra és éghajlatvédelemre vonatkozó, nagyra törő intézkedések; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tevékenyen támogassa a cselekvési menetrendnek az integrált fenntartható városi mobilitással kapcsolatos kezdeményezéseit;

Az innováció kerüljön az intelligens mobilitási megközelítéseket célzó kutatási politika központjába

| 37. | emlékeztet arra, hogy az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonságosabbá, hatékonyabbá, környezetbarátabbá és gördülékenyebbé teszik a mobilitást, és ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az ITS-re – többek között a valós idejű utazási tájékoztatás, a nagymértékben automatizált járművek, az intelligens infrastruktúra és az intelligens közlekedési jelzőrendszerek területén – az innovációra és a végrehajtásra vonatkozó erőfeszítéseiket; emlékeztet arra, hogy az ITS jelentős szerepet játszik a pontos, valós idejű közlekedési és utazási adatok szolgáltatásában, és ezért felkéri a Bizottságot, hogy a városi mobilitást állítsa a digitális menetrend középpontjába; arra ösztönzi az érdekelt feleket, hogy szorosan működjenek együtt az interoperábilis és intelligens mobilitási szolgáltatások, például a multimodális szállítás, a megosztott mobilitási megoldások és az intermodális, integrált jegyrendszer fejlesztésében; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget azon innovatív alkalmazások és új technológiák kifejlesztésének, amelyek lehetővé teszik az úthasználók számára, hogy az uniós szabályokkal és az adatvédelemmel összhangban fejlesztőkként és adatszolgáltatókként proaktívabb szerepet vállaljanak a közlekedési rendszerekben annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a mobilitási szolgáltatásokkal kapcsolatos platformokhoz; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonságosabbá, hatékonyabbá, környezetbarátabbá és gördülékenyebbé teszik a mobilitást, és ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az ITS-re – többek között a valós idejű utazási tájékoztatás, a nagymértékben automatizált járművek, az intelligens infrastruktúra és az intelligens közlekedési jelzőrendszerek területén – az innovációra és a végrehajtásra vonatkozó erőfeszítéseiket; emlékeztet arra, hogy az ITS jelentős szerepet játszik a pontos, valós idejű közlekedési és utazási adatok szolgáltatásában, és ezért felkéri a Bizottságot, hogy a városi mobilitást állítsa a digitális menetrend középpontjába; arra ösztönzi az érdekelt feleket, hogy szorosan működjenek együtt az interoperábilis és intelligens mobilitási szolgáltatások, például a multimodális szállítás, a megosztott mobilitási megoldások és az intermodális, integrált jegyrendszer fejlesztésében; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget azon innovatív alkalmazások és új technológiák kifejlesztésének, amelyek lehetővé teszik az úthasználók számára, hogy az uniós szabályokkal és az adatvédelemmel összhangban fejlesztőkként és adatszolgáltatókként proaktívabb szerepet vállaljanak a közlekedési rendszerekben annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a mobilitási szolgáltatásokkal kapcsolatos platformokhoz;

| 38. | minden felet arra ösztönöz, hogy maradéktalanul használja ki az adatok és a digitalizálás kínálta lehetőségeket, valamint az új üzleti modellek előmozdításához alkalmazzák a deregulációt; |
| --- | --- |

38.

minden felet arra ösztönöz, hogy maradéktalanul használja ki az adatok és a digitalizálás kínálta lehetőségeket, valamint az új üzleti modellek előmozdításához alkalmazzák a deregulációt;

| 39. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az új technológiákkal, az új üzleti modellekkel, valamint az új, integrált és fenntartható városi mobilitási gyakorlatokkal és városi logisztikával kapcsolatos kutatási programokat; támogatja a Horizont 2020 azon prioritásait, amelyek az intelligens, zöld és integrált közlekedést és városi mobilitást célzó társadalmi változásokra irányulnak, valamint a „mobilitás mint szolgáltatás” (Maas) kezdeményezések indítását Európa-szerte; úgy véli, hogy a Horizont 2020-nak fel kell lendítenie a kutatást és az innovációt az életminőség, a fenntartható munkahelyek, a demográfia, a mobilitás aktív módosítása, a környezetvédelem és az éghajlattal kapcsolatos fellépés terén; úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie e prioritásokat, elegendő uniós forrást kell biztosítania a városi vasútrendszerekre vonatkozó jövőbeli K+F tevékenységek számára, és javítania kell a fenntartható közlekedési megoldások teljesítményét; |
| --- | --- |

39.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az új technológiákkal, az új üzleti modellekkel, valamint az új, integrált és fenntartható városi mobilitási gyakorlatokkal és városi logisztikával kapcsolatos kutatási programokat; támogatja a Horizont 2020 azon prioritásait, amelyek az intelligens, zöld és integrált közlekedést és városi mobilitást célzó társadalmi változásokra irányulnak, valamint a „mobilitás mint szolgáltatás” (Maas) kezdeményezések indítását Európa-szerte; úgy véli, hogy a Horizont 2020-nak fel kell lendítenie a kutatást és az innovációt az életminőség, a fenntartható munkahelyek, a demográfia, a mobilitás aktív módosítása, a környezetvédelem és az éghajlattal kapcsolatos fellépés terén; úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie e prioritásokat, elegendő uniós forrást kell biztosítania a városi vasútrendszerekre vonatkozó jövőbeli K+F tevékenységek számára, és javítania kell a fenntartható közlekedési megoldások teljesítményét;

A városi mobilitás fenntarthatóbbá, megbízhatóbbá és biztonságosabbá tétele

| 40. | megállapítja, hogy a gondosan meghatározott biztonsági feltételek, valamint a fejlett forgalom- és sebességszabályozás drasztikusan csökkentik a halálos kimenetelű városi közúti balesetek és súlyos sérülések számát; rámutat, hogy a forgalom irányításának és ellenőrzésének, valamint a közlekedés biztonságát veszélyeztető szabálysértések – például a gyorshajtás, az ittas, kábítószer vagy gyógyszer hatása alatt való vezetés, a mobiltelefon és más távközlési és informatikai eszközök vezetés közbeni használata – következetes kivizsgálásának feladatával megbízott biztonsági erő hozzájárul a városi közúti balesetek számának csökkenéséhez; |
| --- | --- |

40.

megállapítja, hogy a gondosan meghatározott biztonsági feltételek, valamint a fejlett forgalom- és sebességszabályozás drasztikusan csökkentik a halálos kimenetelű városi közúti balesetek és súlyos sérülések számát; rámutat, hogy a forgalom irányításának és ellenőrzésének, valamint a közlekedés biztonságát veszélyeztető szabálysértések – például a gyorshajtás, az ittas, kábítószer vagy gyógyszer hatása alatt való vezetés, a mobiltelefon és más távközlési és informatikai eszközök vezetés közbeni használata – következetes kivizsgálásának feladatával megbízott biztonsági erő hozzájárul a városi közúti balesetek számának csökkenéséhez;

| 41. | felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy a helyi feltételeket figyelembe véve 2020-ig gondolják újra sebességszabályozásukat a biztonság szavatolása érdekében, többek között a lakóövezetekben és az iskolák, oktatási és közösségi intézmények környezetében, valamint vegyék fontolóra egy biztonságosabb közúti infrastruktúra kidolgozását és megvalósítását; kéri a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy használjanak fel minden korszerű megoldást – ideértve a fejlett intelligens közlekedésirányítást – valamennyi úthasználó, köztük a gyalogosok biztonságának szavatolása érdekében; arra ösztönzi az európai városokat, hogy osszák meg egymással a biztonságos üzemeltetéssel kapcsolatos bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

41.

felhívja a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy a helyi feltételeket figyelembe véve 2020-ig gondolják újra sebességszabályozásukat a biztonság szavatolása érdekében, többek között a lakóövezetekben és az iskolák, oktatási és közösségi intézmények környezetében, valamint vegyék fontolóra egy biztonságosabb közúti infrastruktúra kidolgozását és megvalósítását; kéri a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy használjanak fel minden korszerű megoldást – ideértve a fejlett intelligens közlekedésirányítást – valamennyi úthasználó, köztük a gyalogosok biztonságának szavatolása érdekében; arra ösztönzi az európai városokat, hogy osszák meg egymással a biztonságos üzemeltetéssel kapcsolatos bevált gyakorlataikat;

Innováció a fenntartható teherszállítás területén

| 42. | úgy véli, hogy a magán- és közszereplőkre is kiterjedő, innovatív, fenntartható, környezetbarát városi logisztikai stratégiák kidolgozása rendkívül fontos a városi közlekedési dugók és környezeti problémák megoldása szempontjából; úgy véli, hogy a logisztikának fenntartható közlekedési módokon kell alapulnia; kéri a városi területek ellátási láncának jobb optimalizálását új, költséghatékony üzemelési módok, technológiák és üzleti modellek alapján; rámutat a komodalitási logisztikai stratégiákat magukban foglaló SUMP-k fontosságára, és hangsúlyozza, hogy a vasúti közlekedést, a tiszta belvízi hajózást és a tengeri kikötőket lehetőség szerint be kell építeni a logisztikai stratégiákba és a fenntartható városi mobilitási tervekbe; kéri az illetékes hatóságokat, hogy lehetőség szerint csökkentsék a városközpontokon belüli nehéz tehergépjármű-forgalmat; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a magán- és közszereplőkre is kiterjedő, innovatív, fenntartható, környezetbarát városi logisztikai stratégiák kidolgozása rendkívül fontos a városi közlekedési dugók és környezeti problémák megoldása szempontjából; úgy véli, hogy a logisztikának fenntartható közlekedési módokon kell alapulnia; kéri a városi területek ellátási láncának jobb optimalizálását új, költséghatékony üzemelési módok, technológiák és üzleti modellek alapján; rámutat a komodalitási logisztikai stratégiákat magukban foglaló SUMP-k fontosságára, és hangsúlyozza, hogy a vasúti közlekedést, a tiszta belvízi hajózást és a tengeri kikötőket lehetőség szerint be kell építeni a logisztikai stratégiákba és a fenntartható városi mobilitási tervekbe; kéri az illetékes hatóságokat, hogy lehetőség szerint csökkentsék a városközpontokon belüli nehéz tehergépjármű-forgalmat;

| 43. | rámutat, hogy a sűrűn lakott övezetek és más területek, például bevásárló- és kiskereskedelmi központok egyre nagyobb közúti forgalommal és torlódási problémákkal szembesülnek, és hangsúlyozza, hogy hatékony és átfogó tervezési politikákra van szükség ahhoz, hogy e területeket bevonják a hatékony tömegközlekedésbe és az intelligens házhozszállítási szolgáltatásokba; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy a sűrűn lakott övezetek és más területek, például bevásárló- és kiskereskedelmi központok egyre nagyobb közúti forgalommal és torlódási problémákkal szembesülnek, és hangsúlyozza, hogy hatékony és átfogó tervezési politikákra van szükség ahhoz, hogy e területeket bevonják a hatékony tömegközlekedésbe és az intelligens házhozszállítási szolgáltatásokba;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan politikákat, amelyek arra ösztönzik a teherszállítási ágazatot, hogy járműparkjukat környezetbarátabbá tegyék, és amelyek a helyi hatóságokat olyan támogatások és/vagy ösztönzők biztosítására sarkallják, amelyek révén a gazdasági szereplők a városi áruszállítást fenntarthatóbbá teszik; emlékeztet arra, hogy a vasúti és más fenntartható szállítási módok jól megtervezett átrakodási és logisztikai rendszerekkel párosítva fontos szerepet játszhatnak az áruk városi perifériára való eljuttatásában; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan politikákat, amelyek arra ösztönzik a teherszállítási ágazatot, hogy járműparkjukat környezetbarátabbá tegyék, és amelyek a helyi hatóságokat olyan támogatások és/vagy ösztönzők biztosítására sarkallják, amelyek révén a gazdasági szereplők a városi áruszállítást fenntarthatóbbá teszik; emlékeztet arra, hogy a vasúti és más fenntartható szállítási módok jól megtervezett átrakodási és logisztikai rendszerekkel párosítva fontos szerepet játszhatnak az áruk városi perifériára való eljuttatásában;

A külső költségek minimalizálása és a jobb minőségű beruházások

| 45. | hangsúlyozza, hogy a beruházások költség-haszon elemzésének a külső társadalmi haszon maximalizálására és a – például az éghajlatváltozásból, a balesetekből, az egészségügyi ellátásból, a zajból, a levegőszennyezésből és a térhasználatból eredő – külső költségek minimalizálására kell irányulnia; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a beruházások költség-haszon elemzésének a külső társadalmi haszon maximalizálására és a – például az éghajlatváltozásból, a balesetekből, az egészségügyi ellátásból, a zajból, a levegőszennyezésből és a térhasználatból eredő – külső költségek minimalizálására kell irányulnia;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a városi mobilitásnak hozzá kell járulnia az Unió erőforrás-hatékonysági – különösen a körkörös gazdasággal kapcsolatos – célkitűzéseihez, és azokba teljes mértékben illeszkedniük kell; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a városi mobilitásnak hozzá kell járulnia az Unió erőforrás-hatékonysági – különösen a körkörös gazdasággal kapcsolatos – célkitűzéseihez, és azokba teljes mértékben illeszkedniük kell;

| 47. | emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetésmentesség, az interoperabilitás és „a szennyező fizet” elvén alapuló városi út- és parkolóhasználati díjszabás az integrált városi mobilitási politika részét képezheti; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetésmentesség, az interoperabilitás és „a szennyező fizet” elvén alapuló városi út- és parkolóhasználati díjszabás az integrált városi mobilitási politika részét képezheti;

| 48. | emlékeztet „a bevételek felhasználása elvre” az útdíjak tekintetében, és kéri, hogy a közúti infrastruktúra használatából származó bevételek (útdíjak és/vagy Eurovignette) egy részét lehetőség szerint fordítsák a fenntartható városi mobilitás javítására; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet „a bevételek felhasználása elvre” az útdíjak tekintetében, és kéri, hogy a közúti infrastruktúra használatából származó bevételek (útdíjak és/vagy Eurovignette) egy részét lehetőség szerint fordítsák a fenntartható városi mobilitás javítására;

| 49. | úgy véli, hogy a TEN-T-re vonatkozó jogszabályokkal összhangban a városi mobilitásnak adott esetben meg kell jelennie az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz/Transzeurópai Közlekedési Hálózat (TEN-T) intézkedéseiben, ideértve a városi csomópontok és a határokon fekvő városokra vonatkozó mobilitási tervek integrációjának támogatását, mivel ez serkenti a gazdasági és társadalmi fejlődést, és elősegíti a megközelíthetőség javítását is; úgy véli, hogy a különböző közlekedési módok és a közlekedési hálózatok – többek között a városkörnyéki és régióközi hálózatok – közötti hatékony összekapcsolódás javítaná a polgárok mobilitását; támogatja az integrált jegyrendszerek kidolgozását, amelyek javíthatnák a tömegközlekedés elérhetőségét; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a TEN-T-re vonatkozó jogszabályokkal összhangban a városi mobilitásnak adott esetben meg kell jelennie az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz/Transzeurópai Közlekedési Hálózat (TEN-T) intézkedéseiben, ideértve a városi csomópontok és a határokon fekvő városokra vonatkozó mobilitási tervek integrációjának támogatását, mivel ez serkenti a gazdasági és társadalmi fejlődést, és elősegíti a megközelíthetőség javítását is; úgy véli, hogy a különböző közlekedési módok és a közlekedési hálózatok – többek között a városkörnyéki és régióközi hálózatok – közötti hatékony összekapcsolódás javítaná a polgárok mobilitását; támogatja az integrált jegyrendszerek kidolgozását, amelyek javíthatnák a tömegközlekedés elérhetőségét;

| 50. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy a városi csomópontok esetében használják ki az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a városi projektekkel kapcsolatban biztosított új finanszírozási lehetőségeket; emlékeztet az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által a szinergiaprojektek finanszírozása terén biztosított lehetőségre, amelyek a közlekedési projekteket az energetika és távközlés tekintetében további társfinanszírozási rátával egészítik ki, ami a városi projektek szempontjából óriási lehetőségeket hordoz; felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap költségvetésének felülvizsgálata során vegye fontolóra megfelelő uniós finanszírozás biztosítását a fenntartható mobilitási projektek számára; kéri az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsanak szoros kapcsolatot az intelligens és fenntartható városi mobilitási politika és az uniós forrásokból finanszírozott városi mobilitási projektek között, valamint határozzanak meg világos felhasználási célokat és mutatókat annak érdekében, hogy elkerüljék a projektek alacsony kihasználtságát és azok gazdasági és társadalmi hasznának aláásását; elismeri, hogy a közösségi közlekedés fenntartható finanszírozásának olyan új formáira van szükség, amelyek lehetővé teszik a környezeti fenntarthatóságot, a digitalizálást, a hozzáférhetőséget, miközben ösztönzik a városi területek gazdaságának fejlesztését, és új munkahelyeket teremtenek; |
| --- | --- |

50.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy a városi csomópontok esetében használják ki az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a városi projektekkel kapcsolatban biztosított új finanszírozási lehetőségeket; emlékeztet az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által a szinergiaprojektek finanszírozása terén biztosított lehetőségre, amelyek a közlekedési projekteket az energetika és távközlés tekintetében további társfinanszírozási rátával egészítik ki, ami a városi projektek szempontjából óriási lehetőségeket hordoz; felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap költségvetésének felülvizsgálata során vegye fontolóra megfelelő uniós finanszírozás biztosítását a fenntartható mobilitási projektek számára; kéri az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsanak szoros kapcsolatot az intelligens és fenntartható városi mobilitási politika és az uniós forrásokból finanszírozott városi mobilitási projektek között, valamint határozzanak meg világos felhasználási célokat és mutatókat annak érdekében, hogy elkerüljék a projektek alacsony kihasználtságát és azok gazdasági és társadalmi hasznának aláásását; elismeri, hogy a közösségi közlekedés fenntartható finanszírozásának olyan új formáira van szükség, amelyek lehetővé teszik a környezeti fenntarthatóságot, a digitalizálást, a hozzáférhetőséget, miközben ösztönzik a városi területek gazdaságának fejlesztését, és új munkahelyeket teremtenek;

| 51. | rámutat a közelmúltban elfogadott Európai Stratégiai Beruházási Alapra (EFSI) és arra, hogy ezen eszköz keretében különös figyelmet fordítanak a horizontális prioritásokra és az intelligens és fenntartható városi projektekre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a fenntartható városi mobilitási projektek támogatására, a különböző finanszírozási források és programok között szükséges szinergiák biztosítására, illetve a városi mobilitás, az új digitális menetrend és az energiaunió közötti kapcsolódások kidolgozására; |
| --- | --- |

51.

rámutat a közelmúltban elfogadott Európai Stratégiai Beruházási Alapra (EFSI) és arra, hogy ezen eszköz keretében különös figyelmet fordítanak a horizontális prioritásokra és az intelligens és fenntartható városi projektekre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a fenntartható városi mobilitási projektek támogatására, a különböző finanszírozási források és programok között szükséges szinergiák biztosítására, illetve a városi mobilitás, az új digitális menetrend és az energiaunió közötti kapcsolódások kidolgozására;

| 52. | hangsúlyozza a helyi hatóságokon belüli és a városkörnyéki területeken való kapacitásépítés fontosságát olyan, integrált fejlesztési stratégiák kialakítása és végrehajtása céljából, amelyek célja a különböző területek közötti együttműködés elősegítése, és ennek révén az egymásra utaltság és a komplementaritás ösztönzése; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a helyi hatóságokon belüli és a városkörnyéki területeken való kapacitásépítés fontosságát olyan, integrált fejlesztési stratégiák kialakítása és végrehajtása céljából, amelyek célja a különböző területek közötti együttműködés elősegítése, és ennek révén az egymásra utaltság és a komplementaritás ösztönzése;

| 53. | úgy véli, hogy a fenntartható tömegközlekedésbe való beruházás nemcsak a városi mobilitással kapcsolatos problémákra ad választ, hanem városfejlesztési elemeket is tartalmaz, amelyek hatással vannak a város általános gazdasági rendszerére, illetve megkönnyítik a zöld városi környezetek kialakítását, és a vegyes (kereskedelmi, lakóterületi, szabadidős, kulturális, oktatási) tevékenységeket tömörítő központokhoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a mobilitás és a várostervezés megfelelő koordinálása alapvető fontosságú a beruházások hatásának maximalizálása szempontjából; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy a fenntartható tömegközlekedésbe való beruházás nemcsak a városi mobilitással kapcsolatos problémákra ad választ, hanem városfejlesztési elemeket is tartalmaz, amelyek hatással vannak a város általános gazdasági rendszerére, illetve megkönnyítik a zöld városi környezetek kialakítását, és a vegyes (kereskedelmi, lakóterületi, szabadidős, kulturális, oktatási) tevékenységeket tömörítő központokhoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a mobilitás és a várostervezés megfelelő koordinálása alapvető fontosságú a beruházások hatásának maximalizálása szempontjából;

| 54. | kéri, hogy az ifjúsági foglalkoztatás előmozdítását célzó kezdeményezéseket és más európai strukturális és befektetési alapokat a fenntartható városi mobilitás fejlesztését ösztönző területeken fordítsák a foglalkoztatás elősegítésére; hangsúlyozza, hogy a városi mobilitási projektek végrehajtása pozitív hatással jár a valamennyi régióra és azok lakosságára azáltal, hogy előmozdítják a meglévő vagy újonnan létrejövő, innovatív munkahelyek betöltését a vonatkozó területeken, többek között a munkaerőhiánnyal küzdő szakmák esetében; |
| --- | --- |

54.

kéri, hogy az ifjúsági foglalkoztatás előmozdítását célzó kezdeményezéseket és más európai strukturális és befektetési alapokat a fenntartható városi mobilitás fejlesztését ösztönző területeken fordítsák a foglalkoztatás elősegítésére; hangsúlyozza, hogy a városi mobilitási projektek végrehajtása pozitív hatással jár a valamennyi régióra és azok lakosságára azáltal, hogy előmozdítják a meglévő vagy újonnan létrejövő, innovatív munkahelyek betöltését a vonatkozó területeken, többek között a munkaerőhiánnyal küzdő szakmák esetében;

| 55. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy készítsen könnyen hozzáférhető áttekintéseket az Unió által társfinanszírozott városi mobilitási programokról; kéri továbbá, hogy nyújtson felhasználóbarát tájékoztatást az Unió által a városi közlekedési projektekhez nyújtható társfinanszírozási lehetőségekről; kéri, hogy a Bizottság az uniós finanszírozású városi mobilitási projektek kezelése során biztosítsa, hogy: a) a projekt megvalósítása után eszközök álljanak rendelkezésre a szolgáltatás minőségének és a felhasználók elégedettségi szintjének nyomon követésére, b) a városi mobilitási projektek megfelelő mobilitási politikába ágyazódjanak, és c) a fenti pontokkal a tagállamok hatóságai is foglalkozzanak; kéri a Bizottságot, hogy az európai strukturális és beruházási alapok megvalósításának félidei felülvizsgálata során nyújtsa be a fenntartható városi mobilitásra vonatkozó kohéziós politikai támogatás minőségi és mennyiségi elemzését; |
| --- | --- |

55.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy készítsen könnyen hozzáférhető áttekintéseket az Unió által társfinanszírozott városi mobilitási programokról; kéri továbbá, hogy nyújtson felhasználóbarát tájékoztatást az Unió által a városi közlekedési projektekhez nyújtható társfinanszírozási lehetőségekről; kéri, hogy a Bizottság az uniós finanszírozású városi mobilitási projektek kezelése során biztosítsa, hogy: a) a projekt megvalósítása után eszközök álljanak rendelkezésre a szolgáltatás minőségének és a felhasználók elégedettségi szintjének nyomon követésére, b) a városi mobilitási projektek megfelelő mobilitási politikába ágyazódjanak, és c) a fenti pontokkal a tagállamok hatóságai is foglalkozzanak; kéri a Bizottságot, hogy az európai strukturális és beruházási alapok megvalósításának félidei felülvizsgálata során nyújtsa be a fenntartható városi mobilitásra vonatkozó kohéziós politikai támogatás minőségi és mennyiségi elemzését;

A hatékony mobilitási rendszerek hálózatainak integrációja és az együttműködés ösztönzése

| 56. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a regionális, nemzeti és európai hatóságok között a szakpolitikák kialakításában, többek között a városi területekre egyértelműen kiható várospolitikák kialakításában, végrehajtásában és ellenőrzésében folytatott együttműködést, és ennek érdekében mozdítsák elő a többszintű kormányzást; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a regionális, nemzeti és európai hatóságok között a szakpolitikák kialakításában, többek között a városi területekre egyértelműen kiható várospolitikák kialakításában, végrehajtásában és ellenőrzésében folytatott együttműködést, és ennek érdekében mozdítsák elő a többszintű kormányzást;

| 57. | a Bizottság „Polgárok hálózata” elnevezésű kezdeményezését jó kiindulópontnak tartja a gyalogláson/kerékpározáson/tömegközlekedésen alapuló, az autómegosztással/közös autóhasználattal/taxikkal kiegészülő, intermodális mobilitási láncok előmozdításához és támogatásához; |
| --- | --- |

57.

a Bizottság „Polgárok hálózata” elnevezésű kezdeményezését jó kiindulópontnak tartja a gyalogláson/kerékpározáson/tömegközlekedésen alapuló, az autómegosztással/közös autóhasználattal/taxikkal kiegészülő, intermodális mobilitási láncok előmozdításához és támogatásához;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő és ösztönözze a bevált gyakorlatok megosztását és az iránymutatást a városi mobilitás előtt álló kihívások kezelése és a fenntartható mobilitás területére vonatkozó készségek és technológiák átadásának megkönnyítése érdekében, elsősorban a köz- és a magánszféra fenntartható mobilitási megoldásokat kifejlesztő érdekelt feleinek, valamint a szövetkezeti, az önsegélyező és a nonprofit ágazat javára; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre fenntartható mobilitási hálózatot a területrendezés és területhasználat bevált gyakorlatainak cseréjére; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy ösztönözzék a városokat az „Intelligens városok és települések” európai innovációs partnerségben való részvételre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak a lakosság tudatosságnövelését célzó kampányokat a hatékony, fenntartható és a hagyományos üzemanyagokkal működő magángépkocsiktól kevésbé függő mobilitás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő és ösztönözze a bevált gyakorlatok megosztását és az iránymutatást a városi mobilitás előtt álló kihívások kezelése és a fenntartható mobilitás területére vonatkozó készségek és technológiák átadásának megkönnyítése érdekében, elsősorban a köz- és a magánszféra fenntartható mobilitási megoldásokat kifejlesztő érdekelt feleinek, valamint a szövetkezeti, az önsegélyező és a nonprofit ágazat javára; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre fenntartható mobilitási hálózatot a területrendezés és területhasználat bevált gyakorlatainak cseréjére; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy ösztönözzék a városokat az „Intelligens városok és települések” európai innovációs partnerségben való részvételre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak a lakosság tudatosságnövelését célzó kampányokat a hatékony, fenntartható és a hagyományos üzemanyagokkal működő magángépkocsiktól kevésbé függő mobilitás előmozdítása érdekében;

| 59. | támogatja a Városi Mobilitási Megfigyelőközpont (Eltis) munkáját, és úgy véli, hogy javítani kell az ezzel a kezdeményezéssel kapcsolatos kommunikációt, többek között a központ portálját; |
| --- | --- |

59.

támogatja a Városi Mobilitási Megfigyelőközpont (Eltis) munkáját, és úgy véli, hogy javítani kell az ezzel a kezdeményezéssel kapcsolatos kommunikációt, többek között a központ portálját;

| 60. | üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy koordinálja és egységesítse a városi mobilitással kapcsolatos uniós kezdeményezéseket, mint például a kutatásra és innovációra irányuló CIVITAS 2020 kezdeményezést, a Városi Mobilitási Megfigyelőközpontot, amely a legjobb gyakorlatok és tapasztalatok cseréjét szolgálja, és a fenntartható városi mobilitási tervek platformját; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy csökkentse a széttöredezettséget és a koordinálás hiányát a vonatkozó uniós kezdeményezések és programok között, valamint vegye figyelembe az olyan programok sikerességét, mint például az URBAN és a városfejlesztési hálózati program; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamok hatóságait a városi mobilitás területére vonatkozó kiválósági hálózat létrehozásában, a CIVITAS 2020 kezdeményezés erőfeszítéseinek folytatásában és abban, hogy minél több európai polgárt buzdítsanak a projektre való jelentkezésre; |
| --- | --- |

60.

üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy koordinálja és egységesítse a városi mobilitással kapcsolatos uniós kezdeményezéseket, mint például a kutatásra és innovációra irányuló CIVITAS 2020 kezdeményezést, a Városi Mobilitási Megfigyelőközpontot, amely a legjobb gyakorlatok és tapasztalatok cseréjét szolgálja, és a fenntartható városi mobilitási tervek platformját; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy csökkentse a széttöredezettséget és a koordinálás hiányát a vonatkozó uniós kezdeményezések és programok között, valamint vegye figyelembe az olyan programok sikerességét, mint például az URBAN és a városfejlesztési hálózati program; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamok hatóságait a városi mobilitás területére vonatkozó kiválósági hálózat létrehozásában, a CIVITAS 2020 kezdeményezés erőfeszítéseinek folytatásában és abban, hogy minél több európai polgárt buzdítsanak a projektre való jelentkezésre;

| 61. | abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy – pl. a Civitas, a Polis és az Eltis részéről – további erőfeszítéseket kell tenni az uniós kísérleti projektek hálózatosítása és koordinálása, valamint gyakorlati tapasztalatik és szakértelmük felhasználásával a városok integrációja céljából a jövőbeli mobilitási politikák végrehajtásának megvitatása érdekében; e célból nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy készítsen könnyen hozzáférhető összefoglalókat az Unió által társfinanszírozott városi mobilitási programokról; kéri továbbá, hogy felhasználóbarát módon tegye egyértelművé, hogy miként lehet a városi mobilitási projektekhez uniós társfinanszírozást szerezni; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrák mellett az informatikai szolgáltatások, az ellenőrzési folyamatok és az interregionális projektek finanszírozására is szükség van, valamint az ipar és az európai városok között stratégiai partnerségeket kell létrehozni a jövőbeli városi rendszerek kifejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

61.

abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy – pl. a Civitas, a Polis és az Eltis részéről – további erőfeszítéseket kell tenni az uniós kísérleti projektek hálózatosítása és koordinálása, valamint gyakorlati tapasztalatik és szakértelmük felhasználásával a városok integrációja céljából a jövőbeli mobilitási politikák végrehajtásának megvitatása érdekében; e célból nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy készítsen könnyen hozzáférhető összefoglalókat az Unió által társfinanszírozott városi mobilitási programokról; kéri továbbá, hogy felhasználóbarát módon tegye egyértelművé, hogy miként lehet a városi mobilitási projektekhez uniós társfinanszírozást szerezni; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrák mellett az informatikai szolgáltatások, az ellenőrzési folyamatok és az interregionális projektek finanszírozására is szükség van, valamint az ipar és az európai városok között stratégiai partnerségeket kell létrehozni a jövőbeli városi rendszerek kifejlesztése érdekében;

| 62. | támogatja a mobilitási tervek és a városi fenntarthatóság, valamint más kezdeményezések, mint például az „intelligens városok” és a Polgármesterek Szövetsége közötti szoros kapcsolatot, amelyek a fenntarthatóbb és önállóbb városok létrehozását tűzik ki célul; úgy véli, hogy a Polgármesterek Szövetségében meghatározott önkéntes kötelezettségvállalás lendületet adhat a költséghatékony módon népszerűsíthető mobilitási és fenntarthatósági tervek kidolgozásában érintett felek megszólításához; üdvözli a „CiTIES” – „A holnap városai: beruházás Európába” című kezdeményezést, és felszólítja a Bizottságot, hogy használja a meglévő platformokat az olyan kommunikációs eszközök kialakítására, amelyek a fenntartható városi fejlesztés terén érdekelt felek összehozását célozzák; |
| --- | --- |

62.

támogatja a mobilitási tervek és a városi fenntarthatóság, valamint más kezdeményezések, mint például az „intelligens városok” és a Polgármesterek Szövetsége közötti szoros kapcsolatot, amelyek a fenntarthatóbb és önállóbb városok létrehozását tűzik ki célul; úgy véli, hogy a Polgármesterek Szövetségében meghatározott önkéntes kötelezettségvállalás lendületet adhat a költséghatékony módon népszerűsíthető mobilitási és fenntarthatósági tervek kidolgozásában érintett felek megszólításához; üdvözli a „CiTIES” – „A holnap városai: beruházás Európába” című kezdeményezést, és felszólítja a Bizottságot, hogy használja a meglévő platformokat az olyan kommunikációs eszközök kialakítására, amelyek a fenntartható városi fejlesztés terén érdekelt felek összehozását célozzák;

o

o o

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.

(2)  HL C 390. E, 2012.12.18., 10. o.

(3)  HL L 152., 2008.6.11., 1. o.

(4)  HL L 171., 2007.6.29., 1. o.

(5)  HL L 188., 2009.7.18., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0375.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0314.

(8)  HL C 290., 1988.11.14., 51. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0547.

(10)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

(11)  HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

(12)  Az ENSZ 66/288. számú, „A jövő, amit akarunk” című határozata, 135. bekezdés.

---

2015. december 15., kedd

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/21

---

P8_TA(2015)0444

Az európai energiaunió felé

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása „Az európai energiaunió felé” című dokumentumról (2015/2113(INI))

(2017/C 399/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191., 192. és 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191., 192. és 194. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződésre,

| — | tekintettel a „Keretstratégia egy ellenállóképes energiaunióhoz és egy jövőbe mutató éghajlat-politikához” című bizottsági közleményre (COM(2015)0080) és mellékleteire; |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Keretstratégia egy ellenállóképes energiaunióhoz és egy jövőbe mutató éghajlat-politikához” című bizottsági közleményre (COM(2015)0080) és mellékleteire;

| — | tekintettel az „Európai energiabiztonsági stratégia” című bizottsági közleményre és az azt kísérő munkadokumentumokra (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai energiabiztonsági stratégia” című bizottsági közleményre és az azt kísérő munkadokumentumokra (COM(2014)0330),

| — | tekintettel „Az európai gázrendszer rövid távú ellenálló képességéről. Felkészülés a keletről érkező gázellátásnak a 2014-2015-ös ősz és tél folyamán történő esetleges megszakadására” című bizottsági közleményre (COM(2014)0654), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai gázrendszer rövid távú ellenálló képességéről. Felkészülés a keletről érkező gázellátásnak a 2014-2015-ös ősz és tél folyamán történő esetleges megszakadására” című bizottsági közleményre (COM(2014)0654),

| — | tekintettel „Az energiaellátás-biztonság és a nemzetközi együttműködés – Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl” című bizottsági közleményre (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiaellátás-biztonság és a nemzetközi együttműködés – Uniós energiapolitika: partnerkapcsolatok fenntartása határainkon túl” című bizottsági közleményre (COM(2011)0539),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak készített, „Az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről szóló közlemény és az Energiaügyi Tanács 2011 novemberi következtetéseinek megvalósítása” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak készített, „Az energiaellátás-biztonságról és a nemzetközi együttműködésről szóló közlemény és az Energiaügyi Tanács 2011 novemberi következtetéseinek megvalósítása” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0638),

| — | tekintettel „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata – az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című, 2008. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata – az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című, 2008. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0781),

| — | tekintettel az „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2014)0903),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582),

| — | tekintettel a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2012. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0663) és az azt kísérő munkadokumentumokra, valamint a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2013. szeptember 10-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2012. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0663) és az azt kísérő munkadokumentumokra, valamint a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2013. szeptember 10-i európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel „Haladás a belső energiapiac megvalósulása felé” című bizottsági közleményre (COM(2014)0634), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Haladás a belső energiapiac megvalósulása felé” című bizottsági közleményre (COM(2014)0634),

| — | tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közleményre (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált európai energiahálózat programterve” című bizottsági közleményre (COM(2010)0677),

| — | tekintettel az „Energiaárak és -költségek Európában” című, 2014. január 29-i bizottsági közleményre (COM(2014)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiaárak és -költségek Európában” című, 2014. január 29-i bizottsági közleményre (COM(2014)0021),

| — | tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014),

| — | tekintettel „Az európai szén-dioxid-piac helyzete 2012-ben” című, 2012. november 14-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szén-dioxid-piac helyzete 2012-ben” című, 2012. november 14-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0652),

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571) és az erőforrás-hatékony Európáról szóló, 2012. május 24-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571) és az erőforrás-hatékony Európáról szóló, 2012. május 24-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, és annak az energiabiztonsághoz, valamint a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai kerethez való hozzájárulásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, és annak az energiabiztonsághoz, valamint a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai kerethez való hozzájárulásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0520),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel a „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885) és „a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv: egy energiagazdag jövő” című, 2013. március 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885) és „a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv: egy energiagazdag jövő” című, 2013. március 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című munkadokumentumára (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című munkadokumentumára (SWD(2012)0092),

| — | tekintettel a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás európai jövőjéről szóló bizottsági közleményre (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás európai jövőjéről szóló bizottsági közleményre (COM(2013)0180),

| — | tekintettel az „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című bizottsági közleményre (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című bizottsági közleményre (COM(2014)0015),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23–24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23–24-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2015. március 19–20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2015. március 19–20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint a Bizottság 2013. október 14-i, „Hosszú távú infrastruktúra-tervezés Európában és Európa határain túl” című közleményére (COM(2013)0711), amely megállapítja a közös érdekű energiainfrastruktúra-projektek első uniós szintű listáját, |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, valamint a Bizottság 2013. október 14-i, „Hosszú távú infrastruktúra-tervezés Európában és Európa határain túl” című közleményére (COM(2013)0711), amely megállapítja a közös érdekű energiainfrastruktúra-projektek első uniós szintű listáját,

| — | tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0665),

| — | tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a harmadik energiaügyi csomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik energiaügyi csomagra,

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a tagállamok és harmadik országok között kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló, 2012. október 25-i 994/2012/EU határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és harmadik országok között kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló, 2012. október 25-i 994/2012/EU határozatra,

| — | tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló, 2012. november 21-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló, 2012. november 21-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „Az európai egység hiányából fakadó költségek feltérképezése, 2014–2019” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai egység hiányából fakadó költségek feltérképezése, 2014–2019” című tanulmányára,

| — | tekintettel az éghajlat- és energiapolitika 2030-as keretéről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlat- és energiapolitika 2030-as keretéről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése – Az európai villamosenergia-hálózat felkészítése a 2020. évre”1 című, 2015. december 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése – Az európai villamosenergia-hálózat felkészítése a 2020. évre”1 című, 2015. december 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Energia Charta Egyezményre, és különösen annak 7. és 20. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Energia Charta Egyezményre, és különösen annak 7. és 20. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0341/2015),

| A. | mivel az EUMSZ 194. cikke értelmében az európai energiapolitika biztosítja az energiapiac működését és az energiaellátás biztonságát, továbbá előmozdítja az energiahatékonyságot, az energiatakarékosságot és a megújuló energiaforrások kifejlesztését, valamint elősegíti az energiahálózatok összekapcsolását; mivel a tagállamok energiaszerkezetének meghatározása továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik, és ezért az energiaszerkezetek nagymértékben diverzifikáltak; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 194. cikke értelmében az európai energiapolitika biztosítja az energiapiac működését és az energiaellátás biztonságát, továbbá előmozdítja az energiahatékonyságot, az energiatakarékosságot és a megújuló energiaforrások kifejlesztését, valamint elősegíti az energiahálózatok összekapcsolását; mivel a tagállamok energiaszerkezetének meghatározása továbbra is nemzeti hatáskörbe tartozik, és ezért az energiaszerkezetek nagymértékben diverzifikáltak;

| B. | mivel az ellenállóképes, előretekintő éghajlat-politikával rendelkező energiaunió létrehozásának a fenntartható, előretekintő energiarendszer felé való átmeneten kell alapulnia, amelynek fő pillérei az energiahatékonyság, a megújuló energia, az európai energiaforrások leghatékonyabb felhasználása és az intelligens infrastruktúra; mivel a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés, valamint az Unió e téren betöltendő vezető szerepének biztosításához hosszú távon stabil szabályozási keretre van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel az ellenállóképes, előretekintő éghajlat-politikával rendelkező energiaunió létrehozásának a fenntartható, előretekintő energiarendszer felé való átmeneten kell alapulnia, amelynek fő pillérei az energiahatékonyság, a megújuló energia, az európai energiaforrások leghatékonyabb felhasználása és az intelligens infrastruktúra; mivel a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés, valamint az Unió e téren betöltendő vezető szerepének biztosításához hosszú távon stabil szabályozási keretre van szükség;

| C. | mivel az energiabiztonsági stratégiának költséghatékony intézkedéseket kell tartalmaznia az energia iránti kereslet mérséklésére, és ugyanilyen hatékony intézkedéseket kell tennie a küszöbön álló jelentős zavarok leküzdésére, valamint szolidaritási és koordinációs mechanizmusokat kell előírnia az energiatermelési, intelligens energiatovábbítási és -elosztási infrastruktúra és a rendszerösszekötők védelmére és erősítésére; mivel ennek az infrastruktúrának képesnek kell lennie a különböző megújuló energiahordozók kezelésére, és azt be kell építeni egy teljes mértékben integrált és jól működő belső energiapiacba, amely a diverzifikált külső ellátási forrásokkal és útvonalakkal rendelkező energiaunió alapvető elemét jelenti; |
| --- | --- |

C.

mivel az energiabiztonsági stratégiának költséghatékony intézkedéseket kell tartalmaznia az energia iránti kereslet mérséklésére, és ugyanilyen hatékony intézkedéseket kell tennie a küszöbön álló jelentős zavarok leküzdésére, valamint szolidaritási és koordinációs mechanizmusokat kell előírnia az energiatermelési, intelligens energiatovábbítási és -elosztási infrastruktúra és a rendszerösszekötők védelmére és erősítésére; mivel ennek az infrastruktúrának képesnek kell lennie a különböző megújuló energiahordozók kezelésére, és azt be kell építeni egy teljes mértékben integrált és jól működő belső energiapiacba, amely a diverzifikált külső ellátási forrásokkal és útvonalakkal rendelkező energiaunió alapvető elemét jelenti;

| D. | mivel a Parlament már kétszer felszólított kötelező éghajlat- és energiapolitikai célkitűzésekre 2030-ra, azaz a CO2-kibocsátások legalább 40 %-os csökkentését kérte, a megújuló energia tekintetében legalább 30 %-os célkitűzést, az energiahatékonyság tekintetében pedig 40 %-os célkitűzést kért, melyeket egyedi nemzeti célkitűzések útján kellene végrehajtani; mivel az energiahatékonyság és a megújuló energiák terén a kötelező nemzeti és uniós célok növekedést és munkahelyeket teremtenek, valamint segítenék az EU technológiai vezető szerepének biztosítását e területeken; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament már kétszer felszólított kötelező éghajlat- és energiapolitikai célkitűzésekre 2030-ra, azaz a CO2-kibocsátások legalább 40 %-os csökkentését kérte, a megújuló energia tekintetében legalább 30 %-os célkitűzést, az energiahatékonyság tekintetében pedig 40 %-os célkitűzést kért, melyeket egyedi nemzeti célkitűzések útján kellene végrehajtani; mivel az energiahatékonyság és a megújuló energiák terén a kötelező nemzeti és uniós célok növekedést és munkahelyeket teremtenek, valamint segítenék az EU technológiai vezető szerepének biztosítását e területeken;

| E. | mivel az energiaunió létrehozása és az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében hozandó rendelkezéseknek a polgárok és a vállalatok szükséges támogatásának elnyerése érdekében teljes mértékben figyelembe kell venniük az energiaárakra gyakorolt hatást, és a szinergiákra és a piaci integráció elmélyítésére kell összpontosítaniuk, melyek hozzájárulnak az általános költségek csökkentéséhez és az uniós gazdaság versenyképességének fokozásához; mivel e tekintetben minden szükséges hatásvizsgálatnak teljes mértékben figyelembe kell vennie a jelenlegi és jövőbeni rejtett és meg nem térülő költségeket, amelyek a szabályozás nélküli energiapolitikából adódnak; |
| --- | --- |

E.

mivel az energiaunió létrehozása és az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében hozandó rendelkezéseknek a polgárok és a vállalatok szükséges támogatásának elnyerése érdekében teljes mértékben figyelembe kell venniük az energiaárakra gyakorolt hatást, és a szinergiákra és a piaci integráció elmélyítésére kell összpontosítaniuk, melyek hozzájárulnak az általános költségek csökkentéséhez és az uniós gazdaság versenyképességének fokozásához; mivel e tekintetben minden szükséges hatásvizsgálatnak teljes mértékben figyelembe kell vennie a jelenlegi és jövőbeni rejtett és meg nem térülő költségeket, amelyek a szabályozás nélküli energiapolitikából adódnak;

| F. | mivel az energiauniónak egy új energiamodellt kell jelentenie Európa számára, erőteljes és átfogó szabályozásra és célkitűzésekre alapozva; mivel az energiaunió irányításának átláthatónak kell lennie; stabil keretet biztosítva és bevonva a Parlamentet a döntéshozatalba, egyúttal előmozdítva a helyi hatóságok és a polgárok szerepét; |
| --- | --- |

F.

mivel az energiauniónak egy új energiamodellt kell jelentenie Európa számára, erőteljes és átfogó szabályozásra és célkitűzésekre alapozva; mivel az energiaunió irányításának átláthatónak kell lennie; stabil keretet biztosítva és bevonva a Parlamentet a döntéshozatalba, egyúttal előmozdítva a helyi hatóságok és a polgárok szerepét;

| G. | mivel elengedhetetlen, hogy az EU és a tagállamok elismerjék a fogyasztói alapú kezdeményezések, így a szövetkezetek, a közösségi megújulóenergia- és energiahatékonysági projektek bevonásának fontosságát, és hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a gazdasági, szabályozási és igazgatási korlátokat, lehetővé téve a fogyasztók számára, hogy aktívan részt vegyenek az energiarendszerben; |
| --- | --- |

G.

mivel elengedhetetlen, hogy az EU és a tagállamok elismerjék a fogyasztói alapú kezdeményezések, így a szövetkezetek, a közösségi megújulóenergia- és energiahatékonysági projektek bevonásának fontosságát, és hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni a gazdasági, szabályozási és igazgatási korlátokat, lehetővé téve a fogyasztók számára, hogy aktívan részt vegyenek az energiarendszerben;

| H. | mivel az éghajlatváltozás, a nem versenyképes árak és a labilis harmadik országok szállítóitól való rendkívül nagymértékű függőség veszélyezteti Európa energiarendszerének fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozás, a nem versenyképes árak és a labilis harmadik országok szállítóitól való rendkívül nagymértékű függőség veszélyezteti Európa energiarendszerének fenntarthatóságát;

| I. | mivel az ambiciózus éghajlat-politikát a középpontba helyező, ellenállóképes energiaunió célja egy olyan új energiamodellre való áttérés biztosítása, amely lehetővé teszi a háztartások és a vállalkozások számára, hogy biztos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát termeljenek és fogyasszanak; |
| --- | --- |

I.

mivel az ambiciózus éghajlat-politikát a középpontba helyező, ellenállóképes energiaunió célja egy olyan új energiamodellre való áttérés biztosítása, amely lehetővé teszi a háztartások és a vállalkozások számára, hogy biztos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát termeljenek és fogyasszanak;

| J. | mivel az energiaunió keretében foglalkozni kell az energiaszegénység kérdésével a kiszolgáltatott fogyasztók megerősítése, az energiahatékonyság legkiszolgáltatottabbak számára történő javítása és a rászorulók számára az energiát megfizethetővé tevő javító intézkedések kidolgozása révén; |
| --- | --- |

J.

mivel az energiaunió keretében foglalkozni kell az energiaszegénység kérdésével a kiszolgáltatott fogyasztók megerősítése, az energiahatékonyság legkiszolgáltatottabbak számára történő javítása és a rászorulók számára az energiát megfizethetővé tevő javító intézkedések kidolgozása révén;

| K. | mivel az energiaszegénység meghatározható úgy, mint egy háztartás azon képességének hiánya, hogy a megfelelő szintű energiaellátást biztosítsa az alapszintű kényelem és egészség garantálása érdekében, és ennek együttes oka az alacsony jövedelem, a magas energiaárak és a lakóépületek gyenge minősége; |
| --- | --- |

K.

mivel az energiaszegénység meghatározható úgy, mint egy háztartás azon képességének hiánya, hogy a megfelelő szintű energiaellátást biztosítsa az alapszintű kényelem és egészség garantálása érdekében, és ennek együttes oka az alacsony jövedelem, a magas energiaárak és a lakóépületek gyenge minősége;

| L. | mivel a jövőbeni energiauniót arra az elképzelésre kell építeni, hogy a tagállamok felismerik, hogy amennyiben biztonságos, fenntartható és megfizethető energiaellátást kívánnak nyújtani polgáraiknak, akkor egymásra vannak utalva, továbbá a tagállamokat valódi szolidaritásnak és bizalomnak kell összekötnie, és az Európai Uniónak egységes hangot kell képviselnie a nemzetközi színtéren; mivel ezért valamennyi tagállam feladata, hogy az EU és tagállamai energiabiztonságának megőrzése érdekében az energiahatékonyságot és az energiakereslet csökkentését prioritásként kezelje; |
| --- | --- |

L.

mivel a jövőbeni energiauniót arra az elképzelésre kell építeni, hogy a tagállamok felismerik, hogy amennyiben biztonságos, fenntartható és megfizethető energiaellátást kívánnak nyújtani polgáraiknak, akkor egymásra vannak utalva, továbbá a tagállamokat valódi szolidaritásnak és bizalomnak kell összekötnie, és az Európai Uniónak egységes hangot kell képviselnie a nemzetközi színtéren; mivel ezért valamennyi tagállam feladata, hogy az EU és tagállamai energiabiztonságának megőrzése érdekében az energiahatékonyságot és az energiakereslet csökkentését prioritásként kezelje;

| M. | mivel az Unió energia- és éghajlat-politikáinak ki kell egészíteniük egymást, és céljaiknak erősíteniük kell egymást; mivel az energiauniónak ezért ki kell egészítenie az Európa újraiparosítására és a növekedésre vonatkozó célkitűzéseket, ösztönöznie kell az áttérést a fenntartható, nagyrészt az energiahatékonyságon és a megújuló energián alapuló gazdaságra, ami növelni fogja az európai gazdaság globális versenyképességét, és mindeközben hatékony módon elkerüli a CO2-kibocsátás-áthelyezést; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió energia- és éghajlat-politikáinak ki kell egészíteniük egymást, és céljaiknak erősíteniük kell egymást; mivel az energiauniónak ezért ki kell egészítenie az Európa újraiparosítására és a növekedésre vonatkozó célkitűzéseket, ösztönöznie kell az áttérést a fenntartható, nagyrészt az energiahatékonyságon és a megújuló energián alapuló gazdaságra, ami növelni fogja az európai gazdaság globális versenyképességét, és mindeközben hatékony módon elkerüli a CO2-kibocsátás-áthelyezést;

| N. | mivel az EU az általa fogyasztott energia több mint felét importálja, és az importfüggősége különösen magas a nyersolaj (több mint 90 %), a földgáz (66 %) és a kőszén (72 %) tekintetében, és az import teljes költsége 2013-ban több mint 400 milliárd euróra rúg; mivel az uniós épületállomány az EU teljes végső energiafelhasználásának mintegy 40 %-át teszi ki, és az EU-ba importált összes gáz mintegy 60 %-át használja fel, így az Unió energiaigényének csökkentése fontos tényező az energiafüggetlenség elérése felé; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU az általa fogyasztott energia több mint felét importálja, és az importfüggősége különösen magas a nyersolaj (több mint 90 %), a földgáz (66 %) és a kőszén (72 %) tekintetében, és az import teljes költsége 2013-ban több mint 400 milliárd euróra rúg; mivel az uniós épületállomány az EU teljes végső energiafelhasználásának mintegy 40 %-át teszi ki, és az EU-ba importált összes gáz mintegy 60 %-át használja fel, így az Unió energiaigényének csökkentése fontos tényező az energiafüggetlenség elérése felé;

| O. | mivel az olaj világpiaci ára jelentősen esett, Unió-szerte lehetőséget adva arra, hogy jelentős lépéseket tegyünk energiarendszerünk fenntarthatóvá alakítása felé, a megújuló energiatermelésbe való nagymértékű beruházással, az épületekben és az iparban lévő energiahatékonysági potenciál megragadásával és intelligens infrastruktúrák kifejlesztésével; mivel a fosszilis tüzelőanyagok behozatalára költött pénz nemigen járul hozzá az uniós beruházásokhoz, munkahelyteremtéshez vagy növekedéshez, és mivel ennek a pénznek a belföldi beruházásokba való átirányítása serkentené a növekedést, valamint a magas minőségű, magas képzettséget igénylő helyi munkahelyek létrehozását; |
| --- | --- |

O.

mivel az olaj világpiaci ára jelentősen esett, Unió-szerte lehetőséget adva arra, hogy jelentős lépéseket tegyünk energiarendszerünk fenntarthatóvá alakítása felé, a megújuló energiatermelésbe való nagymértékű beruházással, az épületekben és az iparban lévő energiahatékonysági potenciál megragadásával és intelligens infrastruktúrák kifejlesztésével; mivel a fosszilis tüzelőanyagok behozatalára költött pénz nemigen járul hozzá az uniós beruházásokhoz, munkahelyteremtéshez vagy növekedéshez, és mivel ennek a pénznek a belföldi beruházásokba való átirányítása serkentené a növekedést, valamint a magas minőségű, magas képzettséget igénylő helyi munkahelyek létrehozását;

| P. | mivel sok ország nagymértékben függ egyetlen szolgáltatótól, ezért kiszolgáltatottak lehetnek az ellátási zavarok esetén; |
| --- | --- |

P.

mivel sok ország nagymértékben függ egyetlen szolgáltatótól, ezért kiszolgáltatottak lehetnek az ellátási zavarok esetén;

| Q. | mivel az EU nagymértékben függ az Oroszországból származó energiabehozataltól, amely országról bizonyosodott, hogy nem megbízható partner és az energiaellátást politikai fegyverként használja; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU nagymértékben függ az Oroszországból származó energiabehozataltól, amely országról bizonyosodott, hogy nem megbízható partner és az energiaellátást politikai fegyverként használja;

| R. | mivel a stratégiai erőforrások, különösen az olaj és a földgáz tekintetében az orosz külpolitika fontos részévé vált egy olyan stratégia kidolgozása és végrehajtása, amelynek célja a többi ország politikai nyomás alá helyezése; megállapítja, hogy ez a helyzet áll fenn számos vele szomszédos ország és az Európai Unió több tagállamának esetében; |
| --- | --- |

R.

mivel a stratégiai erőforrások, különösen az olaj és a földgáz tekintetében az orosz külpolitika fontos részévé vált egy olyan stratégia kidolgozása és végrehajtása, amelynek célja a többi ország politikai nyomás alá helyezése; megállapítja, hogy ez a helyzet áll fenn számos vele szomszédos ország és az Európai Unió több tagállamának esetében;

| S. | mivel az olaj és földgáz külpolitikai céllal, más országok destabilizálására történő felhasználása aláássa Európában a gazdasági növekedést, és ami még veszélyesebb, a demokratikus stabilitást és szuverén államok függetlenségét; |
| --- | --- |

S.

mivel az olaj és földgáz külpolitikai céllal, más országok destabilizálására történő felhasználása aláássa Európában a gazdasági növekedést, és ami még veszélyesebb, a demokratikus stabilitást és szuverén államok függetlenségét;

| T. | mivel az európai energiabiztonságot olyan módon kell fejleszteni, hogy védje az európai biztonságot és az európai országok, köztük az uniós tagállamok és a keleti partnerség országainak szuverenitását; |
| --- | --- |

T.

mivel az európai energiabiztonságot olyan módon kell fejleszteni, hogy védje az európai biztonságot és az európai országok, köztük az uniós tagállamok és a keleti partnerség országainak szuverenitását;

| U. | mivel az energiabiztonsági politikának foglalkoznia kell a különböző energiaforrásokból származó, stabil ellátás szükségességével, amely a versenyképességet és az éghajlat-politikát támogató módon biztosítja az európai gazdaság számára a közlekedéshez, az iparhoz és a lakhatáshoz szükséges energiát, ugyanakkor minimalizálja az azoktól való függőséget, akik más országok politikai fejlődésének befolyásolása érdekében, szándékosan saját politikai céljaikra akarják felhasználni az energiaforrásokat; |
| --- | --- |

U.

mivel az energiabiztonsági politikának foglalkoznia kell a különböző energiaforrásokból származó, stabil ellátás szükségességével, amely a versenyképességet és az éghajlat-politikát támogató módon biztosítja az európai gazdaság számára a közlekedéshez, az iparhoz és a lakhatáshoz szükséges energiát, ugyanakkor minimalizálja az azoktól való függőséget, akik más országok politikai fejlődésének befolyásolása érdekében, szándékosan saját politikai céljaikra akarják felhasználni az energiaforrásokat;

| V. | mivel el kell kerülni, hogy bármelyik tagállam az uniós joggal össze nem egyeztethető feltételekkel kényszerüljön szerződést kötni, amelyek kihasználják hátrányos helyzetét az energiapiacon, amelyet pusztán földrajzi és történelmi tényezők határoznak meg; |
| --- | --- |

V.

mivel el kell kerülni, hogy bármelyik tagállam az uniós joggal össze nem egyeztethető feltételekkel kényszerüljön szerződést kötni, amelyek kihasználják hátrányos helyzetét az energiapiacon, amelyet pusztán földrajzi és történelmi tényezők határoznak meg;

| W. | mivel az Oroszország és a tranzitország Ukrajna közötti 2006-os és 2009-es földgázviták súlyos ellátási zavarokat okoztak számos uniós tagállamban; mivel e zavarok azt mutatják, hogy az eddig tett intézkedések nem elégségesek Európa orosz gáztól való függőségének megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

W.

mivel az Oroszország és a tranzitország Ukrajna közötti 2006-os és 2009-es földgázviták súlyos ellátási zavarokat okoztak számos uniós tagállamban; mivel e zavarok azt mutatják, hogy az eddig tett intézkedések nem elégségesek Európa orosz gáztól való függőségének megszüntetéséhez;

| X. | mivel az energiával összefüggő megállapodások utólagos értékelése és ellenőrzése az uniós jogszabályoknak való megfelelésüket illetően már jelenleg is lehetséges, többek között a versenyjogi és energiaügyi szabályozás révén; mivel az előzetes megfelelőségi ellenőrzések elégtelensége nemzeti és uniós szinten súlyos piaci torzulásokhoz vezetett; mivel a Bizottság elismerte ezeket a hiányosságokat, és vállalta, hogy szigorítja a kereskedelmi gázszállítási szerződések előzetes értékelésére vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

X.

mivel az energiával összefüggő megállapodások utólagos értékelése és ellenőrzése az uniós jogszabályoknak való megfelelésüket illetően már jelenleg is lehetséges, többek között a versenyjogi és energiaügyi szabályozás révén; mivel az előzetes megfelelőségi ellenőrzések elégtelensége nemzeti és uniós szinten súlyos piaci torzulásokhoz vezetett; mivel a Bizottság elismerte ezeket a hiányosságokat, és vállalta, hogy szigorítja a kereskedelmi gázszállítási szerződések előzetes értékelésére vonatkozó rendelkezéseket;

| Y. | mivel csupán 2020-ig több mint 1 billió eurót kell befektetni az Unió energiaágazatába, és mivel az energetikai infrastruktúrába 2020-ig be nem fektetett minden egyes euró tekintetében 2020 után 4,3 euróra lenne szükség ugyanazon célok elérése érdekében, ami indokolatlan terhet ró a jövő generációira; |
| --- | --- |

Y.

mivel csupán 2020-ig több mint 1 billió eurót kell befektetni az Unió energiaágazatába, és mivel az energetikai infrastruktúrába 2020-ig be nem fektetett minden egyes euró tekintetében 2020 után 4,3 euróra lenne szükség ugyanazon célok elérése érdekében, ami indokolatlan terhet ró a jövő generációira;

| Z. | mivel az EU-nak lehetővé kell tennie, hogy az ilyen beruházásokat az összes létező forrás – mind az állami (a strukturális alapok és az Európai Beruházási Bank (EBB)), mind a magánforrások – mozgósítása révén finanszírozzák, ösztönözve a lakossági megtakarítások és a hosszú távú befektetők (a nyugdíjalapok és a biztosítótársaságok) kapacitásának e beruházások felé történő irányítását, és az EU számára egy új pénzügyi kapacitás kialakítását; |
| --- | --- |

Z.

mivel az EU-nak lehetővé kell tennie, hogy az ilyen beruházásokat az összes létező forrás – mind az állami (a strukturális alapok és az Európai Beruházási Bank (EBB)), mind a magánforrások – mozgósítása révén finanszírozzák, ösztönözve a lakossági megtakarítások és a hosszú távú befektetők (a nyugdíjalapok és a biztosítótársaságok) kapacitásának e beruházások felé történő irányítását, és az EU számára egy új pénzügyi kapacitás kialakítását;

| AA. | mivel az Unió ipari energiaárai, nem számolva a nagy energiaigényű iparágak adó- és illetékmentességével, több mint kétszeresei az Egyesült Államok vagy Oroszország árainak, 20 %-kal magasabbak a kínai áraknál, ám 20 %-kal alacsonyabbak Japán árainál; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Unió ipari energiaárai, nem számolva a nagy energiaigényű iparágak adó- és illetékmentességével, több mint kétszeresei az Egyesült Államok vagy Oroszország árainak, 20 %-kal magasabbak a kínai áraknál, ám 20 %-kal alacsonyabbak Japán árainál;

| AB. | mivel az európai ipar a gázárak tekintetében továbbra is jelentős versenyhátrányban van, főként amiatt, hogy az Oroszországgal kötött hosszú lejáratú szerződések az olajárindexet magukban foglalják; |
| --- | --- |

AB.

mivel az európai ipar a gázárak tekintetében továbbra is jelentős versenyhátrányban van, főként amiatt, hogy az Oroszországgal kötött hosszú lejáratú szerződések az olajárindexet magukban foglalják;

| AC. | mivel a más gazdaságokkal szembeni árkülönbség negatívan befolyásolhatja iparunk versenyképességét, különösen a nagy energiaigényű iparágakét; |
| --- | --- |

AC.

mivel a más gazdaságokkal szembeni árkülönbség negatívan befolyásolhatja iparunk versenyképességét, különösen a nagy energiaigényű iparágakét;

| AD. | mivel a versenyképes energiaárak kulcsfontosságúak az Unió 2020-ig meghatározott 20 %-os újraiparosítási célkitűzésének eléréséhez; |
| --- | --- |

AD.

mivel a versenyképes energiaárak kulcsfontosságúak az Unió 2020-ig meghatározott 20 %-os újraiparosítási célkitűzésének eléréséhez;

| AE. | mivel a megújulóenergia-ágazat uniós vállalkozásai – amelyek között sok a kkv – Európában 1,2 millió főt foglalkoztatnak, és a megújulóenergia-technológiák terén bejegyzett szabadalmak 40 %-át birtokolják, ami az Uniót globális szereplővé teszi; mivel e vezető szerepet a jövőben is meg kell őrizni a megújuló energiákra vonatkozó, stabil uniós stratégia révén; |
| --- | --- |

AE.

mivel a megújulóenergia-ágazat uniós vállalkozásai – amelyek között sok a kkv – Európában 1,2 millió főt foglalkoztatnak, és a megújulóenergia-technológiák terén bejegyzett szabadalmak 40 %-át birtokolják, ami az Uniót globális szereplővé teszi; mivel e vezető szerepet a jövőben is meg kell őrizni a megújuló energiákra vonatkozó, stabil uniós stratégia révén;

| AF. | mivel, bár az Unió vezető szerepet tölt a be megújuló energiával kapcsolatos befektetések terén, a 2014. évi Világszintű energiaügyi kitekintés (World Energy Outlook) becslése szerint az energia iránti globális kereslet 37 %-kal, és a szén iránti globális kereslet 15 %-kal fog nőni 2040-ig; mivel a sikeres energiahatékonysági fejlesztéseknek köszönhetően az Unióban az előre jelzett növekedés jelentősen alacsonyabb mértékű; |
| --- | --- |

AF.

mivel, bár az Unió vezető szerepet tölt a be megújuló energiával kapcsolatos befektetések terén, a 2014. évi Világszintű energiaügyi kitekintés (World Energy Outlook) becslése szerint az energia iránti globális kereslet 37 %-kal, és a szén iránti globális kereslet 15 %-kal fog nőni 2040-ig; mivel a sikeres energiahatékonysági fejlesztéseknek köszönhetően az Unióban az előre jelzett növekedés jelentősen alacsonyabb mértékű;

| AG. | mivel az Unió földgázpiacának hatékonytalansága miatti jóléti veszteség meghaladja az évi 11 milliárd eurót, többek között az infrastruktúra hiányosságai és a piaci likviditás és átláthatóság alacsony szintje miatt; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Unió földgázpiacának hatékonytalansága miatti jóléti veszteség meghaladja az évi 11 milliárd eurót, többek között az infrastruktúra hiányosságai és a piaci likviditás és átláthatóság alacsony szintje miatt;

| AH. | mivel a gazdaságilag és fizikailag integráltabb egységes energiapiac jelentős hatékonyságnövekedést eredményezhetne; |
| --- | --- |

AH.

mivel a gazdaságilag és fizikailag integráltabb egységes energiapiac jelentős hatékonyságnövekedést eredményezhetne;

| AI. | mivel az unós lakossági energiapiac jelenleg nem működik megfelelően, minthogy a fogyasztók számos tagállamban csak túl kevés szolgáltató között választhatnak; mivel a piaci koncentrációval kapcsolatos kérdéseket az uniós versenypolitikának kezelnie kellene annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók szolgáltatót válthassanak, és ezáltal fokozódjék a verseny és csökkenjenek az árak; mindazonáltal szem előtt kell tartani a kevésbé tájékozott polgárok számára felmerülő kockázatot, akik kevésbé hajlamosak összehasonlítani a szolgáltatókat és szolgáltatót váltani, így továbbra is elavult, nem versenyképes árakat kénytelenek fizetni; |
| --- | --- |

AI.

mivel az unós lakossági energiapiac jelenleg nem működik megfelelően, minthogy a fogyasztók számos tagállamban csak túl kevés szolgáltató között választhatnak; mivel a piaci koncentrációval kapcsolatos kérdéseket az uniós versenypolitikának kezelnie kellene annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók szolgáltatót válthassanak, és ezáltal fokozódjék a verseny és csökkenjenek az árak; mindazonáltal szem előtt kell tartani a kevésbé tájékozott polgárok számára felmerülő kockázatot, akik kevésbé hajlamosak összehasonlítani a szolgáltatókat és szolgáltatót váltani, így továbbra is elavult, nem versenyképes árakat kénytelenek fizetni;

| AJ. | mivel az integrált európai gáz- és villamosenergia-piac teljes körű megvalósítása alapvető fontosságú az energiabiztonság és az energiaunió felé történő előrelépés tekintetében; mivel a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy a tagállamok végrehajtsák és betartsák a harmadik energiaügyi csomag minden részét, melynek célja az integrált villamosáram- és gázpiac létrehozásra; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az integrált európai gáz- és villamosenergia-piac teljes körű megvalósítása alapvető fontosságú az energiabiztonság és az energiaunió felé történő előrelépés tekintetében; mivel a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy a tagállamok végrehajtsák és betartsák a harmadik energiaügyi csomag minden részét, melynek célja az integrált villamosáram- és gázpiac létrehozásra;

| AK. | mivel az összekapcsolásra vonatkozó 10 %-os cél elérése, a határokon átnyúló villamosenergia- és földgáz-szállítási kapacitás javítása, valamint a meglévő hálózat további megerősítése növelni fogja az energiabiztonságot, lehetővé teszi a megújuló energiatermelés jobb integrációját és a tagállamok között kiegyensúlyozza a keresletet és a kínálatot, amellett, hogy elősegíti az árak közelítését a fogyasztók javára; |
| --- | --- |

AK.

mivel az összekapcsolásra vonatkozó 10 %-os cél elérése, a határokon átnyúló villamosenergia- és földgáz-szállítási kapacitás javítása, valamint a meglévő hálózat további megerősítése növelni fogja az energiabiztonságot, lehetővé teszi a megújuló energiatermelés jobb integrációját és a tagállamok között kiegyensúlyozza a keresletet és a kínálatot, amellett, hogy elősegíti az árak közelítését a fogyasztók javára;

| AL. | mivel a tagállamok közötti regionális együttműködés elmélyítése várhatóan konvergenciához és a költségek optimalizálódásához vezet; |
| --- | --- |

AL.

mivel a tagállamok közötti regionális együttműködés elmélyítése várhatóan konvergenciához és a költségek optimalizálódásához vezet;

| AM. | mivel az Energiaközösség olyan eszköz, amely kibővíti a belső energiapiacot az Unióval szomszédos országokra, elősegítve a páneurópai energetikai térség közös elvekre és a jogállamiságra épülő kialakítását; |
| --- | --- |

AM.

mivel az Energiaközösség olyan eszköz, amely kibővíti a belső energiapiacot az Unióval szomszédos országokra, elősegítve a páneurópai energetikai térség közös elvekre és a jogállamiságra épülő kialakítását;

| AN. | mivel az energiaunió türközi, hogy a Parlament több alkalommal is felszólított egy valódi páneurópai energiaközösség létrehozására, amely alapjait az erős közös energiapiac, az EU-n kívüli energiabeszerzések összehangolása és az új fenntarthatóenergia-technológiákkal kapcsolatos kutatás és innováció közös európai támogatása képezné; |
| --- | --- |

AN.

mivel az energiaunió türközi, hogy a Parlament több alkalommal is felszólított egy valódi páneurópai energiaközösség létrehozására, amely alapjait az erős közös energiapiac, az EU-n kívüli energiabeszerzések összehangolása és az új fenntarthatóenergia-technológiákkal kapcsolatos kutatás és innováció közös európai támogatása képezné;

| AO. | mivel az uniós energiapolitika külső dimenziójának koherensebbnek kell lennie, és még nem aknázta ki teljes mértékben a lehetőségeit, hogy tevékenyen hozzájáruljon az energiaellátás biztonságához és az Unió versenyképességéhez; |
| --- | --- |

AO.

mivel az uniós energiapolitika külső dimenziójának koherensebbnek kell lennie, és még nem aknázta ki teljes mértékben a lehetőségeit, hogy tevékenyen hozzájáruljon az energiaellátás biztonságához és az Unió versenyképességéhez;

| AP. | mivel az európai energiabiztonsági stratégiában megjelölt 33 infrastrukturális projektnek a villamosenergia-elosztó hálózat korszerűsítésére és a széntől és gáztól a biomassza irányába történő elmozdulásra való fokozottabb összpontosítással kell kiegészülniük; |
| --- | --- |

AP.

mivel az európai energiabiztonsági stratégiában megjelölt 33 infrastrukturális projektnek a villamosenergia-elosztó hálózat korszerűsítésére és a széntől és gáztól a biomassza irányába történő elmozdulásra való fokozottabb összpontosítással kell kiegészülniük;

| AQ. | mivel elismert, hogy a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás döntően hozzájárulhat az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és konkrétan segíthet a szénmentes energiapiacra és a szénszegény gazdaságra történő áttérés költségeinek csökkentésében; |
| --- | --- |

AQ.

mivel elismert, hogy a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás döntően hozzájárulhat az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez és konkrétan segíthet a szénmentes energiapiacra és a szénszegény gazdaságra történő áttérés költségeinek csökkentésében;

| AR. | mivel a beszállítók diverzifikációja, a közös energiapiac kiteljesítése, az energiahatékonyság és -megtakarítások növelése, Európa energiaforrásainak – többek között a megújuló energia – továbbfejlesztése és a kutatás és fejlesztés az energiauniót támogató fő tényezők; |
| --- | --- |

AR.

mivel a beszállítók diverzifikációja, a közös energiapiac kiteljesítése, az energiahatékonyság és -megtakarítások növelése, Európa energiaforrásainak – többek között a megújuló energia – továbbfejlesztése és a kutatás és fejlesztés az energiauniót támogató fő tényezők;

| AS. | mivel elő kell mozdítani és támogatni kell a saját hagyományos olaj- és gázforrások uniós jogszabályokkal teljes összhangban történő kitermelését mind a hagyományos termelőterületeken (pl. Északi-tenger), mind az újonnan felfedezett területeken (pl. a Földközi-tenger keleti térsége, Fekete-tenger); |
| --- | --- |

AS.

mivel elő kell mozdítani és támogatni kell a saját hagyományos olaj- és gázforrások uniós jogszabályokkal teljes összhangban történő kitermelését mind a hagyományos termelőterületeken (pl. Északi-tenger), mind az újonnan felfedezett területeken (pl. a Földközi-tenger keleti térsége, Fekete-tenger);

| AT. | mivel a saját energiaforrásoknak mindig fenntarthatónak és biztonságosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

AT.

mivel a saját energiaforrásoknak mindig fenntarthatónak és biztonságosnak kell lenniük;

| AU. | mivel az Unió célja az, hogy 2020-ig 20 %-ra növelje az ipar részesedését a GDP-ből, és a versenyképes árú energia, valamint a fokozottabb energiatermelés elengedhetetlen ennek a célkitűzésnek az eléréséhez; |
| --- | --- |

AU.

mivel az Unió célja az, hogy 2020-ig 20 %-ra növelje az ipar részesedését a GDP-ből, és a versenyképes árú energia, valamint a fokozottabb energiatermelés elengedhetetlen ennek a célkitűzésnek az eléréséhez;

Az energiaunió dimenziói

| 1. | üdvözli a „Keretstratégia egy ellenállóképes energiaunióhoz és egy jövőbe mutató éghajlat-politikához” című bizottsági közleményt; tudomásul veszi az energiaunió Bizottság által felvázolt öt pillérét; ragaszkodik ahhoz, hogy az e pillérek keretében folytatott politikáknak mindig az energiaellátás biztonságához, a dekarbonizációhoz és a gazdaság hosszú távú fenntarthatóságához kell hozzájárulniuk megfizethető és versenyképes energiaárak biztosítása mellett; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a „Keretstratégia egy ellenállóképes energiaunióhoz és egy jövőbe mutató éghajlat-politikához” című bizottsági közleményt; tudomásul veszi az energiaunió Bizottság által felvázolt öt pillérét; ragaszkodik ahhoz, hogy az e pillérek keretében folytatott politikáknak mindig az energiaellátás biztonságához, a dekarbonizációhoz és a gazdaság hosszú távú fenntarthatóságához kell hozzájárulniuk megfizethető és versenyképes energiaárak biztosítása mellett;

| 2. | ismételten hangsúlyozza, hogy az energia a szociális jellegű közjavak közzé tartozik, ezért az EU-nak mélyrehatóan foglalkoznia kell az energiaszegénység kérdésével, és elő kell mozdítania a problémát orvosló konkrét intézkedéseket; ezért kitart amellett, hogy az energiauniónak biztosítania kell az energiához való egyenlő hozzáférést mindenki számára, hozzá kell járulnia az összes fogyasztó javát szolgáló, megfizethető energiaárakhoz, elő kell mozdítani az olyan összeköttetéseket és energiainfrastruktúrákat, amelyek stratégiai szerepet töltenek be a lakosság javát szolgálva, valamint erősítenie kell a szabályozást; |
| --- | --- |

2.

ismételten hangsúlyozza, hogy az energia a szociális jellegű közjavak közzé tartozik, ezért az EU-nak mélyrehatóan foglalkoznia kell az energiaszegénység kérdésével, és elő kell mozdítania a problémát orvosló konkrét intézkedéseket; ezért kitart amellett, hogy az energiauniónak biztosítania kell az energiához való egyenlő hozzáférést mindenki számára, hozzá kell járulnia az összes fogyasztó javát szolgáló, megfizethető energiaárakhoz, elő kell mozdítani az olyan összeköttetéseket és energiainfrastruktúrákat, amelyek stratégiai szerepet töltenek be a lakosság javát szolgálva, valamint erősítenie kell a szabályozást;

| 3. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az energiaunió részét képező valamennyi jogalkotási javaslat a rendes jogalkotási eljárást kövesse, teljes körűen bevonva a Parlamentet, és biztosítva a hatékony demokratikus felügyeletet; elvárja, hogy az energiaunió 2020 utáni irányítási kerete ambiciózus, megbízható, átlátható, demokratikus legyen, és a Parlament teljes bevonásával valósuljon meg, valamint biztosítsa a 2030-as éghajlati és energetikai célok elérését, különösen az éghajlattal és az energiaüggyel kapcsolatos hatályos uniós jogszabályok teljes körű végrehajtása, érvényesítése és aktualizálása révén; arra kéri a Bizottságot, hogy – egyéb beszámolási kötelezettségek sérelme nélkül – éves alapon nyújtson be jelentést az energiaunió végrehajtásáról, többek között az energiaüggyel kapcsolatos jogszabályok végrehajtásának részleteiről és a 2020-as és 2030-as célkitűzések teljesítésének megvalósulásáról, valamint határozza meg és aktualizálja a jelentésbe foglalandó kulcsfontosságú mutatókat, és tegye lehetővé az energiaunió előrehaladásának értékelését; e mutatók lehetnek többek között: az összeköttetési kapacitás, a piaci integráció, az energiaimport csökkentése, a diverzifikáció szintje, az energiaárak és -költségek, a közösségi és helyi tulajdonú energiatermelés, az energiaszegénység és az energetikai kiszolgáltatottság szintje; tudomásul veszi az Energiaügyi Tanácsnak az energiaunió irányítási rendszerére vonatkozó, 2015. november 26-i következtetéseit, és kéri a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül terjesszen a Parlament és a Tanács elé egy a Tanács következtetéseit és a Parlament e jelentésben kifejtett nézeteit figyelembe vevő jogalkotási javaslatot; egyetért a Tanács következtetéseivel, miszerint nem elég, ha a 2012–2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti energetikai és éghajlati tervek csupán a 2030-ig megvalósítandó célkitűzésekre koncentrálnak, tükrözniük kell a hosszú távú perspektívát is, nevezetesen a kibocsátások 2050-ig az 1999. évi szintekhez képest 80–95 %-kal való csökkentésének egyeztetett uniós célkitűzését; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az energiaunió részét képező valamennyi jogalkotási javaslat a rendes jogalkotási eljárást kövesse, teljes körűen bevonva a Parlamentet, és biztosítva a hatékony demokratikus felügyeletet; elvárja, hogy az energiaunió 2020 utáni irányítási kerete ambiciózus, megbízható, átlátható, demokratikus legyen, és a Parlament teljes bevonásával valósuljon meg, valamint biztosítsa a 2030-as éghajlati és energetikai célok elérését, különösen az éghajlattal és az energiaüggyel kapcsolatos hatályos uniós jogszabályok teljes körű végrehajtása, érvényesítése és aktualizálása révén; arra kéri a Bizottságot, hogy – egyéb beszámolási kötelezettségek sérelme nélkül – éves alapon nyújtson be jelentést az energiaunió végrehajtásáról, többek között az energiaüggyel kapcsolatos jogszabályok végrehajtásának részleteiről és a 2020-as és 2030-as célkitűzések teljesítésének megvalósulásáról, valamint határozza meg és aktualizálja a jelentésbe foglalandó kulcsfontosságú mutatókat, és tegye lehetővé az energiaunió előrehaladásának értékelését; e mutatók lehetnek többek között: az összeköttetési kapacitás, a piaci integráció, az energiaimport csökkentése, a diverzifikáció szintje, az energiaárak és -költségek, a közösségi és helyi tulajdonú energiatermelés, az energiaszegénység és az energetikai kiszolgáltatottság szintje; tudomásul veszi az Energiaügyi Tanácsnak az energiaunió irányítási rendszerére vonatkozó, 2015. november 26-i következtetéseit, és kéri a Bizottságot, hogy késlekedés nélkül terjesszen a Parlament és a Tanács elé egy a Tanács következtetéseit és a Parlament e jelentésben kifejtett nézeteit figyelembe vevő jogalkotási javaslatot; egyetért a Tanács következtetéseivel, miszerint nem elég, ha a 2012–2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti energetikai és éghajlati tervek csupán a 2030-ig megvalósítandó célkitűzésekre koncentrálnak, tükrözniük kell a hosszú távú perspektívát is, nevezetesen a kibocsátások 2050-ig az 1999. évi szintekhez képest 80–95 %-kal való csökkentésének egyeztetett uniós célkitűzését;

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hosszú távra szóló energiastratégiákat annak a célkitűzésnek a tükrében, amely szerint 2050-re 80–95 %-kal kell csökkenteni az üvegházhatású gázokat, amelyeket a világ legnagyobb szennyezői által tett hasonló erőfeszítéseknek kell kísérniük; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki hosszú távra szóló energiastratégiákat annak a célkitűzésnek a tükrében, amely szerint 2050-re 80–95 %-kal kell csökkenteni az üvegházhatású gázokat, amelyeket a világ legnagyobb szennyezői által tett hasonló erőfeszítéseknek kell kísérniük;

| 5. | elismeri az energetikai kérdésekben nemzeti népszavazásokon hozott döntések elidegeníthetetlenségét; |
| --- | --- |

5.

elismeri az energetikai kérdésekben nemzeti népszavazásokon hozott döntések elidegeníthetetlenségét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az energiauniónak közös megközelítést kell elfogadnia, olyan dimenziókra összpontosítva, mint a teljesen integrált belső energiapiac megvalósítása, az ellátás biztonsága, az uniós energiaforrások legjobb felhasználása, az energiaigény mérséklése, az üvegházhatást okozó gázok csökkentése alapvetően a megújuló energiaforrásokra és az egész Unióra kiterjedő szén-dioxid-piacra építve, illetve a kutatás és az innováció az energiatechnológiai vezető szerep megszerzését célozva; hangsúlyozza, hogy az energiaunió középpontjában a polgároknak kell állniuk, akik számára biztos, fenntartható és megfizethető energiát kell biztosítani; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az energiauniónak közös megközelítést kell elfogadnia, olyan dimenziókra összpontosítva, mint a teljesen integrált belső energiapiac megvalósítása, az ellátás biztonsága, az uniós energiaforrások legjobb felhasználása, az energiaigény mérséklése, az üvegházhatást okozó gázok csökkentése alapvetően a megújuló energiaforrásokra és az egész Unióra kiterjedő szén-dioxid-piacra építve, illetve a kutatás és az innováció az energiatechnológiai vezető szerep megszerzését célozva; hangsúlyozza, hogy az energiaunió középpontjában a polgároknak kell állniuk, akik számára biztos, fenntartható és megfizethető energiát kell biztosítani;

| 7. | tudomásul veszi az Európai Tanácsnak az éghajlatra és energiára vonatkozó 2030-as gyenge célkitűzéseit, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásának 40 %-os csökkentését, a megújuló energiák az európai energiaszerkezetben való arányának 27 %-ra növelését és az energiahatékonyság 27 %-kal történő növelését; emlékeztet arra, hogy a Parlament ismételten felszólított 2030-ig teljesítendő, kötelező éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések – azaz az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátásainak legalább 40 %-os csökkentése, a megújuló energia tekintetében legalább 30 %-os célkitűzés, az energiahatékonyság tekintetében pedig 40 %-os célkitűzés – egyedi nemzeti célkitűzések útján való végrehajtására; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi az Európai Tanácsnak az éghajlatra és energiára vonatkozó 2030-as gyenge célkitűzéseit, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásának 40 %-os csökkentését, a megújuló energiák az európai energiaszerkezetben való arányának 27 %-ra növelését és az energiahatékonyság 27 %-kal történő növelését; emlékeztet arra, hogy a Parlament ismételten felszólított 2030-ig teljesítendő, kötelező éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések – azaz az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátásainak legalább 40 %-os csökkentése, a megújuló energia tekintetében legalább 30 %-os célkitűzés, az energiahatékonyság tekintetében pedig 40 %-os célkitűzés – egyedi nemzeti célkitűzések útján való végrehajtására;

Energiabiztonság, szolidaritás és bizalom

| 8. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ellátás diverzifikációja (energiaforrások, szolgáltatók és útvonalak tekintetében) révén aktívan törekedjenek arra, hogy a behozott energia árai és költségei fenntarthatóbbak és versenyképesebbek legyenek az európai polgárok és vállalkozások számára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az energetikai infrastruktúra ehhez szükséges fő folyosóinak létrehozását, a transzeurópai energiahálózatokról (TEN-E) szóló rendelet I. mellékletében és az európai összekapcsolódási eszközről (CEF) szóló rendelet I. mellékletében foglaltaknak megfelelően, különös figyelmet fordítva a nagymértékű függőséggel rendelkező tagállamokra; felhívja a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a meglévő belső kapacitásokat, beleértve az európai energiaforrásokat is; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ellátás diverzifikációja (energiaforrások, szolgáltatók és útvonalak tekintetében) révén aktívan törekedjenek arra, hogy a behozott energia árai és költségei fenntarthatóbbak és versenyképesebbek legyenek az európai polgárok és vállalkozások számára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az energetikai infrastruktúra ehhez szükséges fő folyosóinak létrehozását, a transzeurópai energiahálózatokról (TEN-E) szóló rendelet I. mellékletében és az európai összekapcsolódási eszközről (CEF) szóló rendelet I. mellékletében foglaltaknak megfelelően, különös figyelmet fordítva a nagymértékű függőséggel rendelkező tagállamokra; felhívja a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a meglévő belső kapacitásokat, beleértve az európai energiaforrásokat is;

| 9. | elismeri, hogy a közös érdekű projektek (PCI) listáján jelenleg szereplő projektek nem elegendőek ahhoz, hogy elérjék az Ibériai-félsziget és a kontinentális Európa közötti európai összekapcsolási célt; sürgeti a TEN-E regionális csoportot és a Bizottságot, hogy azonosítsa azon további projekteket, amelyeket bele lehet foglalni a PCI elkövetkező, 2015-ös listájába annak érdekében, hogy jelentősen növekedjen a Spanyolország és Franciaország közötti kapacitás; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a közös érdekű projektek (PCI) listáján jelenleg szereplő projektek nem elegendőek ahhoz, hogy elérjék az Ibériai-félsziget és a kontinentális Európa közötti európai összekapcsolási célt; sürgeti a TEN-E regionális csoportot és a Bizottságot, hogy azonosítsa azon további projekteket, amelyeket bele lehet foglalni a PCI elkövetkező, 2015-ös listájába annak érdekében, hogy jelentősen növekedjen a Spanyolország és Franciaország közötti kapacitás;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az ellátás és a határkeresztező áramlás diverzifikálását lehetővé tevő fejlett és teljes mértékben integrált infrastruktúra alapvető fontosságú az ellátás rendes és vészhelyzeti körülmények közötti biztonságának biztosítása és az energia uniós és energiaközösségbeli fogyasztók számára versenyképes forrásokból történő biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az ellátás és a határkeresztező áramlás diverzifikálását lehetővé tevő fejlett és teljes mértékben integrált infrastruktúra alapvető fontosságú az ellátás rendes és vészhelyzeti körülmények közötti biztonságának biztosítása és az energia uniós és energiaközösségbeli fogyasztók számára versenyképes forrásokból történő biztosítása szempontjából;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az észak-afrikai országok jelentős gáztartalékai és a Földközi-tenger keleti térségében nemrégiben felfedezett gázmezők lehetőséget adnak a mediterrán régiónak, hogy élénk, Európának gázt továbbító gázvezeték-hálózati központtá váljon; felszólít egy megnövelt LNG-kapacitással rendelkező mediterrán gázelosztó központ létrehozására; hangsúlyozza, hogy energiabiztonságának fokozása érdekében az EU-nak ki kellene használnia az e gáztartalékokban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az észak-afrikai országok jelentős gáztartalékai és a Földközi-tenger keleti térségében nemrégiben felfedezett gázmezők lehetőséget adnak a mediterrán régiónak, hogy élénk, Európának gázt továbbító gázvezeték-hálózati központtá váljon; felszólít egy megnövelt LNG-kapacitással rendelkező mediterrán gázelosztó központ létrehozására; hangsúlyozza, hogy energiabiztonságának fokozása érdekében az EU-nak ki kellene használnia az e gáztartalékokban rejlő lehetőségeket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az energiaforrások, a szolgáltatók és útvonalak diverzifikációját célzó minden uniós infrastrukturális projektnek teljes mértékben összhangban kell lennie az éghajlattal és az energiaüggyel kapcsolatos uniós jogszabályokkal, illetve hosszú távú – többek között az energiabiztonságra vonatkozó – célkitűzésekkel és prioritásokkal, ugyanakkor biztosítva a már létező energetikai infrastruktúrák és az EU-ba vezető útvonalak magas és hatékony kihasználását; felhívja a Bizottságot, hogy támogatható projektekként vegye fontolóra az energia iránti kereslet mérséklésére irányuló – például az épületállományt érintő – beruházásokat; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az energiaforrások, a szolgáltatók és útvonalak diverzifikációját célzó minden uniós infrastrukturális projektnek teljes mértékben összhangban kell lennie az éghajlattal és az energiaüggyel kapcsolatos uniós jogszabályokkal, illetve hosszú távú – többek között az energiabiztonságra vonatkozó – célkitűzésekkel és prioritásokkal, ugyanakkor biztosítva a már létező energetikai infrastruktúrák és az EU-ba vezető útvonalak magas és hatékony kihasználását; felhívja a Bizottságot, hogy támogatható projektekként vegye fontolóra az energia iránti kereslet mérséklésére irányuló – például az épületállományt érintő – beruházásokat;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az uniós vívmányok – különösen a versenyre és az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok – a harmadik országok energiaszolgáltatóira is vonatkoznak, amennyiben a közös piacon folytatják tevékenységüket, és kéri a Bizottságot, hogy szerezzen érvényt az uniós jognak minden elérhető eszköz révén annak érdekében, hogy az energia szabadon áramolhasson az Unióban, és előzze meg a közös piac torzulásait; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az uniós vívmányok – különösen a versenyre és az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok – a harmadik országok energiaszolgáltatóira is vonatkoznak, amennyiben a közös piacon folytatják tevékenységüket, és kéri a Bizottságot, hogy szerezzen érvényt az uniós jognak minden elérhető eszköz révén annak érdekében, hogy az energia szabadon áramolhasson az Unióban, és előzze meg a közös piac torzulásait;

| 14. | hangsúlyozza annak alapvető fontosságát az Unió számára, hogy véget vessen néhány tagállam és régió közös piactól való elszigeteltségének, ahogy azt a Bizottság által végzett gázpiaci stressztesztek is szemléltetik; kéri a Bizottságot, hogy ebben a tekintetben végezzen rendszeresen stressztesztet; úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt ügyként segítenie kell a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő országokat forrásaik és ellátási útvonalaik diverzifikálásában; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ebben az összefüggésben haladéktalanul hajtsák végre a gázhálózati stressztesztek ajánlásait; javasolja, hogy a Bizottság vegye fontolóra villamos energiával kapcsolatos stressztesztek végrehajtását, hogy áttekintést kapjon a teljes energiapiaci helyzet ellenálló képességéről; hangsúlyozza, hogy az ilyen stresszteszteknek azonosítaniuk kell különösen a teljes nemzeti átviteli hálózat állapotát, kapacitását és tartósságát, valamint az összekapcsolódások és a határokon átnyúló kapacitás szintjét, majd az ezeken a stresszteszteken alapuló ajánlásoknak teljes hatásértékelést kell tartalmazniuk a tesztek nyomán felmerülő minden cselekvési pont kezelésére irányuló nemzeti tervek és uniós célkitűzések tekintetében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak alapvető fontosságát az Unió számára, hogy véget vessen néhány tagállam és régió közös piactól való elszigeteltségének, ahogy azt a Bizottság által végzett gázpiaci stressztesztek is szemléltetik; kéri a Bizottságot, hogy ebben a tekintetben végezzen rendszeresen stressztesztet; úgy véli, hogy az EU-nak kiemelt ügyként segítenie kell a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő országokat forrásaik és ellátási útvonalaik diverzifikálásában; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ebben az összefüggésben haladéktalanul hajtsák végre a gázhálózati stressztesztek ajánlásait; javasolja, hogy a Bizottság vegye fontolóra villamos energiával kapcsolatos stressztesztek végrehajtását, hogy áttekintést kapjon a teljes energiapiaci helyzet ellenálló képességéről; hangsúlyozza, hogy az ilyen stresszteszteknek azonosítaniuk kell különösen a teljes nemzeti átviteli hálózat állapotát, kapacitását és tartósságát, valamint az összekapcsolódások és a határokon átnyúló kapacitás szintjét, majd az ezeken a stresszteszteken alapuló ajánlásoknak teljes hatásértékelést kell tartalmazniuk a tesztek nyomán felmerülő minden cselekvési pont kezelésére irányuló nemzeti tervek és uniós célkitűzések tekintetében;

| 15. | megjegyzi, a jövőbeni energiaunióval összefüggésben, hogy az energiaellátás mennyiségi és minőségi biztonsága és a versenyképesség a legfontosabb kérdések közé tartoznak, ami megköveteli a tagállamoktól, hogy energiapolitikájuk kialakítása során fejlesszék a szomszédjaikkal folytatott uniós szintű egyeztetést és együttműködést; felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként volna kivitelezhető a jelenlegi nemzeti megelőző és válságkezelési intézkedések rendszerének javítása regionális és uniós szinten; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, a jövőbeni energiaunióval összefüggésben, hogy az energiaellátás mennyiségi és minőségi biztonsága és a versenyképesség a legfontosabb kérdések közé tartoznak, ami megköveteli a tagállamoktól, hogy energiapolitikájuk kialakítása során fejlesszék a szomszédjaikkal folytatott uniós szintű egyeztetést és együttműködést; felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként volna kivitelezhető a jelenlegi nemzeti megelőző és válságkezelési intézkedések rendszerének javítása regionális és uniós szinten;

| 16. | véleménye szerint a nemzeti kapacitásmechanizmusokat csak a legvégső esetben kellene használni, miután az összes többi lehetőséget kimerítették, beleértve a szomszédos országokkal való jobb összekapcsolást, a keresleti oldali válaszlépéseket és a regionális piaci integráció egyéb formáit; |
| --- | --- |

16.

véleménye szerint a nemzeti kapacitásmechanizmusokat csak a legvégső esetben kellene használni, miután az összes többi lehetőséget kimerítették, beleértve a szomszédos országokkal való jobb összekapcsolást, a keresleti oldali válaszlépéseket és a regionális piaci integráció egyéb formáit;

| 17. | úgy véli, hogy az energiaunió többek között egységes fellépésben nyilvánul meg a harmadik országokkal folytatott tárgyalásokon; kéri a Bizottságot, hogy elemezze egy önkéntes közös beszerzési mechanizmus megfelelőségét és lehetséges struktúráját, illetve és annak a belső gázpiac működésére és az érintett vállalkozásokra gyakorolt hatását, valamint a gázellátás biztonságának garantálásához való hozzájárulását; megjegyzi, hogy mivel a közös beszerzési mechanizmusnak számos modellje létezik, tovább kell dolgozni az uniós régiókra és az érintett szállítókra, valamint az önkéntes közös beszerzési mechanizmus feltételeire alkalmazandó legjobb piaci modell meghatározása érdekében; úgy véli, hogy az álláspontok összehangolását és a közös gázbeszerzést regionális szinten kell kezdeni; javasolja, hogy a Bizottság és az Energiaközösség titkársága addig is támogassa azokat a tagállamokat és az Energiaközösség azon szerződő feleit, amelyek önkéntes alapon kívánnak tárgyalásokat folytatni energiaszerződéseikről, összhangban az EU belső piaci vívmányaival, valamint az uniós versenyjoggal és a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival, továbbá biztosítsa a bizalmas üzleti adatok védelmét; hangsúlyozza, hogy az energiaszerződéseknek a piaci árakon és versenyen kell alapulniuk; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az energiaunió többek között egységes fellépésben nyilvánul meg a harmadik országokkal folytatott tárgyalásokon; kéri a Bizottságot, hogy elemezze egy önkéntes közös beszerzési mechanizmus megfelelőségét és lehetséges struktúráját, illetve és annak a belső gázpiac működésére és az érintett vállalkozásokra gyakorolt hatását, valamint a gázellátás biztonságának garantálásához való hozzájárulását; megjegyzi, hogy mivel a közös beszerzési mechanizmusnak számos modellje létezik, tovább kell dolgozni az uniós régiókra és az érintett szállítókra, valamint az önkéntes közös beszerzési mechanizmus feltételeire alkalmazandó legjobb piaci modell meghatározása érdekében; úgy véli, hogy az álláspontok összehangolását és a közös gázbeszerzést regionális szinten kell kezdeni; javasolja, hogy a Bizottság és az Energiaközösség titkársága addig is támogassa azokat a tagállamokat és az Energiaközösség azon szerződő feleit, amelyek önkéntes alapon kívánnak tárgyalásokat folytatni energiaszerződéseikről, összhangban az EU belső piaci vívmányaival, valamint az uniós versenyjoggal és a Kereskedelmi Világszervezet szabályaival, továbbá biztosítsa a bizalmas üzleti adatok védelmét; hangsúlyozza, hogy az energiaszerződéseknek a piaci árakon és versenyen kell alapulniuk;

| 18. | felhívja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki átfogó keretet az energiaunió külső dimenzióját illetően, különös tekintettel a termelő és a tranzitszerepet betöltő harmadik országokkal fenntartandó, közös értékeken alapuló stratégiai partnerségek előmozdítására, különösen az európai szomszédságpolitika és a bővítési politika keretében, továbbá figyelembe véve a regionális együttműködés jelenlegi helyzetét; a kőolajjal és földgázzal, az energiahatékonysággal, az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal, a kereskedelemmel és az energiaunió külső energetikai infrastruktúrákkal való összeköttetéseivel kapcsolatos párbeszéd és együttműködés megerősítése érdekében figyelembe kell venni és fel kell mérni a korábbi és az új stratégiai partnerségeket; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki átfogó keretet az energiaunió külső dimenzióját illetően, különös tekintettel a termelő és a tranzitszerepet betöltő harmadik országokkal fenntartandó, közös értékeken alapuló stratégiai partnerségek előmozdítására, különösen az európai szomszédságpolitika és a bővítési politika keretében, továbbá figyelembe véve a regionális együttműködés jelenlegi helyzetét; a kőolajjal és földgázzal, az energiahatékonysággal, az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal, a kereskedelemmel és az energiaunió külső energetikai infrastruktúrákkal való összeköttetéseivel kapcsolatos párbeszéd és együttműködés megerősítése érdekében figyelembe kell venni és fel kell mérni a korábbi és az új stratégiai partnerségeket;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az EU valódi közös külső energiapolitikájának összhangban kell lennie közös kül- és biztonságpolitikájával; sürgeti e tekintetben, hogy biztosítsanak jobb koordinációt a főképviselő / alelnök és az illetékes biztosok között, hogy ezáltal erősítsék az Európai Unió külső energiabiztonsági politikáinak koherenciáját; ezért felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy erősebb klasztert a főképviselő/alelnök irányítása alatt, amelyben külön pozíciót kap az ilyen politikák koordinációjáért felelős kinevezett személy; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az EU valódi közös külső energiapolitikájának összhangban kell lennie közös kül- és biztonságpolitikájával; sürgeti e tekintetben, hogy biztosítsanak jobb koordinációt a főképviselő / alelnök és az illetékes biztosok között, hogy ezáltal erősítsék az Európai Unió külső energiabiztonsági politikáinak koherenciáját; ezért felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy erősebb klasztert a főképviselő/alelnök irányítása alatt, amelyben külön pozíciót kap az ilyen politikák koordinációjáért felelős kinevezett személy;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre az energiabiztonsággal, a külpolitikával és az energiaunióval foglalkozó, magas szintű munkacsoportot, amely széles körű képviselettel rendelkezik, és bevonja a Parlamentet és a társadalmi érdekcsoportokat annak érdekében, hogy hiteles, hosszú távú, a keresletre és a kínálatra, valamint az együttműködésre vonatkozó forgatókönyveket dolgozzon ki a külső partnerekkel, különösen a megújuló energiával és az energiahatékonysággal kapcsolatos kapacitásépítés és technológiacsere, valamint az energia és az emberi jogok közötti kapcsolat terén; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre az energiabiztonsággal, a külpolitikával és az energiaunióval foglalkozó, magas szintű munkacsoportot, amely széles körű képviselettel rendelkezik, és bevonja a Parlamentet és a társadalmi érdekcsoportokat annak érdekében, hogy hiteles, hosszú távú, a keresletre és a kínálatra, valamint az együttműködésre vonatkozó forgatókönyveket dolgozzon ki a külső partnerekkel, különösen a megújuló energiával és az energiahatékonysággal kapcsolatos kapacitásépítés és technológiacsere, valamint az energia és az emberi jogok közötti kapcsolat terén;

| 21. | aggodalmának ad hangot az Északi Áramlat gázvezeték kapacitásának tervezett megkétszerezése, illetve annak az energiabiztonságra és az ellátás diverzifikációjára, valamint a tagállamok közötti szolidaritásra gyakorolt hatása miatt; az EU, Ukrajna és Oroszország között jelenleg folyó háromoldalú megbeszélések összefüggésében hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell az Ukrajnába irányuló és Ukrajnán áthaladó hosszú távú energiaellátásról; |
| --- | --- |

21.

aggodalmának ad hangot az Északi Áramlat gázvezeték kapacitásának tervezett megkétszerezése, illetve annak az energiabiztonságra és az ellátás diverzifikációjára, valamint a tagállamok közötti szolidaritásra gyakorolt hatása miatt; az EU, Ukrajna és Oroszország között jelenleg folyó háromoldalú megbeszélések összefüggésében hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell az Ukrajnába irányuló és Ukrajnán áthaladó hosszú távú energiaellátásról;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az Unión belüli energiahatékonyság javítása csökkentené a függőség kockázatát, és ennélfogva megerősítené az Unió energiaügyi tárgyalási pozícióját; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az Unión belüli energiahatékonyság javítása csökkentené a függőség kockázatát, és ennélfogva megerősítené az Unió energiaügyi tárgyalási pozícióját;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az energiával összefüggő kormányközi megállapodásoknak átláthatóbbaknak kell lenniük, ami a Bizottság szerepének erősítése révén érhető el az egy vagy több tagállam által harmadik felekkel folytatott energetikai tárgyalások során, különösen azáltal, hogy kötelezettségként írják elő a Bizottság számára, hogy megfigyelőként valamennyi tárgyaláson részt vegyen az egyes tagállamok tárgyalásokban érintett harmadik országokkal szembeni tárgyalási pozíciójának megerősítése céljából, az erőfölénnyel való visszaélés valamely szolgáltató esetében felmerülő kockázatának mérséklése érdekében; megjegyzi továbbá, hogy a Bizottságnak – maradéktalanul tiszteletben tartva a bizalmas üzleti adatokat – előzetes és utólagos értékeléseket kellene végeznie, illetve pozitív és negatív listát kell készítenie a megállapodások záradékairól, például az exporttilalomra és a rendeltetési helyre vonatkozó és a „vidd vagy fizess” kikötésekről, a gáz árának kőolajár-alapú indexálásáról, valamint azon kikötésekről, amelyek megtiltják, hogy valamely harmadik fél az energiaellátást az uniós energiaszállítási infrastruktúrához való preferenciális hozzáférés elnyerésétől tegye függővé; rámutat arra, hogy a 994/2010/EU rendelet 13. cikke (6) bekezdésének a) pontja értelmében a harmadik országokkal kötött azon új kormányközi megállapodások megkötésekor, amelyek hatással vannak a gázinfrastruktúrára és a gázellátásra, a tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós szinten értékelni tudja az ellátásbiztonsági helyzetet; felhívja a Bizottságot, hogy a gázellátás biztonságáról szóló rendelet felülvizsgálatába illesszen be a kereskedelmi gázellátási szerződések szigorú előzetes értékelésére vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az energiával összefüggő kormányközi megállapodásoknak átláthatóbbaknak kell lenniük, ami a Bizottság szerepének erősítése révén érhető el az egy vagy több tagállam által harmadik felekkel folytatott energetikai tárgyalások során, különösen azáltal, hogy kötelezettségként írják elő a Bizottság számára, hogy megfigyelőként valamennyi tárgyaláson részt vegyen az egyes tagállamok tárgyalásokban érintett harmadik országokkal szembeni tárgyalási pozíciójának megerősítése céljából, az erőfölénnyel való visszaélés valamely szolgáltató esetében felmerülő kockázatának mérséklése érdekében; megjegyzi továbbá, hogy a Bizottságnak – maradéktalanul tiszteletben tartva a bizalmas üzleti adatokat – előzetes és utólagos értékeléseket kellene végeznie, illetve pozitív és negatív listát kell készítenie a megállapodások záradékairól, például az exporttilalomra és a rendeltetési helyre vonatkozó és a „vidd vagy fizess” kikötésekről, a gáz árának kőolajár-alapú indexálásáról, valamint azon kikötésekről, amelyek megtiltják, hogy valamely harmadik fél az energiaellátást az uniós energiaszállítási infrastruktúrához való preferenciális hozzáférés elnyerésétől tegye függővé; rámutat arra, hogy a 994/2010/EU rendelet 13. cikke (6) bekezdésének a) pontja értelmében a harmadik országokkal kötött azon új kormányközi megállapodások megkötésekor, amelyek hatással vannak a gázinfrastruktúrára és a gázellátásra, a tagállamok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós szinten értékelni tudja az ellátásbiztonsági helyzetet; felhívja a Bizottságot, hogy a gázellátás biztonságáról szóló rendelet felülvizsgálatába illesszen be a kereskedelmi gázellátási szerződések szigorú előzetes értékelésére vonatkozó rendelkezéseket;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok és harmadik országok között kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló 994/2012/EU határozattal összhangban tájékoztatni kell a Bizottságot a nem uniós kormányokkal kötött jövőbeni kormányközi energetikai megállapodásokról azok aláírása előtt, annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az uniós jogszabályoknak, különösen a harmadik energiaügyi csomagnak, és ne veszélyeztessék az EU energiaellátásának biztonságát; rámutat, hogy e vitának és konzultációnak az uniós tagállamok és vállalatok tárgyalási pozíciójának erősítését célzó eszközként kell szolgálnia, maradéktalanul tiszteletben tartva a bizalmas üzleti adatokat, úgy véli, hogy e vita és konzultáció semmilyen módon nem érintheti e megállapodások lényegét és tartalmát, hanem célja annak biztosítása, hogy e megállapodások megfeleljenek az összes vonatkozó uniós jogszabálynak, és az érintett vállalatok és tagállamok érdekét szolgálják; felhívja a Bizottságot, hogy a tájékoztatási mechanizmus megerősítése érdekében ennek megfelelően vizsgálja felül a 994/2012/EU határozatot és fokozza a Bizottság szerepét; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok és harmadik országok között kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló 994/2012/EU határozattal összhangban tájékoztatni kell a Bizottságot a nem uniós kormányokkal kötött jövőbeni kormányközi energetikai megállapodásokról azok aláírása előtt, annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az uniós jogszabályoknak, különösen a harmadik energiaügyi csomagnak, és ne veszélyeztessék az EU energiaellátásának biztonságát; rámutat, hogy e vitának és konzultációnak az uniós tagállamok és vállalatok tárgyalási pozíciójának erősítését célzó eszközként kell szolgálnia, maradéktalanul tiszteletben tartva a bizalmas üzleti adatokat, úgy véli, hogy e vita és konzultáció semmilyen módon nem érintheti e megállapodások lényegét és tartalmát, hanem célja annak biztosítása, hogy e megállapodások megfeleljenek az összes vonatkozó uniós jogszabálynak, és az érintett vállalatok és tagállamok érdekét szolgálják; felhívja a Bizottságot, hogy a tájékoztatási mechanizmus megerősítése érdekében ennek megfelelően vizsgálja felül a 994/2012/EU határozatot és fokozza a Bizottság szerepét;

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki vázlatos szerződésmintákat és útmutatásokat, beleértve a tisztességtelen feltételek indikatív listáját, amely minta referenciaként szolgálhat az illetékes hatóságok és vállalatok számára szerződéskötéseik során; kéri a tagállamokat, hogy tegyék szorosabbá együttműködésüket a harmadik országokkal kötött kormányközi, energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere mechanizmusára vonatkozóan az átláthatóság növelése, valamint a harmadik országokkal szembeni tárgyalási pozíciójuk javítása érdekében, ezáltal megfizethetőbb energiát biztosítva az európai fogyasztók számára; emlékezteti továbbá a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen közzé negyedéves értékeléseket az olyan szerződéses feltételekről, mint például az átlagos importárak; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki vázlatos szerződésmintákat és útmutatásokat, beleértve a tisztességtelen feltételek indikatív listáját, amely minta referenciaként szolgálhat az illetékes hatóságok és vállalatok számára szerződéskötéseik során; kéri a tagállamokat, hogy tegyék szorosabbá együttműködésüket a harmadik országokkal kötött kormányközi, energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere mechanizmusára vonatkozóan az átláthatóság növelése, valamint a harmadik országokkal szembeni tárgyalási pozíciójuk javítása érdekében, ezáltal megfizethetőbb energiát biztosítva az európai fogyasztók számára; emlékezteti továbbá a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen közzé negyedéves értékeléseket az olyan szerződéses feltételekről, mint például az átlagos importárak;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az egyenlő feltételek biztosítása, és az uniós vállalatok külső szolgáltatókkal szembeni tárgyalási pozíciójának erősítése érdekében átláthatóbb összesítést kell készíteni a szerződések legfőbb elemeiről, és azokról az illetékes hatóságokat rendszeresen tájékoztatni kell az összes olyan szükséges információ összegyűjtése érdekében, amelyet mind maguk az illetékes hatóságok, mind a vállalatok hasznosíthatnak jövőbeni tárgyalásaik során, egyúttal védelmezve a különleges adatok bizalmasságát; úgy véli, hogy ez elősegíthetné a valódi verseny biztosítását az energiaszállítási szerződésekben, elkerülve, hogy a harmadik országok erőfölényükkel visszaéljenek és biztosítva az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőséget; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az egyenlő feltételek biztosítása, és az uniós vállalatok külső szolgáltatókkal szembeni tárgyalási pozíciójának erősítése érdekében átláthatóbb összesítést kell készíteni a szerződések legfőbb elemeiről, és azokról az illetékes hatóságokat rendszeresen tájékoztatni kell az összes olyan szükséges információ összegyűjtése érdekében, amelyet mind maguk az illetékes hatóságok, mind a vállalatok hasznosíthatnak jövőbeni tárgyalásaik során, egyúttal védelmezve a különleges adatok bizalmasságát; úgy véli, hogy ez elősegíthetné a valódi verseny biztosítását az energiaszállítási szerződésekben, elkerülve, hogy a harmadik országok erőfölényükkel visszaéljenek és biztosítva az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőséget;

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét intézkedéseket az importfüggőség csökkentése érdekében, kövesse nyomon az import diverzifikációjának fokát, és adjon ki rendszeres eredményjelentést a témában; |
| --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét intézkedéseket az importfüggőség csökkentése érdekében, kövesse nyomon az import diverzifikációjának fokát, és adjon ki rendszeres eredményjelentést a témában;

| 28. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen növelni az európai ipar és technológia teljes energiatermelési láncon belüli részarányát, ami nem csak a nyersanyagokat foglalja magában, hanem az előállítást, a finomítást, a tárolást, a szállítást és az elosztást is, mivel ezek döntő elemek az Unió energiaimporttól való függőségének csökkentése szempontjából; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen növelni az európai ipar és technológia teljes energiatermelési láncon belüli részarányát, ami nem csak a nyersanyagokat foglalja magában, hanem az előállítást, a finomítást, a tárolást, a szállítást és az elosztást is, mivel ezek döntő elemek az Unió energiaimporttól való függőségének csökkentése szempontjából;

| 29. | úgy véli, hogy a tagállamok eltérő energiaszerkezete, amelyet lehetőségeik, környezetük, földrajzi elhelyezkedésük, tapasztalatuk, szakértelmük, összes költségük és szükségleteik határoznak meg – miközben hozzájárul az energia- és éghajlatügyi stratégia és politikák közös céljainak eléréséhez – erősség az Unió egészére nézve, mivel növeli ellenállóképességét az ellátás zavarai esetén, lehetővé teszi költséghatékony energetikai döntések meghozatalát, valamint különböző technológiák kifejlesztését és versenyét a piacon, ezáltal lejjebb szorítva az energia költségeit; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy a nemzeti különbségek ne akadályozzák az egységes piac működését, és hogy a tagállamoknak maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk az állami támogatásra vonatkozó szabályokat, megfelelő beruházásokat kell eszközölniük a belföldi szállítási infrastruktúrába, valamint biztosítaniuk kell az összekapcsolások magas szintjét, és ellenállóvá kell tenniük nemzeti energiarendszereiket annak érdekében, hogy szavatolják az Unió energiabiztonsági és energiapiaci célkitűzéseinek megvalósítását; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a tagállamok eltérő energiaszerkezete, amelyet lehetőségeik, környezetük, földrajzi elhelyezkedésük, tapasztalatuk, szakértelmük, összes költségük és szükségleteik határoznak meg – miközben hozzájárul az energia- és éghajlatügyi stratégia és politikák közös céljainak eléréséhez – erősség az Unió egészére nézve, mivel növeli ellenállóképességét az ellátás zavarai esetén, lehetővé teszi költséghatékony energetikai döntések meghozatalát, valamint különböző technológiák kifejlesztését és versenyét a piacon, ezáltal lejjebb szorítva az energia költségeit; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy a nemzeti különbségek ne akadályozzák az egységes piac működését, és hogy a tagállamoknak maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk az állami támogatásra vonatkozó szabályokat, megfelelő beruházásokat kell eszközölniük a belföldi szállítási infrastruktúrába, valamint biztosítaniuk kell az összekapcsolások magas szintjét, és ellenállóvá kell tenniük nemzeti energiarendszereiket annak érdekében, hogy szavatolják az Unió energiabiztonsági és energiapiaci célkitűzéseinek megvalósítását;

| 30. | úgy véli, hogy az energiahatékonyság növelése és Európa energiaforrásainak legjobb kihasználása révén az Unió növelheti energiabiztonságát és csökkentheti az egyes szolgáltatóktól és energiaforrásoktól való függőségét, az EU energiabiztonságra, környezetvédelemre és éghajlatra vonatkozó céljaival, valamint közegészségügyi és biztonsági jogszabályaival összhangban, figyelembe véve a tagállamok energiaszerkezetének sajátosságait, elkerülve a szükségtelen bürokratikus terheket és tiszteletben tartva az arányosság elvét; hangsúlyozza, hogy az energiabiztonsághoz és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekhez hozzájáruló fűtőanyagokat vagy technológiákat alapvetően nem szabad hátrányos megkülönböztetésben részesíteni; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az energiahatékonyság növelése és Európa energiaforrásainak legjobb kihasználása révén az Unió növelheti energiabiztonságát és csökkentheti az egyes szolgáltatóktól és energiaforrásoktól való függőségét, az EU energiabiztonságra, környezetvédelemre és éghajlatra vonatkozó céljaival, valamint közegészségügyi és biztonsági jogszabályaival összhangban, figyelembe véve a tagállamok energiaszerkezetének sajátosságait, elkerülve a szükségtelen bürokratikus terheket és tiszteletben tartva az arányosság elvét; hangsúlyozza, hogy az energiabiztonsághoz és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekhez hozzájáruló fűtőanyagokat vagy technológiákat alapvetően nem szabad hátrányos megkülönböztetésben részesíteni;

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg a meglévő uniós finanszírozási rendszerek hatékony alkalmazását, köztük az Európai Stratégiai Beruházási Alapét, ezzel vonzóvá téve a kulcsfontosságú infrastrukturális projektekbe, a kutatásba és innovációba, a megújuló energiába és Európa belső kapacitásainak fejlesztésébe történő beruházást a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai célok elérése érdekében, technológiasemleges és a külső költségek internalizációját előnyben részesítő költség-haszon megközelítés alapján; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg a meglévő uniós finanszírozási rendszerek hatékony alkalmazását, köztük az Európai Stratégiai Beruházási Alapét, ezzel vonzóvá téve a kulcsfontosságú infrastrukturális projektekbe, a kutatásba és innovációba, a megújuló energiába és Európa belső kapacitásainak fejlesztésébe történő beruházást a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai célok elérése érdekében, technológiasemleges és a külső költségek internalizációját előnyben részesítő költség-haszon megközelítés alapján;

| 32. | kéri az erőforrások gyors mozgósítását a szükséges infrastruktúra megépítése és az EU-n kívüli politikai nyomásnak nem kitett, zavartalan és megbízható energiaellátás érdekében a közös érdekű projektek finanszírozására; |
| --- | --- |

32.

kéri az erőforrások gyors mozgósítását a szükséges infrastruktúra megépítése és az EU-n kívüli politikai nyomásnak nem kitett, zavartalan és megbízható energiaellátás érdekében a közös érdekű projektek finanszírozására;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak olyan mechanizmusként kell működnie, amely az infrastrukturális beruházásokat az európai és globális piacokon jegyezhető és kereskedelmi forgalom tárgyát képező kötvények formájában teljes mértékben likvid eszközosztállyá teszi; megállapítja továbbá, hogy a reáleszközökbe természetszerűleg szívesen beruházó intézményi befektetőket, például a biztosítókat vagy a nyugdíjalapokat csak szabványosított beruházási termékekkel és olyan megbízható projekttervezetekkel lehet vonzani, amelyek egészséges üzleti modelleket képesek szavatolni; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak olyan mechanizmusként kell működnie, amely az infrastrukturális beruházásokat az európai és globális piacokon jegyezhető és kereskedelmi forgalom tárgyát képező kötvények formájában teljes mértékben likvid eszközosztállyá teszi; megállapítja továbbá, hogy a reáleszközökbe természetszerűleg szívesen beruházó intézményi befektetőket, például a biztosítókat vagy a nyugdíjalapokat csak szabványosított beruházási termékekkel és olyan megbízható projekttervezetekkel lehet vonzani, amelyek egészséges üzleti modelleket képesek szavatolni;

| 34. | kéri a Bizottságot, és különösen a Kereskedelmi Főigazgatóságot, hogy továbbra is törekedjen egy energiáról szóló külön fejezet beiktatására a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről folytatott tárgyalások keretében, az Egyesült Államok által mind a cseppfolyósított földgáz (LNG), mind a nyersolaj kereskedelmével kapcsolatban támasztott tarifajellegű és nem tarifajellegű jellegű akadályok és a protekcionista rendelkezések megszüntetése céljával, ami hozzájárulhat az európai vállalkozások számára kedvezőbb versenyfeltételeket nyújtó környezet kialakításához, csökkentve az energia költségeit az Atlanti-óceán mindkét oldalán; kéri ezzel összefüggésben a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden ilyen energetikai fejezet egyúttal tartalmazzon rendelkezéseket az EU és az Egyesült Államok közötti együttműködés fokozására a kormányzati finanszírozásban részesített energetikai kutatási programok, különösen az USA ARPA-E programja tekintetében; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, és különösen a Kereskedelmi Főigazgatóságot, hogy továbbra is törekedjen egy energiáról szóló külön fejezet beiktatására a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről folytatott tárgyalások keretében, az Egyesült Államok által mind a cseppfolyósított földgáz (LNG), mind a nyersolaj kereskedelmével kapcsolatban támasztott tarifajellegű és nem tarifajellegű jellegű akadályok és a protekcionista rendelkezések megszüntetése céljával, ami hozzájárulhat az európai vállalkozások számára kedvezőbb versenyfeltételeket nyújtó környezet kialakításához, csökkentve az energia költségeit az Atlanti-óceán mindkét oldalán; kéri ezzel összefüggésben a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden ilyen energetikai fejezet egyúttal tartalmazzon rendelkezéseket az EU és az Egyesült Államok közötti együttműködés fokozására a kormányzati finanszírozásban részesített energetikai kutatási programok, különösen az USA ARPA-E programja tekintetében;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelempolitikának arra kell irányulnia, hogy az EUMSZ 194. cikkével összhangban növelje az energiabiztonságot és diverzifikálja az európai energiaszerkezetet, csökkentve ezáltal az egyetlen külső szállítótól vagy egyedüli ellátási ponttól való függőséget, ugyanakkor tiszteletben tartva a Szerződésben rögzített vonatkozó hatáskörök felosztását; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelempolitikának arra kell irányulnia, hogy az EUMSZ 194. cikkével összhangban növelje az energiabiztonságot és diverzifikálja az európai energiaszerkezetet, csökkentve ezáltal az egyetlen külső szállítótól vagy egyedüli ellátási ponttól való függőséget, ugyanakkor tiszteletben tartva a Szerződésben rögzített vonatkozó hatáskörök felosztását;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai energiaágazatoknak a harmadik országokból származó tisztességtelen importtevékenységekkel szembeni védelme érdekében biztosítsa a versenyellenes magatartás szigorúbb nyomon követését és gondoskodjon dömpingellenes intézkedésekről; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai energiaágazatoknak a harmadik országokból származó tisztességtelen importtevékenységekkel szembeni védelme érdekében biztosítsa a versenyellenes magatartás szigorúbb nyomon követését és gondoskodjon dömpingellenes intézkedésekről;

| 37. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére megakadtak a Tanácson belül a kereskedelmi védelmi eszközök korszerűsítéséről folytatott viták, hogy a Parlament határozottan támogatta a harmadik országokból származó tisztességtelen behozatallal szembeni szigorúbb intézkedéseket; |
| --- | --- |

37.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére megakadtak a Tanácson belül a kereskedelmi védelmi eszközök korszerűsítéséről folytatott viták, hogy a Parlament határozottan támogatta a harmadik országokból származó tisztességtelen behozatallal szembeni szigorúbb intézkedéseket;

| 38. | felszólítja a Tanácsot, hogy tegyen további előrelépéseket a kereskedelmi védelmi eszközök korszerűsítése terén annak biztosítása érdekében, hogy a turbinákat, napelemeket, kiváló minőségű acélt és építőanyagokat gyártó európai ágazatok maradéktalanul kihasználhassák az energiarendszer átalakításából fakadó előnyöket; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Tanácsot, hogy tegyen további előrelépéseket a kereskedelmi védelmi eszközök korszerűsítése terén annak biztosítása érdekében, hogy a turbinákat, napelemeket, kiváló minőségű acélt és építőanyagokat gyártó európai ágazatok maradéktalanul kihasználhassák az energiarendszer átalakításából fakadó előnyöket;

| 39. | kiemeli a kereskedelmi megállapodásoknak az energiahatékonyság és a megújuló energiák decentralizált előállítása területén történő technológiai együttműködésre és szolgáltatásokra – köztük a karbantartásra és a szoftverfejlesztésre – vonatkozó rendelkezéseinek fontosságát; hangsúlyozza, hogy a széntelenítés az EU és számos partnerország, régió, illetve város közös célja; |
| --- | --- |

39.

kiemeli a kereskedelmi megállapodásoknak az energiahatékonyság és a megújuló energiák decentralizált előállítása területén történő technológiai együttműködésre és szolgáltatásokra – köztük a karbantartásra és a szoftverfejlesztésre – vonatkozó rendelkezéseinek fontosságát; hangsúlyozza, hogy a széntelenítés az EU és számos partnerország, régió, illetve város közös célja;

| 40. | felszólítja a Bizottságot, hogy nemzetközi kereskedelmi eszközök révén ösztönözze a fejlődő országokat energia-előállításuk diverzifikálására, és – különösen az EU déli területein – népszerűsítse a napenergia-előállítást; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a Bizottságot, hogy nemzetközi kereskedelmi eszközök révén ösztönözze a fejlődő országokat energia-előállításuk diverzifikálására, és – különösen az EU déli területein – népszerűsítse a napenergia-előállítást;

| 41. | üdvözli az EU és 13 további WTO-tag közötti, a „környezeti termékekre vonatkozó kezdeményezésre” irányuló, az olyan termékekre, szolgáltatásokra és technológiákra kiterjedő tárgyalásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld növekedéshez, a környezetvédelemhez, az éghajlat-politikai intézkedésekhez, valamint a fenntartható fejlődéshez, és felszólít a tárgyalások 2015 végéig, a WTO nairobi miniszteri konferenciáján történő befejezésére; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az EU és 13 további WTO-tag közötti, a „környezeti termékekre vonatkozó kezdeményezésre” irányuló, az olyan termékekre, szolgáltatásokra és technológiákra kiterjedő tárgyalásokat, amelyek hozzájárulnak a zöld növekedéshez, a környezetvédelemhez, az éghajlat-politikai intézkedésekhez, valamint a fenntartható fejlődéshez, és felszólít a tárgyalások 2015 végéig, a WTO nairobi miniszteri konferenciáján történő befejezésére;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a környezeti termékekre vonatkozó megállapodásra irányuló tárgyalásoknak a környezeti termékek uniós politikával összhangban álló meghatározásán kell alapulnia, és nem lehetnek ellentétesek az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében elfogadott, a fejlődő országokat támogató intézkedésekkel; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a környezeti termékekre vonatkozó megállapodásra irányuló tárgyalásoknak a környezeti termékek uniós politikával összhangban álló meghatározásán kell alapulnia, és nem lehetnek ellentétesek az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében elfogadott, a fejlődő országokat támogató intézkedésekkel;

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen az EU és az USA közötti energiaátviteli rendszer létrehozására, amelynek célja a megújuló energiák globális megosztására szolgáló hálózat kifejlesztése, figyelembe véve a jelenlegi és jövőbeli kutatási fejleményeket és az innovációt, valamint a vezetékes rendszerek – mint például a nagyfeszültségű villamosenergia-összeköttetések – engedélyezését; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen az EU és az USA közötti energiaátviteli rendszer létrehozására, amelynek célja a megújuló energiák globális megosztására szolgáló hálózat kifejlesztése, figyelembe véve a jelenlegi és jövőbeli kutatási fejleményeket és az innovációt, valamint a vezetékes rendszerek – mint például a nagyfeszültségű villamosenergia-összeköttetések – engedélyezését;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a megerősített Energiaközösség az uniós külső energiapolitika kulcsfontosságú ága, és felkéri a Bizottságot, hogy az Energiaközösség reformjával foglalkozó magas szintű vitacsoport jelentése alapján terjesszen elő konkrét javaslatokat; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a megerősített Energiaközösség az uniós külső energiapolitika kulcsfontosságú ága, és felkéri a Bizottságot, hogy az Energiaközösség reformjával foglalkozó magas szintű vitacsoport jelentése alapján terjesszen elő konkrét javaslatokat;

| 45. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az Energiaközösség tevékenységeit, többek között a megújuló energiák és az energiahatékonyság terén, az ellátás nagyobb biztonsága érdekben, többek közt az uniós jog – pl. a 2020-as és 2030-as célkitűzések – hatékonyabb végrehajtása és érvényesítése révén, különösen a megfelelőbb kormányzás, az eljárások összehangolása és az adminisztratív terhek csökkentését célzó IT-eszközök jobb alkalmazása –, illetve intézményeinek bővítése – többek között az Energiaközösség Parlamenti Közgyűlésének létrehozása – és kulcsfontosságú infrastrukturális projektek megvalósítása révén, az uniós energiapiaccal való szorosabb integráció és az ellátási mechanizmusok biztonságának biztosítása érdekében, nemzeti kapacitáspiacok létrehozása nélkül, ami aláaknázná a belső energiapiac hatékonyságát; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az Energiaközösség tevékenységeit, többek között a megújuló energiák és az energiahatékonyság terén, az ellátás nagyobb biztonsága érdekben, többek közt az uniós jog – pl. a 2020-as és 2030-as célkitűzések – hatékonyabb végrehajtása és érvényesítése révén, különösen a megfelelőbb kormányzás, az eljárások összehangolása és az adminisztratív terhek csökkentését célzó IT-eszközök jobb alkalmazása –, illetve intézményeinek bővítése – többek között az Energiaközösség Parlamenti Közgyűlésének létrehozása – és kulcsfontosságú infrastrukturális projektek megvalósítása révén, az uniós energiapiaccal való szorosabb integráció és az ellátási mechanizmusok biztonságának biztosítása érdekében, nemzeti kapacitáspiacok létrehozása nélkül, ami aláaknázná a belső energiapiac hatékonyságát;

| 46. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az euromediterrán együttműködést a földgáz, a villamos energia, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az euromediterrán gázplatform létrehozását; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az euromediterrán együttműködést a földgáz, a villamos energia, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az euromediterrán gázplatform létrehozását;

Teljesen integrált európai energiapiac

| 47. | úgy véli, hogy a jövőbeni energiauniónak meg kell valósítania az energia szabad áramlását az uniós országok és az Energiaközösség országai között; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a jövőbeni energiauniónak meg kell valósítania az energia szabad áramlását az uniós országok és az Energiaközösség országai között;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeni energiaunió gerince a teljes körűen működő, összekapcsolt közös energiapiac, amely megbízható, biztonságos, méltányosan elosztott, társadalmilag és környezetileg felelősségteljes, hatékony, versenyképes, megfizethető és fenntartható energiát szolgáltat teljes körűen működő, biztonságos és ellenálló átviteli hálózatokon keresztül, valamint az energiakereslet csökkentése, lehetővé téve az uniós vállalatok és fogyasztók számára, hogy a lehető leginkább fenntartható, hatékony, demokratikus és költséghatékony módon jussanak hozzá gázhoz, a villamos energiához, a fűtéshez és a hűtéshez; ezért úgy véli, hogy a meglévő piaci területek további kiterjesztésére kell törekedni; alapvetően fontosnak tartja a termelő-fogyasztók uniós piaci és hálózati integrációjának előmozdítását; rámutat a rossz energetikai összeköttetések miatt a vidéki közösségek által Unió-szerte tapasztalt jelentős hiányosságokra; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeni energiaunió gerince a teljes körűen működő, összekapcsolt közös energiapiac, amely megbízható, biztonságos, méltányosan elosztott, társadalmilag és környezetileg felelősségteljes, hatékony, versenyképes, megfizethető és fenntartható energiát szolgáltat teljes körűen működő, biztonságos és ellenálló átviteli hálózatokon keresztül, valamint az energiakereslet csökkentése, lehetővé téve az uniós vállalatok és fogyasztók számára, hogy a lehető leginkább fenntartható, hatékony, demokratikus és költséghatékony módon jussanak hozzá gázhoz, a villamos energiához, a fűtéshez és a hűtéshez; ezért úgy véli, hogy a meglévő piaci területek további kiterjesztésére kell törekedni; alapvetően fontosnak tartja a termelő-fogyasztók uniós piaci és hálózati integrációjának előmozdítását; rámutat a rossz energetikai összeköttetések miatt a vidéki közösségek által Unió-szerte tapasztalt jelentős hiányosságokra;

| 49. | elismeri, hogy Európának jelenleg nincs egységes energiapiaca, és hogy az uniós energiapiacok ebből eredő felaprózottsága jelentősen rontja Európa versenyképességét és energiabiztonságát; |
| --- | --- |

49.

elismeri, hogy Európának jelenleg nincs egységes energiapiaca, és hogy az uniós energiapiacok ebből eredő felaprózottsága jelentősen rontja Európa versenyképességét és energiabiztonságát;

| 50. | emlékeztet arra, hogy az energiapiacokat az ellátást biztosító fizikai eszközök különböztetik meg a pénzügyi piacoktól, mely eszközöknek köszönhetően az energiaágazatban nincs rendszerszintű kockázat; e tekintetben szükségesnek tartja az energiaágazatra is kiterjedő pénzügyi szabályozás végrehajtását, mégpedig oly módon, hogy az ne torzítsa a jól működő belső energiapiac fejlődését; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet arra, hogy az energiapiacokat az ellátást biztosító fizikai eszközök különböztetik meg a pénzügyi piacoktól, mely eszközöknek köszönhetően az energiaágazatban nincs rendszerszintű kockázat; e tekintetben szükségesnek tartja az energiaágazatra is kiterjedő pénzügyi szabályozás végrehajtását, mégpedig oly módon, hogy az ne torzítsa a jól működő belső energiapiac fejlődését;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a tényleges hatékonyság és költséghatékonyság értékeléséhez figyelembe kell venni a különböző energiaforrások közvetlen és külső költségeit, valamint a különféle állami beavatkozások e források relatív versenyhelyzetére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a tényleges hatékonyság és költséghatékonyság értékeléséhez figyelembe kell venni a különböző energiaforrások közvetlen és külső költségeit, valamint a különféle állami beavatkozások e források relatív versenyhelyzetére gyakorolt hatását;

| 52. | úgy véli, hogy piaci alapú mechanizmusokat konkrét és ambiciózus ellátásbiztonsági és szolidaritási mechanizmusoknak kell kiegészíteniük, úgymint a hatékonyabb regionális és uniós szintű válságkezelés, energiamegtakarítást célzó ambiciózus intézkedések elfogadása, a cseppfolyósítottföldgáz- és földgáztárolók optimalizált használata – elsősorban az ellátásbiztonság regionális szintű biztosítása érdekében –, melyeket az uniós jogszabályoknak is tükrözniük kellene, beleértve a gázellátás biztonságáról szóló rendeletet, amelyet e célból mihamarabb felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy piaci alapú mechanizmusokat konkrét és ambiciózus ellátásbiztonsági és szolidaritási mechanizmusoknak kell kiegészíteniük, úgymint a hatékonyabb regionális és uniós szintű válságkezelés, energiamegtakarítást célzó ambiciózus intézkedések elfogadása, a cseppfolyósítottföldgáz- és földgáztárolók optimalizált használata – elsősorban az ellátásbiztonság regionális szintű biztosítása érdekében –, melyeket az uniós jogszabályoknak is tükrözniük kellene, beleértve a gázellátás biztonságáról szóló rendeletet, amelyet e célból mihamarabb felül kell vizsgálni;

| 53. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az állami támogatásokra, az energiára, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó hatályos uniós jogszabályok teljes körű végrehajtását és érvényesítését; kéri a harmadik energiacsomag végrehajtásának és a fogyasztók számára kínált előnyeinek értékelését; kéri a harmadik energiacsomagtól való eltérések lehetőségének megszüntetését, illetve ambiciózus európai üzemi és kereskedelmi szabályzat és útmutatások sürgős elfogadását és végrehajtását; |
| --- | --- |

53.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az állami támogatásokra, az energiára, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozó hatályos uniós jogszabályok teljes körű végrehajtását és érvényesítését; kéri a harmadik energiacsomag végrehajtásának és a fogyasztók számára kínált előnyeinek értékelését; kéri a harmadik energiacsomagtól való eltérések lehetőségének megszüntetését, illetve ambiciózus európai üzemi és kereskedelmi szabályzat és útmutatások sürgős elfogadását és végrehajtását;

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson jelentősebb pénzügyi forrásokat az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) számára, és hangsúlyozza, hogy az Ügynökséget fel kell hatalmazni további személyzet felvételére az energiapiacok teljes körű és hatékony nyomon követésének elvégzéséhez, melynek célja az energiakereskedelem tisztességességének és átláthatóságának, valamint az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendelet (REMIT) betartásának biztosítása, mivel ez az uniós belső energiapiac megfelelő működésének előfeltétele; megállapítja, hogy meg kell erősíteni az ACER hatásköreit a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatával (ENTSO-E-vel) és a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózatával (ENSTO-G-vel), valamint egyéb alapvető uniós feladatot ellátó testületekkel szemben, hogy elláthassa a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott feladatait, és úgy véli, hogy az Ügynökségnek fel kell vennie a kapcsolatot az elosztórendszer-üzemeltetőket képviselő szervezetekkel, fogyasztói szervezetekkel és más civil társadalmi csoportokkal; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson jelentősebb pénzügyi forrásokat az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) számára, és hangsúlyozza, hogy az Ügynökséget fel kell hatalmazni további személyzet felvételére az energiapiacok teljes körű és hatékony nyomon követésének elvégzéséhez, melynek célja az energiakereskedelem tisztességességének és átláthatóságának, valamint az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendelet (REMIT) betartásának biztosítása, mivel ez az uniós belső energiapiac megfelelő működésének előfeltétele; megállapítja, hogy meg kell erősíteni az ACER hatásköreit a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatával (ENTSO-E-vel) és a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózatával (ENSTO-G-vel), valamint egyéb alapvető uniós feladatot ellátó testületekkel szemben, hogy elláthassa a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott feladatait, és úgy véli, hogy az Ügynökségnek fel kell vennie a kapcsolatot az elosztórendszer-üzemeltetőket képviselő szervezetekkel, fogyasztói szervezetekkel és más civil társadalmi csoportokkal;

| 55. | ismét hangsúlyozza a harmadik energiacsomag által bevezetett tulajdonjogi szétválasztás fontosságát; kéri a Bizottságtól annak értékelését, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok milyen mértékben hajtják végre a szállításirendszer-üzemeltetők tanúsításával kapcsolatos bizottsági véleményekben foglalt feltételeket; |
| --- | --- |

55.

ismét hangsúlyozza a harmadik energiacsomag által bevezetett tulajdonjogi szétválasztás fontosságát; kéri a Bizottságtól annak értékelését, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok milyen mértékben hajtják végre a szállításirendszer-üzemeltetők tanúsításával kapcsolatos bizottsági véleményekben foglalt feltételeket;

| 56. | sajnálja, hogy a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-E) és a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-G) túlságosan függ a nemzeti átvitelirendszer-üzemeltetők által fizetett költségvetési hozzájárulásoktól, és ez veszélyezteti a két hálózat európai szereplőként elvárható cselekvőképességét; |
| --- | --- |

56.

sajnálja, hogy a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-E) és a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-G) túlságosan függ a nemzeti átvitelirendszer-üzemeltetők által fizetett költségvetési hozzájárulásoktól, és ez veszélyezteti a két hálózat európai szereplőként elvárható cselekvőképességét;

| 57. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza az áramtőzsdék és a gázelosztó központok által folytatott piaci tevékenységek szabályozását és felügyeletét; |
| --- | --- |

57.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza az áramtőzsdék és a gázelosztó központok által folytatott piaci tevékenységek szabályozását és felügyeletét;

| 58. | kiemeli, hogy a vészhelyzeti energiaszolidaritásunk és az ellátási zavaroknak való ellenálló képességünk erősítése érdekében mindenkor lehetségesnek kell lennie az energia – villamos energia és gáz – kivitelének; megjegyzi ebben a tekintetben, hogy a határokon átnyúló szállítás jelenlegi rendszereit gyakorta gátolják a nemzeti szállításirendszer-üzemeltetők döntései; felhívást intéz emiatt az ACER-hez, hogy éves piacfelügyeleti jelentésében fektessen nagyobb hangsúlyt erre a kérdésre; |
| --- | --- |

58.

kiemeli, hogy a vészhelyzeti energiaszolidaritásunk és az ellátási zavaroknak való ellenálló képességünk erősítése érdekében mindenkor lehetségesnek kell lennie az energia – villamos energia és gáz – kivitelének; megjegyzi ebben a tekintetben, hogy a határokon átnyúló szállítás jelenlegi rendszereit gyakorta gátolják a nemzeti szállításirendszer-üzemeltetők döntései; felhívást intéz emiatt az ACER-hez, hogy éves piacfelügyeleti jelentésében fektessen nagyobb hangsúlyt erre a kérdésre;

| 59. | rámutat, hogy mindaddig nem fog megvalósulni a teljes körűen működő belső energiapiac, amíg egyes tagállamok villamosenergia-rendszerei harmadik országokbeli üzemeltetőktől függnek, továbbá hangsúlyozza, hogy 2025-ig biztosítani kell a balti államokban az európai kontinentális hálózatokon belüli egyidejű üzemeltetést; |
| --- | --- |

59.

rámutat, hogy mindaddig nem fog megvalósulni a teljes körűen működő belső energiapiac, amíg egyes tagállamok villamosenergia-rendszerei harmadik országokbeli üzemeltetőktől függnek, továbbá hangsúlyozza, hogy 2025-ig biztosítani kell a balti államokban az európai kontinentális hálózatokon belüli egyidejű üzemeltetést;

| 60. | hangsúlyozza, hogy sürgető szükség van az Unió villamosenergia-piaca megfelelően kialakított jövőbeni modelljére, melynek az ellátás hosszú távú garantálásához szükséges beruházások előmozdítására, valamint a megújuló energiaforrások fokozottabban piacalapú és a hálózati biztonság szempontjából optimalizáltabb integrációjára kell törekednie, az energiakereslet és -kínálat változó jellegének – többek között a mikrotermelés elterjedésének, a keresletre reagáló technológiának és a megújuló energiaforrások egyre növekvő részarányának – teljes körű figyelembevétele mellett; e tekintetben megjegyzi, hogy az intelligens hálózatok tekintetében közös szabványokra van szükség, mivel ezek kulcsfontosságúak a stabil ellátás és az energia határokon átnyúló szabad áramlásának garantálásában, valamint hozzájárulnak az energiabiztonsághoz; kiemeli továbbá az intelligens energiahálózatok és az új energiatároló létesítmények fejlesztésének potenciális szerepét a megújuló energiaforrások európai léptékű növelésében, és annak biztosításában, hogy a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztése a megújuló energiaforrások regionális elosztó központjaihoz kapcsolódva történjen; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy sürgető szükség van az Unió villamosenergia-piaca megfelelően kialakított jövőbeni modelljére, melynek az ellátás hosszú távú garantálásához szükséges beruházások előmozdítására, valamint a megújuló energiaforrások fokozottabban piacalapú és a hálózati biztonság szempontjából optimalizáltabb integrációjára kell törekednie, az energiakereslet és -kínálat változó jellegének – többek között a mikrotermelés elterjedésének, a keresletre reagáló technológiának és a megújuló energiaforrások egyre növekvő részarányának – teljes körű figyelembevétele mellett; e tekintetben megjegyzi, hogy az intelligens hálózatok tekintetében közös szabványokra van szükség, mivel ezek kulcsfontosságúak a stabil ellátás és az energia határokon átnyúló szabad áramlásának garantálásában, valamint hozzájárulnak az energiabiztonsághoz; kiemeli továbbá az intelligens energiahálózatok és az új energiatároló létesítmények fejlesztésének potenciális szerepét a megújuló energiaforrások európai léptékű növelésében, és annak biztosításában, hogy a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztése a megújuló energiaforrások regionális elosztó központjaihoz kapcsolódva történjen;

| 61. | kéri a tagállamokat és a Bizottságot, valamint az Energiaközösség szerződő feleit és az Energiaközösség titkárságát, hogy erőfeszítéseiket összpontosítsák a közös érdekű projektek [és az energiaközösségi érdekű projektek] előmozdítására, egy összeurópai villamosenergia- és földgázhálózat megvalósítása érdekében, amely képes különböző forrásokból származó elektromos áramot és földgázt továbbítani az uniós államok között; úgy véli, hogy a villamosenergia-hálózatnak képesnek kell lennie eljuttatni az energiát a többlettel rendelkező területekről a hiányban szenvedő területekre, kompenzálni a 24 órás és szezonális ciklusokat, integrálni a megújuló energiaforrásokat, garantálni az ellátásbiztonságot és ösztönözni az európai energiapiacot; úgy véli, hogy tervbe kell venni a projektek jóváhagyására és engedélyezésére irányuló folyamat felgyorsítását, és ösztönözni kell a meglévő vezetékek korszerűsítését; hangsúlyozza továbbá, hogy ezen erőfeszítéseknek különösen az energiaszigetekből eredő problémák megoldására kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

61.

kéri a tagállamokat és a Bizottságot, valamint az Energiaközösség szerződő feleit és az Energiaközösség titkárságát, hogy erőfeszítéseiket összpontosítsák a közös érdekű projektek [és az energiaközösségi érdekű projektek] előmozdítására, egy összeurópai villamosenergia- és földgázhálózat megvalósítása érdekében, amely képes különböző forrásokból származó elektromos áramot és földgázt továbbítani az uniós államok között; úgy véli, hogy a villamosenergia-hálózatnak képesnek kell lennie eljuttatni az energiát a többlettel rendelkező területekről a hiányban szenvedő területekre, kompenzálni a 24 órás és szezonális ciklusokat, integrálni a megújuló energiaforrásokat, garantálni az ellátásbiztonságot és ösztönözni az európai energiapiacot; úgy véli, hogy tervbe kell venni a projektek jóváhagyására és engedélyezésére irányuló folyamat felgyorsítását, és ösztönözni kell a meglévő vezetékek korszerűsítését; hangsúlyozza továbbá, hogy ezen erőfeszítéseknek különösen az energiaszigetekből eredő problémák megoldására kell összpontosítaniuk;

| 62. | üdvözli „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése – Az európai villamosenergia-hálózat felkészítése a 2020. évre” című, 2015. december 15-i állásfoglalását; |
| --- | --- |

62.

üdvözli „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése – Az európai villamosenergia-hálózat felkészítése a 2020. évre” című, 2015. december 15-i állásfoglalását;

| 63. | megismétli elkötelezettségét, hogy az uniós belső energiapiac kiteljesítése érdekében 10 %-os összekapcsolódási piacot hoz létre, és üdvözli az Európai Tanács arra irányuló javaslatát, hogy a villamos energia tagállamok közötti összekapcsolásának minimális szintje 2030-ra érje el a 15 %-ot; elismeri annak fontosságát, hogy a létező nemzeti és határokon átnyúló infrastruktúrának az európai energiaforrások hatékony felhasználása és az ellátás biztonságának fokozása érdekében történő rendelkezésre állásának biztosításával megvalósuljon az összekapcsolódás mennyiségi célkitűzése is; |
| --- | --- |

63.

megismétli elkötelezettségét, hogy az uniós belső energiapiac kiteljesítése érdekében 10 %-os összekapcsolódási piacot hoz létre, és üdvözli az Európai Tanács arra irányuló javaslatát, hogy a villamos energia tagállamok közötti összekapcsolásának minimális szintje 2030-ra érje el a 15 %-ot; elismeri annak fontosságát, hogy a létező nemzeti és határokon átnyúló infrastruktúrának az európai energiaforrások hatékony felhasználása és az ellátás biztonságának fokozása érdekében történő rendelkezésre állásának biztosításával megvalósuljon az összekapcsolódás mennyiségi célkitűzése is;

| 64. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a szilárd, stabil és kiszámítható szabályozási keretet, amely lehetővé teszi az energetikai infrastruktúrába történő új beruházásokhoz szükséges hosszú távú kötelezettségvállalásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy rövidítse le a projektek közös érdekű projektként való minősítéséhez szükséges átfutási időt; hangsúlyozza, hogy az intelligens elosztóhálózatok kiépítését az engedélyezési eljárások felgyorsításával, politikai támogatással, valamint a hálózatüzemeltetők számára kialakított olyan szabályozói kerettel kell elősegíteni, amely elismeri a beruházások változó igényeit, valamint a hagyományos hálózatbővítés mellett, azzal azonos szinten ösztönöz a közös érdelű projektekre és az automatizálásra irányuló beruházásokra; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a szilárd, stabil és kiszámítható szabályozási keretet, amely lehetővé teszi az energetikai infrastruktúrába történő új beruházásokhoz szükséges hosszú távú kötelezettségvállalásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy rövidítse le a projektek közös érdekű projektként való minősítéséhez szükséges átfutási időt; hangsúlyozza, hogy az intelligens elosztóhálózatok kiépítését az engedélyezési eljárások felgyorsításával, politikai támogatással, valamint a hálózatüzemeltetők számára kialakított olyan szabályozói kerettel kell elősegíteni, amely elismeri a beruházások változó igényeit, valamint a hagyományos hálózatbővítés mellett, azzal azonos szinten ösztönöz a közös érdelű projektekre és az automatizálásra irányuló beruházásokra;

| 65. | hangsúlyozza, hogy az energiauniónak az „energiaberuházási unióhoz” is hozzá kell járulnia, biztosítva, hogy az európai gazdaság újjáélesztéséhez az elkövetkező években szükséges több mint 1 billió euró magán- és közberuházóktól érkezzen; megjegyzi, hogy egy ilyen „energiaberuházási unió” a nagy befektetők, illetve az egyes fogyasztók és a magánszemélyek számára egyaránt lehetőségeket kínálhat; megjegyzi, hogy a magánfinanszírozást megkönnyítő és azt a legmegfelelőbben felhasználó környezet megteremtéséhez kulcsfontosságú a befektetői biztonság; hangsúlyozza, hogy egy stabil keretet csak egy olyan erős irányítási rendszeren keresztül lehet megvalósítani, amely garantálja a tisztességes versenyfeltételeket és a stabil szabályozói feltételeket, illetve megerősíti a magánszektor bizalmát; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy az energiauniónak az „energiaberuházási unióhoz” is hozzá kell járulnia, biztosítva, hogy az európai gazdaság újjáélesztéséhez az elkövetkező években szükséges több mint 1 billió euró magán- és közberuházóktól érkezzen; megjegyzi, hogy egy ilyen „energiaberuházási unió” a nagy befektetők, illetve az egyes fogyasztók és a magánszemélyek számára egyaránt lehetőségeket kínálhat; megjegyzi, hogy a magánfinanszírozást megkönnyítő és azt a legmegfelelőbben felhasználó környezet megteremtéséhez kulcsfontosságú a befektetői biztonság; hangsúlyozza, hogy egy stabil keretet csak egy olyan erős irányítási rendszeren keresztül lehet megvalósítani, amely garantálja a tisztességes versenyfeltételeket és a stabil szabályozói feltételeket, illetve megerősíti a magánszektor bizalmát;

| 66. | hangsúlyozza, hogy az említett stratégiai infrastrukturális projektek végrehajtásának hozzá kell járulnia az energiabiztonság közép- és hosszú távú vonatkozásaihoz, és teljes mértékben meg kell felelnie az Unió hosszú távú szén-dioxid-mentesítési kötelezettségeinek és az uniós környezetvédelmi, illetve más releváns jogszabályoknak; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy az említett stratégiai infrastrukturális projektek végrehajtásának hozzá kell járulnia az energiabiztonság közép- és hosszú távú vonatkozásaihoz, és teljes mértékben meg kell felelnie az Unió hosszú távú szén-dioxid-mentesítési kötelezettségeinek és az uniós környezetvédelmi, illetve más releváns jogszabályoknak;

| 67. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kisebb léptékű földgáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszeköttetéseire irányuló – a szomszédos régiókat összekapcsoló – beruházásokat vegyék ugyanolyan komolyan, mint a nagyszabású, közös érdekű energiainfrastrukturális projekteket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e összeköttetések kiépítése során működjenek szorosan együtt a regionális hatóságokkal; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kisebb léptékű földgáz- és villamosenergia-hálózatok rendszerösszeköttetéseire irányuló – a szomszédos régiókat összekapcsoló – beruházásokat vegyék ugyanolyan komolyan, mint a nagyszabású, közös érdekű energiainfrastrukturális projekteket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e összeköttetések kiépítése során működjenek szorosan együtt a regionális hatóságokkal;

| 68. | rámutat annak fontosságára, hogy az uniós belső energiapiac szintjén integrálják az energiakereslet és -kínálat tervezését, elsőbbséget adva a kereslet csökkentésének és a decentralizált megoldásoknak annak érdekében, hogy a költségek szempontjából optimalizálják az ellátás biztonságát, illetve elkerüljék a szükségtelen vagy túlméretezett infrastrukturális beruházásokat és az átállási költségeket; |
| --- | --- |

68.

rámutat annak fontosságára, hogy az uniós belső energiapiac szintjén integrálják az energiakereslet és -kínálat tervezését, elsőbbséget adva a kereslet csökkentésének és a decentralizált megoldásoknak annak érdekében, hogy a költségek szempontjából optimalizálják az ellátás biztonságát, illetve elkerüljék a szükségtelen vagy túlméretezett infrastrukturális beruházásokat és az átállási költségeket;

| 69. | meggyőződése, hogy figyelemmel az elöregedő és nem megfelelő elosztási hálózatok, és a legtöbb megújuló energiaforrás hálózatszintű bekötésének jelentős beruházásigényére, a Bizottságnak és a tagállamoknak mérlegelniük kell az elosztórendszer-üzemeltetők szintjén történő beruházások támogatását szolgáló, célzott kezdeményezéseket, ideértve a pénzügyi eszközöket is; határozottan javasolja, hogy a tagállamok előnyben részesítsék e beruházásokat; |
| --- | --- |

69.

meggyőződése, hogy figyelemmel az elöregedő és nem megfelelő elosztási hálózatok, és a legtöbb megújuló energiaforrás hálózatszintű bekötésének jelentős beruházásigényére, a Bizottságnak és a tagállamoknak mérlegelniük kell az elosztórendszer-üzemeltetők szintjén történő beruházások támogatását szolgáló, célzott kezdeményezéseket, ideértve a pénzügyi eszközöket is; határozottan javasolja, hogy a tagállamok előnyben részesítsék e beruházásokat;

| 70. | felszólítja az Európai Bizottságot annak pontosítására, hogy miként kívánja felhasználni a 315 milliárd eurós beruházási tervet a többi meglévő alappal együtt, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) ösztönző hatásának maximalizálása, valamint az energiaunió megvalósításához szükséges infrastruktúrák és projektek finanszírozása érdekében; |
| --- | --- |

70.

felszólítja az Európai Bizottságot annak pontosítására, hogy miként kívánja felhasználni a 315 milliárd eurós beruházási tervet a többi meglévő alappal együtt, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) ösztönző hatásának maximalizálása, valamint az energiaunió megvalósításához szükséges infrastruktúrák és projektek finanszírozása érdekében;

| 71. | véleménye szerint a megerősített regionális együttműködés és a szakpolitikai koordináció alapvető lépés egy szélesebb, uniós szintű energiapiaci integráció megvalósításához; támogatja ezért a tagállamok közötti és az Energiaközösség szerződő feleivel történő regionális megközelítést, amelynek célja az ellátás biztonságának megteremtése, illetve a piac integráció felgyorsítása, beleértve a regionális csomópontok kialakítását a piaci likviditás növelése érdekében, különösen a közép- és kelet-európai régióban; hangsúlyozza, hogy az ilyen együttműködési mechanizmusok egyszerűsíthetik a politikai és az energiapiaci együttműködést, valamint megkönnyíthetik az alapvető földgáz-infrastruktúrába irányuló beruházások feletti közös döntéshozatalt; véleménye szerint közösen lehetne tudást és információt szerezni olyan területeken, mint az energiatároló létesítmények, vagy a cseppfolyósított földgázra (LNG) és rendszerösszekötőkre vonatkozó pályázati eljárások; elismeri az áramtőzsdék fontos szerepét a likvid, átlátható és biztonságos energiakereskedésének előmozdítása terén; kiemeli a határokon átnyúló projektekben rejlő lehetőségeket, amelyek uniós szintű megoldásokra sarkallhatnak; |
| --- | --- |

71.

véleménye szerint a megerősített regionális együttműködés és a szakpolitikai koordináció alapvető lépés egy szélesebb, uniós szintű energiapiaci integráció megvalósításához; támogatja ezért a tagállamok közötti és az Energiaközösség szerződő feleivel történő regionális megközelítést, amelynek célja az ellátás biztonságának megteremtése, illetve a piac integráció felgyorsítása, beleértve a regionális csomópontok kialakítását a piaci likviditás növelése érdekében, különösen a közép- és kelet-európai régióban; hangsúlyozza, hogy az ilyen együttműködési mechanizmusok egyszerűsíthetik a politikai és az energiapiaci együttműködést, valamint megkönnyíthetik az alapvető földgáz-infrastruktúrába irányuló beruházások feletti közös döntéshozatalt; véleménye szerint közösen lehetne tudást és információt szerezni olyan területeken, mint az energiatároló létesítmények, vagy a cseppfolyósított földgázra (LNG) és rendszerösszekötőkre vonatkozó pályázati eljárások; elismeri az áramtőzsdék fontos szerepét a likvid, átlátható és biztonságos energiakereskedésének előmozdítása terén; kiemeli a határokon átnyúló projektekben rejlő lehetőségeket, amelyek uniós szintű megoldásokra sarkallhatnak;

| 72. | támogatja a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok energiarendszereinek integrálását a jövőbeli európai energiaunión belüli regionális megközelítésen keresztül; |
| --- | --- |

72.

támogatja a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok energiarendszereinek integrálását a jövőbeli európai energiaunión belüli regionális megközelítésen keresztül;

| 73. | hangsúlyozza, hogy a fokozott regionális együttműködés hozzájárulhat az energiabiztonság fokozásához, az infrastruktúra-tervezés javításához, a megújuló energia integrálásával járó költségek optimalizálásához és a fogyasztói árak csökkentéséhez; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy a fokozott regionális együttműködés hozzájárulhat az energiabiztonság fokozásához, az infrastruktúra-tervezés javításához, a megújuló energia integrálásával járó költségek optimalizálásához és a fogyasztói árak csökkentéséhez;

| 74. | üdvözli, hogy a Bizottság fontosnak tartja a regionális együttműködést; felhívást intéz a Bizottsághoz annak megvizsgálására és meghatározására, hogy mi a villamosenergia- és gázhálózati (és piaci) együttműködés optimális léptéke az EU-ban; rámutat, hogy egyes esetekben a tagállamok maguk vannak a legjobb helyzetben annak meghatározására, hogy területükön mire van szükség, míg más esetekben az uniós irányítású együttműködés egyértelmű többletértéket hordoz; rámutat, hogy egyes esetekben viszont megállapítást nyert, hogy a közös kihívásokkal szembeni, kiterjedt regionális együttműködéseken keresztül – amilyen például az ötoldalú energiaügyi fórum – a tagállamok egy csoportja gyorsabban ért el eredményeket; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a meglévő regionális megállapodások az EU egésze számára is példaként szolgálhatnak; |
| --- | --- |

74.

üdvözli, hogy a Bizottság fontosnak tartja a regionális együttműködést; felhívást intéz a Bizottsághoz annak megvizsgálására és meghatározására, hogy mi a villamosenergia- és gázhálózati (és piaci) együttműködés optimális léptéke az EU-ban; rámutat, hogy egyes esetekben a tagállamok maguk vannak a legjobb helyzetben annak meghatározására, hogy területükön mire van szükség, míg más esetekben az uniós irányítású együttműködés egyértelmű többletértéket hordoz; rámutat, hogy egyes esetekben viszont megállapítást nyert, hogy a közös kihívásokkal szembeni, kiterjedt regionális együttműködéseken keresztül – amilyen például az ötoldalú energiaügyi fórum – a tagállamok egy csoportja gyorsabban ért el eredményeket; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a meglévő regionális megállapodások az EU egésze számára is példaként szolgálhatnak;

| 75. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen be egy makroregionális piaci együttműködési irányítási struktúrát, amelyben az európai és a nemzeti parlamentek is szerepet kapnak; megjegyzi, hogy ezt a regionális irányítást a meglévő regionális földrajzi és piaci entitásokra kell építeni a legnagyobb költségoptimalizálás elérése érdekében, amelyek a következők: i) a balti energiapiacok összekapcsolási terve (BEMIP); ii) Délkelet-európai Együttműködési Kezdeményezések; iii) kibővített ötoldalú energiaügyi fórum; iv) az északi-tengeri part menti hálózati kezdeményezés; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben az ACER szerepkörét erősíteni kell. |
| --- | --- |

75.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen be egy makroregionális piaci együttműködési irányítási struktúrát, amelyben az európai és a nemzeti parlamentek is szerepet kapnak; megjegyzi, hogy ezt a regionális irányítást a meglévő regionális földrajzi és piaci entitásokra kell építeni a legnagyobb költségoptimalizálás elérése érdekében, amelyek a következők: i) a balti energiapiacok összekapcsolási terve (BEMIP); ii) Délkelet-európai Együttműködési Kezdeményezések; iii) kibővített ötoldalú energiaügyi fórum; iv) az északi-tengeri part menti hálózati kezdeményezés; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben az ACER szerepkörét erősíteni kell.

| 76. | felhívja a Bizottságot a fent említett régiókban zajló regionális együttműködés előnyeit felmérő és számszerűsítő költségoptimalizációs vizsgálatok elvégzésére; meggyőződése, hogy e vizsgálatok alapján a Bizottságnak és az érintett tagállamoknak közösen kell kialakítaniuk és végrehajtaniuk a makrorégiók létrehozásának terveit; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Bizottságot a fent említett régiókban zajló regionális együttműködés előnyeit felmérő és számszerűsítő költségoptimalizációs vizsgálatok elvégzésére; meggyőződése, hogy e vizsgálatok alapján a Bizottságnak és az érintett tagállamoknak közösen kell kialakítaniuk és végrehajtaniuk a makrorégiók létrehozásának terveit;

| 77. | felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa és támogassa a villamosenergia- és földgázelosztó hálózatokat üzemeltetők közötti regionális együttműködési projekteket, amelyek azzal, hogy segítséget nyújtanak a (különösen a megújuló) energia helyi előállításához, valamint a műszaki kihívásokhoz (intelligens hálózatok, intelligens fogyasztásmérők stb.) és az új termelési és fogyasztási módokhoz (pl. elektromos járművek) való alkalmazkodáshoz, alapvetően fontos szerepet játszanak a biztonságos, versenyképes és fenntartható energiaellátásban; |
| --- | --- |

77.

felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa és támogassa a villamosenergia- és földgázelosztó hálózatokat üzemeltetők közötti regionális együttműködési projekteket, amelyek azzal, hogy segítséget nyújtanak a (különösen a megújuló) energia helyi előállításához, valamint a műszaki kihívásokhoz (intelligens hálózatok, intelligens fogyasztásmérők stb.) és az új termelési és fogyasztási módokhoz (pl. elektromos járművek) való alkalmazkodáshoz, alapvetően fontos szerepet játszanak a biztonságos, versenyképes és fenntartható energiaellátásban;

| 78. | felhívja a Bizottságot, hogy a választott képviselők és a közvélemény tájékoztatása és összefogása céljából bátorítsa az Európa területi egységei (régiók, helyi hatóságok, városok stb.) között az energetikai projektekről folyó eszmecserét; |
| --- | --- |

78.

felhívja a Bizottságot, hogy a választott képviselők és a közvélemény tájékoztatása és összefogása céljából bátorítsa az Európa területi egységei (régiók, helyi hatóságok, városok stb.) között az energetikai projektekről folyó eszmecserét;

| 79. | jól integrált és versenyképes regionális villamosenergia- és gázpiacok kialakítását szorgalmazza, amelyek biztosítják az Unió valamennyi részét lefedő energiarendszer megfelelőségét és rugalmasságát; követeli, hogy a Bizottság lépjen fel határozottan és átláthatóan a protekcionizmus és a versenyellenes magatartás valamennyi formájával, valamint a piacra jutás és piacról való kilépés akadályaival szemben; hangsúlyozza a szilárd nemzeti szabályozási keretek biztosításának, az igazgatási akadályok felszámolásának, valamint a nemzeti igazgatási eljárások egyszerűsítésének jelentőségét a polgári részvételen alapuló projektek közötti egyenlő versenyfeltételek garantálása érdekében is; |
| --- | --- |

79.

jól integrált és versenyképes regionális villamosenergia- és gázpiacok kialakítását szorgalmazza, amelyek biztosítják az Unió valamennyi részét lefedő energiarendszer megfelelőségét és rugalmasságát; követeli, hogy a Bizottság lépjen fel határozottan és átláthatóan a protekcionizmus és a versenyellenes magatartás valamennyi formájával, valamint a piacra jutás és piacról való kilépés akadályaival szemben; hangsúlyozza a szilárd nemzeti szabályozási keretek biztosításának, az igazgatási akadályok felszámolásának, valamint a nemzeti igazgatási eljárások egyszerűsítésének jelentőségét a polgári részvételen alapuló projektek közötti egyenlő versenyfeltételek garantálása érdekében is;

| 80. | rámutat, hogy a közös piac sikeres kiegyensúlyozása érdekében nem csak a rendszerösszekötők terén szükséges a beruházás, hanem többek között a nemzeti hálózatok, a fosszilis tüzelőanyaggal működő, szén-dioxid-megkötési technológiával ellátott erőművek és az ezt választó országokban a karbonszegény alapterhelési energia alapvető forrásaként új atomerőművek, a tárolókapacitás, úgymint a cseppfolyósítottföldgáz-terminálok és az intelligens energiahálózatok, valamint a rugalmas előállítás révén, a megújuló forrásból származó és az elosztott villamosenergia-termelés bővülésének kezelése érdekében; |
| --- | --- |

80.

rámutat, hogy a közös piac sikeres kiegyensúlyozása érdekében nem csak a rendszerösszekötők terén szükséges a beruházás, hanem többek között a nemzeti hálózatok, a fosszilis tüzelőanyaggal működő, szén-dioxid-megkötési technológiával ellátott erőművek és az ezt választó országokban a karbonszegény alapterhelési energia alapvető forrásaként új atomerőművek, a tárolókapacitás, úgymint a cseppfolyósítottföldgáz-terminálok és az intelligens energiahálózatok, valamint a rugalmas előállítás révén, a megújuló forrásból származó és az elosztott villamosenergia-termelés bővülésének kezelése érdekében;

| 81. | hangsúlyozza olyan jogalkotási keret kialakításának szükségességét, amely jobb pozíciót biztosít a fogyasztók számára és a piac aktív szereplőivé teszi őket beruházókként, termelőkként és érdekelt felekként, dinamikus árképzés kialakításával és a piacok kínálat- és keresletoldali források előtti megnyitásával; megjegyzi, hogy a polgárok részvétele többek között a fogyasztói pénzügyi részvétel, az energetikai szövetkezetek és a mikro-energiatermelés és -tárolás, a saját termelésű energiafogyasztás, az energiaellátás decentralizálása, az intelligens hálózati energetikai rendszerek – többek között intelligens mérőórák – bevezetése, a kiskereskedelmi piacokon zajló verseny fokozása, valamint az árak és a fogyasztók választási lehetőségei átláthatóságának növelése révén erősíthető; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza olyan jogalkotási keret kialakításának szükségességét, amely jobb pozíciót biztosít a fogyasztók számára és a piac aktív szereplőivé teszi őket beruházókként, termelőkként és érdekelt felekként, dinamikus árképzés kialakításával és a piacok kínálat- és keresletoldali források előtti megnyitásával; megjegyzi, hogy a polgárok részvétele többek között a fogyasztói pénzügyi részvétel, az energetikai szövetkezetek és a mikro-energiatermelés és -tárolás, a saját termelésű energiafogyasztás, az energiaellátás decentralizálása, az intelligens hálózati energetikai rendszerek – többek között intelligens mérőórák – bevezetése, a kiskereskedelmi piacokon zajló verseny fokozása, valamint az árak és a fogyasztók választási lehetőségei átláthatóságának növelése révén erősíthető;

| 82. | hangsúlyozza, hogy a hálózatot tárolási kapacitással ellátó termelő-fogyasztókat jutalmazni kell, és a termelő-fogyasztókat ösztönözni kell a maguk által előállított zöld energiájuk fogyasztására anélkül, hogy büntetnék őket; rámutat, hogy ezek a kezdeményezések hozzájárulhatnak a versenyképesebb és jól működő belső energiapiachoz, amely ugyanakkor elősegítheti a helyi közösségek ellenálló képességének javítását, a helyben megvalósuló munkahelyteremtést és fellendülést és a fogyasztói energiaszámlák átfogó csökkentését, és kezelhetnének olyan súlyos társadalmi problémákat, mint az energiaszegénység és a kiszolgáltatott fogyasztók problémája; kéri a Bizottságot, hogy gyűjtse össze az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében nemzeti szinten készített hatásvizsgálatokat és meghozott legjobb intézkedéseket, valamint gondoskodjon arról, hogy e bevált gyakorlatokat egy erre elkötelezett európai testület központosítsa és előmozdítsa; hangsúlyozza, hogy a piacon közvetlenül részt vevő fogyasztók adatvédelmének garantálása érdekében meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy a hálózatot tárolási kapacitással ellátó termelő-fogyasztókat jutalmazni kell, és a termelő-fogyasztókat ösztönözni kell a maguk által előállított zöld energiájuk fogyasztására anélkül, hogy büntetnék őket; rámutat, hogy ezek a kezdeményezések hozzájárulhatnak a versenyképesebb és jól működő belső energiapiachoz, amely ugyanakkor elősegítheti a helyi közösségek ellenálló képességének javítását, a helyben megvalósuló munkahelyteremtést és fellendülést és a fogyasztói energiaszámlák átfogó csökkentését, és kezelhetnének olyan súlyos társadalmi problémákat, mint az energiaszegénység és a kiszolgáltatott fogyasztók problémája; kéri a Bizottságot, hogy gyűjtse össze az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében nemzeti szinten készített hatásvizsgálatokat és meghozott legjobb intézkedéseket, valamint gondoskodjon arról, hogy e bevált gyakorlatokat egy erre elkötelezett európai testület központosítsa és előmozdítsa; hangsúlyozza, hogy a piacon közvetlenül részt vevő fogyasztók adatvédelmének garantálása érdekében meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket;

| 83. | felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a helyi megújuló energiaforrások és a helyi elosztóhálózatok, valamint a távfűtési hálózatok további fejlesztését olyan szakpolitikák révén, amelyek felszámolják a meglevő akadályokat és elősegítik a piac átalakulását; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a saját termelésű energiafogyasztásra ennek népszerűsítése érdekében és a fogyasztói jogok védelméért; |
| --- | --- |

83.

felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a helyi megújuló energiaforrások és a helyi elosztóhálózatok, valamint a távfűtési hálózatok további fejlesztését olyan szakpolitikák révén, amelyek felszámolják a meglevő akadályokat és elősegítik a piac átalakulását; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a saját termelésű energiafogyasztásra ennek népszerűsítése érdekében és a fogyasztói jogok védelméért;

| 84. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a leginkább védendő fogyasztóknak szóló megújulóenergia-programok révén ösztönözzék a saját felhasználást és a mikrotermelést; |
| --- | --- |

84.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a leginkább védendő fogyasztóknak szóló megújulóenergia-programok révén ösztönözzék a saját felhasználást és a mikrotermelést;

| 85. | felszólítja a Bizottságot, hogy a helyi szereplőket integrálja az uniós energiapolitikába, és tegyen javaslatot olyan decentralizált tanácsadó és kapacitásépítő központok létrehozására, amelyek felvértezik és támogatják a helyi hatóságokat ahhoz, hogy azonos feltételek mellett kezeljék az energiaszolgáltatókat és támogassák a helyi energiatermelés fejlesztését szövetkezeteken, helyben létrehozott vállalatokon és helyhatóságokon keresztül; |
| --- | --- |

85.

felszólítja a Bizottságot, hogy a helyi szereplőket integrálja az uniós energiapolitikába, és tegyen javaslatot olyan decentralizált tanácsadó és kapacitásépítő központok létrehozására, amelyek felvértezik és támogatják a helyi hatóságokat ahhoz, hogy azonos feltételek mellett kezeljék az energiaszolgáltatókat és támogassák a helyi energiatermelés fejlesztését szövetkezeteken, helyben létrehozott vállalatokon és helyhatóságokon keresztül;

| 86. | hangsúlyozza, hogy szükséges a legjobb helyi gyakorlatok azonosítása és terjesztésük támogatása az Unióban mindenütt, a helyi intézkedések és az európai szakpolitikák közötti koordináció javítása, és az energiaprojektek helyi elfogadását érintő ügyekkel kapcsolatos munka; javasolja egy „Európai Területi Fórum” létrehozását; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy szükséges a legjobb helyi gyakorlatok azonosítása és terjesztésük támogatása az Unióban mindenütt, a helyi intézkedések és az európai szakpolitikák közötti koordináció javítása, és az energiaprojektek helyi elfogadását érintő ügyekkel kapcsolatos munka; javasolja egy „Európai Területi Fórum” létrehozását;

| 87. | meggyőződése, hogy valamennyi uniós fogyasztónak egyformán kell részesülnie a gáz és villamos energia egységes piaca kínálta előnyökből; e tekintetben hangsúlyozza, hogy nem szabad tovább eltűrni a piaci integráció és az összeköttetések hiánya miatt a nemzeti piacok között kialakult nagy árkülönbségeket; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb javasoljon intézkedéseket az Unión belüli nagyobb árkonvergencia és piaci integráció megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

87.

meggyőződése, hogy valamennyi uniós fogyasztónak egyformán kell részesülnie a gáz és villamos energia egységes piaca kínálta előnyökből; e tekintetben hangsúlyozza, hogy nem szabad tovább eltűrni a piaci integráció és az összeköttetések hiánya miatt a nemzeti piacok között kialakult nagy árkülönbségeket; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb javasoljon intézkedéseket az Unión belüli nagyobb árkonvergencia és piaci integráció megvalósítása érdekében;

| 88. | kiemeli, hogy a piaci integráció a villamosenergia-ágazatban kedvezően befolyásolja a nagykereskedelmi árakat és végső soron a kiskereskedelmi árakat is; úgy véli, hogy a villamosenergia-piac felépítése felülvizsgálatának szorosabban össze kell kapcsolnia a nagykereskedelmi és lakossági piacokat és elő kell mozdítania az e piacokon fennálló akadályok leépítését, valamint azt, hogy a fogyasztóknak lehetősége nyíljon választani az energiaszolgáltatók között; |
| --- | --- |

88.

kiemeli, hogy a piaci integráció a villamosenergia-ágazatban kedvezően befolyásolja a nagykereskedelmi árakat és végső soron a kiskereskedelmi árakat is; úgy véli, hogy a villamosenergia-piac felépítése felülvizsgálatának szorosabban össze kell kapcsolnia a nagykereskedelmi és lakossági piacokat és elő kell mozdítania az e piacokon fennálló akadályok leépítését, valamint azt, hogy a fogyasztóknak lehetősége nyíljon választani az energiaszolgáltatók között;

| 89. | úgy véli, hogy a lakossági energiapiacok bárminemű felülvizsgálata keretében fontolóra kell venni a fogyasztók védelmét célzó olyan további intézkedéseket, mint a csoportos energiabeszerzés ösztönzése és előmozdítása, annak előírása, hogy az energiaszámlák múltbeli fogyasztási adatok alapján biztosítsák a konkurens szolgáltatókkal való összevethetőséget, annak előírása a szolgáltatók számára, hogy ügyfeleiknek automatikusan az elérhető legelőnyösebb tarifákat biztosítsák, továbbá korlátozott számú, egymással könnyen összehasonlítható szabványos tarifacsomagok használatának előírása; |
| --- | --- |

89.

úgy véli, hogy a lakossági energiapiacok bárminemű felülvizsgálata keretében fontolóra kell venni a fogyasztók védelmét célzó olyan további intézkedéseket, mint a csoportos energiabeszerzés ösztönzése és előmozdítása, annak előírása, hogy az energiaszámlák múltbeli fogyasztási adatok alapján biztosítsák a konkurens szolgáltatókkal való összevethetőséget, annak előírása a szolgáltatók számára, hogy ügyfeleiknek automatikusan az elérhető legelőnyösebb tarifákat biztosítsák, továbbá korlátozott számú, egymással könnyen összehasonlítható szabványos tarifacsomagok használatának előírása;

| 90. | felszólítja a Bizottságot, hogy – a rögzített árak kivezetésére vonatkozó menetrendjének kidolgozásakor – a kiszolgáltatottabb fogyasztók védelme vagy a konkurens szolgáltatók által kínált tarifák összehasonlításának megkönnyítése érdekében tartsa fenn az árszabályozás és a szabványosított tarifaszerkezetek alkalmazásának lehetőségét, amennyiben ezek a piactorzító hatású monopoljáradékok vagy a váratlan nyereségek korlátozását célozzák; |
| --- | --- |

90.

felszólítja a Bizottságot, hogy – a rögzített árak kivezetésére vonatkozó menetrendjének kidolgozásakor – a kiszolgáltatottabb fogyasztók védelme vagy a konkurens szolgáltatók által kínált tarifák összehasonlításának megkönnyítése érdekében tartsa fenn az árszabályozás és a szabványosított tarifaszerkezetek alkalmazásának lehetőségét, amennyiben ezek a piactorzító hatású monopoljáradékok vagy a váratlan nyereségek korlátozását célozzák;

| 91. | felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az energia eladási árának alakulását Európában, beleértve az adókat, illetékeket, támogatásokat és minden egyéb rejtett költséget az olyan fellépések azonosítása érdekében, amelyek segíthetnek ezen árak csökkentésében; |
| --- | --- |

91.

felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az energia eladási árának alakulását Európában, beleértve az adókat, illetékeket, támogatásokat és minden egyéb rejtett költséget az olyan fellépések azonosítása érdekében, amelyek segíthetnek ezen árak csökkentésében;

A kereslet mérsékléséhez hozzájáruló energiahatékonyság

| 92. | emlékeztet a Parlament 2014. február 5-i, 2014. november 26-i és 2015. október 14-i állásfoglalásaira, amelyek három 2030-as, kötelező érvényű energia- és éghajlatpolitikai célkitűzést sürgetnek, különösen a 40 %-os energiahatékonysági célkitűzést; hangsúlyozza, hogy a 2020. év utáni uniós energiahatékonysági célkitűzéseknek kötelezőknek kell lenniük, és ezeket egyéni nemzeti célkitűzések révén kell teljesíteni; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki több, 2030-ra szóló energiahatékonysági forgatókönyvet, ideértve a Parlament által megállapított 40 %-os szintre vonatkozó célkitűzést is; sürgeti a Tanácsot, amely legalább 27 %-os uniós cél kitűzését kérte, hogy a Parlament elfogadott célkitűzésével összhangban vizsgálja felül a célkitűzést, és emelje meg annak mértékét; |
| --- | --- |

92.

emlékeztet a Parlament 2014. február 5-i, 2014. november 26-i és 2015. október 14-i állásfoglalásaira, amelyek három 2030-as, kötelező érvényű energia- és éghajlatpolitikai célkitűzést sürgetnek, különösen a 40 %-os energiahatékonysági célkitűzést; hangsúlyozza, hogy a 2020. év utáni uniós energiahatékonysági célkitűzéseknek kötelezőknek kell lenniük, és ezeket egyéni nemzeti célkitűzések révén kell teljesíteni; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki több, 2030-ra szóló energiahatékonysági forgatókönyvet, ideértve a Parlament által megállapított 40 %-os szintre vonatkozó célkitűzést is; sürgeti a Tanácsot, amely legalább 27 %-os uniós cél kitűzését kérte, hogy a Parlament elfogadott célkitűzésével összhangban vizsgálja felül a célkitűzést, és emelje meg annak mértékét;

| 93. | megjegyzi, hogy a kohézió, a szolidaritás és a költséghatékonyság érdekében az energiahatékonyság terén nagyra törő és megvalósítható előrelépés serkentheti az energiabiztonságot, a versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést, hozzájárulhat a fogyasztói kiadások alacsony szinten tartásához, az energiaszegénység leküzdéséhez és az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

93.

megjegyzi, hogy a kohézió, a szolidaritás és a költséghatékonyság érdekében az energiahatékonyság terén nagyra törő és megvalósítható előrelépés serkentheti az energiabiztonságot, a versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést, hozzájárulhat a fogyasztói kiadások alacsony szinten tartásához, az energiaszegénység leküzdéséhez és az éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések eléréséhez;

| 94. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazására; megállapítja, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint az energiahatékonyság az „elsődleges tüzelőanyag”, és az összes energiaforrás közül ez jelenti a legjobb megtérülést; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság által elért eredmények, különösen az épületekben bekövetkező energiaveszteség csökkentése döntő hatással van a harmadik országokból származó uniós energiabehozatal csökkenésére, mivel az Európai Unióba behozott gáz 61 %-át épületekben, elsősorban fűtésre használják; e tekintetben szorgalmazza, hogy az energiahatékonysági és infrastrukturális projekteket kezeljék az új energiatermelési kapacitásokra irányuló beruházásokhoz hasonló jelentőségű, kulcsfontosságú beruházásokként; |
| --- | --- |

94.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az „első az energiahatékonyság” elv alkalmazására; megállapítja, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint az energiahatékonyság az „elsődleges tüzelőanyag”, és az összes energiaforrás közül ez jelenti a legjobb megtérülést; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság által elért eredmények, különösen az épületekben bekövetkező energiaveszteség csökkentése döntő hatással van a harmadik országokból származó uniós energiabehozatal csökkenésére, mivel az Európai Unióba behozott gáz 61 %-át épületekben, elsősorban fűtésre használják; e tekintetben szorgalmazza, hogy az energiahatékonysági és infrastrukturális projekteket kezeljék az új energiatermelési kapacitásokra irányuló beruházásokhoz hasonló jelentőségű, kulcsfontosságú beruházásokként;

| 95. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság terén elért eredmények mérséklik az energiaköltségeket a háztartások és az ipar számára egyaránt, és jelentős mértékben csökkentik az EU harmadik országokból származó behozataltól való függőségét; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági intézkedések eredményeként kétmillió munkahely létrehozására van lehetőség 2020-ig, különösen az EU energiaszükségletének 40 %-át kitevő építőiparban; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság terén elért eredmények kiegészítik az energiaellátás diverzifikációját; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság terén elért eredmények mérséklik az energiaköltségeket a háztartások és az ipar számára egyaránt, és jelentős mértékben csökkentik az EU harmadik országokból származó behozataltól való függőségét; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysági intézkedések eredményeként kétmillió munkahely létrehozására van lehetőség 2020-ig, különösen az EU energiaszükségletének 40 %-át kitevő építőiparban; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság terén elért eredmények kiegészítik az energiaellátás diverzifikációját;

| 96. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa és szüntesse meg a továbbra is az energiahatékonysági intézkedések előtt álló akadályokat, és alakítsa ki az energiahatékonyság tényleges piacát a legjobb gyakorlatok átadásának elősegítése és a termékek és megoldások egész EU-ban való elérhetőségének biztosítása érdekében, azzal a céllal, hogy kiépüljön az energiahatékonysági termékek és szolgáltatások valódi egységes piaca; |
| --- | --- |

96.

felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa és szüntesse meg a továbbra is az energiahatékonysági intézkedések előtt álló akadályokat, és alakítsa ki az energiahatékonyság tényleges piacát a legjobb gyakorlatok átadásának elősegítése és a termékek és megoldások egész EU-ban való elérhetőségének biztosítása érdekében, azzal a céllal, hogy kiépüljön az energiahatékonysági termékek és szolgáltatások valódi egységes piaca;

| 97. | hangsúlyozza, hogy az energiaigény csökkentése érdekében megfelelő ösztönzők révén fokozni kell az épületfelújítások mélységét és ütemét, valamint a fenntartható energiaforrások használatát a fűtés és a hűtés terén; javasolja az épületekre vonatkozó energiahatékonysági szabványok emelésének folytatását, figyelembe véve és ösztönözve a műszaki innovációt, különösen épületinformáció-modellezés és az építőanyagok élettartamra vetített hatásszimulációjának alkalmazását a közbeszerzési eljárásokban; javasolja továbbá a közel nulla energiaigényű épületek építésének folytatólagos támogatását, ami egy további kulcsfontosságú lépés az energiafüggetlenség és a fenntartható és biztonságos energiarendszer biztosítása felé; |
| --- | --- |

97.

hangsúlyozza, hogy az energiaigény csökkentése érdekében megfelelő ösztönzők révén fokozni kell az épületfelújítások mélységét és ütemét, valamint a fenntartható energiaforrások használatát a fűtés és a hűtés terén; javasolja az épületekre vonatkozó energiahatékonysági szabványok emelésének folytatását, figyelembe véve és ösztönözve a műszaki innovációt, különösen épületinformáció-modellezés és az építőanyagok élettartamra vetített hatásszimulációjának alkalmazását a közbeszerzési eljárásokban; javasolja továbbá a közel nulla energiaigényű épületek építésének folytatólagos támogatását, ami egy további kulcsfontosságú lépés az energiafüggetlenség és a fenntartható és biztonságos energiarendszer biztosítása felé;

| 98. | hangsúlyozza, hogy az uniós energiahatékonyságról folytatott vita során el kell ismerni és kellőképpen figyelembe kell venni az ipar által elért energiahatékonyság-javulást; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy az uniós energiahatékonyságról folytatott vita során el kell ismerni és kellőképpen figyelembe kell venni az ipar által elért energiahatékonyság-javulást;

| 99. | úgy véli, hogy az iparágnak egyértelmű jelzésre van szüksége a politikai döntéshozók részéről annak érdekében, hogy végrehajtsák az EU energiával kapcsolatos célkitűzéseinek elérését szolgáló beruházásokat; ezért kiemeli, hogy az energiahatékonyság nemzeti összefüggésben való legmegfelelőbb elősegítése érdekében olyan ambiciózus célkitűzésekre és szabályozási keretre van szükség, amely szükségtelen adminisztratív terhek létrehozása nélkül előmozdítja az innovációt; |
| --- | --- |

99.

úgy véli, hogy az iparágnak egyértelmű jelzésre van szüksége a politikai döntéshozók részéről annak érdekében, hogy végrehajtsák az EU energiával kapcsolatos célkitűzéseinek elérését szolgáló beruházásokat; ezért kiemeli, hogy az energiahatékonyság nemzeti összefüggésben való legmegfelelőbb elősegítése érdekében olyan ambiciózus célkitűzésekre és szabályozási keretre van szükség, amely szükségtelen adminisztratív terhek létrehozása nélkül előmozdítja az innovációt;

| 100. | úgy véli, hogy az energiahatékonyságra vonatkozó célkitűzéseket össze kell hangolni az energiával és az éghajlattal kapcsolatos egyéb célkitűzésekkel, és hogy azoknak erősíteniük kell az Unió versenyképességét a fő kereskedelmi partnereivel szemben; |
| --- | --- |

100.

úgy véli, hogy az energiahatékonyságra vonatkozó célkitűzéseket össze kell hangolni az energiával és az éghajlattal kapcsolatos egyéb célkitűzésekkel, és hogy azoknak erősíteniük kell az Unió versenyképességét a fő kereskedelmi partnereivel szemben;

| 101. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságra vonatkozó jelenlegi jogszabályok – köztük az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv és az energiahatékonysági irányelv – felülvizsgálatára van szükség e jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtása mellett a nemzeti célok elérésének és a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitika keretében megvalósítandó jelenlegi nemzeti szakpolitikák kiegészítésének előmozdítása érdekében. kéri a Bizottságot, hogy az energiaunióról szóló keretstratégia mellékletében foglaltaknak megfelelően vizsgálja felül az Unió energiahatékonyságra vonatkozó jogszabályait; |
| --- | --- |

101.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságra vonatkozó jelenlegi jogszabályok – köztük az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv és az energiahatékonysági irányelv – felülvizsgálatára van szükség e jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtása mellett a nemzeti célok elérésének és a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitika keretében megvalósítandó jelenlegi nemzeti szakpolitikák kiegészítésének előmozdítása érdekében. kéri a Bizottságot, hogy az energiaunióról szóló keretstratégia mellékletében foglaltaknak megfelelően vizsgálja felül az Unió energiahatékonyságra vonatkozó jogszabályait;

| 102. | hangsúlyozza az uniós energiafogyasztási címke szerepét a fogyasztók tudatos magatartásának kialakításában és az energiát fogyasztó termékek energiahatékonyságával összefüggő pontos, lényeges és összehasonlítható információkkal való ellátásában; hangsúlyozza az energiafogyasztási címke felülvizsgálatának szükségességét az energiahatékony fogyasztói döntések további elősegítése, valamint az energiahatékony termékek gyártásának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza az uniós energiafogyasztási címke szerepét a fogyasztók tudatos magatartásának kialakításában és az energiát fogyasztó termékek energiahatékonyságával összefüggő pontos, lényeges és összehasonlítható információkkal való ellátásában; hangsúlyozza az energiafogyasztási címke felülvizsgálatának szükségességét az energiahatékony fogyasztói döntések további elősegítése, valamint az energiahatékony termékek gyártásának ösztönzése érdekében;

| 103. | kiemeli a környezettudatos tervezés sikerét és további potenciálját az energiahatékonyság és a termékek energiafogyasztása javítása és ennek révén a háztartási energiaköltségek és energiafogyasztás csökkentése, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérséklése szempontjából; felszólítja a Bizottságot további végrehajtási intézkedések bevezetésére, figyelembe véve a tágabb erőforrás-hatékonysági menetrendet, valamint a hatályos intézkedések felülvizsgálatára megfelelőségük biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

103.

kiemeli a környezettudatos tervezés sikerét és további potenciálját az energiahatékonyság és a termékek energiafogyasztása javítása és ennek révén a háztartási energiaköltségek és energiafogyasztás csökkentése, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérséklése szempontjából; felszólítja a Bizottságot további végrehajtási intézkedések bevezetésére, figyelembe véve a tágabb erőforrás-hatékonysági menetrendet, valamint a hatályos intézkedések felülvizsgálatára megfelelőségük biztosítása érdekében;

| 104. | elismeri, hogy a helyi hatóságok, vállalkozások és polgárok alapvető szerepet játszanak az energiafüggetlenség biztosítása szempontjából azáltal, hogy a jobb várostervezésen, energiával kapcsolatos internetes és ikt-technológiák fejlesztésén, az intelligens energiahálózatok és a keresletoldali energiagazdálkodás bevezetésén, a kapcsolt energiatermelésen, az alternatív tüzelőanyagok infrastruktúrájának kiépítésén, a hőszivattyú-alkalmazások bevezetésén, a saját felhasználáson valamint a távfűtési és -hűtési rendszerek létrehozásán, korszerűsítésén és bővítésén keresztül növelik az energiahatékonyságot; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a polgári kezdeményezéseket – például a szövetkezeteket és a közösségi megújulóenergia-projekteket – a polgárok és az energetikai szolgáltató szervezetek közötti kapcsolatok megerősítése, az aktívabb és fenntarthatóbb utazási modellek használatának ösztönzése, az „intelligens város” megoldások fejlesztése és végrehajtása, a városi elektromos mobilitás támogatását célzó időtálló elosztási infrastruktúra kiépítése, valamint az épületek felújításának és – többek között homogén szigetelés révén történő – szigetelésének előmozdítása érdekében; javasolja a többszintű kormányzásban részt vevő valamennyi partner bekapcsolását egy operatív interfészbe és a Polgármesterek Szövetségének aktív bevonását; |
| --- | --- |

104.

elismeri, hogy a helyi hatóságok, vállalkozások és polgárok alapvető szerepet játszanak az energiafüggetlenség biztosítása szempontjából azáltal, hogy a jobb várostervezésen, energiával kapcsolatos internetes és ikt-technológiák fejlesztésén, az intelligens energiahálózatok és a keresletoldali energiagazdálkodás bevezetésén, a kapcsolt energiatermelésen, az alternatív tüzelőanyagok infrastruktúrájának kiépítésén, a hőszivattyú-alkalmazások bevezetésén, a saját felhasználáson valamint a távfűtési és -hűtési rendszerek létrehozásán, korszerűsítésén és bővítésén keresztül növelik az energiahatékonyságot; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a polgári kezdeményezéseket – például a szövetkezeteket és a közösségi megújulóenergia-projekteket – a polgárok és az energetikai szolgáltató szervezetek közötti kapcsolatok megerősítése, az aktívabb és fenntarthatóbb utazási modellek használatának ösztönzése, az „intelligens város” megoldások fejlesztése és végrehajtása, a városi elektromos mobilitás támogatását célzó időtálló elosztási infrastruktúra kiépítése, valamint az épületek felújításának és – többek között homogén szigetelés révén történő – szigetelésének előmozdítása érdekében; javasolja a többszintű kormányzásban részt vevő valamennyi partner bekapcsolását egy operatív interfészbe és a Polgármesterek Szövetségének aktív bevonását;

| 105. | úgy véli, hogy abszolút elsőbbséget kell biztosítani az állami források mobilizálását és a magánfinanszírozás helyi, regionális és európai szintű ösztönzését célzó pénzügyi eszközök, egyéb eszközök és innovatív modellek kidolgozása számára a kulcsfontosságú energiahatékonysági ágazatokba, többek között az épületek felújításába való beruházások támogatása érdekében, megfelelő figyelmet fordítva ugyanakkor a hosszú távú beruházások sajátosságaira; e tekintetben kiemeli az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), illetve az Európai Beruházási Bank (EBB) által kezelt Európai Stratégiai Beruházási Alap szerepét, és kitart a nemzeti fejlesztési bankok teljes körű bevonásának szükségessége mellett; elismeri, hogy ezen eszközökhöz célzott technikai segítségnyújtásnak kell kapcsolódnia; rámutat arra, hogy a középületekben biztosítani kell az energiahatékonysági rendszerek költséghatékonyságát; felhívja a Bizottságot, hogy mindezen elemeket vegye figyelembe az „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” kezdeményezés kidolgozásakor; |
| --- | --- |

105.

úgy véli, hogy abszolút elsőbbséget kell biztosítani az állami források mobilizálását és a magánfinanszírozás helyi, regionális és európai szintű ösztönzését célzó pénzügyi eszközök, egyéb eszközök és innovatív modellek kidolgozása számára a kulcsfontosságú energiahatékonysági ágazatokba, többek között az épületek felújításába való beruházások támogatása érdekében, megfelelő figyelmet fordítva ugyanakkor a hosszú távú beruházások sajátosságaira; e tekintetben kiemeli az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD), illetve az Európai Beruházási Bank (EBB) által kezelt Európai Stratégiai Beruházási Alap szerepét, és kitart a nemzeti fejlesztési bankok teljes körű bevonásának szükségessége mellett; elismeri, hogy ezen eszközökhöz célzott technikai segítségnyújtásnak kell kapcsolódnia; rámutat arra, hogy a középületekben biztosítani kell az energiahatékonysági rendszerek költséghatékonyságát; felhívja a Bizottságot, hogy mindezen elemeket vegye figyelembe az „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” kezdeményezés kidolgozásakor;

| 106. | úgy véli, hogy az energiahatékonyság javítását finanszírozó különböző európai pénzeszközöknek jobban a hátrányos helyzetű, alacsony jövedelmű fogyasztók helyzetének javítását és az épületek tulajdonosai és bérlői között, illetve a tulajdonosok között megosztott ösztönzők problémájának megoldását kell célozniuk, és prioritásaikat ennek érdekében kell átrendezni; |
| --- | --- |

106.

úgy véli, hogy az energiahatékonyság javítását finanszírozó különböző európai pénzeszközöknek jobban a hátrányos helyzetű, alacsony jövedelmű fogyasztók helyzetének javítását és az épületek tulajdonosai és bérlői között, illetve a tulajdonosok között megosztott ösztönzők problémájának megoldását kell célozniuk, és prioritásaikat ennek érdekében kell átrendezni;

| 107. | kéri a Bizottságot, hogy a megfelelő ipari ágazatokkal, valamint a nemzeti, regionális és helyi érintettekkel konzultálva állapítsa meg az energiahatékonyság finanszírozásának bevált módszereit az Unióban és azon kívül, majd ezt követően építse bele az energiahatékonyság támogatását és innovatív finanszírozási mechanizmusait az EBRD, az EKB és egyéb uniós alapok eszköztárába; |
| --- | --- |

107.

kéri a Bizottságot, hogy a megfelelő ipari ágazatokkal, valamint a nemzeti, regionális és helyi érintettekkel konzultálva állapítsa meg az energiahatékonyság finanszírozásának bevált módszereit az Unióban és azon kívül, majd ezt követően építse bele az energiahatékonyság támogatását és innovatív finanszírozási mechanizmusait az EBRD, az EKB és egyéb uniós alapok eszköztárába;

| 108. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos célok eléréséhez elengedhetetlen egy új energiakultúra kialakítása; felhívja a tagállamokat, hogy megfelelő iskolai oktatási modulok révén folytassanak tájékoztatást a fiatalabb generációk körében egy új energiafogyasztói magatartás kiépítése érdekében; |
| --- | --- |

108.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonysággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos célok eléréséhez elengedhetetlen egy új energiakultúra kialakítása; felhívja a tagállamokat, hogy megfelelő iskolai oktatási modulok révén folytassanak tájékoztatást a fiatalabb generációk körében egy új energiafogyasztói magatartás kiépítése érdekében;

A fenntartható gazdaság felé;

| 109. | emlékeztet arra, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló éghajlat- és energiapolitikai kerettel kapcsolatban az Európai Tanácsban 2014 októberében elért megállapodás maga után vonja az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátásának az 1990-es szinthez viszonyított legalább 40 %-os csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalást, mivel ez jelenti az energiaunió dekarbonizációs dimenziója kidolgozásának az alapját; megjegyzi, hogy ez a döntés képezi ugyanakkor a legjelentősebb hozzájárulást a kötelező érvényű éghajlatügyi megállapodás 2015. decemberben az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) részes feleinek 21. párizsi ülésén történő megkötésére irányuló nemzetközi éghajlatügyi tárgyalásokhoz; |
| --- | --- |

109.

emlékeztet arra, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló éghajlat- és energiapolitikai kerettel kapcsolatban az Európai Tanácsban 2014 októberében elért megállapodás maga után vonja az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátásának az 1990-es szinthez viszonyított legalább 40 %-os csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalást, mivel ez jelenti az energiaunió dekarbonizációs dimenziója kidolgozásának az alapját; megjegyzi, hogy ez a döntés képezi ugyanakkor a legjelentősebb hozzájárulást a kötelező érvényű éghajlatügyi megállapodás 2015. decemberben az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) részes feleinek 21. párizsi ülésén történő megkötésére irányuló nemzetközi éghajlatügyi tárgyalásokhoz;

| 110. | hangsúlyozza, hogy a 21. párizsi konferencián egy átfogó, ambiciózus és jogilag kötelező megállapodást kell elérni, amely szilárd garanciákat tartalmaz az átlaghőmérséklet iparosodás előtti szinthez képesti emelkedésének 2 oC alatt tartására, valamint egy globális, átfogó és közös átláthatósági és elszámoltathatósági rendszert, amely magában foglalja a nyomon követést, a beszámolási kötelezettségeket és egy hatékony és eredményes megfelelési rendszert; úgy véli, hogy a 2020 utánra vonatkozó nemzetközi éghajlat-változási rendszernek tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a nagyobb ambíciót, támogatják az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló költséghatékony erőfeszítéseket, és lehetőséget biztosítanak a környezet integritásának és a fenntartható fejlődés megőrzésére; fontosnak tartja, hogy a világ legnagyobb szennyezői szilárdan elkötelezzék magukat a kibocsátások csökkentése mellett; e tekintetben az éghajlat és az energia vonatkozásában kulcsfontosságú szerepet kap az uniós diplomácia; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza, hogy a 21. párizsi konferencián egy átfogó, ambiciózus és jogilag kötelező megállapodást kell elérni, amely szilárd garanciákat tartalmaz az átlaghőmérséklet iparosodás előtti szinthez képesti emelkedésének 2 oC alatt tartására, valamint egy globális, átfogó és közös átláthatósági és elszámoltathatósági rendszert, amely magában foglalja a nyomon követést, a beszámolási kötelezettségeket és egy hatékony és eredményes megfelelési rendszert; úgy véli, hogy a 2020 utánra vonatkozó nemzetközi éghajlat-változási rendszernek tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a nagyobb ambíciót, támogatják az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló költséghatékony erőfeszítéseket, és lehetőséget biztosítanak a környezet integritásának és a fenntartható fejlődés megőrzésére; fontosnak tartja, hogy a világ legnagyobb szennyezői szilárdan elkötelezzék magukat a kibocsátások csökkentése mellett; e tekintetben az éghajlat és az energia vonatkozásában kulcsfontosságú szerepet kap az uniós diplomácia;

| 111. | emlékeztet arra, hogy a világ hőmérsékleti növekedésének átlagosan 2 oC-ra történő korlátozása nem garantálja a jelentősen kedvezőtlen éghajlati hatások elkerülését; hangsúlyozza, hogy a globális szén-dioxid-kibocsátás 2050-ig, vagy nem sokkal azután történő kivezetésére van szükség ahhoz, hogy a világ a 2 oC alatti hőmérséklet-emelkedésre vonatkozó céllal összeegyeztethető, költséghatékony kibocsátási pályán maradjon; |
| --- | --- |

111.

emlékeztet arra, hogy a világ hőmérsékleti növekedésének átlagosan 2 oC-ra történő korlátozása nem garantálja a jelentősen kedvezőtlen éghajlati hatások elkerülését; hangsúlyozza, hogy a globális szén-dioxid-kibocsátás 2050-ig, vagy nem sokkal azután történő kivezetésére van szükség ahhoz, hogy a világ a 2 oC alatti hőmérséklet-emelkedésre vonatkozó céllal összeegyeztethető, költséghatékony kibocsátási pályán maradjon;

| 112. | úgy véli, hogy az energiaköltségeket figyelembe véve az energiaunió szempontjából alapvető fontosságú a megújuló energiaforrások fejlesztése; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrások az Unióban döntő szerepet játszanak az energiabiztonság és a politikai és gazdasági függetlenség elérése tekintetében, az energiaimport iránti szükségletek csökkentése révén; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrások döntő szerepet töltenek be a levegőminőség javításában, a munkahelyteremtésben és a növekedés biztosításában; úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások biztos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát nyújtanak, és fontos elemei a zöld gazdaság terén Európa által betöltött vezető szerep előmozdításában, valamint az új iparágak és technológiák kifejlesztésében; hangsúlyozza, hogy e tekintetben a jelenlegi villamosenergia-piac szerkezetének dinamikusabbá és rugalmasabbá kell válnia ahhoz, hogy különböző energiaforrásokat integráljon a piacra; felhívja a figyelmet arra, hogy az utóbbi években jelentősen csökkentek a megújuló energia előállítási költségei; hangsúlyozza a megújuló energiaforrások integrálása érdekében a határon átnyúló infrastruktúra fejlesztésének, valamint az intelligensebb energiahálózatok és új energiatárolási megoldások, valamint a rugalmas előállítási technológiák kifejlesztésére fordított kutatás és fejlesztés fokozásának jelentőségét; |
| --- | --- |

112.

úgy véli, hogy az energiaköltségeket figyelembe véve az energiaunió szempontjából alapvető fontosságú a megújuló energiaforrások fejlesztése; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrások az Unióban döntő szerepet játszanak az energiabiztonság és a politikai és gazdasági függetlenség elérése tekintetében, az energiaimport iránti szükségletek csökkentése révén; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrások döntő szerepet töltenek be a levegőminőség javításában, a munkahelyteremtésben és a növekedés biztosításában; úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások biztos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát nyújtanak, és fontos elemei a zöld gazdaság terén Európa által betöltött vezető szerep előmozdításában, valamint az új iparágak és technológiák kifejlesztésében; hangsúlyozza, hogy e tekintetben a jelenlegi villamosenergia-piac szerkezetének dinamikusabbá és rugalmasabbá kell válnia ahhoz, hogy különböző energiaforrásokat integráljon a piacra; felhívja a figyelmet arra, hogy az utóbbi években jelentősen csökkentek a megújuló energia előállítási költségei; hangsúlyozza a megújuló energiaforrások integrálása érdekében a határon átnyúló infrastruktúra fejlesztésének, valamint az intelligensebb energiahálózatok és új energiatárolási megoldások, valamint a rugalmas előállítási technológiák kifejlesztésére fordított kutatás és fejlesztés fokozásának jelentőségét;

| 113. | üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy az Európai Uniót „világelsővé teszi a megújuló energiaforrások terén”; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e célból terjesszen elő működőképes és megvalósítható stratégiát; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy garantálják a szabályozási keretek átláthatóságát, következetességét és folytonosságát, illetve hogy kerüljék a már megvalósított beruházások gazdasági feltételeinek visszamenőleges megváltoztatását a befektetői bizalom erősítése és a megújuló energia európai uniós régiókban történő költséghatékony bevezetése érdekében; hangsúlyozza a támogatási programok megfelelőbb koordinációjának szükségességét az Európai Bizottság megújulóenergia-támogatási rendszerekről szóló iránymutatásával összhangban, az esetleges piaci torzulások megelőzése és a megújuló energiaforrások eredményes támogatásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságba, a megújuló energiába és az intelligens infrastruktúrába való beruházások számára biztosított megfelelő piaci feltételek döntő fontosságúak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése szempontjából; hangsúlyozza, hogy az energiauniónak optimalizálnia kell az európai energiaforrások előmozdítását célzó piaci alapú eszközöket annak biztosítására, hogy az energetikai átállás a leginkább költséghatékony és környezetbarát módon valósuljon meg; |
| --- | --- |

113.

üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy az Európai Uniót „világelsővé teszi a megújuló energiaforrások terén”; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e célból terjesszen elő működőképes és megvalósítható stratégiát; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy garantálják a szabályozási keretek átláthatóságát, következetességét és folytonosságát, illetve hogy kerüljék a már megvalósított beruházások gazdasági feltételeinek visszamenőleges megváltoztatását a befektetői bizalom erősítése és a megújuló energia európai uniós régiókban történő költséghatékony bevezetése érdekében; hangsúlyozza a támogatási programok megfelelőbb koordinációjának szükségességét az Európai Bizottság megújulóenergia-támogatási rendszerekről szóló iránymutatásával összhangban, az esetleges piaci torzulások megelőzése és a megújuló energiaforrások eredményes támogatásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságba, a megújuló energiába és az intelligens infrastruktúrába való beruházások számára biztosított megfelelő piaci feltételek döntő fontosságúak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése szempontjából; hangsúlyozza, hogy az energiauniónak optimalizálnia kell az európai energiaforrások előmozdítását célzó piaci alapú eszközöket annak biztosítására, hogy az energetikai átállás a leginkább költséghatékony és környezetbarát módon valósuljon meg;

| 114. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az Uniónak energiarendszereink átalakítása céljából a nemzeti támogatási és állami támogatási rendszerek vonatkozásában egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, amelyek nem erősítik tisztességtelen módon egyes technológiák és gazdasági szereplők piaci erőfölényét; e tekintetben üdvözli az uniós energia támogatásáról és költségeiről szóló, 2014. október 10-i bizottsági jelentést, és felkéri a Bizottságot a jelentés évenkénti aktualizálására annak érdekében, hogy jobban azonosíthatóak legyenek a további forrásigényű ágazatok és területek, illetve a támogatások következtében a piac torzulásával szembesülő ágazatok; |
| --- | --- |

114.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az Uniónak energiarendszereink átalakítása céljából a nemzeti támogatási és állami támogatási rendszerek vonatkozásában egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania, amelyek nem erősítik tisztességtelen módon egyes technológiák és gazdasági szereplők piaci erőfölényét; e tekintetben üdvözli az uniós energia támogatásáról és költségeiről szóló, 2014. október 10-i bizottsági jelentést, és felkéri a Bizottságot a jelentés évenkénti aktualizálására annak érdekében, hogy jobban azonosíthatóak legyenek a további forrásigényű ágazatok és területek, illetve a támogatások következtében a piac torzulásával szembesülő ágazatok;

| 115. | hangsúlyozza a környezeti szempontból káros támogatások beszüntetésének szükségességét, amelyeket sürgősen azonosítani kell és fokozatosan ki kell vezetni, mivel ezek a támogatások a közpénzek elfecsérlését jelentik, amelyeket először szennyező gyakorlatok támogatására, később pedig a szennyezés megszüntetésére fordítják; |
| --- | --- |

115.

hangsúlyozza a környezeti szempontból káros támogatások beszüntetésének szükségességét, amelyeket sürgősen azonosítani kell és fokozatosan ki kell vezetni, mivel ezek a támogatások a közpénzek elfecsérlését jelentik, amelyeket először szennyező gyakorlatok támogatására, később pedig a szennyezés megszüntetésére fordítják;

| 116. | hangsúlyozza, hogy a versenyképes és fenntartható, alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás jelentős lehetőségeket hordoz magában az új munkahelyek, az innováció, a növekedés, és az alacsonyabb vállalati és háztartási energiaszámlák tekintetében; elismeri mindazonáltal, hogy ezek a lehetőségek csak a Bizottság, a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, a polgárok és az ágazat közötti szoros, a legerőteljesebb ösztönzőket és szabályozási keretet eredményező együttműködés révén válthatók valóra; megjegyzi, hogy a megfelelően irányított dekarbonizáció nem vezethet az energiaköltség-növekedéshez, energiaszegénységhez, az európai gazdaság ipari termelésének leépüléséhez, sem pedig a munkanélküliség emelkedéséhez; ezért kitart amellett, hogy a szociális partnereket aktívan be kell vonni a fenntartható energiaunióra való átállás társadalmi hatásainak kezelésébe; hangsúlyozza, hogy az Uniónak olyan, az egész Unióra kiterjedő, és ugyanakkor piaci alapú és technológiamentes szakpolitikákra van szüksége, amelyek az összes vonatkozó jogszabályt és az uniós célokat is figyelembe véve azokat a társadalom számára a legkevesebb költséggel érik el; |
| --- | --- |

116.

hangsúlyozza, hogy a versenyképes és fenntartható, alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás jelentős lehetőségeket hordoz magában az új munkahelyek, az innováció, a növekedés, és az alacsonyabb vállalati és háztartási energiaszámlák tekintetében; elismeri mindazonáltal, hogy ezek a lehetőségek csak a Bizottság, a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, a polgárok és az ágazat közötti szoros, a legerőteljesebb ösztönzőket és szabályozási keretet eredményező együttműködés révén válthatók valóra; megjegyzi, hogy a megfelelően irányított dekarbonizáció nem vezethet az energiaköltség-növekedéshez, energiaszegénységhez, az európai gazdaság ipari termelésének leépüléséhez, sem pedig a munkanélküliség emelkedéséhez; ezért kitart amellett, hogy a szociális partnereket aktívan be kell vonni a fenntartható energiaunióra való átállás társadalmi hatásainak kezelésébe; hangsúlyozza, hogy az Uniónak olyan, az egész Unióra kiterjedő, és ugyanakkor piaci alapú és technológiamentes szakpolitikákra van szüksége, amelyek az összes vonatkozó jogszabályt és az uniós célokat is figyelembe véve azokat a társadalom számára a legkevesebb költséggel érik el;

| 117. | emlékeztet arra, hogy a fotovoltaikus ágazatnak kell az európai iparpolitikai célkeresztjében állnia ahhoz, hogy kielégíthesse e növekvő világpiaci keresletet egy olyan környezetben, ahol a fotovoltaikus cellák és modulok zömét az Európai Unión kívül, jobbára Kínában gyártják; hangsúlyozza, hogy az EU-nak teljes mértékben részt kell vennie ebben az új beruházási ciklusban, annak érdekében, hogy fenntarthassa vezető szerepét a kutatás és fejlesztés, a gépgyártás és néhány más olyan szegmens esetében, mint az inverterek és a rendszeregyensúly, és visszaállíthassa vezető szerepét a berendezésgyártásban (a cellák és modulok terén); meggyőződése, hogy az EU-nak olyan pozíció elérést kell célul tűznie, hogy 2020-ig saját piacának legalább 20 %-át belső előállítású cellákkal és modulokkal láthassa el; |
| --- | --- |

117.

emlékeztet arra, hogy a fotovoltaikus ágazatnak kell az európai iparpolitikai célkeresztjében állnia ahhoz, hogy kielégíthesse e növekvő világpiaci keresletet egy olyan környezetben, ahol a fotovoltaikus cellák és modulok zömét az Európai Unión kívül, jobbára Kínában gyártják; hangsúlyozza, hogy az EU-nak teljes mértékben részt kell vennie ebben az új beruházási ciklusban, annak érdekében, hogy fenntarthassa vezető szerepét a kutatás és fejlesztés, a gépgyártás és néhány más olyan szegmens esetében, mint az inverterek és a rendszeregyensúly, és visszaállíthassa vezető szerepét a berendezésgyártásban (a cellák és modulok terén); meggyőződése, hogy az EU-nak olyan pozíció elérést kell célul tűznie, hogy 2020-ig saját piacának legalább 20 %-át belső előállítású cellákkal és modulokkal láthassa el;

| 118. | elismeri a fűtés piacán a megújuló energiaforrások növelésének előnyeit, különösen az épületekben; hangsúlyozza a hőenergia-infrastruktúra és -tárolás nagyobb rugalmasságát az időszakos megújuló energiaforrások integrálásának előmozdításában, az energia hő formájában történő tárolása révén; megismétli, hogy az energiabiztonság növelhető a távfűtési/távhűtési hálózatok nagyobb mértékű fejlesztésével, amelyek ideális eszközt képeznek a fenntartható hőenergia nagyléptékű települési integrációjához, mivel egyszerre képesek többféle forrásból származó hőenergia továbbítására, és nem függenek eleve egyetlen energiaforrástól sem; |
| --- | --- |

118.

elismeri a fűtés piacán a megújuló energiaforrások növelésének előnyeit, különösen az épületekben; hangsúlyozza a hőenergia-infrastruktúra és -tárolás nagyobb rugalmasságát az időszakos megújuló energiaforrások integrálásának előmozdításában, az energia hő formájában történő tárolása révén; megismétli, hogy az energiabiztonság növelhető a távfűtési/távhűtési hálózatok nagyobb mértékű fejlesztésével, amelyek ideális eszközt képeznek a fenntartható hőenergia nagyléptékű települési integrációjához, mivel egyszerre képesek többféle forrásból származó hőenergia továbbítására, és nem függenek eleve egyetlen energiaforrástól sem;

| 119. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok az új és felújított épületek esetében követeljék meg a megújulóenergia-termelés minimális szintjét, valamint hogy a megújulóenergia-projektek részesüljenek a gyors igazgatási és hálózati csatlakozási eljárások előnyeiből, konkrétan a 2009/28/EK irányelv 13. cikke (4) bekezdésének és 13. cikke (1) bekezdése f) pontjának, valamint a 2009/72/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésének végrehajtása révén; felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó hatályos jogszabályok felülvizsgálatakor emelje a megújulóenergia-rendszerekkel felszerelt épületek számát, követelje meg az egyablakos ügyintézést a kisléptékű megújulóenergia-projektek esetében, valamint az egyszerű bejelentési eljárást a teljes egészében saját fogyasztást szolgáló megújulóenergia-telepítések esetében, továbbá az innovatív hálózati csatlakozásra vonatkozó rendelkezések és az elosztási hálózati szintű hálózati szolgáltatások kereskedelme keretének létrehozását; |
| --- | --- |

119.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok az új és felújított épületek esetében követeljék meg a megújulóenergia-termelés minimális szintjét, valamint hogy a megújulóenergia-projektek részesüljenek a gyors igazgatási és hálózati csatlakozási eljárások előnyeiből, konkrétan a 2009/28/EK irányelv 13. cikke (4) bekezdésének és 13. cikke (1) bekezdése f) pontjának, valamint a 2009/72/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésének végrehajtása révén; felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó hatályos jogszabályok felülvizsgálatakor emelje a megújulóenergia-rendszerekkel felszerelt épületek számát, követelje meg az egyablakos ügyintézést a kisléptékű megújulóenergia-projektek esetében, valamint az egyszerű bejelentési eljárást a teljes egészében saját fogyasztást szolgáló megújulóenergia-telepítések esetében, továbbá az innovatív hálózati csatlakozásra vonatkozó rendelkezések és az elosztási hálózati szintű hálózati szolgáltatások kereskedelme keretének létrehozását;

| 120. | kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el olyan uniós fűtési és hűtési stratégiát, amely feltárja az összes szükséges intézkedést és szinergiát a háztartási, a kereskedelmi és az ipari szektorokban egyaránt azzal a céllal, hogy csökkentse az EU függőségét, és ugyanakkor járuljon hozzá az EU energia- és éghajlatügyi céljainak teljesítéséhez, energiatamegtakarítást érjen el, fokozza az európai gazdaság versenyképességét, ösztönözze a növekedést és a munkahelyteremtést, valamint segítse elő az innovatív rendszerek alkalmazását; hangsúlyozza, hogy e fűtésre és hűtésre vonatkozó stratégiának foglalkoznia kell az energiauniónak mind az öt dimenziójával. |
| --- | --- |

120.

kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el olyan uniós fűtési és hűtési stratégiát, amely feltárja az összes szükséges intézkedést és szinergiát a háztartási, a kereskedelmi és az ipari szektorokban egyaránt azzal a céllal, hogy csökkentse az EU függőségét, és ugyanakkor járuljon hozzá az EU energia- és éghajlatügyi céljainak teljesítéséhez, energiatamegtakarítást érjen el, fokozza az európai gazdaság versenyképességét, ösztönözze a növekedést és a munkahelyteremtést, valamint segítse elő az innovatív rendszerek alkalmazását; hangsúlyozza, hogy e fűtésre és hűtésre vonatkozó stratégiának foglalkoznia kell az energiauniónak mind az öt dimenziójával.

| 121. | hangsúlyozza, hogy a vízenergia fontos saját, megújuló és biztonságos energiaforrás, amely 11 %-os arányt képvisel a teljes európai villamosenergia-termelésben; hangsúlyozza, hogy ezért a vízenergia továbbra is fontos szerepet fog játszani a villamosenergia-termelésben és -tárolásban, és jelentősen hozzájárul az európai gazdaság dekarbonizációjához és az EU külső energiaforrásoktól való függőségének csökkentéséhez; |
| --- | --- |

121.

hangsúlyozza, hogy a vízenergia fontos saját, megújuló és biztonságos energiaforrás, amely 11 %-os arányt képvisel a teljes európai villamosenergia-termelésben; hangsúlyozza, hogy ezért a vízenergia továbbra is fontos szerepet fog játszani a villamosenergia-termelésben és -tárolásban, és jelentősen hozzájárul az európai gazdaság dekarbonizációjához és az EU külső energiaforrásoktól való függőségének csökkentéséhez;

| 122. | külön figyelmet kér a tengeri megújuló energiaforrások tekintetében, a Bizottság kék gazdaságról szóló közleményének megfelelően, mivel ez a többi megújulóenergia-ágazatnál kevésbé kiépült, de jelentős potenciált hordozó ágazat; |
| --- | --- |

122.

külön figyelmet kér a tengeri megújuló energiaforrások tekintetében, a Bizottság kék gazdaságról szóló közleményének megfelelően, mivel ez a többi megújulóenergia-ágazatnál kevésbé kiépült, de jelentős potenciált hordozó ágazat;

| 123. | megállapítja, hogy a belföldön előállított biogáz növekvő részaránya kedvezően járulhat hozzá az energiabiztonsághoz; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a meglévő gázinfrastruktúra ebből a célból történő fenntartásának szükségességét; |
| --- | --- |

123.

megállapítja, hogy a belföldön előállított biogáz növekvő részaránya kedvezően járulhat hozzá az energiabiztonsághoz; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a meglévő gázinfrastruktúra ebből a célból történő fenntartásának szükségességét;

| 124. | megállapítja, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásból származó biomassza hozzájárulhat a 2030-as keret éghajlati és energetikai céljainak teljesítéséhez; |
| --- | --- |

124.

megállapítja, hogy a fenntartható erdőgazdálkodásból származó biomassza hozzájárulhat a 2030-as keret éghajlati és energetikai céljainak teljesítéséhez;

| 125. | megállapítja, hogy a jelenlegi uniós bioüzemanyag-politikát széles körben bírálták, amiért nem veszi figyelembe a földhasználat közvetett megváltozásához köthető üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat, amelyek akkor alakulhatnak ki, amikor a meglévő mezőgazdasági termelés áthelyeződik az EU-n belüli és kívüli megműveletlen földterületekre; |
| --- | --- |

125.

megállapítja, hogy a jelenlegi uniós bioüzemanyag-politikát széles körben bírálták, amiért nem veszi figyelembe a földhasználat közvetett megváltozásához köthető üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat, amelyek akkor alakulhatnak ki, amikor a meglévő mezőgazdasági termelés áthelyeződik az EU-n belüli és kívüli megműveletlen földterületekre;

| 126. | úgy véli, hogy az uniós energiabiztonsági célok teljesítésére vonatkozó fenntartható megközelítés nem fokozhatja tovább a termőföldön előállított bioüzemanyagok használatát, valamint hogy jobb megoldás a gépjárművek üzemanyag-hatékonyságának javítása, a mobilitási igények csökkentése, az intenzív állattartás csökkentése, a hulladékból és maradékanyagokból a földhasználat további megváltoztatása nélkül előállított bioüzemanyagok használatának növelése; |
| --- | --- |

126.

úgy véli, hogy az uniós energiabiztonsági célok teljesítésére vonatkozó fenntartható megközelítés nem fokozhatja tovább a termőföldön előállított bioüzemanyagok használatát, valamint hogy jobb megoldás a gépjárművek üzemanyag-hatékonyságának javítása, a mobilitási igények csökkentése, az intenzív állattartás csökkentése, a hulladékból és maradékanyagokból a földhasználat további megváltoztatása nélkül előállított bioüzemanyagok használatának növelése;

| 127. | kitart az olyan projektek és beruházások támogatásának szükségessége mellett – és várakozással tekint elébük –, amelyek a melléktermékként felszabaduló széntartalmú gázokat alacsony széntartalmú vegyszerek és újszerű bioüzemanyagok előállításához használják fel (például szénben gazdag gázokkal táplálkozó mikrobák felhasználása révén, melyekkel e gázokat olyan üzemanyagokká és vegyi anyagokká alakítják át, amelyek a fosszilis erőforrásokból származók (vagy első generációs bioüzemanyagok) helyébe lépnek), csökkentve ezáltal az ipari folyamatokból, például az acélgyártásból származó, környezetbe kerülő kibocsátások és szennyező anyagok mennyiségét; |
| --- | --- |

127.

kitart az olyan projektek és beruházások támogatásának szükségessége mellett – és várakozással tekint elébük –, amelyek a melléktermékként felszabaduló széntartalmú gázokat alacsony széntartalmú vegyszerek és újszerű bioüzemanyagok előállításához használják fel (például szénben gazdag gázokkal táplálkozó mikrobák felhasználása révén, melyekkel e gázokat olyan üzemanyagokká és vegyi anyagokká alakítják át, amelyek a fosszilis erőforrásokból származók (vagy első generációs bioüzemanyagok) helyébe lépnek), csökkentve ezáltal az ipari folyamatokból, például az acélgyártásból származó, környezetbe kerülő kibocsátások és szennyező anyagok mennyiségét;

| 128. | hangsúlyozza, hogy az igazi körforgásos gazdaságban a hulladékot nyersanyagként vissza kell táplálni a gazdaságba, hogy minél tovább megmaradjon a termék hozzáadott értéke, és ezért az újrafelhasználás és újrahasznosítás előkészítése sokkal nagyobb prioritással bír, mint az égetés; rámutat, hogy sok tagállam az égetőművek tekintetében már többletkapacitással rendelkezik; hangsúlyozza a jobb tervezés és az információmegosztás, valamint a rendszer megmerevedése elkerülésének fontosságát; szorgalmazza, hogy a Bizottság vegye figyelembe az energiaunió és a körforgásos gazdaság közötti összefüggést; |
| --- | --- |

128.

hangsúlyozza, hogy az igazi körforgásos gazdaságban a hulladékot nyersanyagként vissza kell táplálni a gazdaságba, hogy minél tovább megmaradjon a termék hozzáadott értéke, és ezért az újrafelhasználás és újrahasznosítás előkészítése sokkal nagyobb prioritással bír, mint az égetés; rámutat, hogy sok tagállam az égetőművek tekintetében már többletkapacitással rendelkezik; hangsúlyozza a jobb tervezés és az információmegosztás, valamint a rendszer megmerevedése elkerülésének fontosságát; szorgalmazza, hogy a Bizottság vegye figyelembe az energiaunió és a körforgásos gazdaság közötti összefüggést;

| 129. | emlékeztet arra, hogy az európai ipar és a kkv-k létfontosságúak az európai gazdaság számára, és elismeri, hogy az alacsonyabb energiaköltségek jelentős előnyökkel járnának Európa iparának versenyképessége és a kkv-k szempontjából; |
| --- | --- |

129.

emlékeztet arra, hogy az európai ipar és a kkv-k létfontosságúak az európai gazdaság számára, és elismeri, hogy az alacsonyabb energiaköltségek jelentős előnyökkel járnának Európa iparának versenyképessége és a kkv-k szempontjából;

| 130. | hangsúlyozza, hogy az energia- és erőforrás-hatékonyabb ipari folyamatokra irányuló innováció és modernizáció hozzájárul az Unió ipara versenyképességének erősítéséhez; rámutat, hogy a megújuló fűtési technológiák terén az innováció révén csökkenhetne a behozatal, mérséklődhetnének a költségek, és fokozódhatna a rendszerek teljesítménye annak érdekében, hogy az ipari ágazatok magas hőmérsékletű fűtési igényei kielégíthetőek legyenek; rámutat, hogy az európai épületállomány felújítása és korszerűsítése mint jelentős kihívás a magas értékű építőanyagok, készülékek és berendezések számára piacot, és ennélfogva az európai építőipari gyártók és szerelők számára jelentős lehetőséget teremt az innovációra és az át nem telepíthető munkahelyek létrehozására; |
| --- | --- |

130.

hangsúlyozza, hogy az energia- és erőforrás-hatékonyabb ipari folyamatokra irányuló innováció és modernizáció hozzájárul az Unió ipara versenyképességének erősítéséhez; rámutat, hogy a megújuló fűtési technológiák terén az innováció révén csökkenhetne a behozatal, mérséklődhetnének a költségek, és fokozódhatna a rendszerek teljesítménye annak érdekében, hogy az ipari ágazatok magas hőmérsékletű fűtési igényei kielégíthetőek legyenek; rámutat, hogy az európai épületállomány felújítása és korszerűsítése mint jelentős kihívás a magas értékű építőanyagok, készülékek és berendezések számára piacot, és ennélfogva az európai építőipari gyártók és szerelők számára jelentős lehetőséget teremt az innovációra és az át nem telepíthető munkahelyek létrehozására;

| 131. | megállapítja, hogy a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai célok elérésére szolgáló eszközöket be kell építeni a tagállamok iparpolitikájába, figyelembe véve az újraiparosítás szükségességét; úgy véli, hogy az uniós szabályozási keretnek és az Unió éghajlat- és energiapolitikai prioritásainak összhangban kell állniuk, és egy rugalmasabb, piacorientált megközelítést kell bevezetniük az ellenállóképes energiaunió biztosítása, a 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célok és újraiparosítási célkitűzések beépítése érdekében, a tagállamok iparpolitikáját kiegészítve; |
| --- | --- |

131.

megállapítja, hogy a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai célok elérésére szolgáló eszközöket be kell építeni a tagállamok iparpolitikájába, figyelembe véve az újraiparosítás szükségességét; úgy véli, hogy az uniós szabályozási keretnek és az Unió éghajlat- és energiapolitikai prioritásainak összhangban kell állniuk, és egy rugalmasabb, piacorientált megközelítést kell bevezetniük az ellenállóképes energiaunió biztosítása, a 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célok és újraiparosítási célkitűzések beépítése érdekében, a tagállamok iparpolitikáját kiegészítve;

| 132. | hangsúlyozza, hogy a kutatási és technológiai innováció hatékony felhasználása elősegíti az európai ipar vezető szerepét, megerősíti az európai vállalkozások és ipar versenyelőnyét és kereskedelmi életképességét, munkahelyeket teremt, ugyanakkor hozzájárul a fő uniós energiapolitikai célokhoz, köztük az energiakereslet csökkentéséhez, az ellátásbiztonsághoz, a versenyképességhez és az energiatermelés, -elosztás, -szállítás és -fogyasztás fenntartható fejlődéséhez, az energiaszegénység elleni küzdelemhez és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra, az energiahatékonyságra és az európai energiaforrások lehető leghatékonyabb felhasználására vonatkozó uniós célokhoz; |
| --- | --- |

132.

hangsúlyozza, hogy a kutatási és technológiai innováció hatékony felhasználása elősegíti az európai ipar vezető szerepét, megerősíti az európai vállalkozások és ipar versenyelőnyét és kereskedelmi életképességét, munkahelyeket teremt, ugyanakkor hozzájárul a fő uniós energiapolitikai célokhoz, köztük az energiakereslet csökkentéséhez, az ellátásbiztonsághoz, a versenyképességhez és az energiatermelés, -elosztás, -szállítás és -fogyasztás fenntartható fejlődéséhez, az energiaszegénység elleni küzdelemhez és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra, az energiahatékonyságra és az európai energiaforrások lehető leghatékonyabb felhasználására vonatkozó uniós célokhoz;

| 133. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az energiaintenzív iparágak versenyképességét és nyújtson hosszú távú tervezésbiztonságot az ipari beruházások számára [a Bizottság azon törekvésének megfelelően, hogy az ipar GDP-n belüli arányát 2020-ig 20 %-ra emelje]; |
| --- | --- |

133.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az energiaintenzív iparágak versenyképességét és nyújtson hosszú távú tervezésbiztonságot az ipari beruházások számára [a Bizottság azon törekvésének megfelelően, hogy az ipar GDP-n belüli arányát 2020-ig 20 %-ra emelje];

| 134. | hangsúlyozza a kibocsátáskereskedelmi rendszer kulcsfontosságú szerepét, mivel költséghatékony és piaci alapú eszközt jelent az európai energiarendszer szén-dioxid-mentessé tételéhez és az EU 2030-ig tartó és azon túli időszakra szóló kibocsátáscsökkentési célkitűzéseinek teljesítéséhez; hangsúlyozza, hogy a piaci stabilizációs tartalék létrehozásán túl, 2020 után strukturális reformot kell végrehajtani a kibocsátáskereskedelmi rendszerben a 2030-ig kitűzött szén-dioxid-csökkentési cél figyelembevétele érdekében, valamint a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó kézzelfogható és egységesebb, uniós szintű intézkedések belefoglalása céljából, legalábbis addig, amíg más jelentős gazdaságok nem tesznek ezzel összemérhető erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

134.

hangsúlyozza a kibocsátáskereskedelmi rendszer kulcsfontosságú szerepét, mivel költséghatékony és piaci alapú eszközt jelent az európai energiarendszer szén-dioxid-mentessé tételéhez és az EU 2030-ig tartó és azon túli időszakra szóló kibocsátáscsökkentési célkitűzéseinek teljesítéséhez; hangsúlyozza, hogy a piaci stabilizációs tartalék létrehozásán túl, 2020 után strukturális reformot kell végrehajtani a kibocsátáskereskedelmi rendszerben a 2030-ig kitűzött szén-dioxid-csökkentési cél figyelembevétele érdekében, valamint a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó kézzelfogható és egységesebb, uniós szintű intézkedések belefoglalása céljából, legalábbis addig, amíg más jelentős gazdaságok nem tesznek ezzel összemérhető erőfeszítéseket;

| 135. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségeit és e költségek tagállami villamosenergia-árakra gyakorolt hatását (valamint e költségeknek az árakban képviselt részarányát); |
| --- | --- |

135.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közvetett szén-dioxid-kibocsátás költségeit és e költségek tagállami villamosenergia-árakra gyakorolt hatását (valamint e költségeknek az árakban képviselt részarányát);

| 136. | hangsúlyozza, hogy a kibocsátáskereskedelemből származó bevételeket elsősorban a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó innováció, valamint az energiahatékonyság javítására és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló más intézkedések támogatására kell használni; |
| --- | --- |

136.

hangsúlyozza, hogy a kibocsátáskereskedelemből származó bevételeket elsősorban a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó innováció, valamint az energiahatékonyság javítására és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló más intézkedések támogatására kell használni;

| 137. | elismeri, hogy az európai energetikai és energiahatékonysági technológiák, például a kapcsolt energiatermelés alapvető módon járulnának hozzá az Unió energiabiztonságához és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó célok eléréséhez; emiatt úgy véli, hogy az energiauniónak tekintetbe kell vennie a tagállamok azon jogát, hogy a rendelkezésükre álló bármely biztonságos és fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrást alkalmazzák; |
| --- | --- |

137.

elismeri, hogy az európai energetikai és energiahatékonysági technológiák, például a kapcsolt energiatermelés alapvető módon járulnának hozzá az Unió energiabiztonságához és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó célok eléréséhez; emiatt úgy véli, hogy az energiauniónak tekintetbe kell vennie a tagállamok azon jogát, hogy a rendelkezésükre álló bármely biztonságos és fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrást alkalmazzák;

| 138. | elismerve, hogy az energiaszerkezet meghatározása elsődlegesen tagállami hatáskör, tudomásul veszi a lakosság hidraulikus rétegrepesztéssel és e technológia éghajlatra, környezetre és közegészségre, valamint az Unió hosszú távú dekarbonizációs céljának elérésére gyakorolt következményeivel kapcsolatos aggodalmait; emellett elismeri, hogy az, hogy a nem hagyományos tüzelőanyagok korlátozott mértékben, a jelenlegi alacsony globális olajárakat tekintve magas beruházási és kitermelési költségek mellett képesek hozzájárulni az Unió jövőbeli energiaszükségleteinek kielégítéséhez, megkérdőjelezi, hogy a hidraulikus rétegrepesztés életképes technológia lehet az Európai Unióban; úgy véli, hogy a lakosság aggodalmaival megfelelően foglalkozni kell, és a hidraulikus rétegrepesztési tevékenységeknek a legmagasabb szintű éghajlat-, környezet- és közegészség-védelmi normáknak kell megfelelniük; kéri a hidraulikus rétegrepesztést folytatni szándékozó tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a szénhidrogének (például palagáz) masszív hidraulikus rétegrepesztéssel való feltárására és kitermelésére vonatkozó minimumelvekről szóló, 2014. évi bizottsági ajánlást; |
| --- | --- |

138.

elismerve, hogy az energiaszerkezet meghatározása elsődlegesen tagállami hatáskör, tudomásul veszi a lakosság hidraulikus rétegrepesztéssel és e technológia éghajlatra, környezetre és közegészségre, valamint az Unió hosszú távú dekarbonizációs céljának elérésére gyakorolt következményeivel kapcsolatos aggodalmait; emellett elismeri, hogy az, hogy a nem hagyományos tüzelőanyagok korlátozott mértékben, a jelenlegi alacsony globális olajárakat tekintve magas beruházási és kitermelési költségek mellett képesek hozzájárulni az Unió jövőbeli energiaszükségleteinek kielégítéséhez, megkérdőjelezi, hogy a hidraulikus rétegrepesztés életképes technológia lehet az Európai Unióban; úgy véli, hogy a lakosság aggodalmaival megfelelően foglalkozni kell, és a hidraulikus rétegrepesztési tevékenységeknek a legmagasabb szintű éghajlat-, környezet- és közegészség-védelmi normáknak kell megfelelniük; kéri a hidraulikus rétegrepesztést folytatni szándékozó tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a szénhidrogének (például palagáz) masszív hidraulikus rétegrepesztéssel való feltárására és kitermelésére vonatkozó minimumelvekről szóló, 2014. évi bizottsági ajánlást;

| 139. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen törekedjenek az elavult, erősen szennyező és nem biztonságos erőművek leszerelésére, valamint célként tűzzék ki a piac jelenlegi kapacitásfeleslegének csökkentését; |
| --- | --- |

139.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen törekedjenek az elavult, erősen szennyező és nem biztonságos erőművek leszerelésére, valamint célként tűzzék ki a piac jelenlegi kapacitásfeleslegének csökkentését;

| 140. | felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás feltételeit; meggyőződése, hogy a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás segíthetne az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiapiacra történő átmenetben, valamint hogy fontos szerepet tölthet be az energiaunió diverzifikált, biztonságos energiaellátást célzó, és egyidejűleg az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2050-es célok felé vezető uniós menetrend teljesítéséhez szükséges csökkentését szolgáló különféle célkitűzéseinek összeegyeztetésében; |
| --- | --- |

140.

felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás feltételeit; meggyőződése, hogy a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás segíthetne az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiapiacra történő átmenetben, valamint hogy fontos szerepet tölthet be az energiaunió diverzifikált, biztonságos energiaellátást célzó, és egyidejűleg az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2050-es célok felé vezető uniós menetrend teljesítéséhez szükséges csökkentését szolgáló különféle célkitűzéseinek összeegyeztetésében;

| 141. | meggyőződése, hogy a szén-dioxid-mentesítési technológiák – így a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CCS), illetőleg a szén-dioxid-leválasztás és hasznosítás (CCU) – jelentős kutatási és innovációs erőfeszítések révén továbbfejlesztést és korszerűsítést igényelnek annak biztosítására, hogy ezek a technológiák rendelkezésre álljanak a fosszilis tüzelőanyagok környezeti lábnyomának mérséklésére, illetve akár megsemmisítésére, amelyek még mindig az Unió jelenlegi energiatermelésének több mint 40 %-át adják, és valószínűleg a jövőben is fontos energiaforrások lesznek. |
| --- | --- |

141.

meggyőződése, hogy a szén-dioxid-mentesítési technológiák – így a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CCS), illetőleg a szén-dioxid-leválasztás és hasznosítás (CCU) – jelentős kutatási és innovációs erőfeszítések révén továbbfejlesztést és korszerűsítést igényelnek annak biztosítására, hogy ezek a technológiák rendelkezésre álljanak a fosszilis tüzelőanyagok környezeti lábnyomának mérséklésére, illetve akár megsemmisítésére, amelyek még mindig az Unió jelenlegi energiatermelésének több mint 40 %-át adják, és valószínűleg a jövőben is fontos energiaforrások lesznek.

| 142. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy NER400 innovációs alapot, amelynek a széndioxid-elkülönítés és -tárolás és a megújuló energiaforrások NER300-as programjára építve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású demonstrációs projekteket kell támogatnia, ugyanakkor hogy terjessze ki annak hatályát az ipari ágazatokban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású innovációra; |
| --- | --- |

142.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy NER400 innovációs alapot, amelynek a széndioxid-elkülönítés és -tárolás és a megújuló energiaforrások NER300-as programjára építve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású demonstrációs projekteket kell támogatnia, ugyanakkor hogy terjessze ki annak hatályát az ipari ágazatokban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású innovációra;

| 143. | megjegyzi, hogy 2014-ben az atomenergia adta az uniós energiamix 27 %-át, és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamos energia több mint felét, hogy a 132 uniós atomerőműből 2050-re 130-nak a leszerelése esedékes, ami jelentős hiányt eredményez az uniós villamosenergia-szerkezetben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és alapterhelési villamos energia terén, elismeri, hogy noha néhány tagállam úgy döntött, hogy felhagy az atomenergiával, más tagállamok nemzeti és uniós energetikai és éghajlat-változási célkitűzéseik elérése érdekében új atomenergetikai projekteket kívánnak végrehajtani, és felkéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy az Unió ehhez – az uniós belső piaci és versenyszabályok szerint – nyújtson felhatalmazó keretet azon tagállamok számára, amelyek új atomenergetikai projekteket kívánnak megvalósítani; |
| --- | --- |

143.

megjegyzi, hogy 2014-ben az atomenergia adta az uniós energiamix 27 %-át, és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamos energia több mint felét, hogy a 132 uniós atomerőműből 2050-re 130-nak a leszerelése esedékes, ami jelentős hiányt eredményez az uniós villamosenergia-szerkezetben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és alapterhelési villamos energia terén, elismeri, hogy noha néhány tagállam úgy döntött, hogy felhagy az atomenergiával, más tagállamok nemzeti és uniós energetikai és éghajlat-változási célkitűzéseik elérése érdekében új atomenergetikai projekteket kívánnak végrehajtani, és felkéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy az Unió ehhez – az uniós belső piaci és versenyszabályok szerint – nyújtson felhatalmazó keretet azon tagállamok számára, amelyek új atomenergetikai projekteket kívánnak megvalósítani;

| 144. | megjegyzi, hogy az atomenergia az európai energiarendszer egyik legfontosabb alkotóeleme, amely alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátást eredményez, egyidejűleg korlátozza az importtól való függőséget, biztosítva az állandó villamosenergia-ellátást, amely kiszolgálhatja a belső piacot és szilárd alap lehet egy olyan energiarendszerhez, amelybe a megújuló energiák fokozatosan bevezethetőek; |
| --- | --- |

144.

megjegyzi, hogy az atomenergia az európai energiarendszer egyik legfontosabb alkotóeleme, amely alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátást eredményez, egyidejűleg korlátozza az importtól való függőséget, biztosítva az állandó villamosenergia-ellátást, amely kiszolgálhatja a belső piacot és szilárd alap lehet egy olyan energiarendszerhez, amelybe a megújuló energiák fokozatosan bevezethetőek;

| 145. | felhívja az atomenergiát kivezető tagállamokat annak biztosítására, hogy azt azonos ellátást biztosítani képes, valamint a termelés és elosztás közös rendszerének stabilizálásához hozzájáruló energiatermelési móddal váltsák fel; |
| --- | --- |

145.

felhívja az atomenergiát kivezető tagállamokat annak biztosítására, hogy azt azonos ellátást biztosítani képes, valamint a termelés és elosztás közös rendszerének stabilizálásához hozzájáruló energiatermelési móddal váltsák fel;

| 146. | úgy véli, hogy míg a tagállamok joga meghatározni energiaszerkezetüket és míg minden egyes tagállam önállóan dönthet gazdasága dekarbonizációjának módjáról, az európai és tagállami éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések teljesítéséhez a politikák és a technológiai fejlesztések uniós szintű koordinációja szükséges; elismeri, hogy egyes területeken az uniós szintű politikák a leghatékonyabbak, valamint hogy más területen döntő fontosságú a tagállamok közötti szoros együttműködés és koordináció; elismeri, hogy e koordináció biztosításához erőteljes és megbízható irányítási folyamat szükséges; |
| --- | --- |

146.

úgy véli, hogy míg a tagállamok joga meghatározni energiaszerkezetüket és míg minden egyes tagállam önállóan dönthet gazdasága dekarbonizációjának módjáról, az európai és tagállami éghajlat- és energiapolitikai célkitűzések teljesítéséhez a politikák és a technológiai fejlesztések uniós szintű koordinációja szükséges; elismeri, hogy egyes területeken az uniós szintű politikák a leghatékonyabbak, valamint hogy más területen döntő fontosságú a tagállamok közötti szoros együttműködés és koordináció; elismeri, hogy e koordináció biztosításához erőteljes és megbízható irányítási folyamat szükséges;

| 147. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat egy modernizációs alap létrehozására, amely szigorú feltételek és iránymutatás révén biztosítaná, hogy a források valódi energetikai modernizációs projekteket támogassanak, amelyek technológiasemleges alapon kerülnek kiválasztásra, illetve annak alapján, hogy kimutathatóan megfelelnek-e az Unió 2030-as üvegházhatású gázokra vonatkozó célkitűzéseinek; |
| --- | --- |

147.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat egy modernizációs alap létrehozására, amely szigorú feltételek és iránymutatás révén biztosítaná, hogy a források valódi energetikai modernizációs projekteket támogassanak, amelyek technológiasemleges alapon kerülnek kiválasztásra, illetve annak alapján, hogy kimutathatóan megfelelnek-e az Unió 2030-as üvegházhatású gázokra vonatkozó célkitűzéseinek;

| 148. | hangsúlyozza, hogy az Európai Beruházási Bankot be kell vonni a modernizációs alap korábban említett kritériumainak és iránymutatásának kialakításába; |
| --- | --- |

148.

hangsúlyozza, hogy az Európai Beruházási Bankot be kell vonni a modernizációs alap korábban említett kritériumainak és iránymutatásának kialakításába;

| 149. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az energiaunió megvalósítása garantálja a környezet és az éghajlat védelmét, a levegőminőség javítását, a külső energiafüggőség csökkentését, a biodiverzitást, a foglalkoztatást és az európai ipar technológiai innováción és vezető szerepen alapuló versenyképességét; |
| --- | --- |

149.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az energiaunió megvalósítása garantálja a környezet és az éghajlat védelmét, a levegőminőség javítását, a külső energiafüggőség csökkentését, a biodiverzitást, a foglalkoztatást és az európai ipar technológiai innováción és vezető szerepen alapuló versenyképességét;

| 150. | hangsúlyozza, hogy az energiát minden uniós polgár számára megfizethetővé kell tenni; úgy véli, hogy a szükségtelen fogyasztásnak, a hatékonyság javítása, az erősebb összeköttetések, a magasabb piaci integráció és – különösen az épületekben – az energetikai fenntarthatósági beruházások révén történő elkerülése sok háztartás számára lehetővé tenné, hogy egyenlő feltételek mellett férjenek hozzá egy egységes, fenntartható, versenyképes és biztonságos energiapiachoz, és megmeneküljenek az energiaszegénységtől, amely 2012-ben az uniós polgárok negyedét érintette; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy, az Európában tapasztalható energiaszegénységről szóló közleményt, amelyet az ellene való küzdelem cselekvési terve kísér, és amely tartalmazza az energiaszegénység fogalmának meghatározását és mutatóit is; |
| --- | --- |

150.

hangsúlyozza, hogy az energiát minden uniós polgár számára megfizethetővé kell tenni; úgy véli, hogy a szükségtelen fogyasztásnak, a hatékonyság javítása, az erősebb összeköttetések, a magasabb piaci integráció és – különösen az épületekben – az energetikai fenntarthatósági beruházások révén történő elkerülése sok háztartás számára lehetővé tenné, hogy egyenlő feltételek mellett férjenek hozzá egy egységes, fenntartható, versenyképes és biztonságos energiapiachoz, és megmeneküljenek az energiaszegénységtől, amely 2012-ben az uniós polgárok negyedét érintette; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy, az Európában tapasztalható energiaszegénységről szóló közleményt, amelyet az ellene való küzdelem cselekvési terve kísér, és amely tartalmazza az energiaszegénység fogalmának meghatározását és mutatóit is;

Az energiahatékony és dekarbonizált közlekedési ágazat felé

| 151. | úgy véli, hogy az európai végső energiafogyasztás több mint 30 %-áért a közlekedés felelős, és hogy a közlekedési ágazat 94 %-ban kőolajtermékekre támaszkodik; úgy véli ezért, hogy egy alkalmazkodóképes energiaunióra és egy előretekintő éghajlat-politikára irányuló keretstratégia központi elemét egy olyan tisztább energiarendszernek kell képeznie, amely egyértelműen kapcsolódik a közlekedési ágazat szén-dioxid-mentesítéséhez; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság és a megújuló energiák előmozdítására szolgáló intézkedések ötvözése, valamint az innovatív energiatechnológiák fejlesztése alapvető fontosságú annak érdekében, hogy környezeti szempontból fenntartható energiaszerkezetet alakítsunk ki az európai közlekedési ágazat számára; úgy véli, hogy ösztönözni kell a különféle megújuló energiaforrások használatát, többek között a cseppfolyósított földgázét a nehéz tehergépjárművek esetében és a tengerészeti ágazatban; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat – adott esetben – a környezetvédelmi szempontból káros adótámogatások megszüntetésére; ösztönzi a technológiailag jobb mobilitási megoldások, valamint a támogató technológiák és politikák terén kifejleszthető megoldások megtalálására irányuló kutatás és innováció támogatását; |
| --- | --- |

151.

úgy véli, hogy az európai végső energiafogyasztás több mint 30 %-áért a közlekedés felelős, és hogy a közlekedési ágazat 94 %-ban kőolajtermékekre támaszkodik; úgy véli ezért, hogy egy alkalmazkodóképes energiaunióra és egy előretekintő éghajlat-politikára irányuló keretstratégia központi elemét egy olyan tisztább energiarendszernek kell képeznie, amely egyértelműen kapcsolódik a közlekedési ágazat szén-dioxid-mentesítéséhez; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság és a megújuló energiák előmozdítására szolgáló intézkedések ötvözése, valamint az innovatív energiatechnológiák fejlesztése alapvető fontosságú annak érdekében, hogy környezeti szempontból fenntartható energiaszerkezetet alakítsunk ki az európai közlekedési ágazat számára; úgy véli, hogy ösztönözni kell a különféle megújuló energiaforrások használatát, többek között a cseppfolyósított földgázét a nehéz tehergépjárművek esetében és a tengerészeti ágazatban; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat – adott esetben – a környezetvédelmi szempontból káros adótámogatások megszüntetésére; ösztönzi a technológiailag jobb mobilitási megoldások, valamint a támogató technológiák és politikák terén kifejleszthető megoldások megtalálására irányuló kutatás és innováció támogatását;

| 152. | megjegyzi, hogy a közlekedési ágazat dekarbonizációja az energia, a közlekedés, a kereskedelem, a kutatás és az innováció szakpolitikai területét érintő intézkedések ötvözését vonja magával; hangsúlyozza a határokon átnyúló koherens megközelítés fontosságát a nemzeti széttagoltság megelőzése érdekében, és kiemeli, hogy olyan szabványokat és interoperabilitási követelményeket kell megállapítani, amelyek lehetővé teszik az európai vállalkozások számára a piaci lehetőségek kiaknázását; |
| --- | --- |

152.

megjegyzi, hogy a közlekedési ágazat dekarbonizációja az energia, a közlekedés, a kereskedelem, a kutatás és az innováció szakpolitikai területét érintő intézkedések ötvözését vonja magával; hangsúlyozza a határokon átnyúló koherens megközelítés fontosságát a nemzeti széttagoltság megelőzése érdekében, és kiemeli, hogy olyan szabványokat és interoperabilitási követelményeket kell megállapítani, amelyek lehetővé teszik az európai vállalkozások számára a piaci lehetőségek kiaknázását;

| 153. | megjegyzi, hogy a járművek kibocsátására vonatkozó továbbfejlesztett előírások és az üzemanyag-hatékonyság döntő fontosságúak mind az EU olajtól való függőségének csökkentésében, mind pedig az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának visszaszorításában, és ezért felszólítja az ipart, a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák és gyorsítsák fel az e téren végzett munkát, és – tekintettel a közelmúltbeli botrányokra – biztosítsák, hogy a kibocsátásvizsgálat ne csak pontos legyen, hanem a valós járművezetési körülményeket tükrözze; kéri a Bizottságot, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozóan vizsgálja felül a személy- és tehergépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásokat; megjegyzi azonban, hogy a közlekedésből származó kibocsátások csökkentésére és az energiakereslet csökkentésének és az ellátás diverzifikálásának biztosítására hosszú távú megoldásként az alternatív üzemanyagok, a megújuló villamos energiával történő villamosítás és a fenntarthatóbb közlekedési módok előmozdítása kínálkozik; |
| --- | --- |

153.

megjegyzi, hogy a járművek kibocsátására vonatkozó továbbfejlesztett előírások és az üzemanyag-hatékonyság döntő fontosságúak mind az EU olajtól való függőségének csökkentésében, mind pedig az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának visszaszorításában, és ezért felszólítja az ipart, a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák és gyorsítsák fel az e téren végzett munkát, és – tekintettel a közelmúltbeli botrányokra – biztosítsák, hogy a kibocsátásvizsgálat ne csak pontos legyen, hanem a valós járművezetési körülményeket tükrözze; kéri a Bizottságot, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozóan vizsgálja felül a személy- és tehergépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásokat; megjegyzi azonban, hogy a közlekedésből származó kibocsátások csökkentésére és az energiakereslet csökkentésének és az ellátás diverzifikálásának biztosítására hosszú távú megoldásként az alternatív üzemanyagok, a megújuló villamos energiával történő villamosítás és a fenntarthatóbb közlekedési módok előmozdítása kínálkozik;

| 154. | támogatja egy átfogó közúti közlekedési csomag létrehozását, amely előmozdítaná az infrastruktúra hatékonyabb árazását és az intelligens interoperábilis közlekedési megoldások elterjedését; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságot javítani lehet az intelligens közlekedési rendszerek digitalizálásának és használatának támogatásával, valamint innovatív közlekedési szolgáltatások kialakításával. felszólít egy előretekintő kutatási és innovációs stratégia kidolgozására a közlekedési ágazatban; támogatja a közlekedésből származó szennyezés, a forgalmi torlódások, a zaj és a közúti balesetek csökkentésére irányuló, fenntartható városi és vidéki mobilitási tervek kidolgozását; úgy véli, hogy az ilyen terveknek a fogyatékossággal élő felhasználók és a költségek tekintetében meglévő egyenlőtlenségek felszámolására kell irányulniuk; |
| --- | --- |

154.

támogatja egy átfogó közúti közlekedési csomag létrehozását, amely előmozdítaná az infrastruktúra hatékonyabb árazását és az intelligens interoperábilis közlekedési megoldások elterjedését; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságot javítani lehet az intelligens közlekedési rendszerek digitalizálásának és használatának támogatásával, valamint innovatív közlekedési szolgáltatások kialakításával. felszólít egy előretekintő kutatási és innovációs stratégia kidolgozására a közlekedési ágazatban; támogatja a közlekedésből származó szennyezés, a forgalmi torlódások, a zaj és a közúti balesetek csökkentésére irányuló, fenntartható városi és vidéki mobilitási tervek kidolgozását; úgy véli, hogy az ilyen terveknek a fogyatékossággal élő felhasználók és a költségek tekintetében meglévő egyenlőtlenségek felszámolására kell irányulniuk;

| 155. | üdvözli a leginkább fenntartható és energiahatékony közlekedési módok és útvonalak – például a vasúti közlekedés, a rövid távú tengeri fuvarozás, a belvízi hajózás és a tengeri közlekedés – felé való elmozdulást azok versenyképesebbé, és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése révén hatékonyabbá tétele révén; kiemeli ebben a tekintetben az intermodalitás fontosságát; |
| --- | --- |

155.

üdvözli a leginkább fenntartható és energiahatékony közlekedési módok és útvonalak – például a vasúti közlekedés, a rövid távú tengeri fuvarozás, a belvízi hajózás és a tengeri közlekedés – felé való elmozdulást azok versenyképesebbé, és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése révén hatékonyabbá tétele révén; kiemeli ebben a tekintetben az intermodalitás fontosságát;

| 156. | felszólítja a Bizottságot, hogy a közlekedési ágazat dekarbonizációjának részeként dolgozzon ki átfogó közúti közlekedési stratégiát, és támogassa a közúti elektromos mobilitás fejlesztésének és elterjesztésének terén tett erőfeszítések fokozását; |
| --- | --- |

156.

felszólítja a Bizottságot, hogy a közlekedési ágazat dekarbonizációjának részeként dolgozzon ki átfogó közúti közlekedési stratégiát, és támogassa a közúti elektromos mobilitás fejlesztésének és elterjesztésének terén tett erőfeszítések fokozását;

| 157. | rámutat, hogy az elektromos járművek elterjesztése komoly terheket ró a villamosenergia-termelésre, és felszólít, hogy készítsenek értékelést annak meghatározására, hogy a meglévő termelési kapacitás milyen mértékben győzi majd a terhelést; |
| --- | --- |

157.

rámutat, hogy az elektromos járművek elterjesztése komoly terheket ró a villamosenergia-termelésre, és felszólít, hogy készítsenek értékelést annak meghatározására, hogy a meglévő termelési kapacitás milyen mértékben győzi majd a terhelést;

| 158. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a személygépjárművek üzemanyag-fogyasztását és szén-dioxid-címkézési rendszerét annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók pontosabb, érdemibb és összehasonlíthatóbb információkat kapjanak a szén-dioxid-kibocsátásokról és az üzemanyag-fogyasztásról, hogy a legenergiahatékonyabb gépjárművekre essen a választásuk, másrészt ösztönözze a gyártókat járműveik energiahatékonyságának javítására és fokozza az energiabiztonságot; |
| --- | --- |

158.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a személygépjárművek üzemanyag-fogyasztását és szén-dioxid-címkézési rendszerét annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók pontosabb, érdemibb és összehasonlíthatóbb információkat kapjanak a szén-dioxid-kibocsátásokról és az üzemanyag-fogyasztásról, hogy a legenergiahatékonyabb gépjárművekre essen a választásuk, másrészt ösztönözze a gyártókat járműveik energiahatékonyságának javítására és fokozza az energiabiztonságot;

| 159. | kitart amellett, hogy a Bizottságnak fel kell gyorsítania a felülvizsgált vizsgálati ciklus bevezetését annak biztosítása érdekében, hogy a gépjárművek szén-dioxid- és egyéb szennyezőanyag-kibocsátása a valós vezetési körülmények közötti kibocsátásokat tükrözzék; |
| --- | --- |

159.

kitart amellett, hogy a Bizottságnak fel kell gyorsítania a felülvizsgált vizsgálati ciklus bevezetését annak biztosítása érdekében, hogy a gépjárművek szén-dioxid- és egyéb szennyezőanyag-kibocsátása a valós vezetési körülmények közötti kibocsátásokat tükrözzék;

| 160. | felszólítja a Bizottságot, hogy a „vasúti közlekedésre való átállás” kezdeményezés előterjesztésével gyorsítsa fel a fejlett technológiák innovatív vasútba történő integrálását, mivel az fontos szerepet játszhat a tiszta tömegközlekedésben; |
| --- | --- |

160.

felszólítja a Bizottságot, hogy a „vasúti közlekedésre való átállás” kezdeményezés előterjesztésével gyorsítsa fel a fejlett technológiák innovatív vasútba történő integrálását, mivel az fontos szerepet játszhat a tiszta tömegközlekedésben;

| 161. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi hajózás még mindig nem esik az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kötelező kötelezettségvállalások hatálya alá, jóllehet az általa bonyolított forgalom erős növekedést mutat; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot a nemzetközi hajózásra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátási célokra vonatkozóan, amennyiben 2016 vége előtt a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretein belül nem sikerül kötelező intézkedésekről megállapodni; |
| --- | --- |

161.

emlékeztet arra, hogy a nemzetközi hajózás még mindig nem esik az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kötelező kötelezettségvállalások hatálya alá, jóllehet az általa bonyolított forgalom erős növekedést mutat; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot a nemzetközi hajózásra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátási célokra vonatkozóan, amennyiben 2016 vége előtt a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) keretein belül nem sikerül kötelező intézkedésekről megállapodni;

| 162. | hangsúlyozza, hogy nagyobb mértékben össze kell hangolni a közlekedési, fűtési-hűtési és villamosenergia-dekarbonizációs stratégiákat; felhívja a Bizottságot a közlekedési és fűtési-hűtési ágazatból származó szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó holisztikus tervek előterjesztésére, tekintettel többek között arra, hogy a többféle megújuló energiaforrásból előállított, bőségesen rendelkezésre álló, tiszta és olcsó villamos energiát fel lehetne használni az elektromos járművek feltöltésére, valamint hűtő és fűtő berendezések üzemeltetésére; |
| --- | --- |

162.

hangsúlyozza, hogy nagyobb mértékben össze kell hangolni a közlekedési, fűtési-hűtési és villamosenergia-dekarbonizációs stratégiákat; felhívja a Bizottságot a közlekedési és fűtési-hűtési ágazatból származó szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó holisztikus tervek előterjesztésére, tekintettel többek között arra, hogy a többféle megújuló energiaforrásból előállított, bőségesen rendelkezésre álló, tiszta és olcsó villamos energiát fel lehetne használni az elektromos járművek feltöltésére, valamint hűtő és fűtő berendezések üzemeltetésére;

| 163. | hangsúlyozza, hogy előnyben kell részesíteni az olyan közlekedési projektekre irányuló ESBA-támogatást, amelyek lehetővé teszik a technológiai átmenetet egy tiszta és fenntartható közlekedési rendszer felé; kiemeli, hogy más, uniós szinten rendelkezésre álló pénzügyi támogatási eszközöknek elsőbbségben kell részesíteniük az intermodalitás, a vasút, a tengeri közlekedés és a belvízi utak infrastruktúrájába történő beruházást; |
| --- | --- |

163.

hangsúlyozza, hogy előnyben kell részesíteni az olyan közlekedési projektekre irányuló ESBA-támogatást, amelyek lehetővé teszik a technológiai átmenetet egy tiszta és fenntartható közlekedési rendszer felé; kiemeli, hogy más, uniós szinten rendelkezésre álló pénzügyi támogatási eszközöknek elsőbbségben kell részesíteniük az intermodalitás, a vasút, a tengeri közlekedés és a belvízi utak infrastruktúrájába történő beruházást;

| 164. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a fenntartható turizmus tanúsítási kritériumainak összehangolására irányuló munkájába az uniós célkitűzéseknek megfelelően foglaljon bele a megújuló energiahasználatról szóló kritériumot és egy másikat a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséről; |
| --- | --- |

164.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a fenntartható turizmus tanúsítási kritériumainak összehangolására irányuló munkájába az uniós célkitűzéseknek megfelelően foglaljon bele a megújuló energiahasználatról szóló kritériumot és egy másikat a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséről;

Kutatás, innováció és versenyképesség

| 165. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza az Unió erőforrásainak jobb kihasználására irányuló kutatást és az erőforrások környezeti hatásainak mérséklését a fenntartható gazdasági növekedés biztosítása, a munkahelyteremtés, az ipar versenyképességének javítása és különösen az Unió hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai céljainak elérése érdekében; |
| --- | --- |

165.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza az Unió erőforrásainak jobb kihasználására irányuló kutatást és az erőforrások környezeti hatásainak mérséklését a fenntartható gazdasági növekedés biztosítása, a munkahelyteremtés, az ipar versenyképességének javítása és különösen az Unió hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai céljainak elérése érdekében;

| 166. | hangsúlyozza e tekintetben, hogy maradéktalanul ki kell használni a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású] energiatechnológiák fellendítésére, az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrásokra, az intelligens hálózatokra, a decentralizált termelésre, a rugalmas előállításra, a villamosenergia-tárolásra és a közlekedési rendszer villamosítására vonatkozó uniós finanszírozási lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a kutatásra irányuló erőfeszítéseit és e technológiák bevezetését annak érdekében, hogy teljesüljenek a 2020-as, a 2030-as és a hosszabb távú célkitűzései, javítsa energiabiztonságát, és elősegítse a gazdasági fellendülést; elvárja, hogy a Horizont 2020 kutatási program félidős felülvizsgálata során foglalkozzanak ezekkel a prioritásokkal; emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 energiaügyi kihívását úgy alakították ki, hogy támogassa a megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre való áttérést, amelynek fő prioritásai az Energiahatékonyság, az Alacsony szén-dioxid-kibocsátási technológiák, valamint az Intelligens városok és közösségek címsorok alatt vannak felsorolva; emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 költségvetése energetikai kihívásának legalább 85 %-át a nem fosszilis tüzelőanyagok területén kell elkölteni, amelyen belül legalább a teljes energakihívás-költségvetés 15 %-át a megújulóenergia- és energiahatékonysági technológiák piaci bevezetési tevékenységeire kell költeni; |
| --- | --- |

166.

hangsúlyozza e tekintetben, hogy maradéktalanul ki kell használni a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású] energiatechnológiák fellendítésére, az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrásokra, az intelligens hálózatokra, a decentralizált termelésre, a rugalmas előállításra, a villamosenergia-tárolásra és a közlekedési rendszer villamosítására vonatkozó uniós finanszírozási lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a kutatásra irányuló erőfeszítéseit és e technológiák bevezetését annak érdekében, hogy teljesüljenek a 2020-as, a 2030-as és a hosszabb távú célkitűzései, javítsa energiabiztonságát, és elősegítse a gazdasági fellendülést; elvárja, hogy a Horizont 2020 kutatási program félidős felülvizsgálata során foglalkozzanak ezekkel a prioritásokkal; emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 energiaügyi kihívását úgy alakították ki, hogy támogassa a megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre való áttérést, amelynek fő prioritásai az Energiahatékonyság, az Alacsony szén-dioxid-kibocsátási technológiák, valamint az Intelligens városok és közösségek címsorok alatt vannak felsorolva; emlékeztet arra, hogy a Horizont 2020 költségvetése energetikai kihívásának legalább 85 %-át a nem fosszilis tüzelőanyagok területén kell elkölteni, amelyen belül legalább a teljes energakihívás-költségvetés 15 %-át a megújulóenergia- és energiahatékonysági technológiák piaci bevezetési tevékenységeire kell költeni;

| 167. | úgy véli, hogy az ilyen technológiák fejlesztésére fordított erőfeszítések fokozása jelentős hosszú távú előnyökkel jár a költséghatékony dekarbonizáció, az alacsonyabb előállítási költségek és az energia iránti csökkenő kereslet révén, ezzel erősítve az ipar versenyképességét; |
| --- | --- |

167.

úgy véli, hogy az ilyen technológiák fejlesztésére fordított erőfeszítések fokozása jelentős hosszú távú előnyökkel jár a költséghatékony dekarbonizáció, az alacsonyabb előállítási költségek és az energia iránti csökkenő kereslet révén, ezzel erősítve az ipar versenyképességét;

| 168. | tudomásul veszi az európai technológiai vezető szerepet a szélturbinákéhoz, az elektromos kábelekéhez, a hálózatfejlesztéséhez és szolgáltatásokéhoz, valamint a városi közlekedési rendszerekéhez hasonló kulcsfontosságú ágazatokban; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy ez a vezető szerep veszélyeztetve van, és felhívja a Bizottságot e vezető szerep megtartása érdekében sürgős intézkedések megtételére; |
| --- | --- |

168.

tudomásul veszi az európai technológiai vezető szerepet a szélturbinákéhoz, az elektromos kábelekéhez, a hálózatfejlesztéséhez és szolgáltatásokéhoz, valamint a városi közlekedési rendszerekéhez hasonló kulcsfontosságú ágazatokban; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy ez a vezető szerep veszélyeztetve van, és felhívja a Bizottságot e vezető szerep megtartása érdekében sürgős intézkedések megtételére;

| 169. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kezdeményezést az EU globális technológiai és innovációs szerepével kapcsolatban a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai technológiák, többek között a hullámenergia, az úszó naperőművek technológiája, valamint az algákból előállított bioüzemanyagok terén, és adjon lendületet az e területeken folytatott kutatás-fejlesztésnek és innovációnak; |
| --- | --- |

169.

sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kezdeményezést az EU globális technológiai és innovációs szerepével kapcsolatban a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai technológiák, többek között a hullámenergia, az úszó naperőművek technológiája, valamint az algákból előállított bioüzemanyagok terén, és adjon lendületet az e területeken folytatott kutatás-fejlesztésnek és innovációnak;

| 170. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy törekedjenek a nemzeti és európai kutatási programok jobb együttműködésére és összehangolására, különösen az energia, a fuvarozás, az ikt és az építőipar terén, annak biztosítása érdekében, hogy prioritást kapjanak az olyan közös kihívások, mint az energiahatékonyság növelése azzal, hogy nem csak a fűtési, hanem a hűtési ágazatra, a kisvolumenű megújuló energiákra is összpontosítanak, az energiabiztonság növelése, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, valamint az új megújuló energiaforrások fejlesztése és az új technológiák piaci elterjedésének maximalizálása; |
| --- | --- |

170.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy törekedjenek a nemzeti és európai kutatási programok jobb együttműködésére és összehangolására, különösen az energia, a fuvarozás, az ikt és az építőipar terén, annak biztosítása érdekében, hogy prioritást kapjanak az olyan közös kihívások, mint az energiahatékonyság növelése azzal, hogy nem csak a fűtési, hanem a hűtési ágazatra, a kisvolumenű megújuló energiákra is összpontosítanak, az energiabiztonság növelése, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, valamint az új megújuló energiaforrások fejlesztése és az új technológiák piaci elterjedésének maximalizálása;

| 171. | hangsúlyozza az ikt-alkalmazások energiarendszerekbe történő integrálásának többletértékét, és felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be közös szabványokat az átviteli rendszerek szintjén az intelligens hálózatok tekintetében az állandó ellátás és az energia határokon átnyúló szabad áramlásának biztosítására, valamint az energiabiztonsághoz való hozzájárulásra, valamint különösen az elosztási rendszerek szintjén a helyi közösségek, települések és régiók ellátásbiztonságának garantálására. kiemeli e tekintetben az intelligens energiahálózatok és az új energiatároló létesítmények fejlesztésének potenciális szerepét a megújuló energiaforrások szintjének növelésében; |
| --- | --- |

171.

hangsúlyozza az ikt-alkalmazások energiarendszerekbe történő integrálásának többletértékét, és felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be közös szabványokat az átviteli rendszerek szintjén az intelligens hálózatok tekintetében az állandó ellátás és az energia határokon átnyúló szabad áramlásának biztosítására, valamint az energiabiztonsághoz való hozzájárulásra, valamint különösen az elosztási rendszerek szintjén a helyi közösségek, települések és régiók ellátásbiztonságának garantálására. kiemeli e tekintetben az intelligens energiahálózatok és az új energiatároló létesítmények fejlesztésének potenciális szerepét a megújuló energiaforrások szintjének növelésében;

| 172. | elismeri, hogy az intelligens mérőeszközök jelentősen hozzájárulnak az elosztási hálózati szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy adataik végső tulajdonosainak továbbra is a fogyasztóknak kell lenniük és az elosztásirendszer-üzemeltetőknek és más piaci szereplőknek továbbított adatokat a magánléthez való jog tiszteletben tartása érdekében anonimizálni kell; |
| --- | --- |

172.

elismeri, hogy az intelligens mérőeszközök jelentősen hozzájárulnak az elosztási hálózati szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy adataik végső tulajdonosainak továbbra is a fogyasztóknak kell lenniük és az elosztásirendszer-üzemeltetőknek és más piaci szereplőknek továbbított adatokat a magánléthez való jog tiszteletben tartása érdekében anonimizálni kell;

| 173. | meggyőződése, hogy az energia belső piacának további fejlődése szervesen kapcsolódik a digitális egységes piachoz; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a kapcsolatot az energiaunió és a digitális egységes piac között a fogyasztók energiaszolgáltatásokhoz digitális platformok használatával történő hozzáférésének maximalizálásával és az energia versenyképesebb, átláthatóbb és a digitális gazdaságba jobban integrált belső piacának fejlesztése révén; |
| --- | --- |

173.

meggyőződése, hogy az energia belső piacának további fejlődése szervesen kapcsolódik a digitális egységes piachoz; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a kapcsolatot az energiaunió és a digitális egységes piac között a fogyasztók energiaszolgáltatásokhoz digitális platformok használatával történő hozzáférésének maximalizálásával és az energia versenyképesebb, átláthatóbb és a digitális gazdaságba jobban integrált belső piacának fejlesztése révén;

| 174. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mindenekelőtt az ipari termelés fejlődésére és az energiaszektorban az infokommunikációs technológiák egyre nagyobb szerepére tekintettel fokozzák a fogyasztóknak létfontosságú szolgáltatásokat nyújtó, kritikus jelentőségű energiainfrastruktúrák IT-biztonságát és védelmét; hangsúlyozza ebben a vonatkozásban a hálózati és informatikai biztonsági irányelv elfogadásának és időben történő végrehajtásának fontosságát a kritikus infrastruktúrák hálózati és informatikai biztonsága magas szintjének megtartása szempontjából; |
| --- | --- |

174.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mindenekelőtt az ipari termelés fejlődésére és az energiaszektorban az infokommunikációs technológiák egyre nagyobb szerepére tekintettel fokozzák a fogyasztóknak létfontosságú szolgáltatásokat nyújtó, kritikus jelentőségű energiainfrastruktúrák IT-biztonságát és védelmét; hangsúlyozza ebben a vonatkozásban a hálózati és informatikai biztonsági irányelv elfogadásának és időben történő végrehajtásának fontosságát a kritikus infrastruktúrák hálózati és informatikai biztonsága magas szintjének megtartása szempontjából;

| 175. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a Horizont 2020 keretén belül prioritássá kellene tenniük a fenntartható, biztonságos és kevésbé kiforrott energiatermelési technológiák költségeinek csökkentését, különösen azokét, amelyek hozzájárulnak a üvegházhatásúgáz-kibocsátások globális csökkentéséhez és az EU 2030-ra kitűzött céljainak eléréséhez; felhívja mind a Bizottságot, mint a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyértelmű jogi és stratégiai keretet és finanszírozási lehetőségeket azon kutatási és fejlesztési kezdeményezések és alkalmazási projektek számára, amelyek segítik az Európai Uniót éghajlat-, energia- és környezetvédelmi politikai céljainak elérésében és gazdasági versenyképességének erősítésében; üdvözli a felülvizsgált SET-terv Bizottság általi elfogadását; hangsúlyozza, hogy a K+F-nek és az innovációnak a rendelkezésre álló vagy fejlesztés alatt álló megoldások rendszerbe integrálására, semmint egymástól elkülönülő egyedi ágazatokra és technológiákra kell összpontosítania; |
| --- | --- |

175.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a Horizont 2020 keretén belül prioritássá kellene tenniük a fenntartható, biztonságos és kevésbé kiforrott energiatermelési technológiák költségeinek csökkentését, különösen azokét, amelyek hozzájárulnak a üvegházhatásúgáz-kibocsátások globális csökkentéséhez és az EU 2030-ra kitűzött céljainak eléréséhez; felhívja mind a Bizottságot, mint a tagállamokat, hogy biztosítsanak egyértelmű jogi és stratégiai keretet és finanszírozási lehetőségeket azon kutatási és fejlesztési kezdeményezések és alkalmazási projektek számára, amelyek segítik az Európai Uniót éghajlat-, energia- és környezetvédelmi politikai céljainak elérésében és gazdasági versenyképességének erősítésében; üdvözli a felülvizsgált SET-terv Bizottság általi elfogadását; hangsúlyozza, hogy a K+F-nek és az innovációnak a rendelkezésre álló vagy fejlesztés alatt álló megoldások rendszerbe integrálására, semmint egymástól elkülönülő egyedi ágazatokra és technológiákra kell összpontosítania;

| 176. | elismeri, hogy a környezetbarát és költséghatékony újítások és kutatás-fejlesztés terén elért előrelépés szintén kulcsfontosságú az Unió jövőbeni versenyképessége szempontjából, beleértve az európai ipart is; |
| --- | --- |

176.

elismeri, hogy a környezetbarát és költséghatékony újítások és kutatás-fejlesztés terén elért előrelépés szintén kulcsfontosságú az Unió jövőbeni versenyképessége szempontjából, beleértve az európai ipart is;

| 177. | kéri a Bizottságot a különböző támogatási és finanszírozási eszközök – köztük az InvestEU program, az európai összekapcsolódási eszköz (közös érdekű projektek), kutatást és fejlesztést támogató alapok, strukturális alapok, intelligens energiahálózatokat finanszírozó eszközök (ERA-Net Plus), a Horizont 2020 program (H2020), az Európai Beruházási Bank (EIB), az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program (EEPR), az európai összekapcsolódási eszköz – Energia (CEF-E) NER 300, a Szén- és Acélipari Kutatási Alap (RFCS), és Eurogia+ – áttekinthető listájának elkészítésére, tisztázva részvétel egyedi feltételeit a fenti programokban, nem feledkezve meg a technológiasemleges megközelítésről; |
| --- | --- |

177.

kéri a Bizottságot a különböző támogatási és finanszírozási eszközök – köztük az InvestEU program, az európai összekapcsolódási eszköz (közös érdekű projektek), kutatást és fejlesztést támogató alapok, strukturális alapok, intelligens energiahálózatokat finanszírozó eszközök (ERA-Net Plus), a Horizont 2020 program (H2020), az Európai Beruházási Bank (EIB), az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program (EEPR), az európai összekapcsolódási eszköz – Energia (CEF-E) NER 300, a Szén- és Acélipari Kutatási Alap (RFCS), és Eurogia+ – áttekinthető listájának elkészítésére, tisztázva részvétel egyedi feltételeit a fenti programokban, nem feledkezve meg a technológiasemleges megközelítésről;

Az energiaunió megvalósítása: polgárok és városok

| 178. | emlékeztet 6 000 európai város Polgármesterek Szövetsége keretében tett azon kötelezettségvállalására, hogy az energetikai átmenetben vezető szerepet fognak betölteni; sürgeti a Bizottságot e hálózat és olyan más kezdeményezések teljes mozgósítására, mint az Intelligens Városok és Közösségek és az Energiavárosok, és biztosítsa számukra a továbbfejlődéshez a pénzügyi és humánerőforrásokat; véleménye szerint a Polgármesterek Szövetsége részes feleinek elsőbbségi hozzáférést kell az európai finanszírozáshoz biztosítani; |
| --- | --- |

178.

emlékeztet 6 000 európai város Polgármesterek Szövetsége keretében tett azon kötelezettségvállalására, hogy az energetikai átmenetben vezető szerepet fognak betölteni; sürgeti a Bizottságot e hálózat és olyan más kezdeményezések teljes mozgósítására, mint az Intelligens Városok és Közösségek és az Energiavárosok, és biztosítsa számukra a továbbfejlődéshez a pénzügyi és humánerőforrásokat; véleménye szerint a Polgármesterek Szövetsége részes feleinek elsőbbségi hozzáférést kell az európai finanszírozáshoz biztosítani;

| 179. | hangsúlyozza, hogy az aktív oktatási/képzési és készségstratégiák alapvetőek a fenntartható, erőforrás-hatékony gazdasághoz; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a polgároknak szóló oktatási és képzési programokat, valamint ösztönözzék a közösségi irányítású oktatást az energiaszükséglet csökkentése és a megújuló energia előállítása terén; hangsúlyozza, hogy az energiaunió sikeréhez – egyfelől a változó körülményekhez és a polgárok törekvéseihez, másfelől pedig a munkaerőpiac igényeihez való alkalmazkodás eszközeként – azonos hozzáférés szükséges az induló és az egész életem át tartó oktatáshoz és képzéshez; emlékeztet arra, hogy elengedhetetlenek azok a képzési és továbbképzési programok, amelyek lehetővé teszik a munkavállalók számára a megújulóenergia-fejlesztés fenntartható és helyi munkahely-lehetőségeinek teljes kiaknázását; |
| --- | --- |

179.

hangsúlyozza, hogy az aktív oktatási/képzési és készségstratégiák alapvetőek a fenntartható, erőforrás-hatékony gazdasághoz; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a polgároknak szóló oktatási és képzési programokat, valamint ösztönözzék a közösségi irányítású oktatást az energiaszükséglet csökkentése és a megújuló energia előállítása terén; hangsúlyozza, hogy az energiaunió sikeréhez – egyfelől a változó körülményekhez és a polgárok törekvéseihez, másfelől pedig a munkaerőpiac igényeihez való alkalmazkodás eszközeként – azonos hozzáférés szükséges az induló és az egész életem át tartó oktatáshoz és képzéshez; emlékeztet arra, hogy elengedhetetlenek azok a képzési és továbbképzési programok, amelyek lehetővé teszik a munkavállalók számára a megújulóenergia-fejlesztés fenntartható és helyi munkahely-lehetőségeinek teljes kiaknázását;

o

o o

| 180. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Energiaközösség tagállamainak. |
| --- | --- |

180.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Energiaközösség tagállamainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0344.

(2)  HL C 264. E, 2013.9.13., 59. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0088.

(4)  HL C 332. E, 2013.11.15., 28. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0444.

(6)  HL C 188. E, 2012.6.28., 42. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0094.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0445.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/48

---

P8_TA(2015)0445

Az európai villamosenergia-hálózat átalakítása a 2020. évi igényeknek megfelelően

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés eléréséről – Az európai villamosenergia-hálózat felkészítése a 2020. évre (2015/2108(INI))

(2017/C 399/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése” című közleményére (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése” című közleményére (COM(2015)0082),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2002. március 15–16-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2002. március 15–16-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. március 20–21-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. március 20–21-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23–24-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. október 23–24-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az ENTSO-E 2014. évi tízéves hálózatfejlesztési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENTSO-E 2014. évi tízéves hálózatfejlesztési tervére,

| — | tekintettel az energiahálózatok összekapcsolásáról Spanyolország, Franciaország, Portugália, az Európai Bizottság és az EBB részvételével tartott csúcstalálkozón 2015. március 4-én elfogadott madridi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahálózatok összekapcsolásáról Spanyolország, Franciaország, Portugália, az Európai Bizottság és az EBB részvételével tartott csúcstalálkozón 2015. március 4-én elfogadott madridi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF) (2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF) (2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet),

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. június 25-i 2015/1017/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. június 25-i 2015/1017/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0330/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0330/2015),

Az összekapcsolás előnyei

| 1. | a Bizottság közleményét és stratégiáját pozitív lépésként üdvözli, amely előmozdítja az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés megvalósítását és a villamos energia belső uniós piacának hatékonyabb működését; |
| --- | --- |

1.

a Bizottság közleményét és stratégiáját pozitív lépésként üdvözli, amely előmozdítja az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés megvalósítását és a villamos energia belső uniós piacának hatékonyabb működését;

| 2. | elismeri, hogy a megújuló energia, a jobb energiahatékonyság és az energiamegtakarítást eredményező fenntartható energiaszerkezet, valamint egy olyan belső energiapiac, amely lehetővé teszi az energia szabad áramlását, fontos eszközök az Unió stabil, biztonságos, független, inkluzív, átlátható és versenyképes energiarendszeréhez, amely magas színvonalú munkahelyeket és vagyont teremt egy jövőorientált, fenntartható gazdaságban; hangsúlyozza, hogy egy ilyen rendszer kialakításához szükség van a villamosenergia-hálózatok nagyobb fokú összekapcsolására, intelligens energiahálózatokra és egy új piacszerkezetre; úgy véli, hogy egy ilyen rendszer létrehozása és az energiaszigetek megszüntetése az energiaunió egyik fő célja kellene hogy legyen; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a megújuló energia, a jobb energiahatékonyság és az energiamegtakarítást eredményező fenntartható energiaszerkezet, valamint egy olyan belső energiapiac, amely lehetővé teszi az energia szabad áramlását, fontos eszközök az Unió stabil, biztonságos, független, inkluzív, átlátható és versenyképes energiarendszeréhez, amely magas színvonalú munkahelyeket és vagyont teremt egy jövőorientált, fenntartható gazdaságban; hangsúlyozza, hogy egy ilyen rendszer kialakításához szükség van a villamosenergia-hálózatok nagyobb fokú összekapcsolására, intelligens energiahálózatokra és egy új piacszerkezetre; úgy véli, hogy egy ilyen rendszer létrehozása és az energiaszigetek megszüntetése az energiaunió egyik fő célja kellene hogy legyen;

| 3. | elismeri, hogy az energiahálózatok összekapcsolása kulcsfontosságú előfeltétel a villamos energia integrált belső piacának kiteljesítéséhez, ami jó tervezés esetén hozzásegít az éghajlati célkitűzéseink eléréséhez – ideértve azt a célt is, hogy az Unió vezető szerepet töltsön be a megújuló energiák terén – és az EU geopolitikai helyzetének javításához a nagyobb energiabiztonság és függetlenség révén, és csökkenti az energetikai elszigeteltséget, valamint az energiarendszer zavarainak esélyét; hangsúlyozza, hogy erős, összehangolt regionális együttműködés révén a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőivel is foglalkozni kell, ezeket meg kell tervezni és meg kell építeni, és ennek során tiszteletben kell tartani a nemzeti hatóságok energiaszerkezet meghatározására vonatkozó hatásköröket, ugyanakkor szintén tiszteletben kell tartani az EU hosszú távú éghajlat-változási és energetikai célkitűzéseit is; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az energiahálózatok összekapcsolása kulcsfontosságú előfeltétel a villamos energia integrált belső piacának kiteljesítéséhez, ami jó tervezés esetén hozzásegít az éghajlati célkitűzéseink eléréséhez – ideértve azt a célt is, hogy az Unió vezető szerepet töltsön be a megújuló energiák terén – és az EU geopolitikai helyzetének javításához a nagyobb energiabiztonság és függetlenség révén, és csökkenti az energetikai elszigeteltséget, valamint az energiarendszer zavarainak esélyét; hangsúlyozza, hogy erős, összehangolt regionális együttműködés révén a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötőivel is foglalkozni kell, ezeket meg kell tervezni és meg kell építeni, és ennek során tiszteletben kell tartani a nemzeti hatóságok energiaszerkezet meghatározására vonatkozó hatásköröket, ugyanakkor szintén tiszteletben kell tartani az EU hosszú távú éghajlat-változási és energetikai célkitűzéseit is;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az európai hálózatok lényegesen nagyobb fokú összekapcsolásának előnyei messze meghaladják a gazdasági és geopolitikai dimenziókat; stratégiai elvről van szó, melynek egyrészt olyan alkalmazkodóképesebb és megbízhatóbb hálózatot kell eredményeznie, amely jobban fel van készülve mindenfajta változás és zavar kezelésére, másrészt lehetővé teszi, hogy a megújuló forrásokból származó energia növekvő aránya hatékonyan beépüljön az európai hálózatba; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az európai hálózatok lényegesen nagyobb fokú összekapcsolásának előnyei messze meghaladják a gazdasági és geopolitikai dimenziókat; stratégiai elvről van szó, melynek egyrészt olyan alkalmazkodóképesebb és megbízhatóbb hálózatot kell eredményeznie, amely jobban fel van készülve mindenfajta változás és zavar kezelésére, másrészt lehetővé teszi, hogy a megújuló forrásokból származó energia növekvő aránya hatékonyan beépüljön az európai hálózatba;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az ikt egyre nagyobb szerepet játszik a villamosenergia-hálózatokban, és a villamosenergia-rendszer biztonsága sérülékenyebb a számítógépes veszélyforrásokkal szemben; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a villamosenergia-rendszer biztonsági kockázatait, és szükség esetén készítsen cselekvési tervet azok leküzdésére; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az ikt egyre nagyobb szerepet játszik a villamosenergia-hálózatokban, és a villamosenergia-rendszer biztonsága sérülékenyebb a számítógépes veszélyforrásokkal szemben; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a villamosenergia-rendszer biztonsági kockázatait, és szükség esetén készítsen cselekvési tervet azok leküzdésére;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a villamos energia teljes mértékben integrált belső piaca megkönnyítené a villamosenergia-kereskedelmi és kiegyenlítő szabályozási szolgáltatásokat, növelné a biztonságot és mérsékelné az elektromos áram árának ingadozásait, ami kedvezne a polgároknak, az európai ipar és vállalkozások versenyképességének a világgazdaságban, mivel becslések szerint az európai fogyasztók 2030-ra évi 12–40 milliárd EUR-t takaríthatnának meg; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a villamos energia teljes mértékben integrált belső piaca megkönnyítené a villamosenergia-kereskedelmi és kiegyenlítő szabályozási szolgáltatásokat, növelné a biztonságot és mérsékelné az elektromos áram árának ingadozásait, ami kedvezne a polgároknak, az európai ipar és vállalkozások versenyképességének a világgazdaságban, mivel becslések szerint az európai fogyasztók 2030-ra évi 12–40 milliárd EUR-t takaríthatnának meg;

| 7. | megjegyzi, hogy a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-E) szerint a szükséges, páneurópai jelentőségű összekapcsolási projektekbe való beruházások összege 2030-ra elérheti a 150 milliárd EUR-t, és érdeklődéssel jegyzi meg, hogy egy ilyen összekapcsolási beruházás a villamos energia árának megawattóránként legalább 2 euróval való csökkenését eredményezheti, és hogy a szóban forgó beruházások lehetővé tennék, hogy Európa a villamosenergia-terhelésének nagy részét megújuló energiaforrásokból fedezze; emlékeztet arra, hogy a villamos energia belső piacának valamennyi uniós fogyasztó javát kell szolgálnia; kéri, hogy az érintett intézmények kísérjék figyelemmel, hogy a háztartásoknak, kkv-knak és egyéb kiskereskedelmi fogyasztóknak származik-e a rendszerből tényleges előnyük, amelynek nem lenne szabad kizárólag a nagykereskedelmi árakra korlátozódnia; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-E) szerint a szükséges, páneurópai jelentőségű összekapcsolási projektekbe való beruházások összege 2030-ra elérheti a 150 milliárd EUR-t, és érdeklődéssel jegyzi meg, hogy egy ilyen összekapcsolási beruházás a villamos energia árának megawattóránként legalább 2 euróval való csökkenését eredményezheti, és hogy a szóban forgó beruházások lehetővé tennék, hogy Európa a villamosenergia-terhelésének nagy részét megújuló energiaforrásokból fedezze; emlékeztet arra, hogy a villamos energia belső piacának valamennyi uniós fogyasztó javát kell szolgálnia; kéri, hogy az érintett intézmények kísérjék figyelemmel, hogy a háztartásoknak, kkv-knak és egyéb kiskereskedelmi fogyasztóknak származik-e a rendszerből tényleges előnyük, amelynek nem lenne szabad kizárólag a nagykereskedelmi árakra korlátozódnia;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a szabályozott fogyasztói energiaárak fokozatos kivezetése során figyelembe kell venni a piaci verseny valós szintjét; megjegyzi tovább, hogy az energiaunióra vonatkozó stratégiának biztosítania kell a fogyasztók számára a megfizethető, biztonságos és fenntartható energiaárakhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a szabályozott fogyasztói energiaárak fokozatos kivezetése során figyelembe kell venni a piaci verseny valós szintjét; megjegyzi tovább, hogy az energiaunióra vonatkozó stratégiának biztosítania kell a fogyasztók számára a megfizethető, biztonságos és fenntartható energiaárakhoz való hozzáférést;

Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés

| 9. | elismeri, hogy a 2020-ig elérendő 10 %-os célkitűzés hasznos cél, és fontos lépés a helyes irányba; sajnálattal látja, hogy 12 – elsősorban az Unió perifériáján található – tagállam nem teljesíti a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célt, és így nagyrészt elszigetelve marad a villamos energia belső piacától; ezért hangsúlyozza, hogy többet kell tenni azért, hogy azokat a tagállamokat, melyeknek összekapcsolási szintje gátolja a villamos energia belső piacának kiteljesítését, támogassák a célkitűzés megvalósításában; úgy véli azonban, hogy a 10 %-os cél önmagában nem minden esetben tükrözi a piaci helyzetet, és nem tudományos bizonyítékok alapján határozták meg azt; emlékeztet arra, hogy a 10 %-os célt először 2002-ben tűzték ki az akkor meglévő, kiépített villamosenergia-termelési kapacitás alapján; elismeri, hogy bár fontos a 10 %-os cél, nem írja le a villamos energia országok közötti forgalmának sem a mennyiségét, sem a minőségét, például a meglévő összekapcsolási infrastruktúra rendelkezésre állását, vagy a rendszerösszekötők közötti meglévő nemzeti infrastruktúrát; úgy véli ezért, hogy a kiépített villamosenergia-termelési kapacitáson alapuló, egységes összekapcsolási cél önmagában nem megfelelő az összes tagállam számára; ezért meggyőződése, hogy középtávon és 2030 távlatában mindenképpen szükség van arra, hogy a régiók ambiciózus és tényekre épülő, kiegészítő összekapcsolási célokról állapodjanak meg; úgy véli, hogy ezeket a célokat különféle paraméterek alapján kell meghatározni; sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb indítson szakmai vitát ezekről a paraméterekről; hangsúlyozza, hogy a mennyiségi célkitűzésen túl a rendszerösszekötők nyílt hozzáférhetősége és rendelkezésre állása is kulcsfontosságú az európai villamosenergia-piac működése előtt álló fennmaradó akadályok megszüntetéséhez; sürgeti a Bizottságot, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER) és a nemzeti szabályozókat, hogy gondoskodjanak a rendszerösszekötők hozzáférhetőségének átláthatóságáról és szoros felügyeletéről egyrészt a villamosenergia-piac működését akadályozó szűk keresztmetszetek megelőzése, másrészt a villamosenergia-rendszerek biztonságos működésének szavatolása érdekében; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy a 2020-ig elérendő 10 %-os célkitűzés hasznos cél, és fontos lépés a helyes irányba; sajnálattal látja, hogy 12 – elsősorban az Unió perifériáján található – tagállam nem teljesíti a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célt, és így nagyrészt elszigetelve marad a villamos energia belső piacától; ezért hangsúlyozza, hogy többet kell tenni azért, hogy azokat a tagállamokat, melyeknek összekapcsolási szintje gátolja a villamos energia belső piacának kiteljesítését, támogassák a célkitűzés megvalósításában; úgy véli azonban, hogy a 10 %-os cél önmagában nem minden esetben tükrözi a piaci helyzetet, és nem tudományos bizonyítékok alapján határozták meg azt; emlékeztet arra, hogy a 10 %-os célt először 2002-ben tűzték ki az akkor meglévő, kiépített villamosenergia-termelési kapacitás alapján; elismeri, hogy bár fontos a 10 %-os cél, nem írja le a villamos energia országok közötti forgalmának sem a mennyiségét, sem a minőségét, például a meglévő összekapcsolási infrastruktúra rendelkezésre állását, vagy a rendszerösszekötők közötti meglévő nemzeti infrastruktúrát; úgy véli ezért, hogy a kiépített villamosenergia-termelési kapacitáson alapuló, egységes összekapcsolási cél önmagában nem megfelelő az összes tagállam számára; ezért meggyőződése, hogy középtávon és 2030 távlatában mindenképpen szükség van arra, hogy a régiók ambiciózus és tényekre épülő, kiegészítő összekapcsolási célokról állapodjanak meg; úgy véli, hogy ezeket a célokat különféle paraméterek alapján kell meghatározni; sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb indítson szakmai vitát ezekről a paraméterekről; hangsúlyozza, hogy a mennyiségi célkitűzésen túl a rendszerösszekötők nyílt hozzáférhetősége és rendelkezésre állása is kulcsfontosságú az európai villamosenergia-piac működése előtt álló fennmaradó akadályok megszüntetéséhez; sürgeti a Bizottságot, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER) és a nemzeti szabályozókat, hogy gondoskodjanak a rendszerösszekötők hozzáférhetőségének átláthatóságáról és szoros felügyeletéről egyrészt a villamosenergia-piac működését akadályozó szűk keresztmetszetek megelőzése, másrészt a villamosenergia-rendszerek biztonságos működésének szavatolása érdekében;

| 10. | megállapítja, hogy például a Nord Pool Spot (skandináv–balti áramtőzsde) működési területén a korlátozott átviteli kapacitás miatt regionális árkülönbségek alakulnak ki, annak ellenére, hogy az országok összekapcsolására vonatkozó célkitűzést jelentős mértékben meghaladták; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy például a Nord Pool Spot (skandináv–balti áramtőzsde) működési területén a korlátozott átviteli kapacitás miatt regionális árkülönbségek alakulnak ki, annak ellenére, hogy az országok összekapcsolására vonatkozó célkitűzést jelentős mértékben meghaladták;

Holisztikus megközelítés

| 11. | megjegyzi, hogy az átviteli hálózatok gyakori túlterheltsége összefügghet a határokon átnyúló vezetékekkel, de a belső, elavult hálózatok gyengeségéből is eredhet, illetve ebben a nemzeti hálózatok korlátozott rendelkezésre állása is szerepet játszhat; hangsúlyozza, hogy a nemzeti hálózatok megerősítése alapvető fontosságú az összekapcsolások kapacitásának teljes mértékű kihasználása érdekében; kitart amellett, hogy holisztikus megközelítést kell alkalmazni annak értékelésekor, hogy szükség van-e a határokon átnyúló és az országos összekapcsolások annak érdekében történő megerősítésére/kibővítésére, hogy a lehető legjobban hasznosítsák a meglévő rendszerösszekötő vezetékeket és a meglévő nemzeti infrastruktúra kapacitását; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az átviteli hálózatok gyakori túlterheltsége összefügghet a határokon átnyúló vezetékekkel, de a belső, elavult hálózatok gyengeségéből is eredhet, illetve ebben a nemzeti hálózatok korlátozott rendelkezésre állása is szerepet játszhat; hangsúlyozza, hogy a nemzeti hálózatok megerősítése alapvető fontosságú az összekapcsolások kapacitásának teljes mértékű kihasználása érdekében; kitart amellett, hogy holisztikus megközelítést kell alkalmazni annak értékelésekor, hogy szükség van-e a határokon átnyúló és az országos összekapcsolások annak érdekében történő megerősítésére/kibővítésére, hogy a lehető legjobban hasznosítsák a meglévő rendszerösszekötő vezetékeket és a meglévő nemzeti infrastruktúra kapacitását;

| 12. | hangsúlyozza a Bizottságnak mint a függetlenített és hozzáférhető villamosenergia-piac őrének és egy decentralizált energiarendszer támogatójának a harmadik energiacsomag keretében betöltött szerepét, amely rendszerben a tagállamok tisztességes piaci szabályok és a saját termelésű energia fogyasztására vonatkozó legjobb gyakorlatok szerint lehetővé teszik a kisebb szolgáltatók, különösen a megújuló energiaforrásokat használó termelő-fogyasztók számára a hálózathoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a Bizottságnak mint a függetlenített és hozzáférhető villamosenergia-piac őrének és egy decentralizált energiarendszer támogatójának a harmadik energiacsomag keretében betöltött szerepét, amely rendszerben a tagállamok tisztességes piaci szabályok és a saját termelésű energia fogyasztására vonatkozó legjobb gyakorlatok szerint lehetővé teszik a kisebb szolgáltatók, különösen a megújuló energiaforrásokat használó termelő-fogyasztók számára a hálózathoz való hozzáférést;

| 13. | megjegyzi, hogy az energia termelő-fogyasztók növekvő jelentőségére való tekintettel energiarendszerünk egyre decentralizáltabbá válik; ezért utal a jól megtervezett intelligens átviteli és elosztó hálózatok jelentőségére; hangsúlyozza, hogy az elosztórendszer-üzemeltetők egyre inkább kulcsfontosságú köztes piaci szerepet töltenek be, mivel a megújulóenergia-létesítmények túlnyomó része össze van kapcsolva az elosztó hálózatokkal; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy a szűk hálózati keresztmetszetek megszüntetésére tett kísérletek során alapos értékelésre van szükség annak meghatározásához, hogy az adott helyzetben mely intézkedések kombinációja a legcélszerűbb, ideértve új átviteli vezetékek építését, helyi intelligens hálózatok létrehozását, valamint a hatékonyságnak és rugalmasságnak a rendszerbe történő integrációját; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy az energia termelő-fogyasztók növekvő jelentőségére való tekintettel energiarendszerünk egyre decentralizáltabbá válik; ezért utal a jól megtervezett intelligens átviteli és elosztó hálózatok jelentőségére; hangsúlyozza, hogy az elosztórendszer-üzemeltetők egyre inkább kulcsfontosságú köztes piaci szerepet töltenek be, mivel a megújulóenergia-létesítmények túlnyomó része össze van kapcsolva az elosztó hálózatokkal; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy a szűk hálózati keresztmetszetek megszüntetésére tett kísérletek során alapos értékelésre van szükség annak meghatározásához, hogy az adott helyzetben mely intézkedések kombinációja a legcélszerűbb, ideértve új átviteli vezetékek építését, helyi intelligens hálózatok létrehozását, valamint a hatékonyságnak és rugalmasságnak a rendszerbe történő integrációját;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a hálózatok magasabb szintű összekapcsolásának előnyei nem érhetők el a piac és az átvitelirendszer-üzemeltetők magas fokú összekapcsolódása nélkül; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak megelőzése érdekében, hogy az összekapcsolódás a tagállamok csoportosulásainak szintjén jöjjön létre, és mozdítsa elő az uniós szintű összekapcsolódást, amely magában foglalja valamennyi tagállamot és a szomszédos országokat, különösen az európai szomszédságpolitikában (ENP) részt vevő országokra; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a hálózatok magasabb szintű összekapcsolásának előnyei nem érhetők el a piac és az átvitelirendszer-üzemeltetők magas fokú összekapcsolódása nélkül; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak megelőzése érdekében, hogy az összekapcsolódás a tagállamok csoportosulásainak szintjén jöjjön létre, és mozdítsa elő az uniós szintű összekapcsolódást, amely magában foglalja valamennyi tagállamot és a szomszédos országokat, különösen az európai szomszédságpolitikában (ENP) részt vevő országokra;

| 15. | emlékeztet rá, hogy a közös érdekű projekteket a Bizottság által létrehozott és a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok, az átvitelirendszer-üzemeltetők, a projektgazdák, az ENTSO-E, az ACER, a Bizottság és más fő érdekelt felek képviselőiből álló regionális csoportok értékelik; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet rá, hogy a közös érdekű projekteket a Bizottság által létrehozott és a tagállamok, a nemzeti szabályozó hatóságok, az átvitelirendszer-üzemeltetők, a projektgazdák, az ENTSO-E, az ACER, a Bizottság és más fő érdekelt felek képviselőiből álló regionális csoportok értékelik;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a közös érdekű projektek listáját átláthatóbb és elszámoltathatóbb módon kell kidolgozni; megjegyzi, hogy az ENTSO-E, az átvitelirendszer-üzemeltetők (TSO) és a projektgazdák játsszanak domináns szerepet a harmonizált költség-haszon elemzés módszertan kidolgozásában, a tízéves hálózatfejlesztési tervek és a hálózati kódexek elkészítésében és az egyes projektek költségeinek és hasznainak értékelésében; emlékeztet arra, hogy teljes körű értékeléseket kell készíteni, a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokat is beleértve; ebben az összefüggésben annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a szóban forgó értékeléseket a projektgazdáktól teljesen független, képzett szakemberek végezzék; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Parlament és egyéb érdekelt felek – köztük a civil társadalom képviselői – szerepvállalásának ösztönzése révén optimalizálják a folyamat egészét; felhívja a Bizottságot, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER) és a nemzeti szabályozókat, hogy vállaljanak tevőlegesebb szerepet egy semlegesebb, átlátható, nyomon követhető és inkluzív konzultációs folyamat biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel azokat a helyzeteket, amikor az elérhető legjobb technológia alkalmazása a projektek uniós finanszírozásának fontos paramétere lehet; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a közös érdekű projektek listáját átláthatóbb és elszámoltathatóbb módon kell kidolgozni; megjegyzi, hogy az ENTSO-E, az átvitelirendszer-üzemeltetők (TSO) és a projektgazdák játsszanak domináns szerepet a harmonizált költség-haszon elemzés módszertan kidolgozásában, a tízéves hálózatfejlesztési tervek és a hálózati kódexek elkészítésében és az egyes projektek költségeinek és hasznainak értékelésében; emlékeztet arra, hogy teljes körű értékeléseket kell készíteni, a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokat is beleértve; ebben az összefüggésben annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a szóban forgó értékeléseket a projektgazdáktól teljesen független, képzett szakemberek végezzék; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Parlament és egyéb érdekelt felek – köztük a civil társadalom képviselői – szerepvállalásának ösztönzése révén optimalizálják a folyamat egészét; felhívja a Bizottságot, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER) és a nemzeti szabályozókat, hogy vállaljanak tevőlegesebb szerepet egy semlegesebb, átlátható, nyomon követhető és inkluzív konzultációs folyamat biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel azokat a helyzeteket, amikor az elérhető legjobb technológia alkalmazása a projektek uniós finanszírozásának fontos paramétere lehet;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy fejtse ki jobban a közös érdekű projektek rangsorolási folyamatát; emlékeztet arra, hogy a közös érdekű projektek figyelembevételéhez azoknak szerepelniük kell az ENTSO-E tízéves hálózatfejlesztési terveiben, a végleges finanszírozási döntést azonban a Bizottság hozza meg a projektek kiválasztására alkalmazott saját értékelési kritériumai alapján; felkéri a Bizottságot, hogy kifejezetten adjon számot ezekről a kritériumokról; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy fejtse ki jobban a közös érdekű projektek rangsorolási folyamatát; emlékeztet arra, hogy a közös érdekű projektek figyelembevételéhez azoknak szerepelniük kell az ENTSO-E tízéves hálózatfejlesztési terveiben, a végleges finanszírozási döntést azonban a Bizottság hozza meg a projektek kiválasztására alkalmazott saját értékelési kritériumai alapján; felkéri a Bizottságot, hogy kifejezetten adjon számot ezekről a kritériumokról;

| 18. | felkéri a Bizottságot, hogy az energiaunióra irányuló stratégiai keretben előírt éves számbavétel részeként tegyen évente jelentést az Európai Parlamentnek a közös érdekű projektek megvalósításáról és a 10 %-os cél elérése felé tett előrehaladásról; |
| --- | --- |

18.

felkéri a Bizottságot, hogy az energiaunióra irányuló stratégiai keretben előírt éves számbavétel részeként tegyen évente jelentést az Európai Parlamentnek a közös érdekű projektek megvalósításáról és a 10 %-os cél elérése felé tett előrehaladásról;

Engedélyezési eljárás

| 19. | hangsúlyozza, hogy a hosszadalmas engedélyezési eljárás nagyon megnehezíti az új nagyfeszültségű vezetékek európai kiépítését; arra kéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a gyorsabb eljárásokat, ugyanakkor tartsák fenn a megfelelő szintű garanciákat a közérdek számára, ideértve a hatékony nyilvános konzultációkat is; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a hosszadalmas engedélyezési eljárás nagyon megnehezíti az új nagyfeszültségű vezetékek európai kiépítését; arra kéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a gyorsabb eljárásokat, ugyanakkor tartsák fenn a megfelelő szintű garanciákat a közérdek számára, ideértve a hatékony nyilvános konzultációkat is;

| 20. | emlékeztet arra, hogy a közös érdekű projektek listáján szereplő projektekre elsőbbségi szabályozási elbírálás, gyorsított tervezés, az engedélyezésre vonatkozó kötelező, 3,5 éves határidő és gyorsabb környezeti vizsgálati eljárások vonatkoznak, és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében pluszfinanszírozásra is jogosultak lehetnek; annak felmérésére kéri a Bizottságot, hogy a szóban forgó gyorsított tervezést hogyan valósítják meg és tartják be az összes tagállamban; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy a közös érdekű projektek listáján szereplő projektekre elsőbbségi szabályozási elbírálás, gyorsított tervezés, az engedélyezésre vonatkozó kötelező, 3,5 éves határidő és gyorsabb környezeti vizsgálati eljárások vonatkoznak, és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében pluszfinanszírozásra is jogosultak lehetnek; annak felmérésére kéri a Bizottságot, hogy a szóban forgó gyorsított tervezést hogyan valósítják meg és tartják be az összes tagállamban;

| 21. | elismeri, hogy a nyilvánosság tudatossága és a támogatás elengedhetetlen az összekapcsolási projektek gyors végrehajtásához; elismeri, hogy az átlátható és inkluzív folyamatok és a legmagasabb szintű környezetvédelmi előírások nem sérülhetnek az új energiavezetékek kiépítésekor; felhívja a projektgazdákat, hogy az új rendszerösszekötőkhöz használják az elérhető legjobb technológiákat annak érdekében, hogy növeljék a hálózatra fordított projektbefektetések, a környezeti fenntarthatóság és a helyi szintű támogatottság közötti koherenciát; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy a nyilvánosság tudatossága és a támogatás elengedhetetlen az összekapcsolási projektek gyors végrehajtásához; elismeri, hogy az átlátható és inkluzív folyamatok és a legmagasabb szintű környezetvédelmi előírások nem sérülhetnek az új energiavezetékek kiépítésekor; felhívja a projektgazdákat, hogy az új rendszerösszekötőkhöz használják az elérhető legjobb technológiákat annak érdekében, hogy növeljék a hálózatra fordított projektbefektetések, a környezeti fenntarthatóság és a helyi szintű támogatottság közötti koherenciát;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az „egyablakos” megközelítés bevezetése hozzájárul az engedélyezési eljárás lerövidítéséhez; emlékeztet arra, hogy a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet minden tagállam számára kötelezővé teszi egy nemzeti illetékes hatóság kijelölését, amely felelős az engedélyezési eljárás nemzeti szinten történő megkönnyítéséért, lerövidítéséért és koordinálásáért; üdvözli ebben a tekintetben az „egyablakos” megközelítés 2017-re tervezett európai bizottsági értékelését, és arra biztatja a Bizottságot, hogy ennek keretében mérje fel egy uniós szinten egységes egyablakos rendszer lehetőségeit; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az „egyablakos” megközelítés bevezetése hozzájárul az engedélyezési eljárás lerövidítéséhez; emlékeztet arra, hogy a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet minden tagállam számára kötelezővé teszi egy nemzeti illetékes hatóság kijelölését, amely felelős az engedélyezési eljárás nemzeti szinten történő megkönnyítéséért, lerövidítéséért és koordinálásáért; üdvözli ebben a tekintetben az „egyablakos” megközelítés 2017-re tervezett európai bizottsági értékelését, és arra biztatja a Bizottságot, hogy ennek keretében mérje fel egy uniós szinten egységes egyablakos rendszer lehetőségeit;

Az ACER szerepe

| 23. | tudomásul veszi az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) munkaerő- és forráshiányát; felkéri az EU költségvetési hatóságát, hogy biztosítsa az ügynökségnek a szükséges erőforrásokat, különösen a kellő számú saját munkatársat annak érdekében, hogy az ügynökség megfelelően és időben el tudja látni a jogszabályi úton ráruházott feladatokat; kéri az ACER szerepének megerősítését, különösen az ENTSO-E tekintetében, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok közötti koordináció és a vitás ügyek rendezési mechanizmusának javítását, valamint a határokon átnyúló szabályozási kérdések összehangolásának ösztönzését illetően; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) munkaerő- és forráshiányát; felkéri az EU költségvetési hatóságát, hogy biztosítsa az ügynökségnek a szükséges erőforrásokat, különösen a kellő számú saját munkatársat annak érdekében, hogy az ügynökség megfelelően és időben el tudja látni a jogszabályi úton ráruházott feladatokat; kéri az ACER szerepének megerősítését, különösen az ENTSO-E tekintetében, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok közötti koordináció és a vitás ügyek rendezési mechanizmusának javítását, valamint a határokon átnyúló szabályozási kérdések összehangolásának ösztönzését illetően;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti energiaszabályozóknál fontos a képzett, a kívánt szaktudással és gyakorlattal rendelkező, független személyi állomány; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016 végéig készítsen független ellenőrzést az összes nemzeti energiaszabályozó rendelkezésére álló forrásokról és az addig elért függetlenségük mértékéről, beleértve a helyzet javítására vonatkozó ajánlások megfogalmazását; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti energiaszabályozóknál fontos a képzett, a kívánt szaktudással és gyakorlattal rendelkező, független személyi állomány; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016 végéig készítsen független ellenőrzést az összes nemzeti energiaszabályozó rendelkezésére álló forrásokról és az addig elért függetlenségük mértékéről, beleértve a helyzet javítására vonatkozó ajánlások megfogalmazását;

| 25. | megjegyzi, hogy még mindig hiányzik az átláthatóság a piac rendelkezésére bocsátott, határokon átnyúló kapacitások kiszámítása és a rendszerösszekötők csökkentésének gyakorisága, nagysága és okai tekintetében; ezzel kapcsolatban kételkedik abban, hogy a legjelentősebb megszorítások többségével teljes mértékben foglalkoztak volna; felkéri a Bizottságot, hogy az ACER-nek biztosítson megfelelő kompetenciákat és hatásköröket ahhoz, hogy összegyűjtse a szükséges információkat minden egyes, határokon átnyúló átviteli kapacitásról, hogy ezáltal az ACER hatékonyan teljesíthesse ellenőrzési feladatait; kéri, hogy ezeket az információkat a nemzeti hálózat tervezésével és működésével kapcsolatban felmerülő szükséges információkkal együtt nyújtsák be az ACER-nek; üdvözli ebben a tekintetben a villamosenergia-hálózatokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok kidolgozásának gyors lezárását; tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy ki kívánja terjeszteni az ACER megbízását, működési körét és hatásköreit, tudomásul veszi továbbá a Bizottság azzal kapcsolatos megfontolásait, hogy ez mit vonhat maga után az „Új irányvonal az energiafogyasztók számára” című közelmúltbeli közleményében foglaltaknak megfelelően; felhívja a Bizottságot, hogy a valódi belső energiapiac megvalósításának előmozdítása érdekében terjesszen elő konkrét javaslatokat e tekintetben; megjegyzi, hogy az ACER-re ruházott bármilyen új hatáskörhöz megfelelő forrásfedezetet kell biztosítani; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy még mindig hiányzik az átláthatóság a piac rendelkezésére bocsátott, határokon átnyúló kapacitások kiszámítása és a rendszerösszekötők csökkentésének gyakorisága, nagysága és okai tekintetében; ezzel kapcsolatban kételkedik abban, hogy a legjelentősebb megszorítások többségével teljes mértékben foglalkoztak volna; felkéri a Bizottságot, hogy az ACER-nek biztosítson megfelelő kompetenciákat és hatásköröket ahhoz, hogy összegyűjtse a szükséges információkat minden egyes, határokon átnyúló átviteli kapacitásról, hogy ezáltal az ACER hatékonyan teljesíthesse ellenőrzési feladatait; kéri, hogy ezeket az információkat a nemzeti hálózat tervezésével és működésével kapcsolatban felmerülő szükséges információkkal együtt nyújtsák be az ACER-nek; üdvözli ebben a tekintetben a villamosenergia-hálózatokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok kidolgozásának gyors lezárását; tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy ki kívánja terjeszteni az ACER megbízását, működési körét és hatásköreit, tudomásul veszi továbbá a Bizottság azzal kapcsolatos megfontolásait, hogy ez mit vonhat maga után az „Új irányvonal az energiafogyasztók számára” című közelmúltbeli közleményében foglaltaknak megfelelően; felhívja a Bizottságot, hogy a valódi belső energiapiac megvalósításának előmozdítása érdekében terjesszen elő konkrét javaslatokat e tekintetben; megjegyzi, hogy az ACER-re ruházott bármilyen új hatáskörhöz megfelelő forrásfedezetet kell biztosítani;

Pénzügyi eszközök

| 26. | megjegyzi, hogy a Bizottság becslése szerint 35 milliárd eurós finanszírozásra van szükség ahhoz, hogy 2020-ig valamennyi tagállamban elérjék a 10 %-os célt; emlékeztet arra, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendelet (CEF-rendelet, 1316/2013/EU) szerint a CEF-ből az energetikára szánt támogatási keret döntő részét villamosenergia-projektekre kell fordítani, és fontosnak tartja, hogy a Bizottság ezt kellően figyelembe vegye; támogatja a Bizottság ajánlását, miszerint a CEF-nek néhány kulcsfontosságú projektre kellene koncentrálnia; hangsúlyozza, hogy külön figyelmet kell fordítani azokra a projektekre, amelyek az integrált uniós villamosenergia-piac legfontosabb hiányosságait és az energiahálózatok nem megfelelő szintű összekapcsolásának problémáját kezelik; úgy véli, hogy 2020 után továbbra is elegendő uniós finanszírozást kell rendelkezésre bocsátani a belső energiapiac működésének biztosításához és a villamosenergia-rendszerek működésének biztonságához szükséges, nem gazdasági szempontból életképes villamosenergia-összekapcsolási projektek kiépítésének támogatásához; hangsúlyozza az EBB fontosságát abban, hogy támogatja a beruházókat a kereskedelmi szempontból életképes villamosenergia-infrastruktúra projektekben; tudomásul veszi az Európai Stratégiai Beruházási Alap létrehozását, és szorgalmazza, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy az alap ténylegesen vonzó legyen az energiahálózatok összekapcsolási projektjeire fordított befektetések számára; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a Bizottság becslése szerint 35 milliárd eurós finanszírozásra van szükség ahhoz, hogy 2020-ig valamennyi tagállamban elérjék a 10 %-os célt; emlékeztet arra, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendelet (CEF-rendelet, 1316/2013/EU) szerint a CEF-ből az energetikára szánt támogatási keret döntő részét villamosenergia-projektekre kell fordítani, és fontosnak tartja, hogy a Bizottság ezt kellően figyelembe vegye; támogatja a Bizottság ajánlását, miszerint a CEF-nek néhány kulcsfontosságú projektre kellene koncentrálnia; hangsúlyozza, hogy külön figyelmet kell fordítani azokra a projektekre, amelyek az integrált uniós villamosenergia-piac legfontosabb hiányosságait és az energiahálózatok nem megfelelő szintű összekapcsolásának problémáját kezelik; úgy véli, hogy 2020 után továbbra is elegendő uniós finanszírozást kell rendelkezésre bocsátani a belső energiapiac működésének biztosításához és a villamosenergia-rendszerek működésének biztonságához szükséges, nem gazdasági szempontból életképes villamosenergia-összekapcsolási projektek kiépítésének támogatásához; hangsúlyozza az EBB fontosságát abban, hogy támogatja a beruházókat a kereskedelmi szempontból életképes villamosenergia-infrastruktúra projektekben; tudomásul veszi az Európai Stratégiai Beruházási Alap létrehozását, és szorgalmazza, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy az alap ténylegesen vonzó legyen az energiahálózatok összekapcsolási projektjeire fordított befektetések számára;

| 27. | szorgalmazza továbbá, hogy a Bizottság: 1) ösztönözze az elérhető legjobb technológiára fordított befektetéseket, ami költségesebb lehet ugyan, de az egész életciklusra kiterjedő jelentős pénzügyi előnyöket, valamint hosszú távon időbeli megtakarításokat és a technológiai vezető szerephez kapcsolódó előnyöket kínál; 2)végezze el a pénzügyi szabályok felülvizsgálatát azzal a céllal, hogy egyszerűsítse a meglévő mechanizmusokat; és 3) erősítse meg a hálózatba való további beruházás ösztönzőit többek között annak ösztönzésével, hogy az átviteli túlterheltségi díjból származó nyereséget a hálózatot erősítő infrastruktúrákba és technológiákba, köztük a további rendszerösszekötőkbe kell visszaforgatni; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza továbbá, hogy a Bizottság: 1) ösztönözze az elérhető legjobb technológiára fordított befektetéseket, ami költségesebb lehet ugyan, de az egész életciklusra kiterjedő jelentős pénzügyi előnyöket, valamint hosszú távon időbeli megtakarításokat és a technológiai vezető szerephez kapcsolódó előnyöket kínál; 2)végezze el a pénzügyi szabályok felülvizsgálatát azzal a céllal, hogy egyszerűsítse a meglévő mechanizmusokat; és 3) erősítse meg a hálózatba való további beruházás ösztönzőit többek között annak ösztönzésével, hogy az átviteli túlterheltségi díjból származó nyereséget a hálózatot erősítő infrastruktúrákba és technológiákba, köztük a további rendszerösszekötőkbe kell visszaforgatni;

Regionális együttműködés

Balti-tengeri régió

| 28. | megjegyzi, hogy a tervezett rendszerösszekötők várhatóan lehetővé fogják tenni, hogy a balti államok 2015 végére elérjék a 10 %-os célt; aggasztónak találja, hogy a balti államok hálózatai még mindig az orosz villamosenergia-hálózattal vannak szinkronizálva és attól függenek, ami hátráltatja a valóban integrált, helyesen működő európai villamosenergia-piac kialakulását; kéri a balti államok villamosenergia-hálózatainak gyors szinkronizálását a kontinentális európai hálózattal, hogy biztosítsa a teljes integrációjukat a villamos energia belső piacába, valamint a villamosenergia-ellátás fokozott biztonságát és a rendszer biztonságos működését; arra kéri az érintett tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket egy olyan hivatalos eljárás kezdeményezése érdekében, amely a szinkronizáltan működő kontinentális európai hálózat balti államokra való kiterjesztését célozza, az ENTSO-E-től pedig egy ilyen hivatalos eljárás elindítását kéri; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa és ellenőrizze e projekt végrehajtását; kiemeli, hogy a közös skandináv energiapiac a legjobb példa a tagállamok között a villamos energia belső piacának létrehozása és fejlesztése terén történő együttműködés bevált módszerére; elismeri a Lengyelország és a skandináv villamosenergia-piac közötti nagyobb összekapcsolás fontosságát ahhoz, hogy Lengyelország elérhesse a 10 %-os célját; üdvözli a balti energiapiacok összekapcsolási tervének (BEMIP) megerősítéséről szóló egyetértési megállapodás aláírását; hangsúlyozza, hogy a BEMIP keretében megvalósuló regionális együttműködésnek folytatódnia kell, és javítani kell a tagállamok közötti szolidaritást a közös érdekű projektek végrehajtása terén; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a tervezett rendszerösszekötők várhatóan lehetővé fogják tenni, hogy a balti államok 2015 végére elérjék a 10 %-os célt; aggasztónak találja, hogy a balti államok hálózatai még mindig az orosz villamosenergia-hálózattal vannak szinkronizálva és attól függenek, ami hátráltatja a valóban integrált, helyesen működő európai villamosenergia-piac kialakulását; kéri a balti államok villamosenergia-hálózatainak gyors szinkronizálását a kontinentális európai hálózattal, hogy biztosítsa a teljes integrációjukat a villamos energia belső piacába, valamint a villamosenergia-ellátás fokozott biztonságát és a rendszer biztonságos működését; arra kéri az érintett tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket egy olyan hivatalos eljárás kezdeményezése érdekében, amely a szinkronizáltan működő kontinentális európai hálózat balti államokra való kiterjesztését célozza, az ENTSO-E-től pedig egy ilyen hivatalos eljárás elindítását kéri; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa és ellenőrizze e projekt végrehajtását; kiemeli, hogy a közös skandináv energiapiac a legjobb példa a tagállamok között a villamos energia belső piacának létrehozása és fejlesztése terén történő együttműködés bevált módszerére; elismeri a Lengyelország és a skandináv villamosenergia-piac közötti nagyobb összekapcsolás fontosságát ahhoz, hogy Lengyelország elérhesse a 10 %-os célját; üdvözli a balti energiapiacok összekapcsolási tervének (BEMIP) megerősítéséről szóló egyetértési megállapodás aláírását; hangsúlyozza, hogy a BEMIP keretében megvalósuló regionális együttműködésnek folytatódnia kell, és javítani kell a tagállamok közötti szolidaritást a közös érdekű projektek végrehajtása terén;

Északi-tengeri régió

| 29. | elismeri, hogy az északi-tengeri régióban a tengeri szelek alkalmasak arra, hogy 2030-ra Európa energiaellátásának több 8 %-át állítsák elő; megjegyzi továbbá, hogy a regionális tengeri (offshore) szélerőmű-hálózati infrastruktúra tervezésének és építésének koordinálása, a piacra jutása és a tartalékok megosztása az északi-tengeri régióban 2030-ra évi 5–13 milliárd EUR költségmegtakarításhoz vezethet a regionális piac jobb integrációja révén; felkéri a Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy támogassák ezeket a lehetőségeket a 2030-as irányítási struktúra kidolgozása és a későbbi tervezés során; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az északi-tengeri szélerőmű-hálózat szilárd politikai támogatására és jóváhagyására, mivel ez döntő lépés a tényleges energiaunió megvalósításában; szorgalmazza, hogy az EU Tanácsának soron következő elnökségei a 2016-os holland elnökség ideje alatt készítsenek és fogadjanak el egy jogi keretet az érintett tagállamok közötti kormányközi megállapodás formájában, amely meghatározza a közös északi-tengeri villamosenergia-stratégiát; |
| --- | --- |

29.

elismeri, hogy az északi-tengeri régióban a tengeri szelek alkalmasak arra, hogy 2030-ra Európa energiaellátásának több 8 %-át állítsák elő; megjegyzi továbbá, hogy a regionális tengeri (offshore) szélerőmű-hálózati infrastruktúra tervezésének és építésének koordinálása, a piacra jutása és a tartalékok megosztása az északi-tengeri régióban 2030-ra évi 5–13 milliárd EUR költségmegtakarításhoz vezethet a regionális piac jobb integrációja révén; felkéri a Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy támogassák ezeket a lehetőségeket a 2030-as irányítási struktúra kidolgozása és a későbbi tervezés során; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az északi-tengeri szélerőmű-hálózat szilárd politikai támogatására és jóváhagyására, mivel ez döntő lépés a tényleges energiaunió megvalósításában; szorgalmazza, hogy az EU Tanácsának soron következő elnökségei a 2016-os holland elnökség ideje alatt készítsenek és fogadjanak el egy jogi keretet az érintett tagállamok közötti kormányközi megállapodás formájában, amely meghatározza a közös északi-tengeri villamosenergia-stratégiát;

Középnyugat-Európa

| 30. | kiemeli, hogy az Ausztria és Németország közötti közös villamosenergia-piac előmozdítja az integrált európai energiapiac megvalósítását; elismeri, hogy a 2002-ben bevezetett közös ajánlattételi övezet e két országban azonos nagykereskedelmi villamosenergia-árakat, korlátlan villamosenergia-kereskedelmet és szinte 100 %-os ellátásbiztonságot jelent; megjegyzi, hogy az osztrák-német ajánlattételi övezet az egyetlen viszonylag nagy övezet Európában, amelyen két ország osztozik; megjegyzi, hogy a nagyobb ajánlattételi övezetek támogatják a jól működő és likvid villamosenergia-piac jellemzőit, amely alkalmas a kereskedési költségek csökkentésére, a beruházási döntések számára rugalmas árjelzéseket tud küldeni, és alkalmas a nagyobb verseny előmozdítására; sürgeti az energiahálózatok gyors fejlesztését azzal a céllal, hogy beépítsék a megújuló energiát a villamosenergia-piacba és garantálják a hálózat stabilitását, különösen Dél-Németországban; kéri e sikermodell fenntartását és az ajánlattételi övezet bővítését; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy az Ausztria és Németország közötti közös villamosenergia-piac előmozdítja az integrált európai energiapiac megvalósítását; elismeri, hogy a 2002-ben bevezetett közös ajánlattételi övezet e két országban azonos nagykereskedelmi villamosenergia-árakat, korlátlan villamosenergia-kereskedelmet és szinte 100 %-os ellátásbiztonságot jelent; megjegyzi, hogy az osztrák-német ajánlattételi övezet az egyetlen viszonylag nagy övezet Európában, amelyen két ország osztozik; megjegyzi, hogy a nagyobb ajánlattételi övezetek támogatják a jól működő és likvid villamosenergia-piac jellemzőit, amely alkalmas a kereskedési költségek csökkentésére, a beruházási döntések számára rugalmas árjelzéseket tud küldeni, és alkalmas a nagyobb verseny előmozdítására; sürgeti az energiahálózatok gyors fejlesztését azzal a céllal, hogy beépítsék a megújuló energiát a villamosenergia-piacba és garantálják a hálózat stabilitását, különösen Dél-Németországban; kéri e sikermodell fenntartását és az ajánlattételi övezet bővítését;

Közép- és Délkelet-Európa

| 31. | hangsúlyozza, hogy Közép- és Délkelet-Európa a megújuló energiaforrások terén hatalmas – és nagyrészt kihasználatlan – lehetőségekkel van megáldva; megjegyzi, hogy a közép és délkelet-európai regionális hálózati infrastruktúra hosszú távú tervezése és építése terén az együttműködésnek és a koordinációnak túl kell mutatnia az EU-n, hogy az uniós tagsággal nem rendelkező nyugat-balkáni országokra és Törökországra is kiterjedjen; kéri egy új platform létrehozását, ahol a régió összes fő érdekelt fele megvitathatná a régió villamosenergia-termelési lehetőségeinek teljes kiaknázására irányuló közös projekteket, és politikai támogatást nyújthatna ezeknek; elismeri, hogy az EU 2015. februárban alakult közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportja lehetne ilyen platform, amennyiben a megbízatását kibővítik, hogy a villamos energia területére és a közép- és délkelet-európai nem uniós országok részvételére is kiterjedjen; elismeri, hogy ez a platform lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy vezető szerepet játsszon és politikai támogatást biztosítson; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy Közép- és Délkelet-Európa a megújuló energiaforrások terén hatalmas – és nagyrészt kihasználatlan – lehetőségekkel van megáldva; megjegyzi, hogy a közép és délkelet-európai regionális hálózati infrastruktúra hosszú távú tervezése és építése terén az együttműködésnek és a koordinációnak túl kell mutatnia az EU-n, hogy az uniós tagsággal nem rendelkező nyugat-balkáni országokra és Törökországra is kiterjedjen; kéri egy új platform létrehozását, ahol a régió összes fő érdekelt fele megvitathatná a régió villamosenergia-termelési lehetőségeinek teljes kiaknázására irányuló közös projekteket, és politikai támogatást nyújthatna ezeknek; elismeri, hogy az EU 2015. februárban alakult közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportja lehetne ilyen platform, amennyiben a megbízatását kibővítik, hogy a villamos energia területére és a közép- és délkelet-európai nem uniós országok részvételére is kiterjedjen; elismeri, hogy ez a platform lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy vezető szerepet játsszon és politikai támogatást biztosítson;

| 32. | megjegyzi, hogy a közép- és délkelet-európai régió magas energiaimport-függősége miatt kiemelten fontos a határokon átnyúló villamosenergia-kapacitások növelése, ami hozzájárulna a térség ellátásbiztonságához, hosszabb távon pedig az alacsonyabb lakossági energiaszámlákhoz; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy a közép- és délkelet-európai régió magas energiaimport-függősége miatt kiemelten fontos a határokon átnyúló villamosenergia-kapacitások növelése, ami hozzájárulna a térség ellátásbiztonságához, hosszabb távon pedig az alacsonyabb lakossági energiaszámlákhoz;

| 33. | javasolja, hogy a Bizottság mélyrehatóan elemezze a villamosenergia-hálózatok közötti új összeköttetések kilátásait a mediterrán térségben, illetve a dél-európai és észak-afrikai piacok között, tekintettel az ellátásbiztonság növelésére és a megújuló energiák fejlesztésére mindkét térségben; |
| --- | --- |

33.

javasolja, hogy a Bizottság mélyrehatóan elemezze a villamosenergia-hálózatok közötti új összeköttetések kilátásait a mediterrán térségben, illetve a dél-európai és észak-afrikai piacok között, tekintettel az ellátásbiztonság növelésére és a megújuló energiák fejlesztésére mindkét térségben;

Ibériai-félsziget

| 34. | hangsúlyozza a Spanyolország és Franciaország közötti összekapcsolás jelentős mértékű fokozásának fontosságát annak érdekében, hogy a régióban támogassák a megújuló energiát, és lehetővé tegyék az Ibériai-félsziget számára a villamos energia belső piacán való teljes körű részvételt; a 2015. március 4-én aláírt madridi nyilatkozatot, valamint a Délnyugat-Európa összekapcsolásával foglalkozó magas szintű munkacsoport létrehozását fontos lépésnek tartja a térség nagyobb fokú összekapcsolása felé; elismeri, hogy az Ibériai-félsziget és a kontinentális Európa közötti jelenlegi összekapcsolási kapacitás túl alacsony, és hogy a közös érdekű projektek első listáján szereplő projektek nem voltak elegendőek ahhoz, hogy 2020-ra elérjék az összekapcsolási célt; felkéri a régió országait, hogy támogassák a megújuló energiákban rejlő jelentős potenciáljuk fejlesztését, és könnyítsék meg az ágazat hozzáférését az integrált európai piachoz; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a Spanyolország és Franciaország közötti összekapcsolás jelentős mértékű fokozásának fontosságát annak érdekében, hogy a régióban támogassák a megújuló energiát, és lehetővé tegyék az Ibériai-félsziget számára a villamos energia belső piacán való teljes körű részvételt; a 2015. március 4-én aláírt madridi nyilatkozatot, valamint a Délnyugat-Európa összekapcsolásával foglalkozó magas szintű munkacsoport létrehozását fontos lépésnek tartja a térség nagyobb fokú összekapcsolása felé; elismeri, hogy az Ibériai-félsziget és a kontinentális Európa közötti jelenlegi összekapcsolási kapacitás túl alacsony, és hogy a közös érdekű projektek első listáján szereplő projektek nem voltak elegendőek ahhoz, hogy 2020-ra elérjék az összekapcsolási célt; felkéri a régió országait, hogy támogassák a megújuló energiákban rejlő jelentős potenciáljuk fejlesztését, és könnyítsék meg az ágazat hozzáférését az integrált európai piachoz;

| 35. | üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy tanulmányt készít az Ibériai-félsziget és Franciaország, az Egyesült Királyság, Olaszország és a Földközi-tenger déli partján lévő országok összekapcsolásának hasznáról; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy tanulmányt készít az Ibériai-félsziget és Franciaország, az Egyesült Királyság, Olaszország és a Földközi-tenger déli partján lévő országok összekapcsolásának hasznáról;

2020 után

| 36. | megjegyzi, hogy az európai energiarendszer 2002 óta, azaz az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os cél eredeti meghatározása óta változáson ment keresztül, különös tekintettel a megújuló energiaforrások fejlődésére az egész kontinensen; ezzel összefüggésben azt ajánlja, hogy a kiépített kapacitás alapján 2030-ra kitűzött 15 %-os cél ne álljon önmagában, továbbá gondos és alapos értékelésnek vessék alá annak biztosítása érdekében, hogy rendeltetésének megfelelő, releváns és megvalósítható legyen; kéri ezért a Bizottságot, hogy mérlegelje a regionális, kiegészítő célok kitűzését, és keressen jobb mennyiségi és minőségi referenciaértékeket, úgymint a kereskedelmi forgalom, a forgalom csúcsértékei és a szűk keresztmetszetek, amelyek rámutatnak arra, hogy milyen fokú összekapcsolásra van szükség; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy az európai energiarendszer 2002 óta, azaz az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os cél eredeti meghatározása óta változáson ment keresztül, különös tekintettel a megújuló energiaforrások fejlődésére az egész kontinensen; ezzel összefüggésben azt ajánlja, hogy a kiépített kapacitás alapján 2030-ra kitűzött 15 %-os cél ne álljon önmagában, továbbá gondos és alapos értékelésnek vessék alá annak biztosítása érdekében, hogy rendeltetésének megfelelő, releváns és megvalósítható legyen; kéri ezért a Bizottságot, hogy mérlegelje a regionális, kiegészítő célok kitűzését, és keressen jobb mennyiségi és minőségi referenciaértékeket, úgymint a kereskedelmi forgalom, a forgalom csúcsértékei és a szűk keresztmetszetek, amelyek rámutatnak arra, hogy milyen fokú összekapcsolásra van szükség;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó jövőbeni célt az EU hosszú távú éghajlati céljaiból, valamint az Unió által célként tekintett fenntartható energiarendszerből kell levezetni; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a szükséges összekapcsolás mértéke számos paramétertől függ, ideértve a következőket: a) az energiahatékonyság elsődlegessége elvének nemzeti és uniós szakpolitikában történő alkalmazása, valamint több keresletoldali válaszintézkedés; b) decentralizált, megújuló energiaforrásokon alapuló villamos energia és a hozzá tartozó intelligens hálózatok fejlesztése; c) az energiaszerkezettel kapcsolatos nemzeti döntések, amelyek figyelembe veszik az Unió hosszú távú éghajlat-változási és energetikai célkitűzéseit; d) energiatárolási technológiák fejlesztése, többek között a háztartások vagy a települések szintjén; e) az elérhető legjobb technológiák alkalmazása a megfelelő helyzetekben; f) az emberek termelő-fogyasztóként történő elismerése az energiarendszerben; és g) a hálózatokba való befektetést elősegítő világos ösztönzők létrehozása; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó jövőbeni célt az EU hosszú távú éghajlati céljaiból, valamint az Unió által célként tekintett fenntartható energiarendszerből kell levezetni; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a szükséges összekapcsolás mértéke számos paramétertől függ, ideértve a következőket: a) az energiahatékonyság elsődlegessége elvének nemzeti és uniós szakpolitikában történő alkalmazása, valamint több keresletoldali válaszintézkedés; b) decentralizált, megújuló energiaforrásokon alapuló villamos energia és a hozzá tartozó intelligens hálózatok fejlesztése; c) az energiaszerkezettel kapcsolatos nemzeti döntések, amelyek figyelembe veszik az Unió hosszú távú éghajlat-változási és energetikai célkitűzéseit; d) energiatárolási technológiák fejlesztése, többek között a háztartások vagy a települések szintjén; e) az elérhető legjobb technológiák alkalmazása a megfelelő helyzetekben; f) az emberek termelő-fogyasztóként történő elismerése az energiarendszerben; és g) a hálózatokba való befektetést elősegítő világos ösztönzők létrehozása;

o

o o

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/54

---

P8_TA(2015)0446

Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz végrehajtása

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz végrehajtásáról (2015/2042(INI))

(2017/C 399/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz végrehajtásáról szóló 2013-as bizottsági jelentésre (COM(2014)0639), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz végrehajtásáról szóló 2013-as bizottsági jelentésre (COM(2014)0639),

| — | tekintettel az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz 2015. május 5-i időközi értékelésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz 2015. május 5-i időközi értékelésére (1),

| — | tekintettel „A mikrofinanszírozás területén fennálló hiányosságok és azok uniós finanszírozási eszközzel történő megszüntetésének lehetséges módjai” című tanulmányra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mikrofinanszírozás területén fennálló hiányosságok és azok uniós finanszírozási eszközzel történő megszüntetésének lehetséges módjai” című tanulmányra (2),

| — | tekintettel az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról (EaSI) és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz (a továbbiakban: az eszköz) létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: a határozat) módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról (EaSI) és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz (a továbbiakban: az eszköz) létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: a határozat) módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: a foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról szóló rendelet),

| — | tekintettel a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2010. március 25-i 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (4) (az eszköz), (a határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2010. március 25-i 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (4) (az eszköz), (a határozat),

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal ellátott, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében a mikrohitel fejlesztésére irányuló európai kezdeményezésről szóló 2009. március 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal ellátott, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében a mikrohitel fejlesztésére irányuló európai kezdeményezésről szóló 2009. március 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – időközi értékelés” című, 2015. májusi mélyreható elemzésére (6); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – időközi értékelés” című, 2015. májusi mélyreható elemzésére (6);

| — | tekintettel a Számvevőszék „Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?” című 8/2015. sz. különjelentésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék „Az uniós pénzügyi támogatás megfelelő választ ad a mikrovállalkozók igényeire?” című 8/2015. sz. különjelentésére;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0331/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0331/2015),

| A. | mivel a mikrofinanszírozás hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez; mivel a mikrofinanszírozás segíthet az embereknek kitörni a szegénységből és a munkanélküliségből, visszaadhatja méltóságukat, továbbá a társadalmi befogadás javítása és a szociális aránytalanságok minimálisra csökkentése révén fokozhatja a közösségekben a kohéziót; |
| --- | --- |

A.

mivel a mikrofinanszírozás hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez; mivel a mikrofinanszírozás segíthet az embereknek kitörni a szegénységből és a munkanélküliségből, visszaadhatja méltóságukat, továbbá a társadalmi befogadás javítása és a szociális aránytalanságok minimálisra csökkentése révén fokozhatja a közösségekben a kohéziót;

| B. | mivel az eszköz célja a mikrofinanszírozás rendelkezésre állásának és az ahhoz való hozzáférés esélyének növelése azok számára, akik elveszítették állásukat vagy ki vannak téve ennek a veszélynek, illetve akik számára nehézséget jelent a munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, továbbá a társadalmi kirekesztéssel fenyegetett, illetve kiszolgáltatott személyek esetében, akik a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés szempontjából hátrányos helyzetben vannak, illetve akik saját mikrovállalkozást szeretnének indítani, illetve továbbfejleszteni a már meglévőt, ideértve az önfoglalkoztatókat is; mivel a fentieken kívül az eszköz célja a mikrofinanszírozás rendelkezésre állásának és az ahhoz való hozzáférés esélyének növelése a mikrovállalkozások és a szociális gazdaság számára; |
| --- | --- |

B.

mivel az eszköz célja a mikrofinanszírozás rendelkezésre állásának és az ahhoz való hozzáférés esélyének növelése azok számára, akik elveszítették állásukat vagy ki vannak téve ennek a veszélynek, illetve akik számára nehézséget jelent a munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, továbbá a társadalmi kirekesztéssel fenyegetett, illetve kiszolgáltatott személyek esetében, akik a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés szempontjából hátrányos helyzetben vannak, illetve akik saját mikrovállalkozást szeretnének indítani, illetve továbbfejleszteni a már meglévőt, ideértve az önfoglalkoztatókat is; mivel a fentieken kívül az eszköz célja a mikrofinanszírozás rendelkezésre állásának és az ahhoz való hozzáférés esélyének növelése a mikrovállalkozások és a szociális gazdaság számára;

| C. | mivel az eszköz célja a közvetítők kapacitásának javítása a potenciális műveletek számának növelése érdekében, hogy a helyi közösségekben a minőségi munkahelyek teremtésével elő lehessen segíteni a foglalkoztatást, a növekedést és a társadalmi befogadást; |
| --- | --- |

C.

mivel az eszköz célja a közvetítők kapacitásának javítása a potenciális műveletek számának növelése érdekében, hogy a helyi közösségekben a minőségi munkahelyek teremtésével elő lehessen segíteni a foglalkoztatást, a növekedést és a társadalmi befogadást;

| D. | mivel a jelek szerint a nők adósként rosszabb pénzügyi helyzetben vannak a férfiaknál, ugyanis a nők körében magasabb a munkanélküliek vagy a szegénységgel fenyegetettek aránya (7); mivel az eszközt igénybe vevő női vállalkozók aránya csupán 36 %, ami a nemi egyensúly szempontjából még mindig nem elegendő; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelek szerint a nők adósként rosszabb pénzügyi helyzetben vannak a férfiaknál, ugyanis a nők körében magasabb a munkanélküliek vagy a szegénységgel fenyegetettek aránya (7); mivel az eszközt igénybe vevő női vállalkozók aránya csupán 36 %, ami a nemi egyensúly szempontjából még mindig nem elegendő;

| E. | mivel a nők bizonyos csoportjait sújtó marginalizáció és többszörös hátrányos megkülönböztetés tovább súlyosbítja az őket érintő gazdasági hátrányokat és a finanszírozáshoz jutásuk nehézségét; mivel a kirekesztett nők integrációját kiemelt feladatnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a nők bizonyos csoportjait sújtó marginalizáció és többszörös hátrányos megkülönböztetés tovább súlyosbítja az őket érintő gazdasági hátrányokat és a finanszírozáshoz jutásuk nehézségét; mivel a kirekesztett nők integrációját kiemelt feladatnak kell tekinteni;

| F. | mivel a foglalkoztatásban álló nők egyre több esetben egyúttal családjuk első számú kenyérkeresői is; mivel az egyedülálló szülők között a nők aránya magasabb, mint a férfiaké; mivel a mikrofinanszírozásból egyre több nőnek kellene részesülnie; |
| --- | --- |

F.

mivel a foglalkoztatásban álló nők egyre több esetben egyúttal családjuk első számú kenyérkeresői is; mivel az egyedülálló szülők között a nők aránya magasabb, mint a férfiaké; mivel a mikrofinanszírozásból egyre több nőnek kellene részesülnie;

| G. | mivel a szociális gazdaságban tevékenykednek szövetkezetek, biztosító egyesületek, nonprofit szervezetek, alapítványok és szociális vállalkozások, melyek hozzájárulnak az Unió foglalkoztatással, társadalmi kohézióval, regionális és vidékfejlesztéssel, környezetvédelemmel, mezőgazdasággal, harmadik országok fejlesztésével és szociális biztonsággal kapcsolatos politikáihoz; |
| --- | --- |

G.

mivel a szociális gazdaságban tevékenykednek szövetkezetek, biztosító egyesületek, nonprofit szervezetek, alapítványok és szociális vállalkozások, melyek hozzájárulnak az Unió foglalkoztatással, társadalmi kohézióval, regionális és vidékfejlesztéssel, környezetvédelemmel, mezőgazdasággal, harmadik országok fejlesztésével és szociális biztonsággal kapcsolatos politikáihoz;

| H. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke, valamint a tartós munkanélküliség, az ifjúsági munkanélküliség és a társadalmi egyenlőtlenségek; |
| --- | --- |

H.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében nőtt a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke, valamint a tartós munkanélküliség, az ifjúsági munkanélküliség és a társadalmi egyenlőtlenségek;

| I. | mivel az eszköz javítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a hiteligénylők kölcsönhöz juthatnak, valamint az egyébként nem jogosult személyek részére is elérhetővé teszi a finanszírozást; mivel a mikrofinanszírozás-közvetítők 22 tagállamban részesültek az eszközből; mivel az eszköz általános célkitűzése, hogy 2020-ig 46 000 mikrohitelt folyósítsanak, ami a becslések szerint mintegy 500 millió eurót jelent; |
| --- | --- |

I.

mivel az eszköz javítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a hiteligénylők kölcsönhöz juthatnak, valamint az egyébként nem jogosult személyek részére is elérhetővé teszi a finanszírozást; mivel a mikrofinanszírozás-közvetítők 22 tagállamban részesültek az eszközből; mivel az eszköz általános célkitűzése, hogy 2020-ig 46 000 mikrohitelt folyósítsanak, ami a becslések szerint mintegy 500 millió eurót jelent;

| J. | mivel a becslések szerint a hiteligénylők esetében a visszafizetési ráta 95 %; mivel az eszköz segítette az emberek munkaerőpiacra való belépését vagy visszatérését, segítette a saját vállalkozások indítását, valamint segített az önálló vállalkozóknak abban, hogy a munkahelyek megőrzése, új munkahelyek létrehozása és az elért forgalom tekintetében szinten tartsák, illetve bővítsék mikrovállalkozásaikat; mivel az eszköz Európa távoli területeit is elérte, és beindította a gazdasági tevékenységet; |
| --- | --- |

J.

mivel a becslések szerint a hiteligénylők esetében a visszafizetési ráta 95 %; mivel az eszköz segítette az emberek munkaerőpiacra való belépését vagy visszatérését, segítette a saját vállalkozások indítását, valamint segített az önálló vállalkozóknak abban, hogy a munkahelyek megőrzése, új munkahelyek létrehozása és az elért forgalom tekintetében szinten tartsák, illetve bővítsék mikrovállalkozásaikat; mivel az eszköz Európa távoli területeit is elérte, és beindította a gazdasági tevékenységet;

| K. | mivel továbbra is nehézségekbe ütközik annak felmérése, milyen mértékben valósul meg a kisebbségek bevonása, ugyanis a legtöbb mikrofinanszírozás-közvetítő nem végez konkrétan olyan tevékenységet, amely a kisebbségek bevonásának fokozására irányul; mivel a mikrohitelek kedvezményezettjei nem tekintenek magukra feltétlenül valamely marginalizálódott csoport tagjaiként, illetve nem félnek a hátrányos megkülönböztetéstől, ha felfedik etnikai hátterüket; |
| --- | --- |

K.

mivel továbbra is nehézségekbe ütközik annak felmérése, milyen mértékben valósul meg a kisebbségek bevonása, ugyanis a legtöbb mikrofinanszírozás-közvetítő nem végez konkrétan olyan tevékenységet, amely a kisebbségek bevonásának fokozására irányul; mivel a mikrohitelek kedvezményezettjei nem tekintenek magukra feltétlenül valamely marginalizálódott csoport tagjaiként, illetve nem félnek a hátrányos megkülönböztetéstől, ha felfedik etnikai hátterüket;

| L. | mivel azok a személyek, akikről ilyen adatok rendelkezésre állnak, a mikrohitel-igénylés pillanatában az esetek 60 %-ában munkanélküliek voltak vagy nem folytattak kereső tevékenységet; a kedvezményezettek 84 %-a a 25–54 éves korcsoportba tartozott, és a hiteltámogatásban részesülő nyilvántartott vállalkozók 36 %-a volt nő; |
| --- | --- |

L.

mivel azok a személyek, akikről ilyen adatok rendelkezésre állnak, a mikrohitel-igénylés pillanatában az esetek 60 %-ában munkanélküliek voltak vagy nem folytattak kereső tevékenységet; a kedvezményezettek 84 %-a a 25–54 éves korcsoportba tartozott, és a hiteltámogatásban részesülő nyilvántartott vállalkozók 36 %-a volt nő;

| M. | mivel az eszközt nemcsak mennyiségi, hanem minőségi szempontból is értékelni kell; mivel annak ellenére, hogy egyszerűbb az eszközt a gazdasági hatékonyság szempontjából értékelni, azt is fel kell mérni, hogy a társadalmi befogadás biztosításának eszközeként eredményes-e, valamint hogy milyen a létrehozott munkahelyek minősége és közvetett hatása; |
| --- | --- |

M.

mivel az eszközt nemcsak mennyiségi, hanem minőségi szempontból is értékelni kell; mivel annak ellenére, hogy egyszerűbb az eszközt a gazdasági hatékonyság szempontjából értékelni, azt is fel kell mérni, hogy a társadalmi befogadás biztosításának eszközeként eredményes-e, valamint hogy milyen a létrehozott munkahelyek minősége és közvetett hatása;

| N. | mivel csaknem sikerült elérni a férfi és női vállalkozók tekintetében kitűzött 40:60-as arányt, és mivel ez jóval magasabb, mint az uniós átlag; |
| --- | --- |

N.

mivel csaknem sikerült elérni a férfi és női vállalkozók tekintetében kitűzött 40:60-as arányt, és mivel ez jóval magasabb, mint az uniós átlag;

| O. | mivel az üzletfejlesztési szolgáltatások – többek között a képzések és a mentorálás – kulcsfontosságúak a mikrovállalkozások sikeréhez és életképességéhez; |
| --- | --- |

O.

mivel az üzletfejlesztési szolgáltatások – többek között a képzések és a mentorálás – kulcsfontosságúak a mikrovállalkozások sikeréhez és életképességéhez;

| P. | mivel az eszköz egyik hiányosságaként a szociális gazdasági vállalkozások finanszírozásának hiányát jelölték meg; |
| --- | --- |

P.

mivel az eszköz egyik hiányosságaként a szociális gazdasági vállalkozások finanszírozásának hiányát jelölték meg;

| Q. | mivel a jelek szerint a mikrofinanszírozás azon eszközök egyike lehet, amelyek segítik a vállalkozásokat abban, hogy az árnyékgazdaságból kilépve bejelentett gazdasági tevékenységet végezzenek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a jelek szerint a mikrofinanszírozás azon eszközök egyike lehet, amelyek segítik a vállalkozásokat abban, hogy az árnyékgazdaságból kilépve bejelentett gazdasági tevékenységet végezzenek;

| R. | mivel a legjobb módszer a közpénzek jobb felhasználásának előmozdítására, ha előírjuk a mikrofinanszírozás-közvetítők által végzett mikrohitelezési tevékenységhez kapcsolódó adatok nagyobb fokú nyilvánosságra hozatalát; mivel az adatok nagyobb fokú nyilvánosságra hozatala megkönnyíti a mikrofinanszírozás-közvetítők teljesítményének összehasonlítását; |
| --- | --- |

R.

mivel a legjobb módszer a közpénzek jobb felhasználásának előmozdítására, ha előírjuk a mikrofinanszírozás-közvetítők által végzett mikrohitelezési tevékenységhez kapcsolódó adatok nagyobb fokú nyilvánosságra hozatalát; mivel az adatok nagyobb fokú nyilvánosságra hozatala megkönnyíti a mikrofinanszírozás-közvetítők teljesítményének összehasonlítását;

| S. | mivel lehetőség nyílik az eszköz, valamint az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és más uniós alapok közötti szinergiákra, és ezáltal elkerülhetők a nem kívánt átfedések; |
| --- | --- |

S.

mivel lehetőség nyílik az eszköz, valamint az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és más uniós alapok közötti szinergiákra, és ezáltal elkerülhetők a nem kívánt átfedések;

| T. | mivel a költségvetési rendelet 6. cikke kimondja, hogy „a költségvetést az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést igénylő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság [...] elvével összhangban kell elkészíteni és végrehajtani”; |
| --- | --- |

T.

mivel a költségvetési rendelet 6. cikke kimondja, hogy „a költségvetést az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést igénylő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság [...] elvével összhangban kell elkészíteni és végrehajtani”;

| U. | mivel az eszköz az Unió finanszírozásából és az Európai Beruházási Bank pénzügyi hozzájárulásaiból részesül, és ezeket az Európai Beruházási Alap (EBA) kezeli; mivel az eszköz ezenkívül magánbefektetőktől további finanszírozásra is számít; |
| --- | --- |

U.

mivel az eszköz az Unió finanszírozásából és az Európai Beruházási Bank pénzügyi hozzájárulásaiból részesül, és ezeket az Európai Beruházási Alap (EBA) kezeli; mivel az eszköz ezenkívül magánbefektetőktől további finanszírozásra is számít;

| V. | mivel az eszköz még kevéssé ismert a lehetséges kedvezményezettek körében; |
| --- | --- |

V.

mivel az eszköz még kevéssé ismert a lehetséges kedvezményezettek körében;

A mikrofinanszírozáshoz való hozzáférés növelése

| 1. | hangsúlyozza, hogy pénzügyi válság idején rendkívül nagy szükség van az eszközhöz hasonló pénzügyi eszközökre az új vállalkozások alapításához, a munkahelyteremtés elősegítéséhez, valamint annak biztosításához, hogy a munkanélküliek, a hátrányos helyzetű emberek és a mikrovállalkozások hozzájussanak a finanszírozáshoz, és közben csökkenjen a mikrofinanszírozás-közvetítők kockázata; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy pénzügyi válság idején rendkívül nagy szükség van az eszközhöz hasonló pénzügyi eszközökre az új vállalkozások alapításához, a munkahelyteremtés elősegítéséhez, valamint annak biztosításához, hogy a munkanélküliek, a hátrányos helyzetű emberek és a mikrovállalkozások hozzájussanak a finanszírozáshoz, és közben csökkenjen a mikrofinanszírozás-közvetítők kockázata;

| 2. | megállapítja, hogy a munkahelyteremtésre gyakorolt hatás kisebb volt a vártnál, annak ellenére, hogy a mikrohitel nélkül számos kedvezményezett teljes mértékben kiszorult volna a hitelpiacról; úgy véli, hogy a munkahelyteremtésre gyakorolt, vártnál kisebb hatás részben azzal magyarázható, hogy az eszköz ugyanabban az időszakban került bevezetésre, mint amikor a gazdaság a hitelpiacokat és a foglalkoztatási számadatokat egyaránt érintő, súlyos válságba került; megállapítja azonban, hogy az eszköz jelentősen hozzájárult a munkahelyek megőrzéséhez; tudomásul veszi, hogy ezzel az új, rugalmasabb EaSI eszköz is foglalkozik majd; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a munkahelyteremtésre gyakorolt hatás kisebb volt a vártnál, annak ellenére, hogy a mikrohitel nélkül számos kedvezményezett teljes mértékben kiszorult volna a hitelpiacról; úgy véli, hogy a munkahelyteremtésre gyakorolt, vártnál kisebb hatás részben azzal magyarázható, hogy az eszköz ugyanabban az időszakban került bevezetésre, mint amikor a gazdaság a hitelpiacokat és a foglalkoztatási számadatokat egyaránt érintő, súlyos válságba került; megállapítja azonban, hogy az eszköz jelentősen hozzájárult a munkahelyek megőrzéséhez; tudomásul veszi, hogy ezzel az új, rugalmasabb EaSI eszköz is foglalkozik majd;

| 3. | sajnálattal állapítja meg, hogy magas az elutasított mikrofinanszírozási kérelmek száma (közel 2 000 kérelmet utasítottak el részben a személyek és a vállalkozások túlzott eladósodottsága miatt), és hogy a mikrohitel-igénylők számának növekedése ellenére még mindig kevés a lehetőség a mikrofinanszírozás igénybevételére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki részletesebben ezen elutasítások okait, és keressen megoldásokat a helyzet orvoslására; |
| --- | --- |

3.

sajnálattal állapítja meg, hogy magas az elutasított mikrofinanszírozási kérelmek száma (közel 2 000 kérelmet utasítottak el részben a személyek és a vállalkozások túlzott eladósodottsága miatt), és hogy a mikrohitel-igénylők számának növekedése ellenére még mindig kevés a lehetőség a mikrofinanszírozás igénybevételére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki részletesebben ezen elutasítások okait, és keressen megoldásokat a helyzet orvoslására;

| 4. | hangsúlyozza az eszköz jelentőségét, különösen válság idején, mivel fontos szerepet játszik a munkanélküliek és a hátrányos helyzetű személyek finanszírozáshoz való hozzáférésében; hangsúlyozza, hogy különös tekintettel a jelenlegi migrációs és menekültügyi válságra, a mikrofinanszírozás alapvető segítséget jelenthet az uniós munkaerőpiacra belépő menekültek és migránsok számára; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az eszköz jelentőségét, különösen válság idején, mivel fontos szerepet játszik a munkanélküliek és a hátrányos helyzetű személyek finanszírozáshoz való hozzáférésében; hangsúlyozza, hogy különös tekintettel a jelenlegi migrációs és menekültügyi válságra, a mikrofinanszírozás alapvető segítséget jelenthet az uniós munkaerőpiacra belépő menekültek és migránsok számára;

| 5. | felszólítja a tagállamokat, hogy állítsanak fel kapcsolattartó pontokat, melyek a potenciális kedvezményezettek és általában a nyilvánosság körében gondoskodnak az eszköz ismertségének előmozdításáról; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a tagállamokat, hogy állítsanak fel kapcsolattartó pontokat, melyek a potenciális kedvezményezettek és általában a nyilvánosság körében gondoskodnak az eszköz ismertségének előmozdításáról;

| 6. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az eddig gyűjtött tapasztalatokat felhasználva növeljék az eszköz, az általa nyújtott előnyök és a hozzáférés lehetséges módjainak ismertségét, különösen a távoli régiókban és a különböző – különösen a kisebbségi háttérrel rendelkező – közösségeken, illetve a fogyatékossággal élő személyeket tömörítő szervezeteken belül; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az eddig gyűjtött tapasztalatokat felhasználva növeljék az eszköz, az általa nyújtott előnyök és a hozzáférés lehetséges módjainak ismertségét, különösen a távoli régiókban és a különböző – különösen a kisebbségi háttérrel rendelkező – közösségeken, illetve a fogyatékossággal élő személyeket tömörítő szervezeteken belül;

| 7. | megállapítja, hogy 2013-ban az eszközön keresztül finanszírozott fellépések elsősorban elsőbbségi hiteleket és garanciákat foglaltak magukban; megállapítja továbbá, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítők egy része garanciát és hitelt is kap, de e két eszköz mindig eltérő portfóliókra irányul; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy 2013-ban az eszközön keresztül finanszírozott fellépések elsősorban elsőbbségi hiteleket és garanciákat foglaltak magukban; megállapítja továbbá, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítők egy része garanciát és hitelt is kap, de e két eszköz mindig eltérő portfóliókra irányul;

| 8. | szorgalmazza, hogy az eszköz vegye figyelembe a projektek hozzáadott értékét a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal rendelkező régiókban, például a ritkán lakott és az elnéptelenedő területeken, mivel ezzel nem csupán a munkahelyteremtést segíti elő, hanem hozzájárul a népesség szintjének fenntartásához is; |
| --- | --- |

8.

szorgalmazza, hogy az eszköz vegye figyelembe a projektek hozzáadott értékét a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal rendelkező régiókban, például a ritkán lakott és az elnéptelenedő területeken, mivel ezzel nem csupán a munkahelyteremtést segíti elő, hanem hozzájárul a népesség szintjének fenntartásához is;

| 9. | üdvözli, hogy a Bizottság és az EBA működésbe hozta a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási területeit annak érdekében, hogy a kedvezményezettek számára hozzáférést biztosítson a pénzeszközökhöz; reméli, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja sikeresen kezelni fogja az eszköz hiányosságait; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a Bizottság és az EBA működésbe hozta a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási területeit annak érdekében, hogy a kedvezményezettek számára hozzáférést biztosítson a pénzeszközökhöz; reméli, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja sikeresen kezelni fogja az eszköz hiányosságait;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a mikrohitel jelenlegi fogalommeghatározásának megfelelőségét annak biztosítása céljából, hogy a jövőbeli finanszírozási eszközök kielégítsék a piacok és a kedvezményezettek igényeit, valamint a határozat 2. cikkében meghatározott célokat; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a mikrohitel jelenlegi fogalommeghatározásának megfelelőségét annak biztosítása céljából, hogy a jövőbeli finanszírozási eszközök kielégítsék a piacok és a kedvezményezettek igényeit, valamint a határozat 2. cikkében meghatározott célokat;

| 11. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyűjtsenek adatokat a mikrovállalkozások jellemzőiről, igényeikről és túlélési arányukról, majd értékeljék ezeket az adatokat, valamint hogy a félidős értékelés alkalmával szükség esetén tegyenek javaslatokat a foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról szóló rendelet kiigazítására; üdvözli, hogy az eszköz egyenlege és a korábbi kihelyezésekből befolyó bevételek a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási területeivel kapcsolatos költségvetésbe áramlanak, ily módon növelve a mikrohitel-igénylőknek kínált garanciák és finanszírozott eszközök mennyiségét; |
| --- | --- |

11.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyűjtsenek adatokat a mikrovállalkozások jellemzőiről, igényeikről és túlélési arányukról, majd értékeljék ezeket az adatokat, valamint hogy a félidős értékelés alkalmával szükség esetén tegyenek javaslatokat a foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról szóló rendelet kiigazítására; üdvözli, hogy az eszköz egyenlege és a korábbi kihelyezésekből befolyó bevételek a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási területeivel kapcsolatos költségvetésbe áramlanak, ily módon növelve a mikrohitel-igénylőknek kínált garanciák és finanszírozott eszközök mennyiségét;

| 12. | örömmel veszi tudomásul, hogy az eszköz eddig megvizsgált hét pénzügyi eszközének mindegyike további magánfinanszírozási forrásokat is bevont; aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a garanciák tekintetében hét esetből csupán egyszer érték el a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó célértékeket, két esetben pedig nem érték el azokat; |
| --- | --- |

12.

örömmel veszi tudomásul, hogy az eszköz eddig megvizsgált hét pénzügyi eszközének mindegyike további magánfinanszírozási forrásokat is bevont; aggodalmának ad hangot ugyanakkor amiatt, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a garanciák tekintetében hét esetből csupán egyszer érték el a tőkeáttételi mutatóra vonatkozó célértékeket, két esetben pedig nem érték el azokat;

| 13. | üdvözli az új EaSI-program megnövelt – a változó szükségletekhez alkalmazkodó – rugalmasságát a forrásoknak a program tengelyei közötti átcsoportosítása tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a kettős finanszírozás elkerülése érdekében gondoskodjon világos és átlátható szinergiákról az EaSI és más uniós programok és kezdeményezések között; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az új EaSI-program megnövelt – a változó szükségletekhez alkalmazkodó – rugalmasságát a forrásoknak a program tengelyei közötti átcsoportosítása tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy a kettős finanszírozás elkerülése érdekében gondoskodjon világos és átlátható szinergiákról az EaSI és más uniós programok és kezdeményezések között;

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy folytasson intenzívebb promóciós és információs tevékenységet az eszközről és az ahhoz való hozzáférés módjairól; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot, hogy folytasson intenzívebb promóciós és információs tevékenységet az eszközről és az ahhoz való hozzáférés módjairól;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjessze ki az eszköz földrajzi hatókörét annak érdekében, hogy valamennyi tagállamot elérje; hangsúlyozza, hogy az eszköz ágazati hatókörét is ki kell szélesíteni a mezőgazdasági és a kereskedelmi ágazaton túlra; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjessze ki az eszköz földrajzi hatókörét annak érdekében, hogy valamennyi tagállamot elérje; hangsúlyozza, hogy az eszköz ágazati hatókörét is ki kell szélesíteni a mezőgazdasági és a kereskedelmi ágazaton túlra;

A célcsoportok elérése és a társadalmi hatással kapcsolatos jelentéstétel

| 16. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jól definiált, társadalmi hatással kapcsolatos jelentéstétel hiányában nem mérték pontosabban a mikrofinanszírozási eszköz társadalmi hatását a munkahelyteremtés, a vállalkozások fenntarthatósága és a kisebbségi csoportok bevonása szempontjából; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a legmagasabb szintű társadalmi hatás biztosítása érdekében ragaszkodjon a társadalmi teljesítmény empirikus mérésére vonatkozó normákhoz, az Európa 2020 stratégia célkitűzései tekintetében is, valamint hogy mérje fel, szükség van-e a célcsoportok – köztük a fogyatékossággal élő személyek – még egyértelműbb meghatározására; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jól definiált, társadalmi hatással kapcsolatos jelentéstétel hiányában nem mérték pontosabban a mikrofinanszírozási eszköz társadalmi hatását a munkahelyteremtés, a vállalkozások fenntarthatósága és a kisebbségi csoportok bevonása szempontjából; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a legmagasabb szintű társadalmi hatás biztosítása érdekében ragaszkodjon a társadalmi teljesítmény empirikus mérésére vonatkozó normákhoz, az Európa 2020 stratégia célkitűzései tekintetében is, valamint hogy mérje fel, szükség van-e a célcsoportok – köztük a fogyatékossággal élő személyek – még egyértelműbb meghatározására;

| 17. | megjegyzi, hogy az eszköz kísérleti projektként kezdte meg működését; megállapítja továbbá, hogy hiányosságokat tártak fel a kiszolgáltatott csoportok – például a migránsok és a fogyatékossággal élők – elérése tekintetében; ugyanakkor úgy véli, hogy a levont tanulságokat figyelembe vették, és a hiányosságok egy részét a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja révén már orvosolták; üdvözli, hogy a célok stratégiai értékelését az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban elvégezték; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az eszköz kísérleti projektként kezdte meg működését; megállapítja továbbá, hogy hiányosságokat tártak fel a kiszolgáltatott csoportok – például a migránsok és a fogyatékossággal élők – elérése tekintetében; ugyanakkor úgy véli, hogy a levont tanulságokat figyelembe vették, és a hiányosságok egy részét a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja révén már orvosolták; üdvözli, hogy a célok stratégiai értékelését az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban elvégezték;

| 18. | kéri az EBA-t, működjön együtt a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel, előírva számukra, hogy alkalmazzák a mikrohitel nyújtására vonatkozó európai magatartási kódexet, valamint előnyben részesítve azokat a közvetítőket, amelyek igazolták az olyan szervezetekkel való együttműködésre irányuló képességüket és hajlandóságukat, amelyek további támogatást nyújtanak a végső kedvezményezettek számára; felszólítja továbbá az EBA-t, hogy tartassa be a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel kötött megállapodásokban szereplő rendelkezéseket, felszólítva őket, hogy szorosabban működjenek együtt a kiszolgáltatott csoportokat képviselő szervezetekkel annak érdekében, hogy hatékonyabban elérjék a célcsoportokat; |
| --- | --- |

18.

kéri az EBA-t, működjön együtt a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel, előírva számukra, hogy alkalmazzák a mikrohitel nyújtására vonatkozó európai magatartási kódexet, valamint előnyben részesítve azokat a közvetítőket, amelyek igazolták az olyan szervezetekkel való együttműködésre irányuló képességüket és hajlandóságukat, amelyek további támogatást nyújtanak a végső kedvezményezettek számára; felszólítja továbbá az EBA-t, hogy tartassa be a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel kötött megállapodásokban szereplő rendelkezéseket, felszólítva őket, hogy szorosabban működjenek együtt a kiszolgáltatott csoportokat képviselő szervezetekkel annak érdekében, hogy hatékonyabban elérjék a célcsoportokat;

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy javítsa a vállalkozások mikrohitelek visszafizetését követő életképességének és közösségen belüli hatásának értékelésére kidolgozott módszereket; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy javítsa a vállalkozások mikrohitelek visszafizetését követő életképességének és közösségen belüli hatásának értékelésére kidolgozott módszereket;

| 20. | kéri a Bizottságot és az EBA-t, hogy javítsák a kedvezményezettekkel és a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel kapcsolatos jelentéstételt, elismerve azonban, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítők túlterhelésének elkerülése érdekében meg kell találni a megfelelő egyensúlyt; hangsúlyozza, hogy a megfelelő jelentés elkészítéséhez szükséges információkat a mikrofinanszírozás-közvetítők nyújtják, valamint a mikrohitel-igénylők a hitel megszerzése érdekében; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot és az EBA-t, hogy javítsák a kedvezményezettekkel és a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel kapcsolatos jelentéstételt, elismerve azonban, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítők túlterhelésének elkerülése érdekében meg kell találni a megfelelő egyensúlyt; hangsúlyozza, hogy a megfelelő jelentés elkészítéséhez szükséges információkat a mikrofinanszírozás-közvetítők nyújtják, valamint a mikrohitel-igénylők a hitel megszerzése érdekében;

| 21. | sajnálatosnak tartja, hogy az eszközhöz kapcsolódó kölcsönök és garanciák felhasználásával kapcsolatos tájékoztatás töredezett és hiányos, és nem tartalmaz részletes információkat a végső kedvezményezettek foglalkoztatási státuszáról annak ellenére, hogy a Számvevőszék szerint a jelentéstétel megfelelt a határozat követelményeinek; |
| --- | --- |

21.

sajnálatosnak tartja, hogy az eszközhöz kapcsolódó kölcsönök és garanciák felhasználásával kapcsolatos tájékoztatás töredezett és hiányos, és nem tartalmaz részletes információkat a végső kedvezményezettek foglalkoztatási státuszáról annak ellenére, hogy a Számvevőszék szerint a jelentéstétel megfelelt a határozat követelményeinek;

| 22. | kéri az EBA-tól annak biztosítását, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítők tegyék közzé a kihelyezett mikrohitelek számára és összegére, valamint a végső kedvezményezettek típusára vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

22.

kéri az EBA-tól annak biztosítását, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítők tegyék közzé a kihelyezett mikrohitelek számára és összegére, valamint a végső kedvezményezettek típusára vonatkozó adatokat;

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférés terén biztosítsa a férfiak és nők közötti egyenlőséget, valamint a jövőre nézve a férfiak és nők között irányozza elő az egyenlő arány elérését; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a mikrofinanszírozás-közvetítőket olyan konkrét stratégiák alkalmazására, amelyek a nőket célozzák, és támogatják a női vállalkozókat, például a témával foglalkozó jelentős egyesületekkel és szervezetekkel folytatott együttműködés révén; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot, hogy a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférés terén biztosítsa a férfiak és nők közötti egyenlőséget, valamint a jövőre nézve a férfiak és nők között irányozza elő az egyenlő arány elérését; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a mikrofinanszírozás-közvetítőket olyan konkrét stratégiák alkalmazására, amelyek a nőket célozzák, és támogatják a női vállalkozókat, például a témával foglalkozó jelentős egyesületekkel és szervezetekkel folytatott együttműködés révén;

| 24. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy még jobban mozdítsák előre az eszköz keretében kínált finanszírozási lehetőségek láthatóságát és az ezekkel kapcsolatos tájékoztatást, többek között figyelemfelkeltő kampányok, a legjobb gyakorlatok női vállalkozók közötti cseréje, valamint kimondottan nőknek szóló, a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférés terén jobb nemek közötti egyensúly elérését célzó workshopok és képzések segítségével; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy még jobban mozdítsák előre az eszköz keretében kínált finanszírozási lehetőségek láthatóságát és az ezekkel kapcsolatos tájékoztatást, többek között figyelemfelkeltő kampányok, a legjobb gyakorlatok női vállalkozók közötti cseréje, valamint kimondottan nőknek szóló, a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférés terén jobb nemek közötti egyensúly elérését célzó workshopok és képzések segítségével;

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy vegye tekintetbe a mikrofinanszírozás nőknek nyújtott előnyeit, ideértve a fenntartható munkahelyek létrehozását; kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg a női vállalkozók közötti eszmecserét és a helyes gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, hogy vegye tekintetbe a mikrofinanszírozás nőknek nyújtott előnyeit, ideértve a fenntartható munkahelyek létrehozását; kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg a női vállalkozók közötti eszmecserét és a helyes gyakorlatok megosztását;

| 26. | elismeri a női és férfi vállalkozók megcélzott arányának fontosságát; úgy véli azonban, hogy az eszköz sikerét nem szabad csupán ilyen átfogó célok tükrében mérni, hanem azt is figyelembe kell venni, hogy az eszköz képes-e segíteni a mikrovállalkozásokat és a kis- és középvállalkozásokat projektjeik elindításában, illetve a növekedéshez és a társadalmi kohézióhoz való hozzájárulásban; |
| --- | --- |

26.

elismeri a női és férfi vállalkozók megcélzott arányának fontosságát; úgy véli azonban, hogy az eszköz sikerét nem szabad csupán ilyen átfogó célok tükrében mérni, hanem azt is figyelembe kell venni, hogy az eszköz képes-e segíteni a mikrovállalkozásokat és a kis- és középvállalkozásokat projektjeik elindításában, illetve a növekedéshez és a társadalmi kohézióhoz való hozzájárulásban;

| 27. | sürgeti a Bizottságot, hogy erőfeszítéseit összpontosítsa a mikrofinanszírozásból potenciálisan kizárt ügyfelek, például migránsok, menekültek, hosszú ideje munkanélküliek, fiatalok, alacsony jövedelműek, alacsony képzettségű munkavállalók vagy fogyatékossággal élők hozzáférésének javítására, akik jelenleg nem élhetnek kellő mértékben az eszközzel; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot, hogy erőfeszítéseit összpontosítsa a mikrofinanszírozásból potenciálisan kizárt ügyfelek, például migránsok, menekültek, hosszú ideje munkanélküliek, fiatalok, alacsony jövedelműek, alacsony képzettségű munkavállalók vagy fogyatékossággal élők hozzáférésének javítására, akik jelenleg nem élhetnek kellő mértékben az eszközzel;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy a menekülteket és menedékkérőket tekintse célcsoportnak; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy a menekülteket és menedékkérőket tekintse célcsoportnak;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy többszörözze meg a fiatalok által indított, innovatív induló vállalkozásokat támogató kezdeményezéseket és a számukra nyújtandó mikrohitelekre rendelkezésre álló finanszírozást, ily módon a gazdasági válság és a hitelekhez való hozzáférés nehézségei közepette előmozdítva a fiatalok vállalkozói készségét és a magas technológiai színvonalat képviselő, tudományos és szociális innovációt; hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamoknak törekedniük kell azon adminisztratív terhek csökkentésére, amelyekkel a vállalkozók az uniós finanszírozáshoz való hozzájutás során szembe találják magukat; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy többszörözze meg a fiatalok által indított, innovatív induló vállalkozásokat támogató kezdeményezéseket és a számukra nyújtandó mikrohitelekre rendelkezésre álló finanszírozást, ily módon a gazdasági válság és a hitelekhez való hozzáférés nehézségei közepette előmozdítva a fiatalok vállalkozói készségét és a magas technológiai színvonalat képviselő, tudományos és szociális innovációt; hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamoknak törekedniük kell azon adminisztratív terhek csökkentésére, amelyekkel a vállalkozók az uniós finanszírozáshoz való hozzájutás során szembe találják magukat;

A szociális gazdaság támogatása

| 30. | sajnálja, hogy az eszköz keretében nem finanszíroztak jóval több szociális vállalkozást; ezért üdvözlendőnek tartja, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja költségvetésének egy meghatározott részét a szociális vállalkozások finanszírozására különítik el; |
| --- | --- |

30.

sajnálja, hogy az eszköz keretében nem finanszíroztak jóval több szociális vállalkozást; ezért üdvözlendőnek tartja, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja költségvetésének egy meghatározott részét a szociális vállalkozások finanszírozására különítik el;

| 31. | ösztönzi a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel ezt az új funkciót, és ösztönözze a tagállamokat az e kérdéskörrel kapcsolatos adatok, szaktudás és bevált gyakorlatok cseréjére, gondoskodva a megfelelő jelentéstételről a mikrofinanszírozás-közvetítők részéről, valamint motiválva őket potenciális ügyfeleik jelentős társadalmi hatással járó projektjeinek támogatására; |
| --- | --- |

31.

ösztönzi a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel ezt az új funkciót, és ösztönözze a tagállamokat az e kérdéskörrel kapcsolatos adatok, szaktudás és bevált gyakorlatok cseréjére, gondoskodva a megfelelő jelentéstételről a mikrofinanszírozás-közvetítők részéről, valamint motiválva őket potenciális ügyfeleik jelentős társadalmi hatással járó projektjeinek támogatására;

| 32. | felkéri a Bizottságot, hogy értékelje és szükség esetén vizsgálja felül a szociális vállalkozások tekintetében a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának keretében meghatározott felső határt annak érdekében, hogy biztosítani lehessen e vállalkozások számára a kedvező fejlődéshez szükséges és elégséges forrásokat, valamint ki lehessen elégíteni a piaci igényeket; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot, hogy értékelje és szükség esetén vizsgálja felül a szociális vállalkozások tekintetében a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának keretében meghatározott felső határt annak érdekében, hogy biztosítani lehessen e vállalkozások számára a kedvező fejlődéshez szükséges és elégséges forrásokat, valamint ki lehessen elégíteni a piaci igényeket;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a nemi dimenziót integrálni kell a támogatási programokba; meggyőződése, hogy a nemi szempontú hatásvizsgálatok és a nemek szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés hasznos a finanszírozási prioritások, a pénzügyi források elosztása és a finanszírozási programok részletei által a nőkre gyakorolt hatások felmérésében és javításában; hangsúlyozza a nemek szerint bontott adatok szisztematikus gyűjtésének és rendszeres elemzésének szükségességét; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a nemi dimenziót integrálni kell a támogatási programokba; meggyőződése, hogy a nemi szempontú hatásvizsgálatok és a nemek szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés hasznos a finanszírozási prioritások, a pénzügyi források elosztása és a finanszírozási programok részletei által a nőkre gyakorolt hatások felmérésében és javításában; hangsúlyozza a nemek szerint bontott adatok szisztematikus gyűjtésének és rendszeres elemzésének szükségességét;

Mentorálási és képzési szolgáltatások, valamint a többi eszköz tekintetében fennálló kiegészítő jelleg

| 34. | üdvözli a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja által arra kínált lehetőséget, hogy finanszírozást biztosítsanak a mikrofinanszírozás-közvetítők kapacitásbővítéséhez, továbbá technikai segítséget nyújtsanak nekik szakértelmük és szolgáltatásnyújtásuk javítása, valamint az adatok annak érdekében történő hatékonyabb gyűjtése és feldolgozása érdekében, hogy jobb visszajelzést lehessen kapni az eszközről; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja által arra kínált lehetőséget, hogy finanszírozást biztosítsanak a mikrofinanszírozás-közvetítők kapacitásbővítéséhez, továbbá technikai segítséget nyújtsanak nekik szakértelmük és szolgáltatásnyújtásuk javítása, valamint az adatok annak érdekében történő hatékonyabb gyűjtése és feldolgozása érdekében, hogy jobb visszajelzést lehessen kapni az eszközről;

| 35. | ösztönzi a Bizottságot, hogy az eszközt kapcsolja össze egy alapszintű vállalkozói képzéssel annak érdekében, hogy biztosított legyen az üzleti vállalkozások gazdasági életképessége és a hitel céljának megvalósulása; |
| --- | --- |

35.

ösztönzi a Bizottságot, hogy az eszközt kapcsolja össze egy alapszintű vállalkozói képzéssel annak érdekében, hogy biztosított legyen az üzleti vállalkozások gazdasági életképessége és a hitel céljának megvalósulása;

| 36. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az üzletfejlesztési szolgáltatások – többek között a mentorálás és a képzés – nem finanszírozhatók közvetlenül a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja keretében, és arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nemzeti és uniós alapokkal partnerségben működő célzott eszközök segítségével történő jövőbeli finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

36.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az üzletfejlesztési szolgáltatások – többek között a mentorálás és a képzés – nem finanszírozhatók közvetlenül a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja keretében, és arra kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nemzeti és uniós alapokkal partnerségben működő célzott eszközök segítségével történő jövőbeli finanszírozási lehetőségeket;

| 37. | megállapítja, hogy az ESZA feladata alapfinanszírozás biztosítása vállalkozások alapításához, életképes mikrofinanszírozáshoz és szociális vállalkozásokhoz, kiegészítve ezt mentorálási és képzési programokkal; sajnálatosnak tartja, hogy ezen eszközökhöz az EaSI nem biztosít közvetlen finanszírozást; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy az ESZA feladata alapfinanszírozás biztosítása vállalkozások alapításához, életképes mikrofinanszírozáshoz és szociális vállalkozásokhoz, kiegészítve ezt mentorálási és képzési programokkal; sajnálatosnak tartja, hogy ezen eszközökhöz az EaSI nem biztosít közvetlen finanszírozást;

| 38. | azt ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja, az ESZA és az egyéb lehetséges nemzeti programok tekintetében hozzanak létre stratégiai együttműködést a helyi és regionális szervezetekkel és intézményekkel, elősegítve ezek együttműködését a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel és a végső kedvezményezettekkel annak érdekében, hogy javítsák a mikrohitel-igénylőknek a képzés, a mentorálás és a vállalkozások életképességének növelése tekintetében nyújtott általános támogatás formájában biztosított segítséget; |
| --- | --- |

38.

azt ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja, az ESZA és az egyéb lehetséges nemzeti programok tekintetében hozzanak létre stratégiai együttműködést a helyi és regionális szervezetekkel és intézményekkel, elősegítve ezek együttműködését a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel és a végső kedvezményezettekkel annak érdekében, hogy javítsák a mikrohitel-igénylőknek a képzés, a mentorálás és a vállalkozások életképességének növelése tekintetében nyújtott általános támogatás formájában biztosított segítséget;

| 39. | üdvözli, hogy az ESZA forrásai felhasználhatók a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási területeire, továbbá arra kéri a Bizottságot és az EBA-t, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet (8) 38. cikke alapján nyújtson jobb tájékoztatást e lehetőségről a mikrofinanszírozás-közvetítők számára; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy az ESZA forrásai felhasználhatók a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási területeire, továbbá arra kéri a Bizottságot és az EBA-t, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet (8) 38. cikke alapján nyújtson jobb tájékoztatást e lehetőségről a mikrofinanszírozás-közvetítők számára;

| 40. | annak biztosítására kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ESBA legyen elérhető a mikrovállalkozások finanszírozására; |
| --- | --- |

40.

annak biztosítására kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ESBA legyen elérhető a mikrovállalkozások finanszírozására;

Mikrofinanszírozás-közvetítők

| 41. | ösztönzi a Bizottságot, hogy hangolja össze az ESZA és az EaSI támogatását annak érdekében, hogy fokozni lehessen a két program egymást kiegészítő jellegét, tekintetbe véve a mikrofinanszírozási eszközöket, többek között az ESZA által társfinanszírozott mikrofinanszírozás-közvetítők és üzleti támogató központok közötti együttműködésre összpontosítva; |
| --- | --- |

41.

ösztönzi a Bizottságot, hogy hangolja össze az ESZA és az EaSI támogatását annak érdekében, hogy fokozni lehessen a két program egymást kiegészítő jellegét, tekintetbe véve a mikrofinanszírozási eszközöket, többek között az ESZA által társfinanszírozott mikrofinanszírozás-közvetítők és üzleti támogató központok közötti együttműködésre összpontosítva;

| 42. | üdvözli a mikrohitel-közvetítők kiválasztásának folyamatát, amely megfelel az EBA szabályainak és eljárásainak, és megismétli a Parlament azon kérését, hogy e hitelezők tartsák be a felelős hitelezés alapelveit és a magánszemélyek és vállalkozások túlzott eladósodása elkerülésének alapelveit; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a mikrohitel-közvetítők kiválasztásának folyamatát, amely megfelel az EBA szabályainak és eljárásainak, és megismétli a Parlament azon kérését, hogy e hitelezők tartsák be a felelős hitelezés alapelveit és a magánszemélyek és vállalkozások túlzott eladósodása elkerülésének alapelveit;

| 43. | javasolja, hogy egyszerűsítsék az eszközhöz való hozzáférést, és tegyék rugalmasabbá és érthetőbbé a mikrofinanszírozás-közvetítők és az EBA közötti megállapodásokat, lehetővé téve a kisebb mikrofinanszírozás-közvetítők számára, hogy gyorsan és teljes mértékben élhessenek a finanszírozási eszközökkel és az EBA eszközeivel; |
| --- | --- |

43.

javasolja, hogy egyszerűsítsék az eszközhöz való hozzáférést, és tegyék rugalmasabbá és érthetőbbé a mikrofinanszírozás-közvetítők és az EBA közötti megállapodásokat, lehetővé téve a kisebb mikrofinanszírozás-közvetítők számára, hogy gyorsan és teljes mértékben élhessenek a finanszírozási eszközökkel és az EBA eszközeivel;

| 44. | sajnálja, hogy az eszköz használata iránti kérelmek jelentős részét nem tudták hiánytalanul benyújtani, és így az EBA nem tudta azokat jóváhagyni; kéri a Bizottságot e kudarc okainak feltárására (például az információ vagy a hozzáférhetőség hiánya, vagy valamilyen bürokratikus teher, amely egyszerűsítésre szorul); felszólítja a Bizottságot, hogy gyors fellépéssel orvosolja a problémát; |
| --- | --- |

44.

sajnálja, hogy az eszköz használata iránti kérelmek jelentős részét nem tudták hiánytalanul benyújtani, és így az EBA nem tudta azokat jóváhagyni; kéri a Bizottságot e kudarc okainak feltárására (például az információ vagy a hozzáférhetőség hiánya, vagy valamilyen bürokratikus teher, amely egyszerűsítésre szorul); felszólítja a Bizottságot, hogy gyors fellépéssel orvosolja a problémát;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson intenzívebb promóciós és információs tevékenységet az eszközről és az ahhoz való hozzáférés módjairól, valamint egyszerűsítse az eljárást, és tegye rugalmasabbá és könnyebben érthetővé a mikrofinanszírozás-közvetítők és az EBA közötti megállapodásokat, gyorsabb piacra jutást biztosítva a kisebb közvetítők számára; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson intenzívebb promóciós és információs tevékenységet az eszközről és az ahhoz való hozzáférés módjairól, valamint egyszerűsítse az eljárást, és tegye rugalmasabbá és könnyebben érthetővé a mikrofinanszírozás-közvetítők és az EBA közötti megállapodásokat, gyorsabb piacra jutást biztosítva a kisebb közvetítők számára;

| 46. | kéri a Bizottságot és az EBA-t annak megvizsgálására, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítőkre háruló jelenlegi követelményeken túlmenően miként lehet jobban tájékoztatni a nyilvánosságot a mikrofinanszírozási eszköz előnyeiről; |
| --- | --- |

46.

kéri a Bizottságot és az EBA-t annak megvizsgálására, hogy a mikrofinanszírozás-közvetítőkre háruló jelenlegi követelményeken túlmenően miként lehet jobban tájékoztatni a nyilvánosságot a mikrofinanszírozási eszköz előnyeiről;

| 47. | ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse meg az együttműködést a mikrofinanszírozás-közvetítők és a kedvezményezettek érdekeit képviselő szervezetek között, a termékek reklámozásán és az új ügyfelek felkutatásán túl is; |
| --- | --- |

47.

ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse meg az együttműködést a mikrofinanszírozás-közvetítők és a kedvezményezettek érdekeit képviselő szervezetek között, a termékek reklámozásán és az új ügyfelek felkutatásán túl is;

| 48. | kéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok megvalósításához elengedhetetlen bővítésének lehetővé tétele érdekében fejlesszék a mikrofinanszírozási szektort, valamint használják ki az eszközt, feltárva a nem banki közvetítőkkel kapcsolatos lehetőségeket annak érdekében, hogy egy partnerbanktól való függőség nélkül léphessenek a mikrohitelek piacára; |
| --- | --- |

48.

kéri a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött célok megvalósításához elengedhetetlen bővítésének lehetővé tétele érdekében fejlesszék a mikrofinanszírozási szektort, valamint használják ki az eszközt, feltárva a nem banki közvetítőkkel kapcsolatos lehetőségeket annak érdekében, hogy egy partnerbanktól való függőség nélkül léphessenek a mikrohitelek piacára;

| 49. | ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse meg a mikrofinanszírozási szereplőkkel (mikrofinanszírozás-közvetítőkkel, bankokkal és nem banki szereplőkkel, az Európai Mikrofinanszírozási Hálózathoz hasonló hálózatokkal) és a jelenleg be nem vont felekkel az Unió által finanszírozott programok keretében kínált termékek hozzáférhetőségéről, felhasználásáról és kialakításáról folytatott párbeszédet; |
| --- | --- |

49.

ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse meg a mikrofinanszírozási szereplőkkel (mikrofinanszírozás-közvetítőkkel, bankokkal és nem banki szereplőkkel, az Európai Mikrofinanszírozási Hálózathoz hasonló hálózatokkal) és a jelenleg be nem vont felekkel az Unió által finanszírozott programok keretében kínált termékek hozzáférhetőségéről, felhasználásáról és kialakításáról folytatott párbeszédet;

| 50. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a bevált gyakorlatok cseréjét a különböző tagállamokban működő mikrofinanszírozás-közvetítők között; |
| --- | --- |

50.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a bevált gyakorlatok cseréjét a különböző tagállamokban működő mikrofinanszírozás-közvetítők között;

| 51. | felszólítja a Bizottságot és az EBA-t annak biztosítására, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási tengelyei előmozdítsák a mikrohitel nyújtására vonatkozó európai magatartási kódex terjesztését és érvényesítését a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel kötött szerződésekben; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot és az EBA-t annak biztosítására, hogy a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási tengelyei előmozdítsák a mikrohitel nyújtására vonatkozó európai magatartási kódex terjesztését és érvényesítését a mikrofinanszírozás-közvetítőkkel kötött szerződésekben;

| 52. | úgy véli, hogy az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz 2013-as végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés rendkívül általános, és nem tartalmaz konkrétumokat a végrehajtás tekintetében; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz 2013-as végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés rendkívül általános, és nem tartalmaz konkrétumokat a végrehajtás tekintetében;

| 53. | ösztönzi a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az eszköz és az EaSI eszköz továbbra is hozzájáruljon az uniós hozzáadott értékhez és annak láthatóságához; |
| --- | --- |

53.

ösztönzi a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az eszköz és az EaSI eszköz továbbra is hozzájáruljon az uniós hozzáadott értékhez és annak láthatóságához;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hu&pubId=7760

(2)  http://bookshop.europa.eu/hu/study-on-imperfections-in-the-area-of-microfinance-and-options-how-to-address-them-through-an-eu-financial-instrument-pbKE0214424/?CatalogCategoryID=ZjsKABstHnIAAAEjH5EY4e5L

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 238. o.

(4)  HL L 87., 2010.4.7., 1. o.

(5)  HL C 117. E, 2010.5.6., 85. o.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/547555/EPRS_IDA(2015)547555_EN.pdf

(7)  Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz időközi értékelése.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/61

---

P8_TA(2015)0447

Új közös halászati politika: a technikai intézkedések és többéves tervek struktúrája

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az új közös halászati politikáról: a technikai intézkedések és többéves tervek struktúrája (2015/2092(INI))

(2017/C 399/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 43. cikkére,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére, 9. cikkére és 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére, 9. cikkére és 10. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0328/2015),

| A. | mivel a halállomány fenntarthatósága a halászati ágazat jövőjének elengedhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

A.

mivel a halállomány fenntarthatósága a halászati ágazat jövőjének elengedhetetlen feltétele;

| B. | mivel 2009 óta alig történt előrelépés egyrészt a technikai intézkedések, másrészt a többéves tervekre vonatkozó jogalkotási javaslatok kapcsán, részben mivel a Bizottság többéves tervekkel kapcsolatos javaslatai súrlódásokat okoztak az európai intézmények között az EUMSZ 43. cikke szerinti döntéshozatali hatásköreik tekintetében, és részben a technikai intézkedésekre vonatkozó jogszabályoknak a Lisszaboni Szerződéssel való összehangolásából származó nehézségek miatt; |
| --- | --- |

B.

mivel 2009 óta alig történt előrelépés egyrészt a technikai intézkedések, másrészt a többéves tervekre vonatkozó jogalkotási javaslatok kapcsán, részben mivel a Bizottság többéves tervekkel kapcsolatos javaslatai súrlódásokat okoztak az európai intézmények között az EUMSZ 43. cikke szerinti döntéshozatali hatásköreik tekintetében, és részben a technikai intézkedésekre vonatkozó jogszabályoknak a Lisszaboni Szerződéssel való összehangolásából származó nehézségek miatt;

| C. | mivel a közös halászati politika (KHP) (1380/2013/EU rendelet) célkitűzései közé tartozik, hogy olyan mértékben helyreállítsa és fenntartsa a halászott fajok állományait, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot, egy ökoszisztéma- és szelektivitás alapú megközelítés alkalmazásával; mivel a technikai intézkedések és a többéves tervek – mint védelmi intézkedések – képezik e célkitűzések elérésének fő eszközeit; |
| --- | --- |

C.

mivel a közös halászati politika (KHP) (1380/2013/EU rendelet) célkitűzései közé tartozik, hogy olyan mértékben helyreállítsa és fenntartsa a halászott fajok állományait, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot, egy ökoszisztéma- és szelektivitás alapú megközelítés alkalmazásával; mivel a technikai intézkedések és a többéves tervek – mint védelmi intézkedések – képezik e célkitűzések elérésének fő eszközeit;

| D. | mivel a közös halászati politika 2013. évi reformjával bevezetett fő változtatások között szerepel a kirakodási kötelezettség felszámolása és a regionalizáció is; |
| --- | --- |

D.

mivel a közös halászati politika 2013. évi reformjával bevezetett fő változtatások között szerepel a kirakodási kötelezettség felszámolása és a regionalizáció is;

| E. | mivel a technikai intézkedések bonyolultsága és sokfélesége, valamint az, hogy ezeket elszórtan számos különböző rendelet tartalmazza, hozzájárult a halászok általi végrehajtás megnehezítéséhez, ami annak kockázatával jár, hogy a halászok bizalmatlanná válnak; |
| --- | --- |

E.

mivel a technikai intézkedések bonyolultsága és sokfélesége, valamint az, hogy ezeket elszórtan számos különböző rendelet tartalmazza, hozzájárult a halászok általi végrehajtás megnehezítéséhez, ami annak kockázatával jár, hogy a halászok bizalmatlanná válnak;

| F. | mivel a regionalizáció elve magában foglalja konzultáció folytatását a tanácsadó testületekkel azzal a céllal, hogy az érdekelt feleket közelebb hozza a döntéshozatali folyamathoz, valamint hogy jobban fel lehessen mérni a döntések lehetséges társadalmi-gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

F.

mivel a regionalizáció elve magában foglalja konzultáció folytatását a tanácsadó testületekkel azzal a céllal, hogy az érdekelt feleket közelebb hozza a döntéshozatali folyamathoz, valamint hogy jobban fel lehessen mérni a döntések lehetséges társadalmi-gazdasági hatásait;

| G. | mivel a technikai intézkedések bonyolultsága és a végrehajtásukkal kapcsolatos nehézségek, valamint a közös halászati politika kevés kézzelfogható pozitív eredménye, illetve az ösztönzők hiánya bizalmatlanságot keltett a halászok körében; |
| --- | --- |

G.

mivel a technikai intézkedések bonyolultsága és a végrehajtásukkal kapcsolatos nehézségek, valamint a közös halászati politika kevés kézzelfogható pozitív eredménye, illetve az ösztönzők hiánya bizalmatlanságot keltett a halászok körében;

| H. | mivel a technikai intézkedések felülvizsgálatának – a legjobb tudományos szakismereteknek megfelelően és az ökoszisztéma-alapú megközelítésre alapítva – arra kell irányulnia, hogy olyan módon javítsa a halászati és a tengeri erőforrások fenntarthatóságát, amely összhangban áll az ágazat társadalmi-gazdasági életképességével; |
| --- | --- |

H.

mivel a technikai intézkedések felülvizsgálatának – a legjobb tudományos szakismereteknek megfelelően és az ökoszisztéma-alapú megközelítésre alapítva – arra kell irányulnia, hogy olyan módon javítsa a halászati és a tengeri erőforrások fenntarthatóságát, amely összhangban áll az ágazat társadalmi-gazdasági életképességével;

| I. | mivel az új közös halászati politika célkitűzéseinek eléréséhez többek között szelektívebb halászeszközökre és halászati gyakorlatokra van szükség; |
| --- | --- |

I.

mivel az új közös halászati politika célkitűzéseinek eléréséhez többek között szelektívebb halászeszközökre és halászati gyakorlatokra van szükség;

| J. | mivel a halászeszközök szelektivitását javító jelenlegi innovatív megoldásokat a jogszabályok gyakran hátráltatják; |
| --- | --- |

J.

mivel a halászeszközök szelektivitását javító jelenlegi innovatív megoldásokat a jogszabályok gyakran hátráltatják;

| K. | mivel a kirakodási kötelezettség lényeges szemléletváltást von maga után a halászati gazdálkodás terén, különösen a tengerfenéken élő fajok tekintetében, és ebből következően az olyan kulcsfontosságú területekre vonatkozó technikai intézkedések terén, mint a fogás összetétele és a hálók szembősége; |
| --- | --- |

K.

mivel a kirakodási kötelezettség lényeges szemléletváltást von maga után a halászati gazdálkodás terén, különösen a tengerfenéken élő fajok tekintetében, és ebből következően az olyan kulcsfontosságú területekre vonatkozó technikai intézkedések terén, mint a fogás összetétele és a hálók szembősége;

| L. | mivel a tengerparti közösségek fenntarthatósága szempontjából különös hangsúlyt kell fektetni a kisüzemi halászat jelentőségére, és különösen a nők és a gyermekek szerepére; mivel a közös halászati politika Európában a kisüzemi halászattal kapcsolatban differenciált rendszert említ; |
| --- | --- |

L.

mivel a tengerparti közösségek fenntarthatósága szempontjából különös hangsúlyt kell fektetni a kisüzemi halászat jelentőségére, és különösen a nők és a gyermekek szerepére; mivel a közös halászati politika Európában a kisüzemi halászattal kapcsolatban differenciált rendszert említ;

| M. | mivel általános meghatározásra van szükség a kisüzemi halászat fogalmára vonatkozóan annak fényében, hogy milyen szerepet játszik a tengereink helyreállításában és a hagyományos és környezetvédelmi szempontból fenntartható gyakorlatok és mesterségek megőrzésében; |
| --- | --- |

M.

mivel általános meghatározásra van szükség a kisüzemi halászat fogalmára vonatkozóan annak fényében, hogy milyen szerepet játszik a tengereink helyreállításában és a hagyományos és környezetvédelmi szempontból fenntartható gyakorlatok és mesterségek megőrzésében;

| N. | mivel szükség van a tengeri medencékre vonatkozó közös alapelvek meghatározására egy, a Lisszaboni Szerződés szerinti rendes jogalkotási eljárásban elfogadott keretrendelet révén a KHP céljai végrehajtásának biztosítása, a gazdasági szereplők számára az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a technikai intézkedések végrehajtásának és ellenőrzésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel szükség van a tengeri medencékre vonatkozó közös alapelvek meghatározására egy, a Lisszaboni Szerződés szerinti rendes jogalkotási eljárásban elfogadott keretrendelet révén a KHP céljai végrehajtásának biztosítása, a gazdasági szereplők számára az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a technikai intézkedések végrehajtásának és ellenőrzésének megkönnyítése érdekében;

| O. | mivel a rendes jogalkotási eljárás nem mindig szükséges a regionális szinten hozott vagy a gyakran változó, illetve a társjogalkotók által meghatározott normákon és célokon alapuló intézkedések esetén, azonban azt alkalmazni kell az olyan szabályok elfogadására, amelyek valamennyi tengeri medencére vonatkoznak, valamint az olyan intézkedések esetén, amelyet külön rendelet tartalmaz, vagy amelyek módosítása a belátható jövőben nem valószínű; |
| --- | --- |

O.

mivel a rendes jogalkotási eljárás nem mindig szükséges a regionális szinten hozott vagy a gyakran változó, illetve a társjogalkotók által meghatározott normákon és célokon alapuló intézkedések esetén, azonban azt alkalmazni kell az olyan szabályok elfogadására, amelyek valamennyi tengeri medencére vonatkoznak, valamint az olyan intézkedések esetén, amelyet külön rendelet tartalmaz, vagy amelyek módosítása a belátható jövőben nem valószínű;

| P. | mivel a regionalizációnak garantálnia kell, hogy a technikai intézkedések igazodjanak az egyes halászatok és az egyes medencék sajátosságaihoz, ezzel rugalmasságot biztosítva, és szükséghelyzetekben lehetővé téve a gyors válaszlépéseket; mivel a regionalizációnak a technikai intézkedéseket egyszerűbbé és könnyebben értelmezhetővé, végrehajthatóvá és érvényesíthetővé kell tennie; mivel a technikai intézkedések regionális alapon történő elfogadásának a társjogalkotók által jóváhagyott mintát kell követnie, a megreformált közös halászati politika keretében elfogadottak szerint; |
| --- | --- |

P.

mivel a regionalizációnak garantálnia kell, hogy a technikai intézkedések igazodjanak az egyes halászatok és az egyes medencék sajátosságaihoz, ezzel rugalmasságot biztosítva, és szükséghelyzetekben lehetővé téve a gyors válaszlépéseket; mivel a regionalizációnak a technikai intézkedéseket egyszerűbbé és könnyebben értelmezhetővé, végrehajthatóvá és érvényesíthetővé kell tennie; mivel a technikai intézkedések regionális alapon történő elfogadásának a társjogalkotók által jóváhagyott mintát kell követnie, a megreformált közös halászati politika keretében elfogadottak szerint;

| Q. | mivel a regionalizáció hozzájárulhat a szabályok egyszerűsödéséhez és könnyebb érthetőségéhez, így a halászati ágazat és az egyéb érdekelt felek jól fogadnák azokat, főleg, ha bevonják őket azok elfogadásának folyamatába; |
| --- | --- |

Q.

mivel a regionalizáció hozzájárulhat a szabályok egyszerűsödéséhez és könnyebb érthetőségéhez, így a halászati ágazat és az egyéb érdekelt felek jól fogadnák azokat, főleg, ha bevonják őket azok elfogadásának folyamatába;

| R. | mivel a regionalizáció nem jelenthet renacionalizációt, lévén, hogy ez utóbbi nem összeegyeztethető a közös halászati politikával, mint olyan közös politikával, amelynek terén az EU az erőforrások közös jellegéből adódóan kizárólagos hatáskörrel rendelkezik; |
| --- | --- |

R.

mivel a regionalizáció nem jelenthet renacionalizációt, lévén, hogy ez utóbbi nem összeegyeztethető a közös halászati politikával, mint olyan közös politikával, amelynek terén az EU az erőforrások közös jellegéből adódóan kizárólagos hatáskörrel rendelkezik;

| S. | mivel a technikai intézkedések regionális alapon történő elfogadása során a társjogalkotók által az új közös halászati politika keretében megállapított modellt kell követni, amely szerint a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az érintett tagállamok közös ajánlásai alapján, amelyek megfelelnek a társjogalkotók által meghatározott normáknak és céloknak, vagy ha az érintett tagállamok nem terjesztenek elő a megadott határidőn belül közös ajánlást, a Bizottság saját kezdeményezésére; mivel azonban a Parlament fenntartja a jogot arra, hogy a Lisszaboni Szerződés szerint bármely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emeljen; |
| --- | --- |

S.

mivel a technikai intézkedések regionális alapon történő elfogadása során a társjogalkotók által az új közös halászati politika keretében megállapított modellt kell követni, amely szerint a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az érintett tagállamok közös ajánlásai alapján, amelyek megfelelnek a társjogalkotók által meghatározott normáknak és céloknak, vagy ha az érintett tagállamok nem terjesztenek elő a megadott határidőn belül közös ajánlást, a Bizottság saját kezdeményezésére; mivel azonban a Parlament fenntartja a jogot arra, hogy a Lisszaboni Szerződés szerint bármely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emeljen;

| T. | mivel a technikai intézkedések keretrendszerének felülvizsgálata lehetőséget jelent a regionalizáció és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alternatíváinak további megfontolására; |
| --- | --- |

T.

mivel a technikai intézkedések keretrendszerének felülvizsgálata lehetőséget jelent a regionalizáció és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alternatíváinak további megfontolására;

| U. | mivel bizonyos egyedi rendeletjavaslatok, amelyek technikai intézkedéseket tartalmaznak (az eresztőhálókra, a cetfélék véletlenszerű kifogására vagy a mélytengeri halászatra vonatkozóan), vitákat gerjesztettek; mivel egyes javaslatok – mint az északkelet-atlanti mélytengeri állományok halászatára vonatkozó javaslat – több mint három évre elakadtak; mivel a eresztőhálós halászatról szóló tárgyalások szintén holtpontra jutottak; mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetek (RFMO-k) számos egyedi technikai intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezést elutasítottak; |
| --- | --- |

U.

mivel bizonyos egyedi rendeletjavaslatok, amelyek technikai intézkedéseket tartalmaznak (az eresztőhálókra, a cetfélék véletlenszerű kifogására vagy a mélytengeri halászatra vonatkozóan), vitákat gerjesztettek; mivel egyes javaslatok – mint az északkelet-atlanti mélytengeri állományok halászatára vonatkozó javaslat – több mint három évre elakadtak; mivel a eresztőhálós halászatról szóló tárgyalások szintén holtpontra jutottak; mivel a regionális halászati gazdálkodási szervezetek (RFMO-k) számos egyedi technikai intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezést elutasítottak;

| V. | mivel a technikai intézkedéseknek figyelembe kell venniük a jogellenes halászat jelenségét, amit gyakran kísér a halászeszközök jogellenes használata, és hatékony megoldást kell eredményezniük a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat által jelentett problémára; |
| --- | --- |

V.

mivel a technikai intézkedéseknek figyelembe kell venniük a jogellenes halászat jelenségét, amit gyakran kísér a halászeszközök jogellenes használata, és hatékony megoldást kell eredményezniük a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat által jelentett problémára;

| W. | mivel az Unió halászati medencéjére vonatkozó hatályos technikai intézkedések nem mindig igazodnak az innovatív tevékenységek és a különböző helyi halászatok szükségleteihez; mivel ennek fényében a halászoknak egy sor olyan, regionális megközelítésen alapuló technikai intézkedésre van szüksége, amelyek megfelelnek az egyes tengeri medencék eltérő körülményeinek; mivel a halállományokkal való fenntartható gazdálkodás létfontosságú, és e tekintetben fontos a jogszabályok egyszerűsítése és a helyi valós helyzethez való hozzáigazíthatósága; mivel szükség van annak kellő figyelembevételére is, hogy a halászati területeken olyan harmadik országok is osztoznak, amelyek természetvédelmi szabályai nagymértékben különböznek az európai szabályoktól; |
| --- | --- |

W.

mivel az Unió halászati medencéjére vonatkozó hatályos technikai intézkedések nem mindig igazodnak az innovatív tevékenységek és a különböző helyi halászatok szükségleteihez; mivel ennek fényében a halászoknak egy sor olyan, regionális megközelítésen alapuló technikai intézkedésre van szüksége, amelyek megfelelnek az egyes tengeri medencék eltérő körülményeinek; mivel a halállományokkal való fenntartható gazdálkodás létfontosságú, és e tekintetben fontos a jogszabályok egyszerűsítése és a helyi valós helyzethez való hozzáigazíthatósága; mivel szükség van annak kellő figyelembevételére is, hogy a halászati területeken olyan harmadik országok is osztoznak, amelyek természetvédelmi szabályai nagymértékben különböznek az európai szabályoktól;

| X. | mivel az európai vizeken, és különösen a Földközi-tengeren alapvető fontosságú, hogy a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket, és együttműködjenek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatért felelős személyek azonosításában, ezzel biztosítva az alkalmazandó szankciók kiszabását, valamint a határellenőrzések és a földi ellenőrzések szigorítását; |
| --- | --- |

X.

mivel az európai vizeken, és különösen a Földközi-tengeren alapvető fontosságú, hogy a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket, és együttműködjenek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatért felelős személyek azonosításában, ezzel biztosítva az alkalmazandó szankciók kiszabását, valamint a határellenőrzések és a földi ellenőrzések szigorítását;

| Y. | mivel a 2002 és 2009 között elfogadott többéves tervek nem voltak mind egyenlő hatékonyságúak; mivel a közös halászati politika új szabályai alapján új többéves terveket fognak elfogadni; |
| --- | --- |

Y.

mivel a 2002 és 2009 között elfogadott többéves tervek nem voltak mind egyenlő hatékonyságúak; mivel a közös halászati politika új szabályai alapján új többéves terveket fognak elfogadni;

| Z. | mivel az ezen országokkal folytatott tárgyalásoknak a fenntarthatóság elérésére irányuló törekvések részét kell képezniük; |
| --- | --- |

Z.

mivel az ezen országokkal folytatott tárgyalásoknak a fenntarthatóság elérésére irányuló törekvések részét kell képezniük;

| AA. | mivel a közös halászati politika reformja kirakodási követelményeket vezetett be, és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)keretében rugalmasságot, kivételeket és pénzügyi támogatást biztosított; |
| --- | --- |

AA.

mivel a közös halászati politika reformja kirakodási követelményeket vezetett be, és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)keretében rugalmasságot, kivételeket és pénzügyi támogatást biztosított;

| AB. | mivel a visszadobások tilalmának érvényesítésével kapcsolatban várhatóan nehézségek fognak felmerülni a vegyes halászatokban a halászatlefojtó fajok tekintetében; |
| --- | --- |

AB.

mivel a visszadobások tilalmának érvényesítésével kapcsolatban várhatóan nehézségek fognak felmerülni a vegyes halászatokban a halászatlefojtó fajok tekintetében;

| AC. | mivel a Lisszaboni Szerződés óta a Parlament közös jogalkotói hatáskörrel rendelkezik a halászat területén, kivéve a teljes kifogható mennyiséget és a kvótákat; |
| --- | --- |

AC.

mivel a Lisszaboni Szerződés óta a Parlament közös jogalkotói hatáskörrel rendelkezik a halászat területén, kivéve a teljes kifogható mennyiséget és a kvótákat;

| AD. | mivel a Parlament 2009 óta nem tudott többéves tervet elfogadni amiatt, hogy a javaslatok a Tanácsban holtpontra jutottak; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Parlament 2009 óta nem tudott többéves tervet elfogadni amiatt, hogy a javaslatok a Tanácsban holtpontra jutottak;

| AE. | mivel a többéves tervekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport keretében a társjogalkotók elismerték annak a fontosságát, hogy a többéves tervekkel kapcsolatban a gyakorlati megoldások megtalálása érdekében együtt dolgozzanak, a jogi keret rendelkezéseinek értelmezésére vonatkozó különbségek ellenére; |
| --- | --- |

AE.

mivel a többéves tervekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport keretében a társjogalkotók elismerték annak a fontosságát, hogy a többéves tervekkel kapcsolatban a gyakorlati megoldások megtalálása érdekében együtt dolgozzanak, a jogi keret rendelkezéseinek értelmezésére vonatkozó különbségek ellenére;

| AF. | mivel a többéves terveknek szilárd és tartós keretet kell képezniük a halászati gazdálkodáshoz, mivel e terveknek a rendelkezésre álló legjobb és legfrissebb tudományos és társadalmi-gazdasági eredményeken kell alapulniuk, és elég rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy alkalmazkodhassanak az állományok változásához és a halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló éves határozathozatalhoz; |
| --- | --- |

AF.

mivel a többéves terveknek szilárd és tartós keretet kell képezniük a halászati gazdálkodáshoz, mivel e terveknek a rendelkezésre álló legjobb és legfrissebb tudományos és társadalmi-gazdasági eredményeken kell alapulniuk, és elég rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy alkalmazkodhassanak az állományok változásához és a halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló éves határozathozatalhoz;

| AG. | mivel a leendő többéves tervek közös elemeiként határozták meg a maximális fenntartható hozamra vonatkozó korlátozást és az annak elérésére kitűzött határidőt, egy elővigyázatossági védelmi mechanizmust, egy biomasszára vonatkozó minimális célkitűzést, egy mechanizmust az előre nem látott változásokhoz való alkalmazkodásra, amely az elérhető legjobb tudományos ismereteken alapul, és egy felülvizsgálati záradékot; |
| --- | --- |

AG.

mivel a leendő többéves tervek közös elemeiként határozták meg a maximális fenntartható hozamra vonatkozó korlátozást és az annak elérésére kitűzött határidőt, egy elővigyázatossági védelmi mechanizmust, egy biomasszára vonatkozó minimális célkitűzést, egy mechanizmust az előre nem látott változásokhoz való alkalmazkodásra, amely az elérhető legjobb tudományos ismereteken alapul, és egy felülvizsgálati záradékot;

| AH. | mivel a többéves terveknek tartalmazniuk kell egy irányítási intézkedések révén elérhető és tudományos szakvélemény által alátámasztott általános célkitűzést; mivel e terveknek hosszú távú stabil hozamokat kellene tartalmazniuk, összhangban a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos szakvéleményekkel, aminek tükröződnie kell a halászati lehetőségekre vonatkozó éves tanácsi határozatokban; mivel ezeknek az éves határozatoknak szigorúan csak a halászati lehetőségek engedélyezésére kell korlátozódniuk; |
| --- | --- |

AH.

mivel a többéves terveknek tartalmazniuk kell egy irányítási intézkedések révén elérhető és tudományos szakvélemény által alátámasztott általános célkitűzést; mivel e terveknek hosszú távú stabil hozamokat kellene tartalmazniuk, összhangban a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos szakvéleményekkel, aminek tükröződnie kell a halászati lehetőségekre vonatkozó éves tanácsi határozatokban; mivel ezeknek az éves határozatoknak szigorúan csak a halászati lehetőségek engedélyezésére kell korlátozódniuk;

| AI. | mivel a Bíróság C-103/12. sz., Parlament kontra Tanács ügyben és a C-165/12. sz., Bizottság kontra Tanács ügyben 2014. november 26-án hozott, a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezésére vonatkozó ítélete precedenst teremt, mivel tisztázza az EUMSZ 43. cikkében foglalt különböző jogalapok tartalmát és korlátait, és mivel a 43. cikk (3) bekezdése csak a halászati lehetőségek engedélyezése tekintetében alkalmazható jogalapként, ahogy az az úgynevezett teljes kifogható mennyiségre és kvótára vonatkozó rendeletekben történik; |
| --- | --- |

AI.

mivel a Bíróság C-103/12. sz., Parlament kontra Tanács ügyben és a C-165/12. sz., Bizottság kontra Tanács ügyben 2014. november 26-án hozott, a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezésére vonatkozó ítélete precedenst teremt, mivel tisztázza az EUMSZ 43. cikkében foglalt különböző jogalapok tartalmát és korlátait, és mivel a 43. cikk (3) bekezdése csak a halászati lehetőségek engedélyezése tekintetében alkalmazható jogalapként, ahogy az az úgynevezett teljes kifogható mennyiségre és kvótára vonatkozó rendeletekben történik;

| AJ. | mivel a Bíróság 2015. december 1-jén meghozta ítéletét a tőkehalállományokra vonatkozó hosszú távú terv módosításáról szóló 1243/2012/EU tanácsi rendeletre vonatkozó C–124/13. és C–125/13. Parlament és Bizottság kontra Tanács egyesített ügyekben. Az ítéletben a Bíróság megerősíti a Parlament álláspontját, mely szerint a rendeletet, tekintettel célkitűzésére és tartalmára, az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése alapján, rendes jogalkotási eljárás keretében, a Parlament mint társjogalkotó részvételével kellett volna elfogadni, mivel az olyan politikai döntéseket rejt magában, amelyek kihatással vannak a többéves tervre, és amelyek ennélfogva szükségesek a KHP célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a Bíróság 2015. december 1-jén meghozta ítéletét a tőkehalállományokra vonatkozó hosszú távú terv módosításáról szóló 1243/2012/EU tanácsi rendeletre vonatkozó C–124/13. és C–125/13. Parlament és Bizottság kontra Tanács egyesített ügyekben. Az ítéletben a Bíróság megerősíti a Parlament álláspontját, mely szerint a rendeletet, tekintettel célkitűzésére és tartalmára, az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése alapján, rendes jogalkotási eljárás keretében, a Parlament mint társjogalkotó részvételével kellett volna elfogadni, mivel az olyan politikai döntéseket rejt magában, amelyek kihatással vannak a többéves tervre, és amelyek ennélfogva szükségesek a KHP célkitűzéseinek megvalósításához;

| AK. | mivel a többéves tervek hiányában megszületett visszadobási tervek, amelyeket az érintett tagállamok ajánlásai alapján a Bizottság fogad el felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében – vagy ha az érintett tagállamok nem terjesztenek elő közös ajánlást a meghatározott időn belül, a Bizottság saját kezdeményezésére – módosíthatják a minimális védelmi referenciaméreteket; hangsúlyozza mind a fiatal tengeri élőlények védelme, mind a tudományos tanácsok követésének fontosságát a minimális védelmi referenciaméretekről való döntéshozatal során; |
| --- | --- |

AK.

mivel a többéves tervek hiányában megszületett visszadobási tervek, amelyeket az érintett tagállamok ajánlásai alapján a Bizottság fogad el felhatalmazáson alapuló jogi aktusok keretében – vagy ha az érintett tagállamok nem terjesztenek elő közös ajánlást a meghatározott időn belül, a Bizottság saját kezdeményezésére – módosíthatják a minimális védelmi referenciaméreteket; hangsúlyozza mind a fiatal tengeri élőlények védelme, mind a tudományos tanácsok követésének fontosságát a minimális védelmi referenciaméretekről való döntéshozatal során;

| AL. | mivel a visszadobási tervek alapvető szerepet fognak játszani, ugyanis a minimális védelmi referenciaméretek módosulása átalakíthatja a halászati technikákat, következésképpen a többéves tervek célkitűzéseit képező két számszerűsíthető elem, a halászati mortalitás és a szaporodóképes egyedek biomasszája is megváltozna; mivel a minimális méretek felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal történő módosítása kívülről változtatná meg a többéves tervek fő paramétereit; |
| --- | --- |

AL.

mivel a visszadobási tervek alapvető szerepet fognak játszani, ugyanis a minimális védelmi referenciaméretek módosulása átalakíthatja a halászati technikákat, következésképpen a többéves tervek célkitűzéseit képező két számszerűsíthető elem, a halászati mortalitás és a szaporodóképes egyedek biomasszája is megváltozna; mivel a minimális méretek felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal történő módosítása kívülről változtatná meg a többéves tervek fő paramétereit;

| AM. | mivel a társjogalkotók szándéka az volt, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok átmeneti jellegűek legyenek, és soha ne vonatkozzanak három évnél hosszabb időszakra; |
| --- | --- |

AM.

mivel a társjogalkotók szándéka az volt, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok átmeneti jellegűek legyenek, és soha ne vonatkozzanak három évnél hosszabb időszakra;

| AN. | mivel a fajok és a halászatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a minimális védelmi referenciaméretek ugyanazon faj esetében területenként eltérőek lehetnek; és mivel, amennyiben lehetséges, az ellenőrzési feladatok könnyebb végrehajtása érdekében az összes területre vonatkozóan kívánatos horizontális döntéseket hozni; |
| --- | --- |

AN.

mivel a fajok és a halászatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a minimális védelmi referenciaméretek ugyanazon faj esetében területenként eltérőek lehetnek; és mivel, amennyiben lehetséges, az ellenőrzési feladatok könnyebb végrehajtása érdekében az összes területre vonatkozóan kívánatos horizontális döntéseket hozni;

| 1. | úgy véli, hogy a közös halászati politika céljainak megvalósítása érdekében a jövőbeli technikai intézkedéseket egyszerűsíteni kell az egyértelműen strukturált és a szakértők által felülvizsgált tudományos adatokon alapuló jogi keretben előforduló esetleges ellentmondások és/vagy átfedések megszüntetése céljából; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a közös halászati politika céljainak megvalósítása érdekében a jövőbeli technikai intézkedéseket egyszerűsíteni kell az egyértelműen strukturált és a szakértők által felülvizsgált tudományos adatokon alapuló jogi keretben előforduló esetleges ellentmondások és/vagy átfedések megszüntetése céljából;

| 2. | úgy véli, hogy a jövőbeli technikai intézkedésekkel kapcsolatos esetleges egyszerűsítések és törlések jobb áttekinthetősége érdekében átfogó jegyzéket kell készíteni az összes jelenleg hatályos technikai intézkedésről; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jövőbeli technikai intézkedésekkel kapcsolatos esetleges egyszerűsítések és törlések jobb áttekinthetősége érdekében átfogó jegyzéket kell készíteni az összes jelenleg hatályos technikai intézkedésről;

| 3. | úgy véli, hogy a technikai intézkedéseket felül kell vizsgálni a közös halászati politika célkitűzéseinek végrehajtása, a szelektivitás javítása, a visszadobások és a halászat környezetre gyakorolt hatásának minimálisra csökkentése, a jelenlegi szabályok egyszerűsítése és a tudományos alap javítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a technikai intézkedéseket felül kell vizsgálni a közös halászati politika célkitűzéseinek végrehajtása, a szelektivitás javítása, a visszadobások és a halászat környezetre gyakorolt hatásának minimálisra csökkentése, a jelenlegi szabályok egyszerűsítése és a tudományos alap javítása érdekében;

| 4. | úgy véli, hogy a technikai intézkedéseknek igazodniuk kell az egyes halászatok és régiók sajátosságaihoz, ezáltal elősegítve, hogy az érintett ágazat fokozottabban betartsa az előírásokat; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a technikai intézkedéseknek igazodniuk kell az egyes halászatok és régiók sajátosságaihoz, ezáltal elősegítve, hogy az érintett ágazat fokozottabban betartsa az előírásokat;

| 5. | fenntartja, hogy a technikai intézkedések egyszerűsítésének és regionalizációjának mindenkor összhangban kell állnia a technikai intézkedésekről szóló rendelet valódi céljával, nevezetesen a nem szándékos fogások és a tengeri környezetre gyakorolt hatások minimalizálásával; |
| --- | --- |

5.

fenntartja, hogy a technikai intézkedések egyszerűsítésének és regionalizációjának mindenkor összhangban kell állnia a technikai intézkedésekről szóló rendelet valódi céljával, nevezetesen a nem szándékos fogások és a tengeri környezetre gyakorolt hatások minimalizálásával;

| 6. | úgy véli, hogy a közös halászati politika szabályai végrehajtásának elősegítése, a közös halászati politika szabályainak a halászati ágazat és más érdekelt felek számára való elfogadhatóbbá tétele, valamint a megfelelés biztosítása érdekében a halászokat jobban be kell vonni a döntéshozatalba, különösen a tanácsadó testületekben, valamint ösztönzőket, például az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és más, az innovációt, a képzést, a felszerelést és a szelektívebb halászeszközök alkalmazását célzó eszközök általi támogatást kell nyújtani számukra; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a közös halászati politika szabályai végrehajtásának elősegítése, a közös halászati politika szabályainak a halászati ágazat és más érdekelt felek számára való elfogadhatóbbá tétele, valamint a megfelelés biztosítása érdekében a halászokat jobban be kell vonni a döntéshozatalba, különösen a tanácsadó testületekben, valamint ösztönzőket, például az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és más, az innovációt, a képzést, a felszerelést és a szelektívebb halászeszközök alkalmazását célzó eszközök általi támogatást kell nyújtani számukra;

| 7. | úgy véli, hogy az új jogszabályi keret lehetővé teszi majd azon innovatív halászeszközök további használatát, amelyekről tudományosan bebizonyosodott, hogy növelik a szelektivitást és egyszersmind a környezetre is mérsékelt hatást gyakorolnak; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az új jogszabályi keret lehetővé teszi majd azon innovatív halászeszközök további használatát, amelyekről tudományosan bebizonyosodott, hogy növelik a szelektivitást és egyszersmind a környezetre is mérsékelt hatást gyakorolnak;

| 8. | úgy véli, hogy elő kell mozdítani az innovációt és a kutatást a közös halászati politika megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, különös tekintettel a járulékos fogások kirakodása tekintetében, a szelektivitás növelése, valamint a halászati és felügyeleti technikák korszerűsítése céljából; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy elő kell mozdítani az innovációt és a kutatást a közös halászati politika megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, különös tekintettel a járulékos fogások kirakodása tekintetében, a szelektivitás növelése, valamint a halászati és felügyeleti technikák korszerűsítése céljából;

| 9. | úgy véli, hogy az olyan innovatív halászeszközök fenntartható használatát, amelyek fokozott szelektivitását független tudományos kutatás igazolta, korlátozások nélkül, illetve szükségtelen, jogszabályban előírt mennyiségi korlátozások nélkül engedélyezni kell, valamint a további kutatást illetően pénzügyi támogatást kell biztosítani; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az olyan innovatív halászeszközök fenntartható használatát, amelyek fokozott szelektivitását független tudományos kutatás igazolta, korlátozások nélkül, illetve szükségtelen, jogszabályban előírt mennyiségi korlátozások nélkül engedélyezni kell, valamint a további kutatást illetően pénzügyi támogatást kell biztosítani;

| 10. | úgy véli, hogy a valamennyi tengeri medence esetében közös szabályok elfogadására vonatkozóan fenn kell tartani a rendes jogalkotási eljárást, ideértve a technikai intézkedésekre vonatkozó normák és célkitűzések meghatározását, többek között az egyedi rendeletekben foglalt technikai intézkedéseket és azokat a technikai intézkedéseket, amelyek módosítása belátható időn belül nem várható, és úgy véli, hogy a rendes jogalkotási eljárás nem minden esetben szükséges a regionális szinten elfogadott vagy a potenciálisan gyakori módosításra szoruló intézkedésekhez; úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket rendszeresen értékelni kell annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is időszerűek maradjanak; úgy véli, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megfontolt alkalmazása megfelelhet e rugalmasságra és reagálóképességre vonatkozó szükségletnek; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a Parlament fenntartja magának a jogot, hogy a Szerződés szerint bármely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emeljen; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a valamennyi tengeri medence esetében közös szabályok elfogadására vonatkozóan fenn kell tartani a rendes jogalkotási eljárást, ideértve a technikai intézkedésekre vonatkozó normák és célkitűzések meghatározását, többek között az egyedi rendeletekben foglalt technikai intézkedéseket és azokat a technikai intézkedéseket, amelyek módosítása belátható időn belül nem várható, és úgy véli, hogy a rendes jogalkotási eljárás nem minden esetben szükséges a regionális szinten elfogadott vagy a potenciálisan gyakori módosításra szoruló intézkedésekhez; úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket rendszeresen értékelni kell annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is időszerűek maradjanak; úgy véli, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok megfontolt alkalmazása megfelelhet e rugalmasságra és reagálóképességre vonatkozó szükségletnek; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a Parlament fenntartja magának a jogot, hogy a Szerződés szerint bármely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emeljen;

| 11. | javasolja a technikai intézkedésekre vonatkozó egyértelmű, általános európai keret meghatározását, amely korlátozott számú horizontális alapelvet rögzít; úgy véli, hogy ebbe az általános keretbe nem kell belefoglalni valamennyi, az európai vizek túlnyomó többségére nem alkalmazandó szabályt, hanem ezekre inkább a regionalizációt kellene alkalmazni; |
| --- | --- |

11.

javasolja a technikai intézkedésekre vonatkozó egyértelmű, általános európai keret meghatározását, amely korlátozott számú horizontális alapelvet rögzít; úgy véli, hogy ebbe az általános keretbe nem kell belefoglalni valamennyi, az európai vizek túlnyomó többségére nem alkalmazandó szabályt, hanem ezekre inkább a regionalizációt kellene alkalmazni;

| 12. | úgy véli, hogy bármely, regionális szinten elfogadott intézkedésnek meg kell felelnie a technikai intézkedésekről szóló keretrendeletnek, és összhangban kell állnia a közös halászati politika és a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelv célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy bármely, regionális szinten elfogadott intézkedésnek meg kell felelnie a technikai intézkedésekről szóló keretrendeletnek, és összhangban kell állnia a közös halászati politika és a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelv célkitűzéseivel;

| 13. | úgy véli, hogy a technikai intézkedésekre vonatkozó szabályokat a regionalizációs folyamat megfelelő alkalmazása révén, közös központi elvek és fogalommeghatározások – többek között az Unió egész területén alkalmazandó közös célkitűzéseket és normák, köztük a tilalom hatálya alá tartozó fajok és halászeszközök jegyzéke, a nagyobb a tengeri medencékre vonatkozó egyedi szabályrendszer és egyedi technikai előírások – alapján kell meghatározni, amelyek mindegyikét rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni; megjegyzi, hogy a regionalizáció a regionális szinten alkalmazandó vagy a gyakori módosításra szoruló és szabályokra vonatkozna, és azt rendszeresen felül kellene vizsgálni; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a technikai intézkedésekre vonatkozó szabályokat a regionalizációs folyamat megfelelő alkalmazása révén, közös központi elvek és fogalommeghatározások – többek között az Unió egész területén alkalmazandó közös célkitűzéseket és normák, köztük a tilalom hatálya alá tartozó fajok és halászeszközök jegyzéke, a nagyobb a tengeri medencékre vonatkozó egyedi szabályrendszer és egyedi technikai előírások – alapján kell meghatározni, amelyek mindegyikét rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni; megjegyzi, hogy a regionalizáció a regionális szinten alkalmazandó vagy a gyakori módosításra szoruló és szabályokra vonatkozna, és azt rendszeresen felül kellene vizsgálni;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a technikai intézkedésekről szóló új keretrendeletet egyértelműen kell megfogalmazni, amihez jelentős, a pontosítást célzó erőfeszítések lesznek szükségesek; következésképpen kéri, hogy a technikai intézkedésekkel kapcsolatban hatályban lévő rendeleteket, különösen a 850/98/EK és az 1967/2006/EK rendeletet előzetesen helyezzék hatályon kívül a szabályok túlburjánzásának felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a technikai intézkedésekről szóló új keretrendeletet egyértelműen kell megfogalmazni, amihez jelentős, a pontosítást célzó erőfeszítések lesznek szükségesek; következésképpen kéri, hogy a technikai intézkedésekkel kapcsolatban hatályban lévő rendeleteket, különösen a 850/98/EK és az 1967/2006/EK rendeletet előzetesen helyezzék hatályon kívül a szabályok túlburjánzásának felszámolása érdekében;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a tagállamok a technikai intézkedésekről szóló rendeletben meghatározott határidőn belül ajánlásokat terjeszthetnek a Bizottság elé, és hogy a Bizottság e határidő lejárta előtt semmilyen jogi aktust nem fogadhat el; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a tagállamok a technikai intézkedésekről szóló rendeletben meghatározott határidőn belül ajánlásokat terjeszthetnek a Bizottság elé, és hogy a Bizottság e határidő lejárta előtt semmilyen jogi aktust nem fogadhat el;

| 16. | szükségesnek tartja a technikai intézkedéseken alapuló egyedi rendeletek megfelelőségének, hatékonyságának és az uniós flottára és a helyi közösségekre gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásainak az értékelését, a közös halászati politika és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv célkitűzéseinek tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

16.

szükségesnek tartja a technikai intézkedéseken alapuló egyedi rendeletek megfelelőségének, hatékonyságának és az uniós flottára és a helyi közösségekre gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásainak az értékelését, a közös halászati politika és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv célkitűzéseinek tiszteletben tartása mellett;

| 17. | úgy véli, hogy a sebezhető élőhelyek és fajok védelme érdekében a technikai intézkedéseknek konkrét rendelkezéseket kell tartalmazniuk egyes halászeszközök használatáról; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a sebezhető élőhelyek és fajok védelme érdekében a technikai intézkedéseknek konkrét rendelkezéseket kell tartalmazniuk egyes halászeszközök használatáról;

| 18. | úgy véli, hogy a technikai intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy destruktív és nem szelektív halászeszközöket ne használjanak, valamint hogy a robbanó- és mérgező anyagok általános alkalmazását meg kell tiltani; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a technikai intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy destruktív és nem szelektív halászeszközöket ne használjanak, valamint hogy a robbanó- és mérgező anyagok általános alkalmazását meg kell tiltani;

| 19. | úgy véli, hogy sürgősen koherens technikai intézkedéscsomagot kell kidolgozni valamennyi tengeri medencére – figyelembe véve sajátos jellegüket –, amelyekben az uniós döntések jelentős hatást gyakorolhatnak a halállományok helyreállítására és az ökoszisztémák védelmére, valamint a közös halállományokkal való fenntartható gazdálkodásra; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy sürgősen koherens technikai intézkedéscsomagot kell kidolgozni valamennyi tengeri medencére – figyelembe véve sajátos jellegüket –, amelyekben az uniós döntések jelentős hatást gyakorolhatnak a halállományok helyreállítására és az ökoszisztémák védelmére, valamint a közös halállományokkal való fenntartható gazdálkodásra;

| 20. | fenntartja, hogy a 2015. január 1. óta hatályos és 2019-ig a halállományra fokozatosan kiterjesztendő kirakodási kötelezettség ellenére a technikai intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezéseknek kellőképpen rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy valós időben igazodhassanak a halászat fejlődéséhez, és több lehetőséget biztosítsanak a halászati ágazat számára a szelektívebb halászati módszerekre vonatkozó innovációk gyakorlati bevezetésére; |
| --- | --- |

20.

fenntartja, hogy a 2015. január 1. óta hatályos és 2019-ig a halállományra fokozatosan kiterjesztendő kirakodási kötelezettség ellenére a technikai intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezéseknek kellőképpen rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy valós időben igazodhassanak a halászat fejlődéséhez, és több lehetőséget biztosítsanak a halászati ágazat számára a szelektívebb halászati módszerekre vonatkozó innovációk gyakorlati bevezetésére;

| 21. | úgy véli, hogy a kirakodási kötelezettség a halászatok számára alapvető változást jelent, és hogy a technikai intézkedéseket ezért ki kell igazítani annak érdekében, hogy lehetővé tegyék és megkönnyítsék számukra a szelektívebb halászatot; az alábbi három intézkedést javasolja e cél elérése érdekében:






  — | a fogások összetételére vonatkozó szabályok jelentős módosítása, vagy akár hatályon kívül helyezése, |
| --- | --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a kirakodási kötelezettség a halászatok számára alapvető változást jelent, és hogy a technikai intézkedéseket ezért ki kell igazítani annak érdekében, hogy lehetővé tegyék és megkönnyítsék számukra a szelektívebb halászatot; az alábbi három intézkedést javasolja e cél elérése érdekében:

—

a fogások összetételére vonatkozó szabályok jelentős módosítása, vagy akár hatályon kívül helyezése,

| — | nagyobb rugalmasság biztosítása a hálók szembőségére vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

nagyobb rugalmasság biztosítása a hálók szembőségére vonatkozóan,

| — | több, különböző típusú halászfelszerelés fedélzeten tartásának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

—

több, különböző típusú halászfelszerelés fedélzeten tartásának lehetővé tétele;

| 22. | tudomásul veszi az abból eredő nehézségeket, hogy a 2406/96/EK tanácsi rendelet által megállapított forgalmazási előírások és a legkisebb kifogható méretek egymással párhuzamosan érvényesek; kéri, hogy a technikai intézkedésekről szóló új keretrendelet hangolja ezeket össze; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi az abból eredő nehézségeket, hogy a 2406/96/EK tanácsi rendelet által megállapított forgalmazási előírások és a legkisebb kifogható méretek egymással párhuzamosan érvényesek; kéri, hogy a technikai intézkedésekről szóló új keretrendelet hangolja ezeket össze;

| 23. | úgy véli, a műszaki intézkedések felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a biológiai erőforrások megőrzésére, a tengeri környezetre, a halászat működési költségeire és a társadalmi-foglalkoztatási szempontból való nyereségességre gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, a műszaki intézkedések felülvizsgálatakor figyelembe kell venni a biológiai erőforrások megőrzésére, a tengeri környezetre, a halászat működési költségeire és a társadalmi-foglalkoztatási szempontból való nyereségességre gyakorolt hatásukat;

| 24. | úgy véli, hogy a technikai intézkedésekről szóló keretrendelet megőrzési célkitűzését hatékonyabban lehetne elérni olyan fellépések révén, amelyek célja a kereslet és a kínálat termelői szervezetek segítségével való szabályozásának javítása; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a technikai intézkedésekről szóló keretrendelet megőrzési célkitűzését hatékonyabban lehetne elérni olyan fellépések révén, amelyek célja a kereslet és a kínálat termelői szervezetek segítségével való szabályozásának javítása;

| 25. | úgy véli, hogy a tagállamok és régiók belvizein folyó kisüzemi halászatnak a teljes kifogható mennyiségek körén kívül kell maradnia; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a tagállamok és régiók belvizein folyó kisüzemi halászatnak a teljes kifogható mennyiségek körén kívül kell maradnia;

| 26. | úgy véli, hogy többéves tervek lényeges szerepet játszanak a közös halászati politika keretében a halászati erőforrások megőrzése szempontjából, lévén a legmegfelelőbb eszközök a különböző halászatokra vonatkozó egyedi technikai intézkedések elfogadására és végrehajtására; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy többéves tervek lényeges szerepet játszanak a közös halászati politika keretében a halászati erőforrások megőrzése szempontjából, lévén a legmegfelelőbb eszközök a különböző halászatokra vonatkozó egyedi technikai intézkedések elfogadására és végrehajtására;

| 27. | úgy véli, hogy a társjogalkotóknak továbbra is arra kell törekedniük, hogy megállapodás szülessen a többéves tervekről az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott intézményi hatáskörök és a vonatkozó ítélkezési gyakorlat alapján; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a társjogalkotóknak továbbra is arra kell törekedniük, hogy megállapodás szülessen a többéves tervekről az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott intézményi hatáskörök és a vonatkozó ítélkezési gyakorlat alapján;

| 28. | úgy véli, hogy a többéves terveknek egyfelől szilárd és tartós keretet kell alkotniuk a halászati gazdálkodás számára, a rendelkezésre álló legjobb és legfrissebb, a szakértők által elismert tudományos és társadalmi-gazdasági szakvéleményeken kell alapulniuk, igazodniuk kell az állományok alakulásához, valamint rugalmasságot kell biztosítaniuk a halászati lehetőségekre vonatkozó éves tanácsi határozatok meghozatala számára; úgy véli továbbá, hogy ezeknek az éves határozatoknak szigorúan a halászati lehetőségek elosztásának körén belül kell maradniuk, és lehetőség szerint el kell kerülniük a halászati lehetőségek nagyobb ingadozásait; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a többéves terveknek egyfelől szilárd és tartós keretet kell alkotniuk a halászati gazdálkodás számára, a rendelkezésre álló legjobb és legfrissebb, a szakértők által elismert tudományos és társadalmi-gazdasági szakvéleményeken kell alapulniuk, igazodniuk kell az állományok alakulásához, valamint rugalmasságot kell biztosítaniuk a halászati lehetőségekre vonatkozó éves tanácsi határozatok meghozatala számára; úgy véli továbbá, hogy ezeknek az éves határozatoknak szigorúan a halászati lehetőségek elosztásának körén belül kell maradniuk, és lehetőség szerint el kell kerülniük a halászati lehetőségek nagyobb ingadozásait;

| 29. | fenntartja, hogy előrehaladást kell elérni a halállományok helyreállítását, illetve a maximális fenntartható hozam biztosítására képes szinten való megtartását célzó jövőbeli többéves tervek tekintetében, ideértve egy előzetes ütemtervet, egy védelmi referenciapontot, egy, a tudományos gondolkodás megváltozásához való alkalmazkodást célzó mechanizmust és egy felülvizsgálati záradékot; |
| --- | --- |

29.

fenntartja, hogy előrehaladást kell elérni a halállományok helyreállítását, illetve a maximális fenntartható hozam biztosítására képes szinten való megtartását célzó jövőbeli többéves tervek tekintetében, ideértve egy előzetes ütemtervet, egy védelmi referenciapontot, egy, a tudományos gondolkodás megváltozásához való alkalmazkodást célzó mechanizmust és egy felülvizsgálati záradékot;

| 30. | úgy véli, hogy a vegyes halászatra vonatkozó kötelező kirakodásból adódó problémák elkerülése érdekében a szelektivitás javítására és a nem szándékos fogások minimalizálására van szükség; úgy véli, hogy tanácsos lenne módot találni a rugalmassági intézkedések elfogadására vonatkozó lehetőség kihasználására és arra, hogy a teljes kifogható mennyiségek meghatározásához felhasználják a halászat okozta, tudományosan igazolt állománypusztulási arányokat; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a vegyes halászatra vonatkozó kötelező kirakodásból adódó problémák elkerülése érdekében a szelektivitás javítására és a nem szándékos fogások minimalizálására van szükség; úgy véli, hogy tanácsos lenne módot találni a rugalmassági intézkedések elfogadására vonatkozó lehetőség kihasználására és arra, hogy a teljes kifogható mennyiségek meghatározásához felhasználják a halászat okozta, tudományosan igazolt állománypusztulási arányokat;

| 31. | ismételten hangsúlyozza, hogy a tanácsadó testületek révén növelni kell az érdekelt felek részvételét a többéves tervek kidolgozásában és fejlesztésében, másrészt a regionalizációra vonatkozó döntések meghozatalában; |
| --- | --- |

31.

ismételten hangsúlyozza, hogy a tanácsadó testületek révén növelni kell az érdekelt felek részvételét a többéves tervek kidolgozásában és fejlesztésében, másrészt a regionalizációra vonatkozó döntések meghozatalában;

| 32. | úgy véli, hogy a Parlamentnek különösen szigorúan kellene ellenőriznie a visszadobási tervekre vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, és fenntartja magának a jogot, hogy kifogást emeljen, ha azt szükségesnek ítéli; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a Parlamentnek különösen szigorúan kellene ellenőriznie a visszadobási tervekre vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, és fenntartja magának a jogot, hogy kifogást emeljen, ha azt szükségesnek ítéli;

| 33. | úgy véli, hogy a visszadobási tervekre, többek között a minimális védelmi referenciaméretek módosítására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok átmeneti érvényességi ideje egyetlen esetben sem haladhatja meg a három évet, és azokat adott esetben többéves tervekkel kell felváltani, továbbá a többéves terveket e célból a lehető leghamarabb el kell fogadni; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a visszadobási tervekre, többek között a minimális védelmi referenciaméretek módosítására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok átmeneti érvényességi ideje egyetlen esetben sem haladhatja meg a három évet, és azokat adott esetben többéves tervekkel kell felváltani, továbbá a többéves terveket e célból a lehető leghamarabb el kell fogadni;

| 34. | úgy véli, hogy a regionalizáció keretében az egyes fajokra érvényes minimális védelmi referenciaméretekre vonatkozó döntéseket tudományos szakvéleményekre kell alapozni; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni azokat a forgalmazással kapcsolatos szabálytalanságokat vagy csalásokat, amelyek veszélyeztethetik a belső piac működését; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a regionalizáció keretében az egyes fajokra érvényes minimális védelmi referenciaméretekre vonatkozó döntéseket tudományos szakvéleményekre kell alapozni; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni azokat a forgalmazással kapcsolatos szabálytalanságokat vagy csalásokat, amelyek veszélyeztethetik a belső piac működését;

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2015. december 16., szerda

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/68

---

P8_TA(2015)0455

Az idegenhonos inváziós fajok listája

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elfogadásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetéről (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

(2017/C 399/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elfogadásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetére (D041932/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékének az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elfogadásáról szóló bizottsági végrehajtási rendelet tervezetére (D041932/01,

| — | tekintettel az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2014. október 22-i 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen 4. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2014. október 22-i 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen 4. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Bizottság feladata végrehajtási aktusok révén elfogadni az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékét (a továbbiakban: uniós jegyzék) az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet) 4. cikkének (3) bekezdésében rögzített feltételek alapján, és mivel az említett végrehajtási aktusokat a rendelet 27. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság feladata végrehajtási aktusok révén elfogadni az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékét (a továbbiakban: uniós jegyzék) az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet) 4. cikkének (3) bekezdésében rögzített feltételek alapján, és mivel az említett végrehajtási aktusokat a rendelet 27. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni;

| B. | mivel az említett végrehajtási aktusok tervezetét 2016. január 2-ig be kell nyújtani az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 27. cikkének (1) bekezdésében említett bizottságnak, és a végrehajtási aktusok 20 nappal a Hivatalos Lapban történő közzétételüket követően hatályba lépnek; |
| --- | --- |

B.

mivel az említett végrehajtási aktusok tervezetét 2016. január 2-ig be kell nyújtani az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 27. cikkének (1) bekezdésében említett bizottságnak, és a végrehajtási aktusok 20 nappal a Hivatalos Lapban történő közzétételüket követően hatályba lépnek;

| C. | mivel az uniós jegyzék teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós jegyzék teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban;

| D. | mivel számos idegenhonos inváziós faj létezik, ezért elsőbbséget kell biztosítani azon idegenhonos inváziós fajok szabályozásának, amelyek az Unió számára veszélyesnek minősülnek; |
| --- | --- |

D.

mivel számos idegenhonos inváziós faj létezik, ezért elsőbbséget kell biztosítani azon idegenhonos inváziós fajok szabályozásának, amelyek az Unió számára veszélyesnek minősülnek;

| E. | mivel az idegenhonos inváziós fajok akkor tekintendők az Unió számára veszélyesnek, ha az érintett tagállamokban az általuk okozott kár jelentősége indokolttá teszi olyan célzott intézkedések elfogadását, amelyek az Unió egészében alkalmazandók, azokat a tagállamokat is beleértve, amelyek még nem érintettek, még abban az esetben is, ha nem is valószínű, hogy érintettek lesznek; |
| --- | --- |

E.

mivel az idegenhonos inváziós fajok akkor tekintendők az Unió számára veszélyesnek, ha az érintett tagállamokban az általuk okozott kár jelentősége indokolttá teszi olyan célzott intézkedések elfogadását, amelyek az Unió egészében alkalmazandók, azokat a tagállamokat is beleértve, amelyek még nem érintettek, még abban az esetben is, ha nem is valószínű, hogy érintettek lesznek;

| F. | mivel a nem hivatalos háromoldalú egyeztetések során elsődleges fontosságúként ismerték el annak biztosítását, hogy az Unió számára veszélyesnek tekintett idegenhonos inváziós fajok azonosítása arányos mértékű maradjon, és hogy az uniós jegyzék azokra a fajokra összpontosítson, amelyeknek az uniós jegyzékbe történő felvételével az e fajok által kifejtett káros hatás költséghatékony módon ténylegesen megelőzhető, minimálisra csökkenthető vagy mérsékelhető; |
| --- | --- |

F.

mivel a nem hivatalos háromoldalú egyeztetések során elsődleges fontosságúként ismerték el annak biztosítását, hogy az Unió számára veszélyesnek tekintett idegenhonos inváziós fajok azonosítása arányos mértékű maradjon, és hogy az uniós jegyzék azokra a fajokra összpontosítson, amelyeknek az uniós jegyzékbe történő felvételével az e fajok által kifejtett káros hatás költséghatékony módon ténylegesen megelőzhető, minimálisra csökkenthető vagy mérsékelhető;

| G. | mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet alkalmazásának központi eszközét képezik azok a feltételek, amelyek alapján az uniós jegyzék összeállításra kerül; |
| --- | --- |

G.

mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet alkalmazásának központi eszközét képezik azok a feltételek, amelyek alapján az uniós jegyzék összeállításra kerül;

| H. | mivel az uniós jegyzékbe történő felvétel feltételeinek biztosítaniuk kell, hogy a legjelentősebb káros hatást kifejtő potenciális idegenhonos inváziós fajok bekerüljenek a jegyzékbe, és biztosítaniuk kell az erőforrások hatékony felhasználását is; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós jegyzékbe történő felvétel feltételeinek biztosítaniuk kell, hogy a legjelentősebb káros hatást kifejtő potenciális idegenhonos inváziós fajok bekerüljenek a jegyzékbe, és biztosítaniuk kell az erőforrások hatékony felhasználását is;

| I. | mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 13. preambulumbekezdése szerint közös feltételeket kell meghatározni a kockázatértékelés végzését illetően, biztosítandó a Kereskedelmi Világszervezet keretében kötött vonatkozó megállapodások szabályainak betartását és a rendelet következetes alkalmazását; |
| --- | --- |

I.

mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 13. preambulumbekezdése szerint közös feltételeket kell meghatározni a kockázatértékelés végzését illetően, biztosítandó a Kereskedelmi Világszervezet keretében kötött vonatkozó megállapodások szabályainak betartását és a rendelet következetes alkalmazását;

| J. | mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 32. preambulumbekezdése kimondja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos, legújabb tudományos fejlemények figyelembevétele érdekében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a kockázatelemzések kidolgozása során egységesen alkalmazandó elemeket meghatározza; |
| --- | --- |

J.

mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 32. preambulumbekezdése kimondja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos, legújabb tudományos fejlemények figyelembevétele érdekében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a kockázatelemzések kidolgozása során egységesen alkalmazandó elemeket meghatározza;

| K. | mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 32. preambulumbekezdése kimondja továbbá, hogy különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy a Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, a megfelelő időben és módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz; |
| --- | --- |

K.

mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 32. preambulumbekezdése kimondja továbbá, hogy különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy a Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, a megfelelő időben és módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz;

| L. | mivel a Parlament nem kapott megfelelő tájékoztatást a kockázatelemzések kidolgozása során egységesen alkalmazandó elemek meghatározásáról, és mivel a Parlamentnek nem továbbították egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon a megfelelő dokumentumokat; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament nem kapott megfelelő tájékoztatást a kockázatelemzések kidolgozása során egységesen alkalmazandó elemek meghatározásáról, és mivel a Parlamentnek nem továbbították egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon a megfelelő dokumentumokat;

| M. | mivel a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 29. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a rendelet 4. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában elfogadható bizonyítéktípus további pontosítása, valamint 5. cikke (1) bekezdése a)–h) pontja alkalmazásának részletes leírása céljából, és mivel a részletes leírásban ki kell térni a kockázatelemzés során használandó módszertanra, figyelembe véve a vonatkozó nemzeti és nemzetközi standardokat, továbbá azt, hogy elsőbbséget kell élveznie az olyan idegenhonos inváziós fajok elleni fellépésnek, amelyek jelentős káros hatással járnak vagy járhatnak a biológiai sokféleségre vagy a kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatásokra, valamint az emberi egészségre vagy a gazdaságra, mert e káros hatás súlyosbító tényezőnek minősül; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 29. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a rendelet 4. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában elfogadható bizonyítéktípus további pontosítása, valamint 5. cikke (1) bekezdése a)–h) pontja alkalmazásának részletes leírása céljából, és mivel a részletes leírásban ki kell térni a kockázatelemzés során használandó módszertanra, figyelembe véve a vonatkozó nemzeti és nemzetközi standardokat, továbbá azt, hogy elsőbbséget kell élveznie az olyan idegenhonos inváziós fajok elleni fellépésnek, amelyek jelentős káros hatással járnak vagy járhatnak a biológiai sokféleségre vagy a kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatásokra, valamint az emberi egészségre vagy a gazdaságra, mert e káros hatás súlyosbító tényezőnek minősül;

| N. | mivel a Bizottság nem tartotta be az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit, nem határozta meg részletesebben a rendelet 4. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában az elfogadható bizonyítékok fajtáit, és nem nyújtott be részletes leírást a rendelet 5. cikke (1) bekezdése a)–h) pontjának alkalmazásáról, beleértve a kockázatértékelések során alkalmazandó módszereket; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság nem tartotta be az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseit, nem határozta meg részletesebben a rendelet 4. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazásában az elfogadható bizonyítékok fajtáit, és nem nyújtott be részletes leírást a rendelet 5. cikke (1) bekezdése a)–h) pontjának alkalmazásáról, beleértve a kockázatértékelések során alkalmazandó módszereket;

| O. | mivel a Bizottság nem biztosította, hogy a kockázatértékelés során alkalmazandó módszertant valamennyi tagállam egységesen alkalmazza, amikor javaslatot tesz egy fajnak az uniós jegyzékbe való felvételére, és mivel nem biztosítható, hogy a tagállamok azonos típusú bizonyítékokat és azonos általános standardokat alkalmaznak; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság nem biztosította, hogy a kockázatértékelés során alkalmazandó módszertant valamennyi tagállam egységesen alkalmazza, amikor javaslatot tesz egy fajnak az uniós jegyzékbe való felvételére, és mivel nem biztosítható, hogy a tagállamok azonos típusú bizonyítékokat és azonos általános standardokat alkalmaznak;

| P. | mivel a fajok uniós jegyzékbe vételének indokai inkább politikai, mintsem tudományos feltételeken alapulnak; |
| --- | --- |

P.

mivel a fajok uniós jegyzékbe vételének indokai inkább politikai, mintsem tudományos feltételeken alapulnak;

| Q. | mivel a fajok jegyzékbe vétele nem szabványos kockázatértékelésen és módszertanon, hanem a tagállamok politikai akaratán alapul; |
| --- | --- |

Q.

mivel a fajok jegyzékbe vétele nem szabványos kockázatértékelésen és módszertanon, hanem a tagállamok politikai akaratán alapul;

| R. | mivel az uniós jegyzék tervezete nem foglalkozik átfogó módon az idegenhonos inváziós fajok problémájával, mely szükséges lenne az őshonos biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelme és annak érdekében, hogy minimálisra csökkentse és enyhítse az e fajok által lehetségesen okozott, az emberi egészségre és a gazdaságra káros hatásokat; |
| --- | --- |

R.

mivel az uniós jegyzék tervezete nem foglalkozik átfogó módon az idegenhonos inváziós fajok problémájával, mely szükséges lenne az őshonos biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelme és annak érdekében, hogy minimálisra csökkentse és enyhítse az e fajok által lehetségesen okozott, az emberi egészségre és a gazdaságra káros hatásokat;

| S. | mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet mint e célra rendelt uniós jogi eszköz alkalmas lenne a biológiai sokféleség csökkenésével kapcsolatos, továbbra is fennálló kihívások kezelésére, eredmények elérésére és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia célok teljesítésére, de csak akkor, ha megfelelően kerül végrehajtásra, és a helyi hatóságok és a közvélemény támogatását élvezi; |
| --- | --- |

S.

mivel az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet mint e célra rendelt uniós jogi eszköz alkalmas lenne a biológiai sokféleség csökkenésével kapcsolatos, továbbra is fennálló kihívások kezelésére, eredmények elérésére és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia célok teljesítésére, de csak akkor, ha megfelelően kerül végrehajtásra, és a helyi hatóságok és a közvélemény támogatását élvezi;

| T. | mivel a Bizottság kezdeti listáját többször bírálták az illetékes nemzeti hatóságok, az érdekelt felek és a közvélemény is a tekintetben, hogy komolyan kétségbe vonható az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet jövőbeli hatékonysága, főként azért, mert a legsúlyosabb problémát jelentő idegenhonos inváziós fajok közül több nem szerepel a jegyzékben, míg olyan fajok szerepelnek, amelyek nem gyakorolnak jelentős káros hatást a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-szolgáltatásokra, az emberi egészségre és a gazdaságra, illetve amelyek esetében a meghozandó intézkedések aránytalan költségeket eredményeznének; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság kezdeti listáját többször bírálták az illetékes nemzeti hatóságok, az érdekelt felek és a közvélemény is a tekintetben, hogy komolyan kétségbe vonható az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet jövőbeli hatékonysága, főként azért, mert a legsúlyosabb problémát jelentő idegenhonos inváziós fajok közül több nem szerepel a jegyzékben, míg olyan fajok szerepelnek, amelyek nem gyakorolnak jelentős káros hatást a biológiai sokféleségre, az ökoszisztéma-szolgáltatásokra, az emberi egészségre és a gazdaságra, illetve amelyek esetében a meghozandó intézkedések aránytalan költségeket eredményeznének;

| U. | mivel a kezdeti lista nem vesz figyelembe olyan fajokat, amelyek a legkárosabb idegenhonos inváziós fajok között vannak Európában; mivel egyes szárazföldi növény- és emlős fajok megfelelnek a feltételeknek, és megalapozott kockázatértékelés áll rendelkezésre, ám mégsem szerepelnek a jegyzékben; mivel egyes, az utóbbi években Európában leggyorsabban terjedő idegenhonos fajok közé számító emlős fajok nem szerepelnek a jegyzékben, és mivel az emberi egészségre gyakorolt jelentős és jól dokumentált káros hatással rendelkező, nagy területen és gyors ütemben terjedő növényfajok szintén nem szerepelnek a jegyzékben; |
| --- | --- |

U.

mivel a kezdeti lista nem vesz figyelembe olyan fajokat, amelyek a legkárosabb idegenhonos inváziós fajok között vannak Európában; mivel egyes szárazföldi növény- és emlős fajok megfelelnek a feltételeknek, és megalapozott kockázatértékelés áll rendelkezésre, ám mégsem szerepelnek a jegyzékben; mivel egyes, az utóbbi években Európában leggyorsabban terjedő idegenhonos fajok közé számító emlős fajok nem szerepelnek a jegyzékben, és mivel az emberi egészségre gyakorolt jelentős és jól dokumentált káros hatással rendelkező, nagy területen és gyors ütemben terjedő növényfajok szintén nem szerepelnek a jegyzékben;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási rendeletének tervezete túllépi az 1143/2014/EU rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási rendeletének tervezete túllépi az 1143/2014/EU rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási rendeletének tervezetét, és nyújtson be új tervezetet a bizottságnak; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási rendeletének tervezetét, és nyújtson be új tervezetet a bizottságnak;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 317., 2014.11.4., 35. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/71

---

P8_TA(2015)0456

A géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (2015/3006(RSP))

(2017/C 399/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatra (1),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2015. július 15-én kiadott véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2015. július 15-én kiadott véleményre (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2010. május 17-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához az NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; |
| --- | --- |

A.

mivel 2010. május 17-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához az NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan;

| B. | mivel a géntechnológiával módosított MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica a kérelemben leírtaknak megfelelően CP4 EPSPS proteint tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glifozát tartalmú gyomirtókkal szemben, illetve PAT proteint tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben, és mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatású” anyagként sorolta be (5); |
| --- | --- |

B.

mivel a géntechnológiával módosított MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 kukorica a kérelemben leírtaknak megfelelően CP4 EPSPS proteint tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glifozát tartalmú gyomirtókkal szemben, illetve PAT proteint tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben, és mivel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – a WHO rákbetegségekkel foglalkozó ügynöksége – 2015. március 20-án a glifozátot az „emberre valószínűleg rákkeltő hatású” anyagként sorolta be (5);

| C. | mivel a Bizottság, annak ellenére, hogy a Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága 2015. december 1-jén állásfoglalási indítványt fogadott el, melyben ellenezte a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalát, úgy határozott, hogy figyelmen kívül hagyja az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködés elvét azáltal, hogy 2015. december 4-én elfogadta a végrehajtási határozatot, 10 nappal azelőtt, hogy az első olyan plenáris ülés megkezdődött volna, amelyen a Parlament szavazhatott volna a bizottságban elfogadott állásfoglalási indítványról; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság, annak ellenére, hogy a Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága 2015. december 1-jén állásfoglalási indítványt fogadott el, melyben ellenezte a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalát, úgy határozott, hogy figyelmen kívül hagyja az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködés elvét azáltal, hogy 2015. december 4-én elfogadta a végrehajtási határozatot, 10 nappal azelőtt, hogy az első olyan plenáris ülés megkezdődött volna, amelyen a Parlament szavazhatott volna a bizottságban elfogadott állásfoglalási indítványról;

| D. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállamok bizottságának véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló jogalkotási javaslata indokolásában 2015. április 22-én a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyező határozatokat a Bizottság az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően a tagállamok bizottságának véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz;

| E. | mivel a Bizottság a Parlamentnek benyújtott politikai iránymutatások alapján került kijelölésre, és mivel ezek az iránymutatások kötelezettségvállalást tartalmaztak arra nézve, hogy a géntechnológiával módosított szervezetekre (GMO-kra) vonatkozó jogszabályokat felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság a Parlamentnek benyújtott politikai iránymutatások alapján került kijelölésre, és mivel ezek az iránymutatások kötelezettségvállalást tartalmaztak arra nézve, hogy a géntechnológiával módosított szervezetekre (GMO-kra) vonatkozó jogszabályokat felül kell vizsgálni;

| F. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án elutasította (6), azzal az érveléssel, hogy míg az előállítás szükségszerűen egy tagállam területén történik, a GMO-k kereskedelme átlépi a határokat, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által javasolt nemzeti „értékesítésére és felhasználására” vonatkozó tilalmat a behozatali határellenőrzés visszaállítása nélkül nem lehetne érvényesíteni; |
| --- | --- |

F.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án elutasította (6), azzal az érveléssel, hogy míg az előállítás szükségszerűen egy tagállam területén történik, a GMO-k kereskedelme átlépi a határokat, ami azt jelenti, hogy a Bizottság által javasolt nemzeti „értékesítésére és felhasználására” vonatkozó tilalmat a behozatali határellenőrzés visszaállítása nélkül nem lehetne érvényesíteni;

| G. | mivel a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó jelenlegi jóváhagyási rendszer nem működik megfelelően, mivel – ahogyan arra a francia Le Monde című lap 2015. október 14-én felhívta a figyelmet (7) – hat géntechnológiával módosított olyan kukoricafajta behozatalát engedélyezték az Unióba, amelyeknek genetikai módosításai az engedélyezéskor nem szerepeltek az értékelésben, és ezeket az eltérő GM-jellemzőket a Syngenta csak 2015 júliusában jelentette az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak és a Bizottságnak, annak ellenére, hogy a behozatali engedély 2008 és 2011 közöttre szólt; |
| --- | --- |

G.

mivel a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó jelenlegi jóváhagyási rendszer nem működik megfelelően, mivel – ahogyan arra a francia Le Monde című lap 2015. október 14-én felhívta a figyelmet (7) – hat géntechnológiával módosított olyan kukoricafajta behozatalát engedélyezték az Unióba, amelyeknek genetikai módosításai az engedélyezéskor nem szerepeltek az értékelésben, és ezeket az eltérő GM-jellemzőket a Syngenta csak 2015 júliusában jelentette az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak és a Bizottságnak, annak ellenére, hogy a behozatali engedély 2008 és 2011 közöttre szólt;

| H. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslat elutasításakor a Parlament felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

H.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslat elutasításakor a Parlament felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be új javaslatot;

| 1. | úgy véli, hogy az (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozat túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozat túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

| 2. | úgy véli, hogy a Bizottság azon döntése, hogy elfogadja az (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatot annak ellenére, hogy az illetékes bizottság elutasította a határozat tervezetét a plenáris ülésen történő szavazás előtt, sérti az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdését az intézmények közötti jóhiszemű és kölcsönös együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Bizottság azon döntése, hogy elfogadja az (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatot annak ellenére, hogy az illetékes bizottság elutasította a határozat tervezetét a plenáris ülésen történő szavazás előtt, sérti az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdését az intézmények közötti jóhiszemű és kölcsönös együttműködés tekintetében;

| 3. | úgy véli, hogy a géntechnológiával módosított szervezeteket tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalát engedélyező, a jelenlegi, rosszul működő1829/2003/EK rendelettel összhangban elfogadott összes végrehajtási határozatot fel kell függeszteni mindaddig, amíg az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján új rendelet nem kerül elfogadásra; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a géntechnológiával módosított szervezeteket tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalát engedélyező, a jelenlegi, rosszul működő1829/2003/EK rendelettel összhangban elfogadott összes végrehajtási határozatot fel kell függeszteni mindaddig, amíg az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján új rendelet nem kerül elfogadásra;

| 4. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet és a 396/2005/EK rendelet (8) céljával, ami a 178/2002/EK rendeletben (9) meghatározott általános alapelvekkel összhangban az, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet és a 396/2005/EK rendelet (8) céljával, ami a 178/2002/EK rendeletben (9) meghatározott általános alapelvekkel összhangban az, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül az (EU) 2015/2279 végrehajtási határozatot; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül az (EU) 2015/2279 végrehajtási határozatot;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján nyújtson be új jogalkotási javaslatot az 1829/2003/EK rendelet módosítására, figyelembe véve azokat a gyakran hangoztatott tagállami aggályokat, amelyek nem csupán a GMO-k által az egészségre vagy a környezetre jelentett veszélyekkel kapcsolatosak; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján nyújtson be új jogalkotási javaslatot az 1829/2003/EK rendelet módosítására, figyelembe véve azokat a gyakran hangoztatott tagállami aggályokat, amelyek nem csupán a GMO-k által az egészségre vagy a környezetre jelentett veszélyekkel kapcsolatosak;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 322., 2015.12.8., 58. o.

(2)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(4)  Az EFSA GMO-testülete (a géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó testület), 2015. Tudományos vélemény az EFSA-GMO-NL-2010-80 számú, a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított NK603 × T25, a Monsanto által előállított kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, az 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről. EFSA-közlöny: 2015; 13(7):4165 [23 oldal]. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(5)  IARC-monográfiák, 112. kötet: Öt szerves foszfátot tartalmazó rovarirtó és gyomirtó vegyszer értékelése, 2015. március 20. http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0379.

(7)  http://www.lemonde.fr/planete/article/2015/10/14/failles-dans-l-homologation-de-six-mais-ogm-en-europe_4788853_3244.html

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/74

---

P8_TA(2015)0457

A társasági adóra vonatkozó politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tétele, összehangolása és közelítése

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 1 különbizottság) jelentéstervezetére (2015/2066(INI), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 1 különbizottság) jelentéstervezetére (2015/2066(INI),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)/G20 2015. október 5-én közétett, adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra (BEPS) vonatkozó projektjének végső jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)/G20 2015. október 5-én közétett, adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra (BEPS) vonatkozó projektjének végső jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0349/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0349/2015),

A LuxLeaks-botrány főbb megállapításai

| A. | mivel az újságírók egy konzorciuma által – az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) – a luxemburgi adómegállapításokról és más káros gyakorlatokról 2014 novemberében nyilvánosságra hozott tényekből (LuxLeaks) kiderül, hogy Luxemburg mintegy 340 multinacionális vállalattal kötött titkos ügyleteket, amelyek sokuk esetében lehetővé tették, hogy minimálisra csökkentsék globális adóikat – mindezt az uniós közérdek kárára –, miközben alig vagy egyáltalán nem folytattak gazdasági tevékenységet Luxemburgban; |
| --- | --- |

A.

mivel az újságírók egy konzorciuma által – az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) – a luxemburgi adómegállapításokról és más káros gyakorlatokról 2014 novemberében nyilvánosságra hozott tényekből (LuxLeaks) kiderül, hogy Luxemburg mintegy 340 multinacionális vállalattal kötött titkos ügyleteket, amelyek sokuk esetében lehetővé tették, hogy minimálisra csökkentsék globális adóikat – mindezt az uniós közérdek kárára –, miközben alig vagy egyáltalán nem folytattak gazdasági tevékenységet Luxemburgban;

| B. | mivel a feltárt tényekből kiderült, hogy egyes adótanácsadók szándékosan és célirányosan segítették a multinacionális vállalatokat a legalább 548 egyedi adómegállapítás létrejöttében Luxemburgban 2002 és 2010 között; mivel e titkos ügyletek összetett pénzügyi struktúrákat tartalmaznak, hogy jelentős adócsökkentéseket érhessenek el; |
| --- | --- |

B.

mivel a feltárt tényekből kiderült, hogy egyes adótanácsadók szándékosan és célirányosan segítették a multinacionális vállalatokat a legalább 548 egyedi adómegállapítás létrejöttében Luxemburgban 2002 és 2010 között; mivel e titkos ügyletek összetett pénzügyi struktúrákat tartalmaznak, hogy jelentős adócsökkentéseket érhessenek el;

| C. | mivel ezen adómegállapítások következtében nagy számú vállalat részesült 1 % alatti tényleges adókulcsban a Luxemburgba áthozott nyereségükre; mivel egyes multinacionális vállalatok – miközben a működésük helyén élvezik a különféle közjavak és közszolgáltatások előnyeit – nem fizetik meg tisztességesen a rájuk eső adót; mivel az egyes multinacionális vállalatok által termelt nyereségre vonatkozó, a nullához közelítő tényleges adókulcsok károkat okozhatnak az uniós és más gazdaságoknak; |
| --- | --- |

C.

mivel ezen adómegállapítások következtében nagy számú vállalat részesült 1 % alatti tényleges adókulcsban a Luxemburgba áthozott nyereségükre; mivel egyes multinacionális vállalatok – miközben a működésük helyén élvezik a különféle közjavak és közszolgáltatások előnyeit – nem fizetik meg tisztességesen a rájuk eső adót; mivel az egyes multinacionális vállalatok által termelt nyereségre vonatkozó, a nullához közelítő tényleges adókulcsok károkat okozhatnak az uniós és más gazdaságoknak;

| D. | mivel sok esetben a több száz millió eurós üzleteket kezelő luxemburgi leányvállalatok csak csekély mértékben vannak jelen és folytatnak gazdasági tevékenységet Luxemburgban, és egyes címekre több mint 1 600 vállalat van bejegyezve; |
| --- | --- |

D.

mivel sok esetben a több száz millió eurós üzleteket kezelő luxemburgi leányvállalatok csak csekély mértékben vannak jelen és folytatnak gazdasági tevékenységet Luxemburgban, és egyes címekre több mint 1 600 vállalat van bejegyezve;

| E. | mivel a TAXE 1 különbizottság által elvégzett vizsgálatok rámutattak arra, hogy az adómegállapítások gyakorlatára nem kizárólag Luxembourgban kerül sor, hanem az Unió egész területén; mivel az adómegállapítások gyakorlata jogszerűen használható arra, hogy a szükséges jogbiztonságot nyújtsa a vállalkozások számára és csökkentse a becsületes cégek pénzügyi kockázatait, mindazonáltal visszaélésekre és adókikerülésre is lehetőséget ad és kizárólag a kiválasztott szereplőknek nyújtott jogbiztonság révén bizonyos fokú egyenlőtlenséget hozhat létre az adómegállapításra vonatkozó határozattal rendelkező vállalatok és azon vállalatok között, amelyek nem vesznek igénybe adómegállapításokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a TAXE 1 különbizottság által elvégzett vizsgálatok rámutattak arra, hogy az adómegállapítások gyakorlatára nem kizárólag Luxembourgban kerül sor, hanem az Unió egész területén; mivel az adómegállapítások gyakorlata jogszerűen használható arra, hogy a szükséges jogbiztonságot nyújtsa a vállalkozások számára és csökkentse a becsületes cégek pénzügyi kockázatait, mindazonáltal visszaélésekre és adókikerülésre is lehetőséget ad és kizárólag a kiválasztott szereplőknek nyújtott jogbiztonság révén bizonyos fokú egyenlőtlenséget hozhat létre az adómegállapításra vonatkozó határozattal rendelkező vállalatok és azon vállalatok között, amelyek nem vesznek igénybe adómegállapításokat;

| F. | mivel figyelembe kell venni az OECD 2013. február 12-én közétett, „Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kezelése” című jelentését, amely új nemzetközi normákat javasolt az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) leküzdésére; |
| --- | --- |

F.

mivel figyelembe kell venni az OECD 2013. február 12-én közétett, „Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kezelése” című jelentését, amely új nemzetközi normákat javasolt az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) leküzdésére;

| G. | mivel figyelembe kell venni a pénzügyminiszterek és a G20-országok jegybankelnökeinek 2015. október 5-i találkozóját követően kiadott közleményt is; |
| --- | --- |

G.

mivel figyelembe kell venni a pénzügyminiszterek és a G20-országok jegybankelnökeinek 2015. október 5-i találkozóját követően kiadott közleményt is;

| H. | mivel néhány dicséretes kivételtől eltekintve, a nemzeti politikai vezetők nem bizonyultak elég készségesnek az adókikerülés problémájának kezelésében a társasági adózás terén; |
| --- | --- |

H.

mivel néhány dicséretes kivételtől eltekintve, a nemzeti politikai vezetők nem bizonyultak elég készségesnek az adókikerülés problémájának kezelésében a társasági adózás terén;

| I. | mivel az Európai Unió olyan jelentős lépéseket tett a gazdasági integráció felé, mint a gazdasági és monetáris unió, valamint a bankunió, és mivel az adópolitikák uniós szintű, az Európai Unió működéséről szóló Szerződés keretein belüli koordinációja az európai integrációs folyamat elengedhetetlen része; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió olyan jelentős lépéseket tett a gazdasági integráció felé, mint a gazdasági és monetáris unió, valamint a bankunió, és mivel az adópolitikák uniós szintű, az Európai Unió működéséről szóló Szerződés keretein belüli koordinációja az európai integrációs folyamat elengedhetetlen része;

Társasági adózás és agresszív adótervezés

| J. | mivel a társaságiadó-bevételek az Unió 28 tagállamában átlagosan a GDP 2,6 %-át tették ki 2012-ben (1); |
| --- | --- |

J.

mivel a társaságiadó-bevételek az Unió 28 tagállamában átlagosan a GDP 2,6 %-át tették ki 2012-ben (1);

| K. | mivel egy olyan környezetben, ahol hiányoznak a beruházások és a növekedés, fontos a társaságok Unióban tartása vagy odavonzása, és mivel ezért létfontosságú az Unió számára, hogy fokozza vonzerejét a helyi és külföldi vállalkozások számára; |
| --- | --- |

K.

mivel egy olyan környezetben, ahol hiányoznak a beruházások és a növekedés, fontos a társaságok Unióban tartása vagy odavonzása, és mivel ezért létfontosságú az Unió számára, hogy fokozza vonzerejét a helyi és külföldi vállalkozások számára;

| L. | mivel mindenfajta adótervezésnek a jog és az alkalmazandó szerződések határain belül kell megvalósulnia; |
| --- | --- |

L.

mivel mindenfajta adótervezésnek a jog és az alkalmazandó szerződések határain belül kell megvalósulnia;

| M. | mivel az agresszív adótervezés az adófizetési kötelezettség csökkentése céljából az adórendszer jogi alakiságaiból fakadó előnyöket, illetve a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket vagy a jogi kiskapukat használja ki; |
| --- | --- |

M.

mivel az agresszív adótervezés az adófizetési kötelezettség csökkentése céljából az adórendszer jogi alakiságaiból fakadó előnyöket, illetve a két vagy több adórendszer közötti eltéréseket vagy a jogi kiskapukat használja ki;

| N. | mivel az agresszív adótervezési rendszerek gyakran a nemzetközi adóügyi eltérések kombinációját, igen kedvező, egyedi nemzeti adójogszabályokat és az adóparadicsomok nyújtotta lehetőségek alkalmazását eredményezik; |
| --- | --- |

N.

mivel az agresszív adótervezési rendszerek gyakran a nemzetközi adóügyi eltérések kombinációját, igen kedvező, egyedi nemzeti adójogszabályokat és az adóparadicsomok nyújtotta lehetőségek alkalmazását eredményezik;

| O. | mivel az agresszív adótervezéstől eltérően az adócsalás és az adókijátszás mindenekelőtt az adófizetési kötelezettség elkerülését célzó jogellenes tevékenységet jelent; |
| --- | --- |

O.

mivel az agresszív adótervezéstől eltérően az adócsalás és az adókijátszás mindenekelőtt az adófizetési kötelezettség elkerülését célzó jogellenes tevékenységet jelent;

| P. | mivel az agresszív adótervezésre adható legmegfelelőbb válasz a jó jogalkotás, annak megfelelő végrehajtása és a kívánt eredményekkel kapcsolatos nemzetközi koordináció; |
| --- | --- |

P.

mivel az agresszív adótervezésre adható legmegfelelőbb válasz a jó jogalkotás, annak megfelelő végrehajtása és a kívánt eredményekkel kapcsolatos nemzetközi koordináció;

| Q. | mivel az állami bevételek társasági adózás terén megvalósuló adókikerülés okozta veszteségét általában az adózás általános szintjének emelése és a közszolgáltatások csökkentése, vagy az állami hitelfelvételek növekedése révén kompenzálják, ezáltal károkat okozva a többi adófizetőnek, valamint az egész gazdaságnak; |
| --- | --- |

Q.

mivel az állami bevételek társasági adózás terén megvalósuló adókikerülés okozta veszteségét általában az adózás általános szintjének emelése és a közszolgáltatások csökkentése, vagy az állami hitelfelvételek növekedése révén kompenzálják, ezáltal károkat okozva a többi adófizetőnek, valamint az egész gazdaságnak;

| R. | mivel egy tanulmány (2) becslései szerint a társasági adózásból származó adókikerülés miatt az Unió bevételkiesésének összege eléri az évi 50–70 milliárd eurót, amely a nyereségátcsoportosítás révén elvesztett összeget jelenti, és mivel e tanulmány becslései szerint a társasági adózásból származó adókikerülés miatt az Unió bevételkiesésének összege a valóságban elérheti a 160–190 milliárd eurót, ha figyelembe vesszük a különleges adózási rendelkezéseket, a behajtás hiányosságait és más hasonló tevékenységeket; |
| --- | --- |

R.

mivel egy tanulmány (2) becslései szerint a társasági adózásból származó adókikerülés miatt az Unió bevételkiesésének összege eléri az évi 50–70 milliárd eurót, amely a nyereségátcsoportosítás révén elvesztett összeget jelenti, és mivel e tanulmány becslései szerint a társasági adózásból származó adókikerülés miatt az Unió bevételkiesésének összege a valóságban elérheti a 160–190 milliárd eurót, ha figyelembe vesszük a különleges adózási rendelkezéseket, a behajtás hiányosságait és más hasonló tevékenységeket;

| S. | mivel ugyanezen tanulmány 75 %-osra becsüli a társaságiadó-bevétel hatékonyságát, bár a tanulmány megerősíti azt is, hogy ez nem mutatja azon összegeket, amelyeket az adóhatóságok be tudnának hajtani, mivel az említett összegek bizonyos százalékát rendkívül költséges vagy technikailag nehéz lenne behajtani; mivel a tanulmány szerint, ha az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás problémájára teljes körű megoldás állna rendelkezésre és lenne végrehajtható az egész Unióban, a tagállami kormányok adóbevételeire gyakorolt, becsült pozitív hatás az összes adóbevétel 0,2 %-át tenné ki; |
| --- | --- |

S.

mivel ugyanezen tanulmány 75 %-osra becsüli a társaságiadó-bevétel hatékonyságát, bár a tanulmány megerősíti azt is, hogy ez nem mutatja azon összegeket, amelyeket az adóhatóságok be tudnának hajtani, mivel az említett összegek bizonyos százalékát rendkívül költséges vagy technikailag nehéz lenne behajtani; mivel a tanulmány szerint, ha az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás problémájára teljes körű megoldás állna rendelkezésre és lenne végrehajtható az egész Unióban, a tagállami kormányok adóbevételeire gyakorolt, becsült pozitív hatás az összes adóbevétel 0,2 %-át tenné ki;

| T. | mivel az adóalap-erózióból és a nyereségátcsoportosításból eredő veszteség veszélyezteti a belső piac megfelelő működését, valamint az Unión belüli társaságiadó-rendszerek megbízhatóságát, hatékonyságát és méltányosságát; mivel ugyanez a tanulmány azt is világossá teszi, hogy ezek a számítások nem foglalják magukban az árnyékgazdaságon belüli becsült tevékenységeket, és hogy az egyes vállalatok és kifizetések átláthatatlansága miatt nehéz pontosan megbecsülni az adóbevételekre gyakorolt hatást, ami ezért jelentősen nagyobb is lehet, mint a jelentésben becsült érték; |
| --- | --- |

T.

mivel az adóalap-erózióból és a nyereségátcsoportosításból eredő veszteség veszélyezteti a belső piac megfelelő működését, valamint az Unión belüli társaságiadó-rendszerek megbízhatóságát, hatékonyságát és méltányosságát; mivel ugyanez a tanulmány azt is világossá teszi, hogy ezek a számítások nem foglalják magukban az árnyékgazdaságon belüli becsült tevékenységeket, és hogy az egyes vállalatok és kifizetések átláthatatlansága miatt nehéz pontosan megbecsülni az adóbevételekre gyakorolt hatást, ami ezért jelentősen nagyobb is lehet, mint a jelentésben becsült érték;

| U. | mivel az adóalap-erózióból és a nyereségátcsoportosításból eredő veszteségek világosan jelzik az egyenlő versenyfeltételek hiányát is azon vállalatok között, amelyek csak egy tagállamban működnek és fizetnek adót – különösen a kkv-k, a családi vállalkozások és a magánvállalkozók –, és egyes multinacionális vállalatok között, amelyek át tudják helyezni nyereségüket a magas adókulcsú országokból bizonyos alacsony adókulcsú országokba és agresszív adótervezést tudnak folytatni, ezzel csökkentve globális adóalapjukat és növelve az államháztartásokra nehezedő nyomást az uniós polgárok és kkv-k kárára; |
| --- | --- |

U.

mivel az adóalap-erózióból és a nyereségátcsoportosításból eredő veszteségek világosan jelzik az egyenlő versenyfeltételek hiányát is azon vállalatok között, amelyek csak egy tagállamban működnek és fizetnek adót – különösen a kkv-k, a családi vállalkozások és a magánvállalkozók –, és egyes multinacionális vállalatok között, amelyek át tudják helyezni nyereségüket a magas adókulcsú országokból bizonyos alacsony adókulcsú országokba és agresszív adótervezést tudnak folytatni, ezzel csökkentve globális adóalapjukat és növelve az államháztartásokra nehezedő nyomást az uniós polgárok és kkv-k kárára;

| V. | mivel az agresszív adótervezési gyakorlatok multinacionális vállalatok általi alkalmazása ellentétes a tisztességes verseny és a vállalati felelősségvállalás elvével – a COM(2011)0681 bizottsági közleményben foglaltak értelmében –, mivel az adótervezési stratégiák kidolgozásához olyan forrásokra van szükség, amelyek csak nagyvállalatok számára állnak rendelkezésre, és ezért ez az egyenlő versenyfeltételek hiányát okozza a kkv-k és a nagyvállalatok között, amit sürgősen kezelni kell; |
| --- | --- |

V.

mivel az agresszív adótervezési gyakorlatok multinacionális vállalatok általi alkalmazása ellentétes a tisztességes verseny és a vállalati felelősségvállalás elvével – a COM(2011)0681 bizottsági közleményben foglaltak értelmében –, mivel az adótervezési stratégiák kidolgozásához olyan forrásokra van szükség, amelyek csak nagyvállalatok számára állnak rendelkezésre, és ezért ez az egyenlő versenyfeltételek hiányát okozza a kkv-k és a nagyvállalatok között, amit sürgősen kezelni kell;

| W. | mivel hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-n belüli és a harmadik országokkal való adóverseny bizonyos esetekben káros lehet, és az adókulcsok és szabályozási standardok tekintetében negatív versenyt eredményezhet, miközben az átláthatóság, az összehangolás és a konvergencia javítása hatékony keretet nyújt a vállalkozások közötti tisztességes verseny garantálása érdekében az Unióban, és megvédi az állami költségvetéseket a hátrányos következményektől; |
| --- | --- |

W.

mivel hangsúlyozza továbbá, hogy az EU-n belüli és a harmadik országokkal való adóverseny bizonyos esetekben káros lehet, és az adókulcsok és szabályozási standardok tekintetében negatív versenyt eredményezhet, miközben az átláthatóság, az összehangolás és a konvergencia javítása hatékony keretet nyújt a vállalkozások közötti tisztességes verseny garantálása érdekében az Unióban, és megvédi az állami költségvetéseket a hátrányos következményektől;

| X. | mivel az agresszív adótervezést lehetővé tevő intézkedések nem egyeztethetők össze a tagállamok közötti őszinte együttműködés elvével; |
| --- | --- |

X.

mivel az agresszív adótervezést lehetővé tevő intézkedések nem egyeztethetők össze a tagállamok közötti őszinte együttműködés elvével;

| Y. | mivel az agresszív adótervezést – egyéb tényezők mellett – elősegíti az üzleti tevékenységek növekvő összetettsége, illetve a gazdaság digitalizációja és globalizációja, ami a verseny növekedésre és uniós vállalkozásokra, különösen a kkv-kra nézve káros torzulásához vezet; |
| --- | --- |

Y.

mivel az agresszív adótervezést – egyéb tényezők mellett – elősegíti az üzleti tevékenységek növekvő összetettsége, illetve a gazdaság digitalizációja és globalizációja, ami a verseny növekedésre és uniós vállalkozásokra, különösen a kkv-kra nézve káros torzulásához vezet;

| Z. | mivel az agresszív adótervezés ellen a tagállamok nem tudnak egyedül küzdeni; mivel az átláthatatlan és összehangolatlan társaságiadó-politikák kockázatot jelentenek a tagállamok adópolitikája számára, és olyan hasznot nem termelő következményekhez vezetnek, mint az adózás növekedése és kevésbé mobil adóalapok; |
| --- | --- |

Z.

mivel az agresszív adótervezés ellen a tagállamok nem tudnak egyedül küzdeni; mivel az átláthatatlan és összehangolatlan társaságiadó-politikák kockázatot jelentenek a tagállamok adópolitikája számára, és olyan hasznot nem termelő következményekhez vezetnek, mint az adózás növekedése és kevésbé mobil adóalapok;

| AA. | mivel az összehangolt fellépés hiánya számos tagállamban egyoldalú nemzeti intézkedések elfogadását eredményezi; mivel az ilyen intézkedések sok esetben hatástalannak, elégtelennek, egyes esetekben egyenesen károsnak bizonyultak; |
| --- | --- |

AA.

mivel az összehangolt fellépés hiánya számos tagállamban egyoldalú nemzeti intézkedések elfogadását eredményezi; mivel az ilyen intézkedések sok esetben hatástalannak, elégtelennek, egyes esetekben egyenesen károsnak bizonyultak;

| AB. | mivel ezért szükség van egy összehangolt és többrétű megközelítésre nemzeti, uniós és nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

AB.

mivel ezért szükség van egy összehangolt és többrétű megközelítésre nemzeti, uniós és nemzetközi szinten;

| AC. | mivel az Unió úttörő szerepet játszott az agresszív adótervezés elleni globális küzdelemben, különösen az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos projekt OECD szinten történő előrelépésének előmozdításában; mivel az Uniónak tovább kell folytatnia az úttörő szerepet az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos projekt előrehaladtával, az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás által mind a tagállamoknak, mind a világ fejlődő országainak okozható károk megelőzése érdekében; többek között azáltal, hogy biztosítja az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással, illetve egyéb, a fejlődő országokra nézve jelentős kérdésekkel kapcsolatos fellépéseket, a G20-ak fejlesztési munkacsoportja számára 2014-ben készült jelentésben részletezettek szerint; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Unió úttörő szerepet játszott az agresszív adótervezés elleni globális küzdelemben, különösen az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos projekt OECD szinten történő előrelépésének előmozdításában; mivel az Uniónak tovább kell folytatnia az úttörő szerepet az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos projekt előrehaladtával, az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás által mind a tagállamoknak, mind a világ fejlődő országainak okozható károk megelőzése érdekében; többek között azáltal, hogy biztosítja az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással, illetve egyéb, a fejlődő országokra nézve jelentős kérdésekkel kapcsolatos fellépéseket, a G20-ak fejlesztési munkacsoportja számára 2014-ben készült jelentésben részletezettek szerint;

| AD. | mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az OECD adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról szóló átfogó intézkedéscsomagját minimális követelményként hajtják végre uniós szinten és továbbra is ambiciózus marad; mivel döntő fontosságú, hogy az OECD összes tagországa végrehajtsa a BEPS-projektet; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az OECD adóalap-erózióról és nyereségátcsoportosításról szóló átfogó intézkedéscsomagját minimális követelményként hajtják végre uniós szinten és továbbra is ambiciózus marad; mivel döntő fontosságú, hogy az OECD összes tagországa végrehajtsa a BEPS-projektet;

| AE. | mivel a Bizottságnak világosan meg kell határoznia, hogyan fogja végrehajtani az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos mind a 15 OECD/G20-projektet az e jelentésben már említett cselekvési területeken túlmenően és azokon felül, és a lehető leghamarabb ambiciózus cselekvési tervet javasolva a jogalkotási intézkedésekre, amelyben más országokat is az OECD-iránymutatások és az uniós példa követésére ösztönöz a cselekvési terv végrehajtásában; mivel a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy melyek azok a területek, ahol az Uniónak messzebbre kell mennie, mint az OECD által ajánlott minimumszabályok; |
| --- | --- |

AE.

mivel a Bizottságnak világosan meg kell határoznia, hogyan fogja végrehajtani az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos mind a 15 OECD/G20-projektet az e jelentésben már említett cselekvési területeken túlmenően és azokon felül, és a lehető leghamarabb ambiciózus cselekvési tervet javasolva a jogalkotási intézkedésekre, amelyben más országokat is az OECD-iránymutatások és az uniós példa követésére ösztönöz a cselekvési terv végrehajtásában; mivel a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy melyek azok a területek, ahol az Uniónak messzebbre kell mennie, mint az OECD által ajánlott minimumszabályok;

| AF. | mivel az uniós szerződések értelmében a társasági adózásra vonatkozó jogszabályok megalkotása jelenleg tagállami hatáskör, az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák túlnyomó többsége mégis multinacionális jellegű; |
| --- | --- |

AF.

mivel az uniós szerződések értelmében a társasági adózásra vonatkozó jogszabályok megalkotása jelenleg tagállami hatáskör, az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák túlnyomó többsége mégis multinacionális jellegű;

| AG. | mivel a nemzeti adópolitikák jobb összehangolása jelenti tehát az egyetlen lehetséges módot az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez és a nagy multinacionális vállalatok számára előnyös, de a kkv-k szempontjából hátrányos intézkedések elkerüléséhez; |
| --- | --- |

AG.

mivel a nemzeti adópolitikák jobb összehangolása jelenti tehát az egyetlen lehetséges módot az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez és a nagy multinacionális vállalatok számára előnyös, de a kkv-k szempontjából hátrányos intézkedések elkerüléséhez;

| AH. | mivel az adópolitikák koordinációjának hiánya az Unióban jelentős költségeket és adminisztratív terheket eredményez a polgárok és az Unión belül több tagállamban tevékenységeket folytató vállalkozások – és még inkább a kkv-k – számára, szándékolatlan kettős adóztatáshoz és az adóztatás kettős elmaradásához vezet, vagy elősegíti az agresszív adótervezést, és mivel az ilyen eseteket fel kell számolni, ezért átláthatóbb és egyszerűbb megoldásokat igényel; |
| --- | --- |

AH.

mivel az adópolitikák koordinációjának hiánya az Unióban jelentős költségeket és adminisztratív terheket eredményez a polgárok és az Unión belül több tagállamban tevékenységeket folytató vállalkozások – és még inkább a kkv-k – számára, szándékolatlan kettős adóztatáshoz és az adóztatás kettős elmaradásához vezet, vagy elősegíti az agresszív adótervezést, és mivel az ilyen eseteket fel kell számolni, ezért átláthatóbb és egyszerűbb megoldásokat igényel;

| AI. | mivel az adószabályok és az arányos közigazgatási eljárások kidolgozása során külön figyelmet kell fordítani az uniós gazdaság gerincét adó kkv-kra és családi vállalkozásokra; |
| --- | --- |

AI.

mivel az adószabályok és az arányos közigazgatási eljárások kidolgozása során külön figyelmet kell fordítani az uniós gazdaság gerincét adó kkv-kra és családi vállalkozásokra;

| AJ. | mivel 2017. június 26-ig működésbe kell lépnie a tényleges tulajdonosokra vonatkozó átfogó uniós nyilvántartásnak, amely az adókikerülés és nyereségátcsoportosítás eseteinek kinyomozását segíti majd; |
| --- | --- |

AJ.

mivel 2017. június 26-ig működésbe kell lépnie a tényleges tulajdonosokra vonatkozó átfogó uniós nyilvántartásnak, amely az adókikerülés és nyereségátcsoportosítás eseteinek kinyomozását segíti majd;

| AK. | mivel a Luxleaks-botrányban napvilágra került tények és a TAXE 1 különbizottság által elvégzett munka egyértelműen azt mutatják, hogy uniós jogalkotási intézkedésekre van szükség a társaságiadó-politikák átláthatóságának, összhangjának és konvergenciájának Unión belüli javítása érdekében; |
| --- | --- |

AK.

mivel a Luxleaks-botrányban napvilágra került tények és a TAXE 1 különbizottság által elvégzett munka egyértelműen azt mutatják, hogy uniós jogalkotási intézkedésekre van szükség a társaságiadó-politikák átláthatóságának, összhangjának és konvergenciájának Unión belüli javítása érdekében;

| AL. | mivel a társasági adózás területén irányadó alapelvként kellene érvényesíteni a profitnak a keletkezés helyén való adóztatását; |
| --- | --- |

AL.

mivel a társasági adózás területén irányadó alapelvként kellene érvényesíteni a profitnak a keletkezés helyén való adóztatását;

| AM. | mivel az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak továbbra is nagyon aktív szerepet kell játszaniuk a nemzetközi színtéren elsősorban az átláthatóság, az információcsere és a káros adóügyi intézkedések eltörlésének elvein alapuló nemzetközi normák kialakítását szolgáló munka érdekében; |
| --- | --- |

AM.

mivel az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak továbbra is nagyon aktív szerepet kell játszaniuk a nemzetközi színtéren elsősorban az átláthatóság, az információcsere és a káros adóügyi intézkedések eltörlésének elvein alapuló nemzetközi normák kialakítását szolgáló munka érdekében;

| AN. | mivel a „politikák fejlesztési célú koherenciájának” az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott elve előírja az Unió számára annak biztosítását, hogy a politikai döntéshozatal valamennyi szakaszában semmilyen – többek között a társasági adózással kapcsolatos – területen nem gyengíti, hanem ellenkezőleg minden téren előmozdítja a fenntartható fejlődés célkitűzését; |
| --- | --- |

AN.

mivel a „politikák fejlesztési célú koherenciájának” az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott elve előírja az Unió számára annak biztosítását, hogy a politikai döntéshozatal valamennyi szakaszában semmilyen – többek között a társasági adózással kapcsolatos – területen nem gyengíti, hanem ellenkezőleg minden téren előmozdítja a fenntartható fejlődés célkitűzését;

| AO. | mivel a társaságiadó-rendszer uniós szinten összehangolt megközelítése lehetővé tenné a tisztességtelen verseny csökkentését és az uniós vállalkozások versenyképességének növelését, különösen a kkv-k esetében; |
| --- | --- |

AO.

mivel a társaságiadó-rendszer uniós szinten összehangolt megközelítése lehetővé tenné a tisztességtelen verseny csökkentését és az uniós vállalkozások versenyképességének növelését, különösen a kkv-k esetében;

| AP. | mivel az adminisztratív terhek csökkentése és a határokon átnyúló eljárások leegyszerűsítése érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak szélesebb körben kellene elektronikus megoldásokat alkalmazniuk az adóügyi eljárásokban; |
| --- | --- |

AP.

mivel az adminisztratív terhek csökkentése és a határokon átnyúló eljárások leegyszerűsítése érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak szélesebb körben kellene elektronikus megoldásokat alkalmazniuk az adóügyi eljárásokban;

| AQ. | mivel a Bizottságnak értékelnie kellene az Unióban található különleges gazdasági övezeteknek nyújtott adókedvezmények hatását; és e tekintetben ösztönöznie kell a bevált gyakorlatok adóhatóságok közötti megosztását; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a Bizottságnak értékelnie kellene az Unióban található különleges gazdasági övezeteknek nyújtott adókedvezmények hatását; és e tekintetben ösztönöznie kell a bevált gyakorlatok adóhatóságok közötti megosztását;

Átláthatóság

| AR. | mivel a nagyobb átláthatóság a társasági adózás területén javíthatja az adóbehajtást, hatékonyabbá teheti az adóhatóságok munkáját, és alapvető a közvélemény bizalmának növeléséhez az adórendszerekben és a közigazgatásban, ezért fontos prioritásnak tekintendő;






  i. | mivel a nagy multinacionális vállalatok tevékenységeinek nagyobb átláthatósága – különös tekintettel a realizált profitra, a befizetett nyereségadókra, a kapott támogatásokra és az adóvisszatérítésekre, az alkalmazottak számára és az eszközállományra – alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy az adóhatóságok eredményesen kezeljék az adóalap-eróziót és a nyereségátcsoportosítást; mivel megfelelő egyensúlyt kell teremteni az átláthatóság, a személyes adatok védelme és az üzleti adatok érzékenysége között, valamint figyelembe kell venni a kisebb vállalkozásra gyakorolt hatásokat; mivel az átláthatóság egyik alapvető formája az országonkénti bontásban történő jelentéstétel; mivel az országonkénti jelentéstételre irányuló uniós javaslatoknak elsősorban az OECD mintáján kell alapulniuk; mivel az Uniónak lehetősége van arra, hogy az OECD iránymutatásainál tovább menjen, és kötelezővé és nyilvánossá tegye az országonkénti bontásban történő jelentéstételt, valamint a részvényesi jogokról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslatról szóló, 2015. július 8-án (3) elfogadott módosításaiban az Európai Parlament megszavazta a teljes körű nyilvános országonkénti jelentéstételt; mivel 2015. június 17. és szeptember 9. között az Európai Bizottság konzultációt folytatott e témában az országonkénti bontásban történő jelentéstétel különböző opcióinak feltárása érdekében (4); mivel a konzultációra nyilvánosan válaszolók 88 %-a támogatja a vállalatok adózással kapcsolatos információinak nyilvánosságra hozatalát; |
| --- | --- | --- |

AR.

mivel a nagyobb átláthatóság a társasági adózás területén javíthatja az adóbehajtást, hatékonyabbá teheti az adóhatóságok munkáját, és alapvető a közvélemény bizalmának növeléséhez az adórendszerekben és a közigazgatásban, ezért fontos prioritásnak tekintendő;

i.

mivel a nagy multinacionális vállalatok tevékenységeinek nagyobb átláthatósága – különös tekintettel a realizált profitra, a befizetett nyereségadókra, a kapott támogatásokra és az adóvisszatérítésekre, az alkalmazottak számára és az eszközállományra – alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy az adóhatóságok eredményesen kezeljék az adóalap-eróziót és a nyereségátcsoportosítást; mivel megfelelő egyensúlyt kell teremteni az átláthatóság, a személyes adatok védelme és az üzleti adatok érzékenysége között, valamint figyelembe kell venni a kisebb vállalkozásra gyakorolt hatásokat; mivel az átláthatóság egyik alapvető formája az országonkénti bontásban történő jelentéstétel; mivel az országonkénti jelentéstételre irányuló uniós javaslatoknak elsősorban az OECD mintáján kell alapulniuk; mivel az Uniónak lehetősége van arra, hogy az OECD iránymutatásainál tovább menjen, és kötelezővé és nyilvánossá tegye az országonkénti bontásban történő jelentéstételt, valamint a részvényesi jogokról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslatról szóló, 2015. július 8-án (3) elfogadott módosításaiban az Európai Parlament megszavazta a teljes körű nyilvános országonkénti jelentéstételt; mivel 2015. június 17. és szeptember 9. között az Európai Bizottság konzultációt folytatott e témában az országonkénti bontásban történő jelentéstétel különböző opcióinak feltárása érdekében (4); mivel a konzultációra nyilvánosan válaszolók 88 %-a támogatja a vállalatok adózással kapcsolatos információinak nyilvánosságra hozatalát;

| ii. | mivel a vállalkozások által alkalmazott agresszív adótervezés ellentétes a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával; mivel az Unióban egyes vállalatok már megkezdték annak bizonyítását, hogy teljes mértékben betartják az adóügyi szabályokat azáltal, hogy kérelmezték és előmozdítják a „tisztességes adófizető” címke (5) megszerzését, és mivel az ilyen intézkedéseknek erős visszatartó hatásuk lehet és a magatartás megváltozásához vezethetnek a szabályok be nem tartásából eredő hírnévkockázat révén, egy ilyen címkének közös kritériumokon kell alapulnia európai szinten; |
| --- | --- |

ii.

mivel a vállalkozások által alkalmazott agresszív adótervezés ellentétes a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával; mivel az Unióban egyes vállalatok már megkezdték annak bizonyítását, hogy teljes mértékben betartják az adóügyi szabályokat azáltal, hogy kérelmezték és előmozdítják a „tisztességes adófizető” címke (5) megszerzését, és mivel az ilyen intézkedéseknek erős visszatartó hatásuk lehet és a magatartás megváltozásához vezethetnek a szabályok be nem tartásából eredő hírnévkockázat révén, egy ilyen címkének közös kritériumokon kell alapulnia európai szinten;

| iii. | mivel nagyobb átláthatóságot lehetne elérni, ha a tagállamok tájékoztatnák egymást és a Bizottságot minden olyan új juttatásról, enyhítésről, mentességről, ösztönzőről vagy hasonló intézkedésről, amelyek számottevő hatással lehetnek tényleges adókulcsukra; mivel az ilyen értesítés segítené a tagállamokat a káros adóügyi gyakorlatok azonosításában; |
| --- | --- |

iii.

mivel nagyobb átláthatóságot lehetne elérni, ha a tagállamok tájékoztatnák egymást és a Bizottságot minden olyan új juttatásról, enyhítésről, mentességről, ösztönzőről vagy hasonló intézkedésről, amelyek számottevő hatással lehetnek tényleges adókulcsukra; mivel az ilyen értesítés segítené a tagállamokat a káros adóügyi gyakorlatok azonosításában;

| iv. | mivel a Tanács azon közelmúltbeli megállapodása ellenére, hogy módosítja a 2011/16/EU tanácsi irányelvet (6) a feltételes adómegállapítások automatikus cseréje tekintetében, továbbra is fennáll a kockázat, hogy a tagállamok nem folytatnak elegendő kommunikációt egymás között arról, hogy az egyes vállalatokkal kötött adózási megállapodásaik milyen hatással lehetnek az adóbehajtásra más tagállamokban; mivel a nemzeti adóhatóságoknak automatikusan és kiadásukat követően késedelem nélkül valamennyi adómegállapításról információt kell cserélniük; mivel a Bizottságnak egy biztonságos központi jegyzék révén hozzá kell férnie az adómegállapításokhoz; mivel az adóhatóságok által jóváhagyott adómegállapításoknak átláthatóbbaknak kell lenniük, biztosítva a bizalmas információk és az üzleti szempontból érzékeny információk megőrzését; |
| --- | --- |

iv.

mivel a Tanács azon közelmúltbeli megállapodása ellenére, hogy módosítja a 2011/16/EU tanácsi irányelvet (6) a feltételes adómegállapítások automatikus cseréje tekintetében, továbbra is fennáll a kockázat, hogy a tagállamok nem folytatnak elegendő kommunikációt egymás között arról, hogy az egyes vállalatokkal kötött adózási megállapodásaik milyen hatással lehetnek az adóbehajtásra más tagállamokban; mivel a nemzeti adóhatóságoknak automatikusan és kiadásukat követően késedelem nélkül valamennyi adómegállapításról információt kell cserélniük; mivel a Bizottságnak egy biztonságos központi jegyzék révén hozzá kell férnie az adómegállapításokhoz; mivel az adóhatóságok által jóváhagyott adómegállapításoknak átláthatóbbaknak kell lenniük, biztosítva a bizalmas információk és az üzleti szempontból érzékeny információk megőrzését;

| v. | mivel a vámszabad kikötőket a jelentések szerint ügyletek adóhatóságok előli eltitkolására használják; |
| --- | --- |

v.

mivel a vámszabad kikötőket a jelentések szerint ügyletek adóhatóságok előli eltitkolására használják;

| vi. | mivel az adókijátszás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelem terén elért eredményeket csak egy harmonizált módszertan segítségével lehet nyomon követni, amellyel megbecsülhető a közvetlen és közvetett adórések mérete valamennyi tagállamban, valamint az Unió egészében; mivel az adórés megbecslése az adóügyekkel kapcsolatos további információk nyújtásának csupán a kezdetét jelzi; |
| --- | --- |

vi.

mivel az adókijátszás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelem terén elért eredményeket csak egy harmonizált módszertan segítségével lehet nyomon követni, amellyel megbecsülhető a közvetlen és közvetett adórések mérete valamennyi tagállamban, valamint az Unió egészében; mivel az adórés megbecslése az adóügyekkel kapcsolatos további információk nyújtásának csupán a kezdetét jelzi;

| vii. | mivel a visszaélést jelentők védelmét szolgáló jelenlegi uniós jogi keret nem kielégítő, és jelentős eltérések állnak fenn a különböző tagállamokban e személyek számára nyújtott védelem módjában; mivel ilyen védelem hiányában azon munkavállalók, akik kulcsfontosságú információkkal rendelkeznek, érthető módon vonakodni fognak a jelentéstételtől, ezért ezeket az információkat nem fogják rendelkezésre bocsátani; mivel a visszaélést jelentő személyek segítettek a közvélemény figyelmét felkelteni az igazságtalan adózás kérdésével kapcsolatban, és ezért a tagállamoknak fontolóra kell venniük az ilyen tevékenységeket védő intézkedéseket; mivel ezért helyénvaló lenne uniós szintű védelmet nyújtani azon visszaélést jelentő személyek számára, akik feltételezett kötelességszegésről, jogsértésről, csalásról vagy jogellenes tevékenységről számolnak be a nemzeti vagy európai hatóságoknak, vagy – a közérdeket sérthető, tartósan nem kezelt kötelességszegés, jogsértés, csalás vagy jogellenes tevékenység esetén – az egész közvéleménynek; mivel e védelemnek összhangban kell lennie a teljes jogrendszerrel; mivel e védelemnek hatékonynak kell lennie az alaptalan jogi felelősségre vonással, a gazdasági szankciókkal és a hátrányos megkülönböztetéssel szemben; |
| --- | --- |

vii.

mivel a visszaélést jelentők védelmét szolgáló jelenlegi uniós jogi keret nem kielégítő, és jelentős eltérések állnak fenn a különböző tagállamokban e személyek számára nyújtott védelem módjában; mivel ilyen védelem hiányában azon munkavállalók, akik kulcsfontosságú információkkal rendelkeznek, érthető módon vonakodni fognak a jelentéstételtől, ezért ezeket az információkat nem fogják rendelkezésre bocsátani; mivel a visszaélést jelentő személyek segítettek a közvélemény figyelmét felkelteni az igazságtalan adózás kérdésével kapcsolatban, és ezért a tagállamoknak fontolóra kell venniük az ilyen tevékenységeket védő intézkedéseket; mivel ezért helyénvaló lenne uniós szintű védelmet nyújtani azon visszaélést jelentő személyek számára, akik feltételezett kötelességszegésről, jogsértésről, csalásról vagy jogellenes tevékenységről számolnak be a nemzeti vagy európai hatóságoknak, vagy – a közérdeket sérthető, tartósan nem kezelt kötelességszegés, jogsértés, csalás vagy jogellenes tevékenység esetén – az egész közvéleménynek; mivel e védelemnek összhangban kell lennie a teljes jogrendszerrel; mivel e védelemnek hatékonynak kell lennie az alaptalan jogi felelősségre vonással, a gazdasági szankciókkal és a hátrányos megkülönböztetéssel szemben;

Koordináció

| AS. | mivel a társasági adózásra vonatkozó jogszabályok megalkotása tagállami hatáskör, az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák túlnyomó többsége mégis multinacionális jellegű; mivel a nemzeti adópolitikák jobb összehangolása jelenti tehát az egyetlen lehetséges módot az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással, valamint az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák kezelésére;






  i. | mivel egy kötelező uniós szintű közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) jelentős lépés lenne az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák megoldásának irányába az Unión belül, és azt sürgősen be kell vezetni; mivel a végső cél egy teljes, kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap, lehetőleg átmeneti mentességet nyújtva olyan kkv-knak, amelyek nem multinacionális vállalatok és a határokon átnyúló tevékenységet nem végző vállalatoknak, és amely objektív változók kombinációján alapuló, formula szerinti megosztási módszert alkalmaz; mivel a KKTA teljes körű alkalmazásáig a Bizottság ideiglenes intézkedéseket mérlegel a nyereségátcsoportosítási lehetőségek ellen; mivel biztosítani kell, hogy ezek az intézkedések – beleértve a határokon átnyúló veszteségek ellentételezését – nem növelik az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kockázatát; mivel ezek az intézkedések nem helyettesítik tökéletesen a konszolidációt, és időre lenne szükség ahhoz, hogy az új rendszer teljes mértékben működőképes legyen; |
| --- | --- | --- |

AS.

mivel a társasági adózásra vonatkozó jogszabályok megalkotása tagállami hatáskör, az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák túlnyomó többsége mégis multinacionális jellegű; mivel a nemzeti adópolitikák jobb összehangolása jelenti tehát az egyetlen lehetséges módot az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással, valamint az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák kezelésére;

i.

mivel egy kötelező uniós szintű közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) jelentős lépés lenne az agresszív adótervezéssel kapcsolatos problémák megoldásának irányába az Unión belül, és azt sürgősen be kell vezetni; mivel a végső cél egy teljes, kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap, lehetőleg átmeneti mentességet nyújtva olyan kkv-knak, amelyek nem multinacionális vállalatok és a határokon átnyúló tevékenységet nem végző vállalatoknak, és amely objektív változók kombinációján alapuló, formula szerinti megosztási módszert alkalmaz; mivel a KKTA teljes körű alkalmazásáig a Bizottság ideiglenes intézkedéseket mérlegel a nyereségátcsoportosítási lehetőségek ellen; mivel biztosítani kell, hogy ezek az intézkedések – beleértve a határokon átnyúló veszteségek ellentételezését – nem növelik az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kockázatát; mivel ezek az intézkedések nem helyettesítik tökéletesen a konszolidációt, és időre lenne szükség ahhoz, hogy az új rendszer teljes mértékben működőképes legyen;

| ii. | mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak a káros társasági adóval kapcsolatos munkája ellenére továbbra is léteznek agresszív adótervezési intézkedések az egész Unióban; mivel a káros adózási gyakorlatoknak a jelenlegi gazdasági környezetben megjelenő új formái elleni küzdelem céljából a csoport irányításának és megbízásának megerősítésére, valamint a munkamódszerek és a kódexben meghatározott kritériumok kiigazítására és bővítésére tett múltbeli kísérletek nem jártak sikerrel; mivel a csoport tevékenységét az átláthatóság és az elszámoltathatóság általános hiánya jellemzi; mivel ezért a csoport hatékonyságát és működését javítani kell és átláthatóbbá kell tenni, nevezetesen az éves jelentések és a tagállamok álláspontjait is feltüntető jegyzőkönyvek közzététele révén; mivel a csoportnak képesnek kell lennie állást foglalnia a több mint egy tagállamra vonatkozó adópolitikai kérdésekkel kapcsolatban, anélkül, hogy a kisebbségben lévő tagállamok megakadályoznák az ajánlásokat; |
| --- | --- |

ii.

mivel a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak a káros társasági adóval kapcsolatos munkája ellenére továbbra is léteznek agresszív adótervezési intézkedések az egész Unióban; mivel a káros adózási gyakorlatoknak a jelenlegi gazdasági környezetben megjelenő új formái elleni küzdelem céljából a csoport irányításának és megbízásának megerősítésére, valamint a munkamódszerek és a kódexben meghatározott kritériumok kiigazítására és bővítésére tett múltbeli kísérletek nem jártak sikerrel; mivel a csoport tevékenységét az átláthatóság és az elszámoltathatóság általános hiánya jellemzi; mivel ezért a csoport hatékonyságát és működését javítani kell és átláthatóbbá kell tenni, nevezetesen az éves jelentések és a tagállamok álláspontjait is feltüntető jegyzőkönyvek közzététele révén; mivel a csoportnak képesnek kell lennie állást foglalnia a több mint egy tagállamra vonatkozó adópolitikai kérdésekkel kapcsolatban, anélkül, hogy a kisebbségben lévő tagállamok megakadályoznák az ajánlásokat;

| iii. | mivel az Unióban a társasági adó általános elvének annak kell lennie, hogy az adót azokban az országokban kell fizetni, ahol a társaság tényleges gazdasági tevékenysége folyik és termel hozzáadott értéket; mivel kritériumokat kell kidolgozni annak biztosítására, hogy erre sor kerül; mivel a szabadalmi adókedvezmény vagy egyéb kedvezményes adórendszer alkalmazásakor arról is gondoskodni kell, hogy az adó fizetése ott történjék, ahol az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó projekt 5. fellépésében meghatározott kritériumok szerint az érték képződik, ezzel egyidejűleg közös európai meghatározásokat kell kidolgozni arról, hogy mi minősül a kutatás-fejlesztés előmozdításának, és mi nem, valamint a szabadalmi és innovációs adókedvezmények alkalmazásának harmonizálására, beleértve a régi rendszer eltörlésének 2017. június 30-ra történő előrehozását; |
| --- | --- |

iii.

mivel az Unióban a társasági adó általános elvének annak kell lennie, hogy az adót azokban az országokban kell fizetni, ahol a társaság tényleges gazdasági tevékenysége folyik és termel hozzáadott értéket; mivel kritériumokat kell kidolgozni annak biztosítására, hogy erre sor kerül; mivel a szabadalmi adókedvezmény vagy egyéb kedvezményes adórendszer alkalmazásakor arról is gondoskodni kell, hogy az adó fizetése ott történjék, ahol az adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra vonatkozó projekt 5. fellépésében meghatározott kritériumok szerint az érték képződik, ezzel egyidejűleg közös európai meghatározásokat kell kidolgozni arról, hogy mi minősül a kutatás-fejlesztés előmozdításának, és mi nem, valamint a szabadalmi és innovációs adókedvezmények alkalmazásának harmonizálására, beleértve a régi rendszer eltörlésének 2017. június 30-ra történő előrehozását;

| iv. | mivel néhány tagállam egyoldalúan bevezette az ellenőrzött külföldi vállalkozásokra (EKV) vonatkozó szabályokat annak megfelelő biztosítása érdekében, hogy az alacsony adózású vagy adómentes országokba kihelyezett nyereséget ténylegesen megadóztatják; mivel ezeket a szabályokat össze kell hangolni annak megakadályozása érdekében, hogy az ellenőrzött külföldi vállalkozásokra vonatkozó nemzeti szabályok Unión belüli sokfélesége torzítsa a belső piac működését; |
| --- | --- |

iv.

mivel néhány tagállam egyoldalúan bevezette az ellenőrzött külföldi vállalkozásokra (EKV) vonatkozó szabályokat annak megfelelő biztosítása érdekében, hogy az alacsony adózású vagy adómentes országokba kihelyezett nyereséget ténylegesen megadóztatják; mivel ezeket a szabályokat össze kell hangolni annak megakadályozása érdekében, hogy az ellenőrzött külföldi vállalkozásokra vonatkozó nemzeti szabályok Unión belüli sokfélesége torzítsa a belső piac működését;

| v. | mivel a 2011/16/EU irányelv előírja a tagállamok közötti együttműködést az adóellenőrzések és vizsgálatok terén, és ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét az adóhatóságok között; mivel azonban az említett irányelvben előírt eszközök nem elég hatásosak és a társaságok ellenőrzésére vonatkozó, egymástól eltérő nemzeti megközelítések szöges ellentétben állnak egyes társaságok erősen szervezett adótervezési technikáival; |
| --- | --- |

v.

mivel a 2011/16/EU irányelv előírja a tagállamok közötti együttműködést az adóellenőrzések és vizsgálatok terén, és ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét az adóhatóságok között; mivel azonban az említett irányelvben előírt eszközök nem elég hatásosak és a társaságok ellenőrzésére vonatkozó, egymástól eltérő nemzeti megközelítések szöges ellentétben állnak egyes társaságok erősen szervezett adótervezési technikáival;

| vi. | mivel közös európai adóazonosító szám bevezetésére van szükség ahhoz, hogy az általános, és különösen az adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcsere hatékony legyen; mivel a Bizottságnak meg kell fontolnia egy közös európai cégnyilvántartás létrehozását; |
| --- | --- |

vi.

mivel közös európai adóazonosító szám bevezetésére van szükség ahhoz, hogy az általános, és különösen az adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcsere hatékony legyen; mivel a Bizottságnak meg kell fontolnia egy közös európai cégnyilvántartás létrehozását;

| vii. | mivel a Bizottság úgy döntött, hogy meghosszabbítja a jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform megbízatását – amelynek hatálya 2016-ban járt volna le –, valamint kiterjeszti hatáskörét és bővíti munkamódszereit; mivel a platform segíthet az új cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatosan abban, hogy megerősíti az adócsalással és adókijátszással szembeni küzdelmet, elősegíti a tagállamok adómegállapításairól a javasolt új információcserére vonatkozó szabályok fényében folytatott megbeszéléseket, és visszajelzést ad az adókikerülés elleni új kezdeményezésekről; mivel azonban a Bizottságnak meg kell erősítenie a jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform profilját, növelnie kell tagjai számát és fokoznia kell hatékonyságát; |
| --- | --- |

vii.

mivel a Bizottság úgy döntött, hogy meghosszabbítja a jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform megbízatását – amelynek hatálya 2016-ban járt volna le –, valamint kiterjeszti hatáskörét és bővíti munkamódszereit; mivel a platform segíthet az új cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatosan abban, hogy megerősíti az adócsalással és adókijátszással szembeni küzdelmet, elősegíti a tagállamok adómegállapításairól a javasolt új információcserére vonatkozó szabályok fényében folytatott megbeszéléseket, és visszajelzést ad az adókikerülés elleni új kezdeményezésekről; mivel azonban a Bizottságnak meg kell erősítenie a jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform profilját, növelnie kell tagjai számát és fokoznia kell hatékonyságát;

| viii. | mivel az európai szemeszter keretében a Bizottságnak elemeznie kell az adóhatóságok reformját és kérnie kell annak végrehajtását a nemzeti és európai szintű adóhatóságok adóbeszedési képességének fokozása, feladataik hatékony elvégzése és az adóbeszedés pozitív hatásainak erősítése, valamint a tagállami bevételeket érintő adócsalás és adóelkerülés elleni hatékony fellépés érdekében; |
| --- | --- |

viii.

mivel az európai szemeszter keretében a Bizottságnak elemeznie kell az adóhatóságok reformját és kérnie kell annak végrehajtását a nemzeti és európai szintű adóhatóságok adóbeszedési képességének fokozása, feladataik hatékony elvégzése és az adóbeszedés pozitív hatásainak erősítése, valamint a tagállami bevételeket érintő adócsalás és adóelkerülés elleni hatékony fellépés érdekében;

Konvergencia

| AT. | mivel a jobb koordináció önmagában nem fogja megoldani az abból eredő alapvető problémákat, hogy a társasági adózás vonatkozásában eltérő szabályok léteznek a különböző tagállamokban; mivel az agresszív adótervezésre adott átfogó válasznak magában kell foglalnia korlátozott számú nemzeti adózási gyakorlat konvergenciáját; mivel ez megvalósítható amellett, hogy megmarad a tagállamok szuverenitása a társaságiadó-rendszerek egyéb elemeivel kapcsolatban;






  i. | mivel az agresszív adótervezési gyakorlatok esetenként a különböző tagállamok által kötött, kettős adóztatásról szóló szerződések halmozódó előnyeiből származnak, amely így visszásan az adóztatás kettős elmaradását eredményezi; mivel az egyes tagállamok által harmadik országokkal kötött, kettős adóztatásról szóló szerződések elterjedése újabb kiskapuk lehetőségét eredményezheti; mivel az OECD/G20 az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó projektjének 15. intézkedésével összhangban ki kell dolgozni egy többoldalú eszközt a kétoldalú adóügyi szerződések módosítására; mivel a Bizottságot kell megbízni azzal, hogy adóügyi megállapodásokról tárgyaljon az Unió nevében harmadik országokkal, ahelyett a jelenlegi gyakorlat helyett, amelyben kétoldalú megállapodások kötnek, és ezek eredménye elmarad az optimálistól; mivel a Bizottságnak biztosítani kell, hogy az ilyen megállapodások kölcsönösségi rendelkezéseket tartalmaznak és megakadályozzák az uniós polgárokra és vállalkozásokra – különösen a kkv-kra – káros hatásokat, amelyeket harmadik országbeli jogszabályoknak ezen országok területén kívüli, az Unió és tagállamai joghatósága alatt történő alkalmazása eredményez; |
| --- | --- | --- |

AT.

mivel a jobb koordináció önmagában nem fogja megoldani az abból eredő alapvető problémákat, hogy a társasági adózás vonatkozásában eltérő szabályok léteznek a különböző tagállamokban; mivel az agresszív adótervezésre adott átfogó válasznak magában kell foglalnia korlátozott számú nemzeti adózási gyakorlat konvergenciáját; mivel ez megvalósítható amellett, hogy megmarad a tagállamok szuverenitása a társaságiadó-rendszerek egyéb elemeivel kapcsolatban;

i.

mivel az agresszív adótervezési gyakorlatok esetenként a különböző tagállamok által kötött, kettős adóztatásról szóló szerződések halmozódó előnyeiből származnak, amely így visszásan az adóztatás kettős elmaradását eredményezi; mivel az egyes tagállamok által harmadik országokkal kötött, kettős adóztatásról szóló szerződések elterjedése újabb kiskapuk lehetőségét eredményezheti; mivel az OECD/G20 az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó projektjének 15. intézkedésével összhangban ki kell dolgozni egy többoldalú eszközt a kétoldalú adóügyi szerződések módosítására; mivel a Bizottságot kell megbízni azzal, hogy adóügyi megállapodásokról tárgyaljon az Unió nevében harmadik országokkal, ahelyett a jelenlegi gyakorlat helyett, amelyben kétoldalú megállapodások kötnek, és ezek eredménye elmarad az optimálistól; mivel a Bizottságnak biztosítani kell, hogy az ilyen megállapodások kölcsönösségi rendelkezéseket tartalmaznak és megakadályozzák az uniós polgárokra és vállalkozásokra – különösen a kkv-kra – káros hatásokat, amelyeket harmadik országbeli jogszabályoknak ezen országok területén kívüli, az Unió és tagállamai joghatósága alatt történő alkalmazása eredményez;

| ii. | mivel az Uniónak az adóparadicsomok tekintetében saját fogalommeghatározással kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

ii.

mivel az Uniónak az adóparadicsomok tekintetében saját fogalommeghatározással kell rendelkeznie;

| iii. | mivel az Uniónak ellenintézkedéseket kell alkalmaznia az ilyen adóparadicsomokat igénybe vevő vállalatokkal szemben; mivel ezt az Európai Parlament már kérte az adózásról szóló 2014. évi jelentésében (7), amely „szigorú szankciók bevezetésére szólított fel annak megakadályozására, hogy a vállalatok megsértsék vagy kijátsszák az adóügyi standardokat a csalárd vállalatok vagy az adóparadicsomokban letelepedett vállalkozások, illetve a kedvező adózási feltételekkel a versenyt torzító országok esetében az uniós finanszírozás és az állami támogatásokhoz, vagy a közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférés megvonásával; sürgeti a tagállamokat, hogy fizettessék vissza a vállalatoknak nyújtott állami támogatásokat, ha az említett vállalatok uniós adóügyi standardokat sértenek; mivel a tagállamokkal szemben is ellenintézkedéseket kell alkalmazni, amennyiben nem hajlandóak fellépni az Unión belüli azonos versenyfeltételeket veszélyeztető, káros preferenciális adórendszereik módosítása érdekében; |
| --- | --- |

iii.

mivel az Uniónak ellenintézkedéseket kell alkalmaznia az ilyen adóparadicsomokat igénybe vevő vállalatokkal szemben; mivel ezt az Európai Parlament már kérte az adózásról szóló 2014. évi jelentésében (7), amely „szigorú szankciók bevezetésére szólított fel annak megakadályozására, hogy a vállalatok megsértsék vagy kijátsszák az adóügyi standardokat a csalárd vállalatok vagy az adóparadicsomokban letelepedett vállalkozások, illetve a kedvező adózási feltételekkel a versenyt torzító országok esetében az uniós finanszírozás és az állami támogatásokhoz, vagy a közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférés megvonásával; sürgeti a tagállamokat, hogy fizettessék vissza a vállalatoknak nyújtott állami támogatásokat, ha az említett vállalatok uniós adóügyi standardokat sértenek; mivel a tagállamokkal szemben is ellenintézkedéseket kell alkalmazni, amennyiben nem hajlandóak fellépni az Unión belüli azonos versenyfeltételeket veszélyeztető, káros preferenciális adórendszereik módosítása érdekében;

| iv. | mivel az „állandó telephely” új, kötelező erejű meghatározására van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az adózás ott történjen, ahol a tevékenységet végzik és ahol a gazdasági érték keletkezik; mivel ezt kötelező jellegű kritériumoknak kell kísérnie annak meghatározására, hogy a gazdasági tevékenység során keletkezett-e adóztatható jövedelem valamely tagállamban, a „postafiókcégek” problémájának elkerülése végett, különösen a digitális gazdaság által okozott kihívások tekintetében; |
| --- | --- |

iv.

mivel az „állandó telephely” új, kötelező erejű meghatározására van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az adózás ott történjen, ahol a tevékenységet végzik és ahol a gazdasági érték keletkezik; mivel ezt kötelező jellegű kritériumoknak kell kísérnie annak meghatározására, hogy a gazdasági tevékenység során keletkezett-e adóztatható jövedelem valamely tagállamban, a „postafiókcégek” problémájának elkerülése végett, különösen a digitális gazdaság által okozott kihívások tekintetében;

| v. | mivel a Bizottság folyamatban lévő, az uniós állami támogatási szabályok állítólagos megsértésére irányuló vizsgálatai az átláthatóság sajnálatos hiányát tárták fel e szabályok alkalmazási módjaival kapcsolatban; mivel ennek orvoslása érdekében indokolt, hogy a Bizottság iránymutatásokat adjon ki az állami támogatásokról annak tisztázására, hogy miként fogja meghatározni az adózással kapcsolatos állami támogatást, így nyújtva nagyobb jogbiztonságot a vállalatok és a tagállamok számára egyaránt; mivel az állami támogatások rendszerének korszerűsítése keretében a Bizottságnak gondoskodnia kell az odaítélt állami támogatások jogszerűségének hatékony utólagos ellenőrzéséről; |
| --- | --- |

v.

mivel a Bizottság folyamatban lévő, az uniós állami támogatási szabályok állítólagos megsértésére irányuló vizsgálatai az átláthatóság sajnálatos hiányát tárták fel e szabályok alkalmazási módjaival kapcsolatban; mivel ennek orvoslása érdekében indokolt, hogy a Bizottság iránymutatásokat adjon ki az állami támogatásokról annak tisztázására, hogy miként fogja meghatározni az adózással kapcsolatos állami támogatást, így nyújtva nagyobb jogbiztonságot a vállalatok és a tagállamok számára egyaránt; mivel az állami támogatások rendszerének korszerűsítése keretében a Bizottságnak gondoskodnia kell az odaítélt állami támogatások jogszerűségének hatékony utólagos ellenőrzéséről;

| vi. | mivel a 2003/49/EK tanácsi irányelv (8) egyik nem szándékolt hatása az, hogy a határokon átnyúló kamat- és jogdíjfizetések adómentesek lehetnek (vagy igen alacsony szinten adóztathatóak); mivel egy általános, visszaélés elleni szabályt kell bevezetni ebben az irányelvben, valamint a 2005/19/EK tanácsi irányelvben (9), illetve más vonatkozó uniós jogszabályokban; |
| --- | --- |

vi.

mivel a 2003/49/EK tanácsi irányelv (8) egyik nem szándékolt hatása az, hogy a határokon átnyúló kamat- és jogdíjfizetések adómentesek lehetnek (vagy igen alacsony szinten adóztathatóak); mivel egy általános, visszaélés elleni szabályt kell bevezetni ebben az irányelvben, valamint a 2005/19/EK tanácsi irányelvben (9), illetve más vonatkozó uniós jogszabályokban;

| vii. | mivel az egész Unióra kiterjedő forrásadó, vagy egy hasonló hatású intézkedés bevezetése biztosítaná, hogy az Unió területén termelt, és kivitelre szánt minden nyereség után legalább egyszer adózni kelljen az Unión belül, mielőtt elhagyná annak határait; |
| --- | --- |

vii.

mivel az egész Unióra kiterjedő forrásadó, vagy egy hasonló hatású intézkedés bevezetése biztosítaná, hogy az Unió területén termelt, és kivitelre szánt minden nyereség után legalább egyszer adózni kelljen az Unión belül, mielőtt elhagyná annak határait;

| viii. | mivel a kettős adóztatással kapcsolatos, tagállamok közötti jogviták rendezésére vonatkozó jelenlegi uniós keret nem működik hatékonyan, és előnyére válna, ha a már működő rendszerekre építve világosabb szabályok és szigorúbb határidők kerülnének megállapításra; |
| --- | --- |

viii.

mivel a kettős adóztatással kapcsolatos, tagállamok közötti jogviták rendezésére vonatkozó jelenlegi uniós keret nem működik hatékonyan, és előnyére válna, ha a már működő rendszerekre építve világosabb szabályok és szigorúbb határidők kerülnének megállapításra;

| ix. | mivel az adótanácsadók központi szerepet játszanak az agresszív adótervezés megkönnyítésében, ugyanis segítségükkel a vállalatok olyan összetett jogi struktúrát hozhatnak létre, melynek célja a különböző adórendszerek közötti eltérések és kiskapuk kihasználása; mivel a társaságiadó-rendszer alapvető felülvizsgálata nem lenne teljes e tanácsadó cégek gyakorlatainak kivizsgálása nélkül; mivel egy ilyen elemzésnek ki kell terjednie az ilyen cégek tevékenységeiben rejlő összeférhetetlenség vizsgálatára is, azok ugyanis egyszerre nyújtanak tanácsot a nemzeti kormányoknak adórendszereik felállításához, valamint a vállalatoknak ahhoz, hogy e rendszereken belül a lehető legjobban optimalizálhassák adókötelezettségeiket; |
| --- | --- |

ix.

mivel az adótanácsadók központi szerepet játszanak az agresszív adótervezés megkönnyítésében, ugyanis segítségükkel a vállalatok olyan összetett jogi struktúrát hozhatnak létre, melynek célja a különböző adórendszerek közötti eltérések és kiskapuk kihasználása; mivel a társaságiadó-rendszer alapvető felülvizsgálata nem lenne teljes e tanácsadó cégek gyakorlatainak kivizsgálása nélkül; mivel egy ilyen elemzésnek ki kell terjednie az ilyen cégek tevékenységeiben rejlő összeférhetetlenség vizsgálatára is, azok ugyanis egyszerre nyújtanak tanácsot a nemzeti kormányoknak adórendszereik felállításához, valamint a vállalatoknak ahhoz, hogy e rendszereken belül a lehető legjobban optimalizálhassák adókötelezettségeiket;

| AU. | mivel az adóbehajtás általános hatékonyságát, a méltányos adózás fogalmát és a nemzeti adóhatóságok hitelességét kizárólag az agresszív adótervezés, valamint az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos tevékenységek ássák alá; mivel az Uniónak és a tagállamoknak hasonlóképpen határozott lépéseket kell tenniük mind a vállalati, mind az egyéni adóztatás során az adókijátszás és az adócsalás problémáinak, valamint a társasági adókon kívüli adók – különösen a héa – behajtásával kapcsolatos problémák kezelésére; mivel az adóbehajtás és -igazgatás ezen elemei a meglévő adórés jelentős részét teszik ki; |
| --- | --- |

AU.

mivel az adóbehajtás általános hatékonyságát, a méltányos adózás fogalmát és a nemzeti adóhatóságok hitelességét kizárólag az agresszív adótervezés, valamint az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos tevékenységek ássák alá; mivel az Uniónak és a tagállamoknak hasonlóképpen határozott lépéseket kell tenniük mind a vállalati, mind az egyéni adóztatás során az adókijátszás és az adócsalás problémáinak, valamint a társasági adókon kívüli adók – különösen a héa – behajtásával kapcsolatos problémák kezelésére; mivel az adóbehajtás és -igazgatás ezen elemei a meglévő adórés jelentős részét teszik ki;

| AV. | mivel ezért a Bizottságnak azt is meg kell fontolnia, hogy miként kezeli majd e tágabb kérdéseket, különösen a héaszabályok tagállami végrehajtását és azoknak a határokon átnyúló ügyekben történő alkalmazását, valamint a (bizonyos tagállamokban jelentős nemzeti jövedelemforrásnak számító) héa beszedésében tapasztalható eredménytelenséget, a héaelkerülési gyakorlatokat, továbbá az egyes adóamnesztiák vagy nem átlátható „adóelengedési” rendszerek negatív következményeit; mivel az ilyen új intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a költség–haszon egyensúly mérlegelését is; |
| --- | --- |

AV.

mivel ezért a Bizottságnak azt is meg kell fontolnia, hogy miként kezeli majd e tágabb kérdéseket, különösen a héaszabályok tagállami végrehajtását és azoknak a határokon átnyúló ügyekben történő alkalmazását, valamint a (bizonyos tagállamokban jelentős nemzeti jövedelemforrásnak számító) héa beszedésében tapasztalható eredménytelenséget, a héaelkerülési gyakorlatokat, továbbá az egyes adóamnesztiák vagy nem átlátható „adóelengedési” rendszerek negatív következményeit; mivel az ilyen új intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a költség–haszon egyensúly mérlegelését is;

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy 2016. június végéig terjesszen a Parlament elé egy vagy több jogalkotási javaslatot, a mellékletben található részletes ajánlásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy 2016. június végéig terjesszen a Parlament elé egy vagy több jogalkotási javaslatot, a mellékletben található részletes ajánlásoknak megfelelően;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét;

| 3. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2)  A társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről szóló jogalkotási jelentés európai hozzáadott értéke (European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union), Dr Benjamin Ferrett, Daniel Gravino és Silvia Merler – kiadás előtt.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0257, 2015.7.8.

(4)  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5)  Mint a „Fair Tax Mark” (tisztességes adófizető) (www.fairtaxmark.net).

(6)  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

(7)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//HU

(8)  A Tanács 2003/49/EK irányelve (2003. június 3.) a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjfizetések közös adózási rendszeréről (HL L 157., 2003.6.26., 49. o.).

(9)  A Tanács 2005/19/EK irányelve (2005. február 17.) a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, eszközátruházására és részesedéscseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló 90/434/EGK irányelv módosításáról (HL L 58., 2005.3.4., 19. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

A.
     
  Átláthatóság

A1. ajánlás – Minden ágazatban kötelező, nyilvános országonkénti jelentéstétel a multinacionális vállalatok részéről

Az Európai Parlament ismételten felszólítja az Európai Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést ahhoz, hogy 2016 első negyedévének végéig minden ágazatra kiterjedően be lehessen vezetni az átfogó, országonkénti jelentéstételi kötelezettséget a multinacionális vállalatok számára.

| — | E javaslatot az OECD által az országonkénti jelentéstételre vonatkozóan 2014 szeptemberében közzétett adatsablonban előterjesztett követelmények alapján kell kidolgozni (az OECD/G20 adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra (BEPS) vonatkozó projektjének 13. cselekvése). |
| --- | --- |

—

E javaslatot az OECD által az országonkénti jelentéstételre vonatkozóan 2014 szeptemberében közzétett adatsablonban előterjesztett követelmények alapján kell kidolgozni (az OECD/G20 adóalap-erózióra és nyereségátcsoportosításra (BEPS) vonatkozó projektjének 13. cselekvése).

| — | A javaslat kidolgozása során a Bizottságnak az alábbiakat is figyelembe kell vennie:






  — | a Bizottság országonkénti jelentéstétellel kapcsolatos, 2015. június 17. és szeptember 9. között lefolytatott, az országonkénti jelentéstétel esetleges uniós bevezetésére irányuló különböző lehetőségeket vizsgáló konzultációjának eredményei; |
| --- | --- | --- |

—

A javaslat kidolgozása során a Bizottságnak az alábbiakat is figyelembe kell vennie:

—

a Bizottság országonkénti jelentéstétellel kapcsolatos, 2015. június 17. és szeptember 9. között lefolytatott, az országonkénti jelentéstétel esetleges uniós bevezetésére irányuló különböző lehetőségeket vizsgáló konzultációjának eredményei;

| — | a részvényesi jogokról szóló felülvizsgált irányelvben szereplő teljes körűen nyilvánossá tett országonkénti jelentéstételre irányuló, az Európai Parlament által 2015. július 8-án megszavazott javaslatok (1) és az ezen irányelvvel kapcsolatos, folyamatban lévő háromoldalú tárgyalások eredménye. |
| --- | --- |

—

a részvényesi jogokról szóló felülvizsgált irányelvben szereplő teljes körűen nyilvánossá tett országonkénti jelentéstételre irányuló, az Európai Parlament által 2015. július 8-án megszavazott javaslatok (1) és az ezen irányelvvel kapcsolatos, folyamatban lévő háromoldalú tárgyalások eredménye.

A2. ajánlás – Egy új „tisztességes adófizető” címke kidolgozása a helyes adóügyi gyakorlatokat folytató vállalatok számára

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő javaslatot az önkéntes európai „tisztességes adófizető” címkéről.

| — | A javaslatnak meg kell határoznia a jogosultsági kritériumok európai keretét is, melynek segítségével a nemzeti szervek odaítélhetik a címkét. |
| --- | --- |

—

A javaslatnak meg kell határoznia a jogosultsági kritériumok európai keretét is, melynek segítségével a nemzeti szervek odaítélhetik a címkét.

| — | A jogosultsági kritériumok e keretének egyértelművé kell tennie, hogy a „tisztességes adófizető” címke csak azon vállalatok számára adományozható, amelyek túlteljesítették az uniós és nemzeti jog alapján tőlük elvárt követelményeket. |
| --- | --- |

—

A jogosultsági kritériumok e keretének egyértelművé kell tennie, hogy a „tisztességes adófizető” címke csak azon vállalatok számára adományozható, amelyek túlteljesítették az uniós és nemzeti jog alapján tőlük elvárt követelményeket.

| — | A vállalatokat ez a „tisztességes adófizető” címke arra ösztönözheti, hogy az adók tisztességes befizetését a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó politikájuk szerves részévé tegyék, és éves beszámolóikba foglalják bele adóügyi kérdésekben kialakított álláspontjukat. |
| --- | --- |

—

A vállalatokat ez a „tisztességes adófizető” címke arra ösztönözheti, hogy az adók tisztességes befizetését a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó politikájuk szerves részévé tegyék, és éves beszámolóikba foglalják bele adóügyi kérdésekben kialakított álláspontjukat.

A3. ajánlás – Az új adóintézkedések kötelező bejelentése

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy mihamarabb nyújtson be javaslatot egy olyan új mechanizmus bevezetésére, melynek keretében a tagállamok kötelesek késedelem nélkül tájékoztatni a többi tagállamot és a Bizottságot, amennyiben olyan új támogatást, engedményt, mentességet, ösztönzőt vagy hasonló intézkedést kívánnak bevezetni, amely jelentős hatást gyakorolhat a tagállam tényleges adókulcsára vagy valamely másik tagállam adóbázisára.

| — | E tagállami értesítéseknek ki kell térniük annak elemzésére is, hogy az új adóintézkedések anyagi hatásai továbbgyűrűznek-e egyéb tagállamokra és fejlődő országokra, így támogatva a magatartási kódexszel foglalkozó csoport káros adógyakorlatok beazonosítására irányuló tevékenységét. |
| --- | --- |

—

E tagállami értesítéseknek ki kell térniük annak elemzésére is, hogy az új adóintézkedések anyagi hatásai továbbgyűrűznek-e egyéb tagállamokra és fejlődő országokra, így támogatva a magatartási kódexszel foglalkozó csoport káros adógyakorlatok beazonosítására irányuló tevékenységét.

| — | Ezeket az új adóintézkedéseket be kell építeni az európai szemeszter folyamatába is, valamint ajánlásokat kell megfogalmazni a további teendőkről. |
| --- | --- |

—

Ezeket az új adóintézkedéseket be kell építeni az európai szemeszter folyamatába is, valamint ajánlásokat kell megfogalmazni a további teendőkről.

| — | Az Európai Parlamentnek rendszeres tájékoztatást kell kapnia az ilyen értesítésekről és az Európai Bizottság által végzett értékelésről. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlamentnek rendszeres tájékoztatást kell kapnia az ilyen értesítésekről és az Európai Bizottság által végzett értékelésről.

| — | Büntetést kell kilátásba helyezni az említett jelentéstételi kötelezettségeknek eleget nem tévő tagállamokkal szemben. |
| --- | --- |

—

Büntetést kell kilátásba helyezni az említett jelentéstételi kötelezettségeknek eleget nem tévő tagállamokkal szemben.

| — | A Bizottságnak azt is meg kell fontolnia, hogy helyénvaló lenne-e az adótanácsadó cégeknek kötelezően előírni a nemzeti adóhatóságok értesítését azokban az esetekben, amikor olyan adózási formákat dolgoznak ki és népszerűsítenek, melyek célja, hogy segítsenek a vállalkozásoknak összesített adókötelezettségeik csökkentésében, ahogyan az egyes tagállamokban már jelenleg is zajlik. Azt is mérlegelnie kell, hogy az ilyen információk tagállamok közötti, a magatartási kódexszel foglalkozó csoporton keresztül történő megosztása hatékony eszköz-e az uniós társasági adózás javításához. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak azt is meg kell fontolnia, hogy helyénvaló lenne-e az adótanácsadó cégeknek kötelezően előírni a nemzeti adóhatóságok értesítését azokban az esetekben, amikor olyan adózási formákat dolgoznak ki és népszerűsítenek, melyek célja, hogy segítsenek a vállalkozásoknak összesített adókötelezettségeik csökkentésében, ahogyan az egyes tagállamokban már jelenleg is zajlik. Azt is mérlegelnie kell, hogy az ilyen információk tagállamok közötti, a magatartási kódexszel foglalkozó csoporton keresztül történő megosztása hatékony eszköz-e az uniós társasági adózás javításához.

A4. ajánlás – Az adómegállapításokkal kapcsolatos automatikus információcsere minden adómegállapításra történő kiterjesztése és bizonyos mértékű nyilvánosságra hozatala

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a következőkkel egészítse ki az adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcserére is kitérő 2011/16/EU irányelvet:

| — | az automatikus információcsere hatályának kiterjesztése a határokon átnyúló adómegállapításokról a társasági adózás területén előforduló valamennyi adómegállapításra; a tájékoztatást mindenre kiterjedően és egymással kölcsönösen egyeztetett formában kell nyújtani, hogy azt az érintett országok adóhatóságai hatékonyan tudják felhasználni. |
| --- | --- |

—

az automatikus információcsere hatályának kiterjesztése a határokon átnyúló adómegállapításokról a társasági adózás területén előforduló valamennyi adómegállapításra; a tájékoztatást mindenre kiterjedően és egymással kölcsönösen egyeztetett formában kell nyújtani, hogy azt az érintett országok adóhatóságai hatékonyan tudják felhasználni.

| — | az adómegállapítási határozatok átláthatóságának uniós szintű, jelentős növelése, kellően figyelembe véve az üzleti titoktartást és a kereskedelmi titkokat, valamint tekintetbe véve az egyes tagállamokban jelenleg alkalmazott bevált gyakorlatokat, éves rendszerességgel közzétéve egy jelentést az adómegállapítások és előzetes ármegállapítások Bizottság által újonnan létrehozott biztonságos központi adattárában szereplő főbb esetekről. |
| --- | --- |

—

az adómegállapítási határozatok átláthatóságának uniós szintű, jelentős növelése, kellően figyelembe véve az üzleti titoktartást és a kereskedelmi titkokat, valamint tekintetbe véve az egyes tagállamokban jelenleg alkalmazott bevált gyakorlatokat, éves rendszerességgel közzétéve egy jelentést az adómegállapítások és előzetes ármegállapítások Bizottság által újonnan létrehozott biztonságos központi adattárában szereplő főbb esetekről.

| — | A jelentésben szereplő információkat közösen megállapított, szabványos formában kell benyújtani, amely azokat könnyen felhasználhatóvá teszi a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

—

A jelentésben szereplő információkat közösen megállapított, szabványos formában kell benyújtani, amely azokat könnyen felhasználhatóvá teszi a nyilvánosság számára.

| — | annak biztosítása, hogy a Bizottság teljes körű és érdemi szerepet játsszon az adómegállapításokkal kapcsolatos kötelező információcserében, a tagállamok és a Bizottság által hozzáférhető biztonságos, az Unióban létrejött valamennyi adómegállapítással kapcsolatban információkat tartalmazó központi adattár létrehozásával. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a Bizottság teljes körű és érdemi szerepet játsszon az adómegállapításokkal kapcsolatos kötelező információcserében, a tagállamok és a Bizottság által hozzáférhető biztonságos, az Unióban létrejött valamennyi adómegállapítással kapcsolatban információkat tartalmazó központi adattár létrehozásával.

| — | annak biztosítása, hogy megfelelő szankciókat alkalmazzanak azon tagállamokkal szemben, amelyek nem hajtják végre előírásszerűen az adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcserét. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy megfelelő szankciókat alkalmazzanak azon tagállamokkal szemben, amelyek nem hajtják végre előírásszerűen az adómegállapításokra vonatkozó automatikus információcserét.

A5. ajánlás – A vámszabad kikötők átláthatósága

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alábbiakra:

| — | annak a maximális időtartamnak a meghatározása, amely során a vámszabad kikötőkben a vámok, a jövedéki adó és a héa alóli mentességgel árukat lehet eladni; |
| --- | --- |

—

annak a maximális időtartamnak a meghatározása, amely során a vámszabad kikötőkben a vámok, a jövedéki adó és a héa alóli mentességgel árukat lehet eladni;

| — | a vámszabad kikötők kötelezése arra, hogy haladéktalanul értesítsék az érintett tagállam és harmadik országok adóhatóságát, amennyiben a vámszabad kikötőben adóalanyaik valamilyen ügyletet hajtanak végre. |
| --- | --- |

—

a vámszabad kikötők kötelezése arra, hogy haladéktalanul értesítsék az érintett tagállam és harmadik országok adóhatóságát, amennyiben a vámszabad kikötőben adóalanyaik valamilyen ügyletet hajtanak végre.

A6. ajánlás – A Bizottságnak a társaságiadó-résre vonatkozó becslése

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy:

| — | a tagállamok által jelenleg alkalmazott bevált gyakorlatok alapján hozzon létre harmonizált módszertant, melyet közzé kell tenni, és melynek segítségével a tagállamok meg tudják becsülni a közvetlen és közvetett társaságiadó-rést (a várható társaságiadó-bevétel és a ténylegesen beszedett társasági adók közötti különbséget), valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

—

a tagállamok által jelenleg alkalmazott bevált gyakorlatok alapján hozzon létre harmonizált módszertant, melyet közzé kell tenni, és melynek segítségével a tagállamok meg tudják becsülni a közvetlen és közvetett társaságiadó-rést (a várható társaságiadó-bevétel és a ténylegesen beszedett társasági adók közötti különbséget), valamennyi tagállamban;

| — | a lehető legpontosabb eredmények elérése érdekében a tagállamokkal együttműködve biztosítsa a módszertannal történő elemzéshez szükséges adatokat; |
| --- | --- |

—

a lehető legpontosabb eredmények elérése érdekében a tagállamokkal együttműködve biztosítsa a módszertannal történő elemzéshez szükséges adatokat;

| — | alkalmazza a közösen jóváhagyott módszertant és a szükséges adatokat annak érdekében, hogy kétévente elkészíthesse és közzétehesse a becsléseket a közvetett és közvetlen társaságiadó-rés tekintetében az Unió egészében. |
| --- | --- |

—

alkalmazza a közösen jóváhagyott módszertant és a szükséges adatokat annak érdekében, hogy kétévente elkészíthesse és közzétehesse a becsléseket a közvetett és közvetlen társaságiadó-rés tekintetében az Unió egészében.

A7. ajánlás – A visszaélést bejelentő személyek védelme

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alábbiakra:

| — | védelem nyújtása a visszaéléseket bejelentő azon személyek számára, akik kizárólag a köz érdekében (és nem pénzért vagy egyéb személyes okból) járnak el, hogy leleplezzék a társasági adózással kapcsolatos kötelességszegés, törvénysértés, csalás vagy illegális tevékenység az Unió bármely tagállamában előforduló eseteit. A visszaélést bejelentő ilyen személyeket meg kell védeni, amennyiben a feltételezett kötelességszegést, törvénysértést, csalást vagy illegális tevékenységet bejelentik az illetékes hatóságnak, illetve akkor is, ha a társasági adózással kapcsolatos, a közérdeket esetlegesen sértő, tartósan kivizsgálatlan kötelességszegés, törvénysértés, csalás vagy illegális tevékenység esetén aggályaikat a nyilvánosság egésze elé tárják; |
| --- | --- |

—

védelem nyújtása a visszaéléseket bejelentő azon személyek számára, akik kizárólag a köz érdekében (és nem pénzért vagy egyéb személyes okból) járnak el, hogy leleplezzék a társasági adózással kapcsolatos kötelességszegés, törvénysértés, csalás vagy illegális tevékenység az Unió bármely tagállamában előforduló eseteit. A visszaélést bejelentő ilyen személyeket meg kell védeni, amennyiben a feltételezett kötelességszegést, törvénysértést, csalást vagy illegális tevékenységet bejelentik az illetékes hatóságnak, illetve akkor is, ha a társasági adózással kapcsolatos, a közérdeket esetlegesen sértő, tartósan kivizsgálatlan kötelességszegés, törvénysértés, csalás vagy illegális tevékenység esetén aggályaikat a nyilvánosság egésze elé tárják;

| — | annak biztosítása, hogy a véleménynyilvánítás és tájékozódás szabadságához való jogot tiszteletben tartsák az Európai Unióban; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a véleménynyilvánítás és tájékozódás szabadságához való jogot tiszteletben tartsák az Európai Unióban;

| — | e védelemnek összhangban kell állnia a teljes jogrendszerrel, és hatékonynak kell lennie az alaptalan jogi felelősségre vonással, a gazdasági szankciókkal és a hátrányos megkülönböztetéssel szemben; |
| --- | --- |

—

e védelemnek összhangban kell állnia a teljes jogrendszerrel, és hatékonynak kell lennie az alaptalan jogi felelősségre vonással, a gazdasági szankciókkal és a hátrányos megkülönböztetéssel szemben;

| — | az ilyen jogalkotási javaslatnak az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeleten (2) kell alapulnia, és tekintettel kell lennie a kérdéskörrel kapcsolatos jövőbeli uniós jogszabályokra; |
| --- | --- |

—

az ilyen jogalkotási javaslatnak az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeleten (2) kell alapulnia, és tekintettel kell lennie a kérdéskörrel kapcsolatos jövőbeli uniós jogszabályokra;

| — | az ilyen jogalkotási javaslat ezenkívül figyelembe veheti az Európa Tanács CM/Rec(2014)7. számú, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló ajánlását (3), illetve különösen azt a fogalommeghatározást, amely szerint a visszaélést bejelentő személy „olyan személy, aki a köz- vagy a magánszférában betöltött munkahelyi kapcsolata keretében információkat szolgáltat vagy tesz közzé egy közérdeket fenyegető veszélyről vagy ártalomról”. |
| --- | --- |

—

az ilyen jogalkotási javaslat ezenkívül figyelembe veheti az Európa Tanács CM/Rec(2014)7. számú, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló ajánlását (3), illetve különösen azt a fogalommeghatározást, amely szerint a visszaélést bejelentő személy „olyan személy, aki a köz- vagy a magánszférában betöltött munkahelyi kapcsolata keretében információkat szolgáltat vagy tesz közzé egy közérdeket fenyegető veszélyről vagy ártalomról”.

B.
     
  Koordináció

B1. ajánlás – Közös konszolidált társaságiadó-alap bevezetése

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő jogalkotási javaslatot egy közös konszolidált társaságiadó-alap bevezetéséről:

Az első lépés 2016 júniusáig egy kötelező közös társaságiadó-alap (KTA) bevezetése az Unióban – lehetőleg ideiglenes mentességet nyújtva a nem multinacionális vállalatként működő kis- és középvállalkozások és a határon átnyúló tevékenységet nem folytató vállalatok számára – annak érdekében, hogy csak egy szabályrendszer vonatkozzon a több tagállamban tevékenykedő vállalatok adóköteles nyereségének kiszámítására.

A második lépés – a lehető leghamarabb, de mindenképpen legkésőbb 2017 végéig – a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) bevezetése, kellő tekintettel a számos különféle lehetőségre (figyelembe véve például a kis- és középvállalkozásokra, valamint a határokon átnyúló tevékenységet nem folytató vállalkozásokra történő kiterjesztés költségeit).

A KKTA-nak olyan, formula szerinti megosztási módszeren kell alapulnia, amely a vállalatok tényleges gazdasági tevékenységét tükrözi, és nem okoz indokolatlan előnyt bizonyos tagállamoknak.

A kötelező közös társaságiadó-alap és a kötelező közös konszolidált társaságiadó-alap bevezetése közötti átmeneti időszakban az elsősorban transzferárazás révén történő nyereségátcsoportosítás csökkentésére irányuló intézkedéseket kell elfogadni, például egy, az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni küzdelmet célzó uniós jogalkotási javaslatot kell kidolgozni. Ezek az intézkedések nem foglalhatnak magukban a határokon átnyúló veszteséglevonásra irányuló ideiglenes rendszert, hacsak a Bizottság garantálni nem tudja annak átláthatóságát, valamint azt, hogy ez nem teremti meg az agresszív adótervezésre irányuló visszaélés lehetőségét.

A Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy milyen mértékben lenne szükséges létrehozni a számviteli elvek általánosan elfogadott közös rendszerét annak érdekében, hogy előkészítsék a közös konszolidált társaságiadó-alap céljaira felhasználandó, alapul szolgáló számviteli adatokat.

A KTA-ra vagy a teljes KKTA-ra irányuló bármilyen javaslatnak magában kell foglalnia egy adóelkerülés elleni záradékot.

B2. ajánlás – A társasági adózás magatartási kódexével foglalkozó tanácsi csoport mandátumának erősítése és átláthatóságának javítása

Az Európai Parlament felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a magatartási kódexszel foglalkozó csoportnak tanácsi munkacsoportként a közösségi módszerbe történő beépítésére, az Európai Bizottság és az Európai Parlament mint megfigyelők részvételével.

| — | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport váljon átláthatóbbá, elszámoltathatóbbá és hatékonyabbá, többek között az alábbiak révén:






  — | rendszeresen kövesse figyelemmel, hogy a tagállamok milyen mértékben felelnek meg a magatartási kódexszel foglalkozó csoport által megfogalmazott ajánlásoknak, frissítse megfigyeléseit, és tegye azokat közzé az elért eredményekről szóló, a pénzügyminiszterek számára készített féléves jelentésben; |
| --- | --- | --- |

—

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport váljon átláthatóbbá, elszámoltathatóbbá és hatékonyabbá, többek között az alábbiak révén:

—

rendszeresen kövesse figyelemmel, hogy a tagállamok milyen mértékben felelnek meg a magatartási kódexszel foglalkozó csoport által megfogalmazott ajánlásoknak, frissítse megfigyeléseit, és tegye azokat közzé az elért eredményekről szóló, a pénzügyminiszterek számára készített féléves jelentésben;

| — | rendszeresen készítsen jegyzéket a káros adózási gyakorlatokról, frissítse azt, és kétévente tegye közzé; |
| --- | --- |

—

rendszeresen készítsen jegyzéket a káros adózási gyakorlatokról, frissítse azt, és kétévente tegye közzé;

| — | rendszeresen készítsen és tegyen közzé jegyzőkönyvet, javítva az ajánlások szövegezési folyamatának átláthatóságát, feltüntetve a tagállami álláspontok képviselőit; |
| --- | --- |

—

rendszeresen készítsen és tegyen közzé jegyzőkönyvet, javítva az ajánlások szövegezési folyamatának átláthatóságát, feltüntetve a tagállami álláspontok képviselőit;

| — | a pénzügyminiszterek nevezzenek ki szakpolitikai elnököt; |
| --- | --- |

—

a pénzügyminiszterek nevezzenek ki szakpolitikai elnököt;

| — | a szervezet ismertségének növelése érdekében minden egyes tagállam nevezzen ki egy magas szintű képviselőt és egy helyettest. |
| --- | --- |

—

a szervezet ismertségének növelése érdekében minden egyes tagállam nevezzen ki egy magas szintű képviselőt és egy helyettest.

| — | A magatartási kódexszel foglalkozó csoport feladatai közé tartoznak a következők:






  — | azonosítja a káros adózási gyakorlatokat az Unióban; |
| --- | --- | --- |

—

A magatartási kódexszel foglalkozó csoport feladatai közé tartoznak a következők:

—

azonosítja a káros adózási gyakorlatokat az Unióban;

| — | intézkedéseket javasol, illetve határidőket állapít meg a káros adózási gyakorlatok felszámolására, valamint nyomon követi az ajánlások és a javasolt intézkedések eredményeit; |
| --- | --- |

—

intézkedéseket javasol, illetve határidőket állapít meg a káros adózási gyakorlatok felszámolására, valamint nyomon követi az ajánlások és a javasolt intézkedések eredményeit;

| — | felülvizsgálja az új adóintézkedések tovagyűrűző hatásairól a tagállamok által a fent megadott módon benyújtott jelentéseket, valamint felméri, hogy van-e szükség intézkedésekre; |
| --- | --- |

—

felülvizsgálja az új adóintézkedések tovagyűrűző hatásairól a tagállamok által a fent megadott módon benyújtott jelentéseket, valamint felméri, hogy van-e szükség intézkedésekre;

| — | egyéb kezdeményezéseket javasol az Unió külső politikájának adóügyi intézkedéseire vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

egyéb kezdeményezéseket javasol az Unió külső politikájának adóügyi intézkedéseire vonatkozóan;

| — | javítja az agresszív adótervezést lehetővé tevő gyakorlatok elleni végrehajtási mechanizmusokat. |
| --- | --- |

—

javítja az agresszív adótervezést lehetővé tevő gyakorlatok elleni végrehajtási mechanizmusokat.

B3. ajánlás – Szabadalmi adókedvezmények és egyéb preferenciális rendszerek: a preferenciális rendszerek összekapcsolása az értékteremtéssel

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson iránymutatást a tagállamoknak arról, hogy miként hajtsák végre a szabadalmi adókedvezmények rendszereit a „módosított nexus módszerrel” összhangban annak biztosítása érdekében, hogy ne legyenek károsak.

| — | Ennek az iránymutatásnak világossá kell tennie, hogy a preferenciális rendszereknek, például a szabadalmi adókedvezményeknek a „módosított nexus módszeren” kell alapulniuk, az OECD BEPS-projekt 5. cselekvésében meghatározottak szerint, ami azt jelenti, hogy közvetlen kapcsolatnak kell fennállnia az adókedvezmények és az azok alapját képező kutatási és fejlesztési tevékenységek között. |
| --- | --- |

—

Ennek az iránymutatásnak világossá kell tennie, hogy a preferenciális rendszereknek, például a szabadalmi adókedvezményeknek a „módosított nexus módszeren” kell alapulniuk, az OECD BEPS-projekt 5. cselekvésében meghatározottak szerint, ami azt jelenti, hogy közvetlen kapcsolatnak kell fennállnia az adókedvezmények és az azok alapját képező kutatási és fejlesztési tevékenységek között.

| — | Káros gyakorlatnak kell tekinteni az olyan széles körű szabadalmi adókedvezményeket, amelyek nem kapcsolódnak a földrajzi eredethez és a know-how „korához”. |
| --- | --- |

—

Káros gyakorlatnak kell tekinteni az olyan széles körű szabadalmi adókedvezményeket, amelyek nem kapcsolódnak a földrajzi eredethez és a know-how „korához”.

| — | Amennyiben 12 hónapon belül a tagállamok nem alkalmazzák következetesen ezt az új megközelítést, indokolt, hogy a Bizottság kötelező erejű jogalkotási javaslatot terjesszen elő. |
| --- | --- |

—

Amennyiben 12 hónapon belül a tagállamok nem alkalmazzák következetesen ezt az új megközelítést, indokolt, hogy a Bizottság kötelező erejű jogalkotási javaslatot terjesszen elő.

| — | A Bizottságnak javaslatokat kell előterjesztenie a közös európai szabványokra és fogalommeghatározásokra azzal kapcsolatban, hogy mi minősül a kutatás-fejlesztés előmozdításának, és mi nem, valamint a szabadalmi és innovációs adókedvezmények alkalmazásának harmonizálására, beleértve a régi rendszer eltörlésének 2017. június 30-ra történő előrehozását, a szerzett jogokra épülő mentességekhez kötődő időkorlátok lerövidítése révén; |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak javaslatokat kell előterjesztenie a közös európai szabványokra és fogalommeghatározásokra azzal kapcsolatban, hogy mi minősül a kutatás-fejlesztés előmozdításának, és mi nem, valamint a szabadalmi és innovációs adókedvezmények alkalmazásának harmonizálására, beleértve a régi rendszer eltörlésének 2017. június 30-ra történő előrehozását, a szerzett jogokra épülő mentességekhez kötődő időkorlátok lerövidítése révén;

B4. ajánlás – Ellenőrzött külföldi társaságok

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alábbiakra:

| — | koordinált uniós keret biztosítása az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az alacsony adómértékű vagy adómentes országokban elhelyezett nyereséget ténylegesen megadóztassák, valamint annak megelőzése céljából, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó nemzeti szabályok sokfélesége az Unión belül torzítsa a belső piac működését. A keretnek biztosítania kell az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó jogszabályok teljes körű alkalmazását, a teljesen mesterséges megállapodásokon túl. Ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy szigorúbb szabályokat vezessenek be. |
| --- | --- |

—

koordinált uniós keret biztosítása az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az alacsony adómértékű vagy adómentes országokban elhelyezett nyereséget ténylegesen megadóztassák, valamint annak megelőzése céljából, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó nemzeti szabályok sokfélesége az Unión belül torzítsa a belső piac működését. A keretnek biztosítania kell az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó jogszabályok teljes körű alkalmazását, a teljesen mesterséges megállapodásokon túl. Ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy szigorúbb szabályokat vezessenek be.

B5. ajánlás – A tagállamok adóügyi ellenőrzésekkel kapcsolatos koordinációjának javítása

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a 2011/16/EU irányelv módosítására annak érdekében, hogy:

| — | biztosítsa az egyidejű adóügyi ellenőrzések hatékonyságának növelését olyan esetben, amikor két vagy több nemzeti adóhatóság úgy dönt, hogy egy vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező személlyel kapcsolatban ellenőrzést végez; |
| --- | --- |

—

biztosítsa az egyidejű adóügyi ellenőrzések hatékonyságának növelését olyan esetben, amikor két vagy több nemzeti adóhatóság úgy dönt, hogy egy vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező személlyel kapcsolatban ellenőrzést végez;

| — | biztosítsa, hogy az Unióban található anyavállalatokat és leányvállalataikat saját adóhatóságaik egy időben ellenőrizzék, az anyavállalat adóhatóságának irányításával, biztosítandó az adóhatóságok közötti hatékony információáramlást. Ennek részeként:






  — | az adóhatóságok rendszeresen információt cserélnek vizsgálataikról annak biztosítása érdekében, hogy a csoportok ne húzzanak hasznot a különböző nemzeti adórendszerek keveredése miatti eltérésekből és kiskapukból; |
| --- | --- | --- |

—

biztosítsa, hogy az Unióban található anyavállalatokat és leányvállalataikat saját adóhatóságaik egy időben ellenőrizzék, az anyavállalat adóhatóságának irányításával, biztosítandó az adóhatóságok közötti hatékony információáramlást. Ennek részeként:

—

az adóhatóságok rendszeresen információt cserélnek vizsgálataikról annak biztosítása érdekében, hogy a csoportok ne húzzanak hasznot a különböző nemzeti adórendszerek keveredése miatti eltérésekből és kiskapukból;

| — | a lehető legkisebbre kell csökkenteni a folyamatban lévő ellenőrzésekkel kapcsolatos információcserére rendelkezésre álló időt; |
| --- | --- |

—

a lehető legkisebbre kell csökkenteni a folyamatban lévő ellenőrzésekkel kapcsolatos információcserére rendelkezésre álló időt;

| — | a vállalatok adóhatóságai rendszeresen tájékoztatják az ugyanazon csoporton belüli más jogalanyok adóhatóságait az adóellenőrzés eredményéről; |
| --- | --- |

—

a vállalatok adóhatóságai rendszeresen tájékoztatják az ugyanazon csoporton belüli más jogalanyok adóhatóságait az adóellenőrzés eredményéről;

| — | az adóhatóságok által végzett ellenőrzések eredményével kapcsolatos semmilyen döntésre nem kerül sor a többi érintett adóhatóság tájékoztatását megelőzően. |
| --- | --- |

—

az adóhatóságok által végzett ellenőrzések eredményével kapcsolatos semmilyen döntésre nem kerül sor a többi érintett adóhatóság tájékoztatását megelőzően.

B6. ajánlás – A közös európai adóazonosító szám bevezetése

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot egy európai adóazonosító szám bevezetésére.

| — | A javaslatot az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére irányuló 2012-es bizottsági cselekvési terv (4) 22. intézkedésében ismertetett uniós adóazonosító számra, valamint a cselekvési tervet követő, 2013-as konzultáció (5) eredményeire kell alapozni. |
| --- | --- |

—

A javaslatot az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére irányuló 2012-es bizottsági cselekvési terv (4) 22. intézkedésében ismertetett uniós adóazonosító számra, valamint a cselekvési tervet követő, 2013-as konzultáció (5) eredményeire kell alapozni.

C.
     
  Konvergencia

C1. ajánlás – A nemzetközi adóügyi megállapodásokra vonatkozó új megközelítés

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan jogalkotási javaslatot, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy egységesen lépjen fel a nemzetközi adóügyi megállapodásokkal kapcsolatban.

| — | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az adóügyi megállapodásokról az Unió nevében tárgyaljon a harmadik országokkal, a helyett a jelenlegi gyakorlat helyett, amelyben kétoldalú megállapodások köttetnek, és ezek eredménye elmarad az optimálistól, különösen a fejlődő országok számára. |
| --- | --- |

—

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az adóügyi megállapodásokról az Unió nevében tárgyaljon a harmadik országokkal, a helyett a jelenlegi gyakorlat helyett, amelyben kétoldalú megállapodások köttetnek, és ezek eredménye elmarad az optimálistól, különösen a fejlődő országok számára.

| — | A Bizottságnak biztosítani kell, hogy az ilyen megállapodások kölcsönösségi rendelkezéseket tartalmaznak és megakadályozzák az uniós polgárokra és vállalkozásokra – különösen a kkv-kra – gyakorolt azon káros hatásokat, amelyeket harmadik országbeli jogszabályoknak ezen országok területén kívüli, az Unió és tagállamai joghatósága alatt történő alkalmazása eredményez. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak biztosítani kell, hogy az ilyen megállapodások kölcsönösségi rendelkezéseket tartalmaznak és megakadályozzák az uniós polgárokra és vállalkozásokra – különösen a kkv-kra – gyakorolt azon káros hatásokat, amelyeket harmadik országbeli jogszabályoknak ezen országok területén kívüli, az Unió és tagállamai joghatósága alatt történő alkalmazása eredményez.

| — | Közös uniós többoldalú adóügyi megállapodást kellene bevezetni a tagállamok és harmadik országok között köttetett számtalan kétoldalú adóügyi megállapodás helyett. |
| --- | --- |

—

Közös uniós többoldalú adóügyi megállapodást kellene bevezetni a tagállamok és harmadik országok között köttetett számtalan kétoldalú adóügyi megállapodás helyett.

| — | Az Unió által kötött valamennyi új nemzetközi adóügyi megállapodásba záradékot kell illeszteni a jó adóügyi kormányzásról. |
| --- | --- |

—

Az Unió által kötött valamennyi új nemzetközi adóügyi megállapodásba záradékot kell illeszteni a jó adóügyi kormányzásról.

| — | Valamennyi nemzetközi adóügyi megállapodásnak érvényesítési mechanizmust kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

—

Valamennyi nemzetközi adóügyi megállapodásnak érvényesítési mechanizmust kell tartalmaznia.

C2. ajánlás – Az „adóparadicsomok” közös és kötelező érvényű fogalommeghatározása

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az „adóparadicsomok” fogalmának kötelező érvényű meghatározásához szükséges kritériumok megállapítására, többek között az OECD-vel és az Egyesült Nemzetek Szervezete együttműködésben.

| — | E kritériumok alapját átfogó, átlátható, megbízható, objektív módon ellenőrizhető és általánosan elfogadott mutatóknak kell képezniük, továbbfejlesztve „A jó kormányzás előmozdítása az adóügyek terén” című 2009-es bizottsági közleményben (6) a jó kormányzásra vonatkozóan meghatározott elveket: az információcserét és közigazgatási együttműködést, a tisztességes adóversenyt és az átláthatóságot. |
| --- | --- |

—

E kritériumok alapját átfogó, átlátható, megbízható, objektív módon ellenőrizhető és általánosan elfogadott mutatóknak kell képezniük, továbbfejlesztve „A jó kormányzás előmozdítása az adóügyek terén” című 2009-es bizottsági közleményben (6) a jó kormányzásra vonatkozóan meghatározott elveket: az információcserét és közigazgatási együttműködést, a tisztességes adóversenyt és az átláthatóságot.

| — | Ezeknek a kritériumoknak tartalmazniuk kell az olyan fogalmakat, mint a banki titoktartás, a társaságok, vagyonkezelői társaságok és alapítványok tulajdonviszonyainak nyilvántartásba vétele és közzététele, a vállalatok beszámolóinak közzététele, az információcserére való alkalmasság, az adóhatóságok hatékonysága, az adókijátszás elősegítése, a káros jogi eszközök megléte, a pénzmosás megelőzése, az információcsere automatikussága, a kétoldalú szerződések megléte, a nemzetközi átláthatósági kötelezettségek, valamint az igazságügyi együttműködés. |
| --- | --- |

—

Ezeknek a kritériumoknak tartalmazniuk kell az olyan fogalmakat, mint a banki titoktartás, a társaságok, vagyonkezelői társaságok és alapítványok tulajdonviszonyainak nyilvántartásba vétele és közzététele, a vállalatok beszámolóinak közzététele, az információcserére való alkalmasság, az adóhatóságok hatékonysága, az adókijátszás elősegítése, a káros jogi eszközök megléte, a pénzmosás megelőzése, az információcsere automatikussága, a kétoldalú szerződések megléte, a nemzetközi átláthatósági kötelezettségek, valamint az igazságügyi együttműködés.

| — | A Bizottságnak e kritériumok alapján ki kell dolgoznia az adóparadicsomok módosított listáját, amely felváltaná a 2015 júniusában előterjesztett ideiglenes jegyzéket. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak e kritériumok alapján ki kell dolgoznia az adóparadicsomok módosított listáját, amely felváltaná a 2015 júniusában előterjesztett ideiglenes jegyzéket.

| — | Az adóparadicsomok listáját össze kell kötni a vonatkozó adóügyi jogszabályokkal, tájékozódási ponttal szolgálva egyéb szakpolitikák és jogszabályok számára. |
| --- | --- |

—

Az adóparadicsomok listáját össze kell kötni a vonatkozó adóügyi jogszabályokkal, tájékozódási ponttal szolgálva egyéb szakpolitikák és jogszabályok számára.

| — | A Bizottságnak legalább kétévente vagy a listán szereplő valamely joghatóság indokolt kérésére felül kell vizsgálnia a listát. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak legalább kétévente vagy a listán szereplő valamely joghatóság indokolt kérésére felül kell vizsgálnia a listát.

C3. ajánlás – Az adóparadicsomokat igénybe vevő vállalatok elleni intézkedések

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot olyan ellenintézkedésekről, amelyeket az Unió és a tagállamok mint az egyes állami testületek, bankok és finanszírozási programok részvényesei és finanszírozói alkalmazhatnak azokra a vállalatokra, amelyek adóparadicsomokat vesznek igénybe annak érdekében, hogy agresszív adótervezési rendszereket vezessenek be, és amelyek emiatt nem felelnek meg az Unió jó adóügyi kormányzással kapcsolatos normáinak.

| — | Ilyen ellenintézkedés például:






  — | az állami támogatásokhoz és a közbeszerzésekhez való hozzáférés uniós vagy nemzeti szintű megtagadása; |
| --- | --- | --- |

—

Ilyen ellenintézkedés például:

—

az állami támogatásokhoz és a közbeszerzésekhez való hozzáférés uniós vagy nemzeti szintű megtagadása;

| — | egyes uniós forrásokhoz való hozzáférés megtagadása. |
| --- | --- |

—

egyes uniós forrásokhoz való hozzáférés megtagadása.

| — | Ezt többek között az alábbiak révén kell elérni:






  — | az Európai Beruházási Bank (EBB) alapokmányának (a Szerződésekhez csatolt 5. számú jegyzőkönyv) módosítása annak érdekében, hogy az EBB ne finanszírozhasson olyan végső kedvezményezetteket vagy pénzügyi közvetítőket, amelyek adóparadicsomokat vagy káros adóügyi gyakorlatokat vesznek igénybe (7); |
| --- | --- | --- |

—

Ezt többek között az alábbiak révén kell elérni:

—

az Európai Beruházási Bank (EBB) alapokmányának (a Szerződésekhez csatolt 5. számú jegyzőkönyv) módosítása annak érdekében, hogy az EBB ne finanszírozhasson olyan végső kedvezményezetteket vagy pénzügyi közvetítőket, amelyek adóparadicsomokat vagy káros adóügyi gyakorlatokat vesznek igénybe (7);

| — | az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) módosítása annak érdekében, hogy az alap ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat (9); |
| --- | --- |

—

az (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) módosítása annak érdekében, hogy az alap ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat (9);

| — | az 1305/2013/EU (10), az 1306/2013/EU (11), az 1307/2013/EU (12) és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) módosítása annak érdekében, hogy a KAP ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat; |
| --- | --- |

—

az 1305/2013/EU (10), az 1306/2013/EU (11), az 1307/2013/EU (12) és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) módosítása annak érdekében, hogy a KAP ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat;

| — | az állami támogatások korszerűsítésére irányuló folyamat folytatása annak érdekében, hogy a tagállamok ne nyújthassanak állami támogatást ilyen vállalatoknak (14); |
| --- | --- |

—

az állami támogatások korszerűsítésére irányuló folyamat folytatása annak érdekében, hogy a tagállamok ne nyújthassanak állami támogatást ilyen vállalatoknak (14);

| — | az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) módosítása annak érdekében, hogy az öt európai strukturális és beruházási alap (az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap) ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat; |
| --- | --- |

—

az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) módosítása annak érdekében, hogy az öt európai strukturális és beruházási alap (az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap) ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat;

| — | az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) létrehozásáról szóló megállapodás módosítása annak érdekében, hogy az EBRD ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat (16); |
| --- | --- |

—

az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) létrehozásáról szóló megállapodás módosítása annak érdekében, hogy az EBRD ne finanszírozhasson ilyen vállalatokat (16);

| — | annak megtiltása, hogy az Unió kereskedelmi megállapodásokat kössön a Bizottság által „adóparadicsomként” meghatározott joghatóságokkal. |
| --- | --- |

—

annak megtiltása, hogy az Unió kereskedelmi megállapodásokat kössön a Bizottság által „adóparadicsomként” meghatározott joghatóságokkal.

A Bizottság megvizsgálja, hogy felfüggeszthetők vagy megszüntethetők-e az adóparadicsomként azonosított országokkal kötött, érvényben lévő kereskedelmi megállapodások.

C4. ajánlás – Állandó telephely

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alábbiakra:

| — | az „állandó telephely” fogalommeghatározásának módosítása annak érdekében, hogy a vállalatok ne tudják mesterségesen elkerülni az adófizetési kötelezettséget azokban a tagállamokban, amelyekben gazdasági tevékenységet folytatnak; a meghatározásnak ki kell térnie azokra a helyzetekre, amelyekben a teljes mértékben dematerializált digitális tevékenységet folytató vállalatokat állandó székhellyel rendelkezőnek tekintik bármely olyan tagállamban, amelynek gazdaságában az adott vállalat jelentős digitális jelenléttel rendelkezik; |
| --- | --- |

—

az „állandó telephely” fogalommeghatározásának módosítása annak érdekében, hogy a vállalatok ne tudják mesterségesen elkerülni az adófizetési kötelezettséget azokban a tagállamokban, amelyekben gazdasági tevékenységet folytatnak; a meghatározásnak ki kell térnie azokra a helyzetekre, amelyekben a teljes mértékben dematerializált digitális tevékenységet folytató vállalatokat állandó székhellyel rendelkezőnek tekintik bármely olyan tagállamban, amelynek gazdaságában az adott vállalat jelentős digitális jelenléttel rendelkezik;

| — | a minimális „gazdasági tartalom” digitális gazdaságra is kiterjedő uniós fogalommeghatározásának bevezetése annak biztosítása érdekében, hogy a vállalatok valóban értéket teremtsenek és hozzátegyenek annak a tagállamnak a gazdaságához, amelyben adóköteles tevékenységet folytatnak. |
| --- | --- |

—

a minimális „gazdasági tartalom” digitális gazdaságra is kiterjedő uniós fogalommeghatározásának bevezetése annak biztosítása érdekében, hogy a vállalatok valóban értéket teremtsenek és hozzátegyenek annak a tagállamnak a gazdaságához, amelyben adóköteles tevékenységet folytatnak.

A fenti két meghatározásnak az úgynevezett „postafiókcégek” konkrét betiltásának részét kell képeznie.

C5. ajánlás – A transzferárazásra vonatkozó uniós keret javítása

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alábbiakra:

| — | tapasztalataira, valamint a transzferárazásra vonatkozó új OECD-elvek elemzésére alapozva olyan konkrét uniós iránymutatások kidolgozása, amelyek előírják, hogyan kell alkalmazni az OECD-elveket, és hogyan kell azokat az uniós kontextusban értelmezni, annak érdekében, hogy:






  — | tükrözni lehessen a belső piac gazdasági realitását; |
| --- | --- | --- |

—

tapasztalataira, valamint a transzferárazásra vonatkozó új OECD-elvek elemzésére alapozva olyan konkrét uniós iránymutatások kidolgozása, amelyek előírják, hogyan kell alkalmazni az OECD-elveket, és hogyan kell azokat az uniós kontextusban értelmezni, annak érdekében, hogy:

—

tükrözni lehessen a belső piac gazdasági realitását;

| — | biztonságot, egyértelműséget és méltányosságot lehessen biztosítani a tagállamok, valamint az Unióban működő vállalatok számára; |
| --- | --- |

—

biztonságot, egyértelműséget és méltányosságot lehessen biztosítani a tagállamok, valamint az Unióban működő vállalatok számára;

| — | csökkenteni lehessen a szabályokkal való, nyereségátcsoportosítás céljából történő visszaélés kockázatát. |
| --- | --- |

—

csökkenteni lehessen a szabályokkal való, nyereségátcsoportosítás céljából történő visszaélés kockázatát.

C6. ajánlás – Hibrid struktúrák

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alábbiak valamelyikére:

| — | az adósság, a saját tőke, valamint az átláthatatlan és átlátható szervezetek nemzeti fogalommeghatározásainak harmonizálása, az eszközök és források állandó telephelyhez történő kötésének harmonizálása, valamint a költségek és nyereségek egyazon csoporton belüli különböző egységek közötti elosztásának harmonizálása; vagy |
| --- | --- |

—

az adósság, a saját tőke, valamint az átláthatatlan és átlátható szervezetek nemzeti fogalommeghatározásainak harmonizálása, az eszközök és források állandó telephelyhez történő kötésének harmonizálása, valamint a költségek és nyereségek egyazon csoporton belüli különböző egységek közötti elosztásának harmonizálása; vagy

| — | az adórendszerek közötti eltérés esetén az adóztatás kettős elmaradásának megelőzése. |
| --- | --- |

—

az adórendszerek közötti eltérés esetén az adóztatás kettős elmaradásának megelőzése.

C7. ajánlás – Az uniós állami támogatás adózással kapcsolatos vetületeinek módosítása

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy legkésőbb 2017 közepéig terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alábbiakra:

| — | olyan állami támogatásra vonatkozó útmutatások, amelyek egyértelművé teszik, hogy a Bizottság hogyan állapítja meg, mi minősül adózással összefüggő állami támogatásnak, ezzel nagyobb jogbiztonságot teremtve a vállalkozások és a tagállamok számára, figyelembe véve, hogy az ilyen iránymutatások más ágazatokban rendkívül hatékonynak bizonyultak az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályokkal ellentétes tagállami gyakorlatok megelőzése és megszüntetése terén; ez a hatás kizárólag a részletekbe menő iránymutatások – köztük számszerű küszöbértékek – révén érhető el; |
| --- | --- |

—

olyan állami támogatásra vonatkozó útmutatások, amelyek egyértelművé teszik, hogy a Bizottság hogyan állapítja meg, mi minősül adózással összefüggő állami támogatásnak, ezzel nagyobb jogbiztonságot teremtve a vállalkozások és a tagállamok számára, figyelembe véve, hogy az ilyen iránymutatások más ágazatokban rendkívül hatékonynak bizonyultak az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályokkal ellentétes tagállami gyakorlatok megelőzése és megszüntetése terén; ez a hatás kizárólag a részletekbe menő iránymutatások – köztük számszerű küszöbértékek – révén érhető el;

| — | annak nyilvánosságra hozatala, melyek az állami támogatásra vonatkozó politikákkal nem összhangban lévő adópolitikák, ezzel iránymutatást és nagyobb jogbiztonságot nyújtva a vállalatok és a tagállamok számára; e célból a Bizottságnak erőforrásokat kell átcsoportosítania a Versenypolitikai Főigazgatóság számára, hogy az hatékonyan léphessen fel a jogellenes állami támogatással (köztük a szelektív adókedvezményekkel) kapcsolatos esetekben. |
| --- | --- |

—

annak nyilvánosságra hozatala, melyek az állami támogatásra vonatkozó politikákkal nem összhangban lévő adópolitikák, ezzel iránymutatást és nagyobb jogbiztonságot nyújtva a vállalatok és a tagállamok számára; e célból a Bizottságnak erőforrásokat kell átcsoportosítania a Versenypolitikai Főigazgatóság számára, hogy az hatékonyan léphessen fel a jogellenes állami támogatással (köztük a szelektív adókedvezményekkel) kapcsolatos esetekben.

Az Európai Parlament ezenkívül hosszabb távon arra is felszólítja az Európai Bizottságot, hogy mérlegelje a fennálló szabályok módosításának lehetőségét annak a jelenleg is alkalmazott gyakorlatnak a megelőzése érdekében, mely szerint az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok megsértését követően visszafizettetett összegeket annak a tagállamnak juttatják, amely megadta az adóval összefüggő jogellenes támogatást. A visszakövetelt állami támogatást például az Unió költségvetéséhez lehetne rendelni, vagy azoknak a tagállamoknak lehetne juttatni, amelyeknek az adóalapja erodálódott.

C8. ajánlás – A 90/435/EGK

   (17)

  , a 2003/49/EK és a 2005/19/EK tanácsi irányelv, valamint az egyéb vonatkozó uniós jogszabályok módosítása és a visszaélés elleni általános szabály bevezetése

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az alábbiakra:

| — | az általános visszaélés elleni szabály 90/435/EGK irányelvbe történő beillesztését követően mihamarabb továbblépve e szabálynak a 2003/49/EK irányelvbe történő bevezetése, valamint javaslatok előterjesztése e szabálynak a 2005/19/EK irányelvbe és az egyéb vonatkozó uniós jogszabályokba történő bevezetésére; |
| --- | --- |

—

az általános visszaélés elleni szabály 90/435/EGK irányelvbe történő beillesztését követően mihamarabb továbblépve e szabálynak a 2003/49/EK irányelvbe történő bevezetése, valamint javaslatok előterjesztése e szabálynak a 2005/19/EK irányelvbe és az egyéb vonatkozó uniós jogszabályokba történő bevezetésére;

| — | az ilyen általános visszaélés elleni szabály beillesztése minden olyan jövőbeli uniós jogszabályba, amely adóügyekre vonatkozik vagy amelynek adóügyi hatása van; |
| --- | --- |

—

az ilyen általános visszaélés elleni szabály beillesztése minden olyan jövőbeli uniós jogszabályba, amely adóügyekre vonatkozik vagy amelynek adóügyi hatása van;

| — | a 2003/49/EK irányelv tekintetében az általános visszaélés elleni szabály bevezetése mellett azon előírás megszüntetése, mely szerint a tagállamoknak kedvezményes elbánásban kell részesíteniük a kamat- és jogdíjfizetéseket, amennyiben az Unióban máshol nincsen tényleges adózás; |
| --- | --- |

—

a 2003/49/EK irányelv tekintetében az általános visszaélés elleni szabály bevezetése mellett azon előírás megszüntetése, mely szerint a tagállamoknak kedvezményes elbánásban kell részesíteniük a kamat- és jogdíjfizetéseket, amennyiben az Unióban máshol nincsen tényleges adózás;

| — | a 2005/19/EK irányelv tekintetében az általános visszaélés elleni szabály bevezetése mellett további átláthatósági kötelezettségek bevezetése, valamint – amennyiben ezek a módosítások elégtelennek bizonyulnak az agresszív adótervezés megelőzésében – az „adókedvezmények” (például az osztalék megadóztatásának elengedése) vagy egyéb, hasonló hatású intézkedések használatára vonatkozó előírásként egy minimális adóügyi rendelkezés bevezetése. |
| --- | --- |

—

a 2005/19/EK irányelv tekintetében az általános visszaélés elleni szabály bevezetése mellett további átláthatósági kötelezettségek bevezetése, valamint – amennyiben ezek a módosítások elégtelennek bizonyulnak az agresszív adótervezés megelőzésében – az „adókedvezmények” (például az osztalék megadóztatásának elengedése) vagy egyéb, hasonló hatású intézkedések használatára vonatkozó előírásként egy minimális adóügyi rendelkezés bevezetése.

C9. ajánlás – A határokon átnyúló adózással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok javítása

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy 2016 nyaráig terjesszen elő javaslatot az alábbiakra:

| — | a határokon átnyúló uniós adózási jogviták megoldására irányuló jelenlegi mechanizmusok javítása, nem csak a kettős adóztatás, hanem az adóztatás kettős elmaradása tekintetében is. A cél a már meglévő rendszerekre építve egy összehangolt uniós vitarendezési megközelítés kidolgozása, egyértelműbb szabályokkal és szigorúbb határidőkkel. |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló uniós adózási jogviták megoldására irányuló jelenlegi mechanizmusok javítása, nem csak a kettős adóztatás, hanem az adóztatás kettős elmaradása tekintetében is. A cél a már meglévő rendszerekre építve egy összehangolt uniós vitarendezési megközelítés kidolgozása, egyértelműbb szabályokkal és szigorúbb határidőkkel.

| — | A vitarendezési mechanizmus működésének és határozatainak átláthatóaknak kell lenniük, hogy csökkenjen a vállalatok bizonytalansága az adójogi szabályok alkalmazását illetően. |
| --- | --- |

—

A vitarendezési mechanizmus működésének és határozatainak átláthatóaknak kell lenniük, hogy csökkenjen a vállalatok bizonytalansága az adójogi szabályok alkalmazását illetően.

C10. ajánlás – Az egész Unióra kiterjedő forrásadó vagy hasonló hatású intézkedés bevezetése annak elkerülése érdekében, hogy adózatlan nyereség hagyja el az Uniót

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy 2016 nyaráig terjesszen elő javaslatot az egész Unióra kiterjedő forrásadó vagy hasonló hatású intézkedés bevezetéséről, annak biztosítása érdekében, hogy az Unió területén termelt és azt elhagyni készülő valamennyi nyereséget még az Unió határainak átlépését megelőzően ténylegesen megadóztassák az Unióban.

D.
     
  Egyéb intézkedések

D1. ajánlás – További intézkedések az adórés kezelésére

Az Európai Parlament felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az agresszív adótervezésen, valamint az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos tevékenységeken kívül összpontosítson a meglévő adóréshez hozzájáruló egyéb tényezőkre is, így többek között

| — | vizsgálja ki az adóbehajtás, többek között a héabeszedés alacsony hatékonyságának okait; |
| --- | --- |

—

vizsgálja ki az adóbehajtás, többek között a héabeszedés alacsony hatékonyságának okait;

| — | vizsgálja ki az adóhatóságok méltánytalanságának vagy gyenge hitelességének okait a társasági adózáson kívüli területeken; |
| --- | --- |

—

vizsgálja ki az adóhatóságok méltánytalanságának vagy gyenge hitelességének okait a társasági adózáson kívüli területeken;

| — | az ilyen politikák jövőbeli adóbehajtásra gyakorolt negatív hatásainak felszámolása érdekében állapítsa meg az adóamnesztia elveit, többek között azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén az helyénvaló lehet, valamint azokat, amelyek fennállása esetén egyéb szakpolitikai lehetőségek részesítendők előnyben, valamint írja elő a tagállamok számára, hogy minden új adóamnesztia esetén előre tájékoztassák a Bizottságot; |
| --- | --- |

—

az ilyen politikák jövőbeli adóbehajtásra gyakorolt negatív hatásainak felszámolása érdekében állapítsa meg az adóamnesztia elveit, többek között azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén az helyénvaló lehet, valamint azokat, amelyek fennállása esetén egyéb szakpolitikai lehetőségek részesítendők előnyben, valamint írja elő a tagállamok számára, hogy minden új adóamnesztia esetén előre tájékoztassák a Bizottságot;

| — | tegyen javaslatot a nemzeti kormányok által folytatott adóelengedési gyakorlatokkal és önkényes adókedvezményekkel kapcsolatos átláthatóság minimális szintjére; |
| --- | --- |

—

tegyen javaslatot a nemzeti kormányok által folytatott adóelengedési gyakorlatokkal és önkényes adókedvezményekkel kapcsolatos átláthatóság minimális szintjére;

| — | biztosítson nagyobb szabadságot a tagállamok számára arra, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésekor figyelembe vehessék a vállalatok adóügyi megfelelését és különösen a megfelelés rendszerszintű elmulasztásának eseteit; |
| --- | --- |

—

biztosítson nagyobb szabadságot a tagállamok számára arra, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésekor figyelembe vehessék a vállalatok adóügyi megfelelését és különösen a megfelelés rendszerszintű elmulasztásának eseteit;

| — | gondoskodjon arról, hogy az adóhatóságok teljes körűen és ésszerű módon férjenek hozzá a vállalatok és a vagyonkezelő társaságok tényleges tulajdonosainak központi nyilvántartásához, valamint arról, hogy ezeket a nyilvántartásokat megfelelően frissítsék és tartalmát ellenőrizzék. |
| --- | --- |

—

gondoskodjon arról, hogy az adóhatóságok teljes körűen és ésszerű módon férjenek hozzá a vállalatok és a vagyonkezelő társaságok tényleges tulajdonosainak központi nyilvántartásához, valamint arról, hogy ezeket a nyilvántartásokat megfelelően frissítsék és tartalmát ellenőrizzék.

Ez akkor érhető el, ha a tagállamok haladéktalanul átültetik a pénzmosás elleni negyedik irányelvet, biztosítva többek között a civil szervezetek, az újságírók és a polgárok számára a tényleges tulajdonosok központi nyilvántartásában szereplő információkhoz való széles körű és egyszerűsített hozzáférést.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2015.7.8., P8_TA(2015)0257.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 596/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 173., 2014.6.12., 1. o.).

(3)  http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/Whistleblowers/protecting_whistleblowers_en.asp

(4)  COM(2012)0722.

(5)  https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp

(6)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0492:FIN:HU:PDF

(7)  http://www.eib.org/attachments/general/governance_of_the_eib_en.pdf

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1017 rendelete (2015. június 25.) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.).

(9)  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0026+0+DOC+XML+V0//HU

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

(16)  http://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/basic-documents-of-the-ebrd.html

(17)  A Tanács 90/435/EGK irányelve (1990. július 23.) a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről (HL L 225., 1990.8.20., 6. o.).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/92

---

P8_TA(2015)0458

Az EU-Kína kapcsolatok

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kapcsolatokról (2015/2003(INI))

(2017/C 399/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Unió és Kína között 1975. május 6-án felvett diplomáciai kapcsolatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és Kína között 1975. május 6-án felvett diplomáciai kapcsolatokra,

| — | tekintettel a 2003-ban indított EU–Kína stratégiai partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-ban indított EU–Kína stratégiai partnerségre,

| — | tekintettel a Kínával fenntartott kapcsolatok fő jogi keretére, nevezetesen az 1985 májusában aláírt EK–Kína kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodásra (1), amely magában foglalja a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat, valamint az EU–Kína együttműködési programot, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínával fenntartott kapcsolatok fő jogi keretére, nevezetesen az 1985 májusában aláírt EK–Kína kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodásra (1), amely magában foglalja a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat, valamint az EU–Kína együttműködési programot,

| — | tekintettel a 2013. november 21-én elfogadott „EU–Kína 2020” stratégiai együttműködési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 21-én elfogadott „EU–Kína 2020” stratégiai együttműködési menetrendre,

| — | tekintettel a hivatalosan 1994-ben indított EU–Kína strukturált politikai párbeszédre és a 2010-ben indított, stratégiai és külpolitikai kérdésekkel foglalkozó magas szintű stratégiai párbeszédre, különösen a 2015. május 6-án Pekingben tartott ötödik EU–Kína magas szintű stratégiai párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalosan 1994-ben indított EU–Kína strukturált politikai párbeszédre és a 2010-ben indított, stratégiai és külpolitikai kérdésekkel foglalkozó magas szintű stratégiai párbeszédre, különösen a 2015. május 6-án Pekingben tartott ötödik EU–Kína magas szintű stratégiai párbeszédre,

| — | tekintettel az új partnerségi és együttműködési megállapodásról 2007 óta folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új partnerségi és együttműködési megállapodásról 2007 óta folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel a kétoldalú beruházási megállapodásról 2014 januárjában kezdett tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kétoldalú beruházási megállapodásról 2014 januárjában kezdett tárgyalásokra,

| — | tekintettel a 2015. június 29-én Brüsszelben tartott 17. EU–Kína csúcstalálkozóra és a találkozó lezárásaként kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. június 29-én Brüsszelben tartott 17. EU–Kína csúcstalálkozóra és a találkozó lezárásaként kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnöke, Donald Tusk által 2015. június 29-én, a 17. EU–Kína csúcstalálkozót követőn Li Ko-csiang kínai miniszterelnökkel közösen tartott sajtóértekezleten tett észrevételekre, amikor is az EU aggályait fejezte ki „a véleménynyilvánítás szabadsága és az egyesülés szabadsága kínai helyzetével, többek között a kisebbségekhez – például a tibeti vagy az ujgur kisebbséghez – tartozó személyek helyzetével kapcsolatban”, és „arra ösztönözte Kínát, hogy kezdjen jelentőségteljes párbeszédet a dalai láma képviselőivel”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnöke, Donald Tusk által 2015. június 29-én, a 17. EU–Kína csúcstalálkozót követőn Li Ko-csiang kínai miniszterelnökkel közösen tartott sajtóértekezleten tett észrevételekre, amikor is az EU aggályait fejezte ki „a véleménynyilvánítás szabadsága és az egyesülés szabadsága kínai helyzetével, többek között a kisebbségekhez – például a tibeti vagy az ujgur kisebbséghez – tartozó személyek helyzetével kapcsolatban”, és „arra ösztönözte Kínát, hogy kezdjen jelentőségteljes párbeszédet a dalai láma képviselőivel”,

| — | tekintettel a Bizottság „EU–Kína: közelebbi partnerség, növekvő felelősség” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2006. október 24-i közleményére (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „EU–Kína: közelebbi partnerség, növekvő felelősség” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2006. október 24-i közleményére (COM(2006)0631),

| — | tekintettel a Tanács Kelet-Ázsiára vonatkozó politikai iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Kelet-Ázsiára vonatkozó politikai iránymutatásaira,

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2006. december 11–12-i ülésén elfogadott, „EU–Kína stratégiai partnerség” című tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2006. december 11–12-i ülésén elfogadott, „EU–Kína stratégiai partnerség” című tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2007–2013-as időszakra szóló, Kínára vonatkozó bizottsági stratégiai dokumentumra, a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív programra, valamint a stratégiai dokumentum 2010-es félidős értékelésére és a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív program felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007–2013-as időszakra szóló, Kínára vonatkozó bizottsági stratégiai dokumentumra, a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív programra, valamint a stratégiai dokumentum 2010-es félidős értékelésére és a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív program felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a Kína által készített, az EU-ról szóló első politikai dokumentumra, amelyet 2003. október 13-án adtak ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kína által készített, az EU-ról szóló első politikai dokumentumra, amelyet 2003. október 13-án adtak ki,

| — | tekintettel az új nemzetbiztonsági törvénynek a Kínai Nemzeti Népi Kongresszus állandó bizottsága általi, 2015. július 1-jei elfogadására, és a külföldi nem kormányzati szervezetek igazgatásáról szóló új törvény második tervezetének 2015. május 5-i közzétételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új nemzetbiztonsági törvénynek a Kínai Nemzeti Népi Kongresszus állandó bizottsága általi, 2015. július 1-jei elfogadására, és a külföldi nem kormányzati szervezetek igazgatásáról szóló új törvény második tervezetének 2015. május 5-i közzétételére,

| — | tekintettel a Kína katonai stratégiájáról szóló, 2015. május 26-i fehér könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kína katonai stratégiájáról szóló, 2015. május 26-i fehér könyvre,

| — | tekintettel az EU és Kína között az emberi jogokról folytatott, 1995-ben indított párbeszédre és a párbeszéd 2014. december 8–9-én Pekingben tartott, 32. fordulójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína között az emberi jogokról folytatott, 1995-ben indított párbeszédre és a párbeszéd 2014. december 8–9-én Pekingben tartott, 32. fordulójára,

| — | tekintettel a Kína és az EU közötti 60 – többek között a környezetvédelem, a regionális politika, a foglalkoztatás és a szociális ügyek, valamint a civil társadalom területén folytatott – ágazati párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kína és az EU közötti 60 – többek között a környezetvédelem, a regionális politika, a foglalkoztatás és a szociális ügyek, valamint a civil társadalom területén folytatott – ágazati párbeszédre,

| — | tekintettel az EU és Kína e területen létrehozott valamennyi közös kezdeményezésének helyet adó EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd 2012. februári megindítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína e területen létrehozott valamennyi közös kezdeményezésének helyet adó EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd 2012. februári megindítására,

| — | tekintettel az EK és Kína közötti, 2000-ben hatályba lépett tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra (2) és a 2009. május 20-án aláírt tudományos és technológiai partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK és Kína közötti, 2000-ben hatályba lépett tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra (2) és a 2009. május 20-án aláírt tudományos és technológiai partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel a 2015. júniusi, 17. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott, az éghajlatváltozásról szóló közös nyilatkozatra és a Kína által az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez (UNFCCC) 2015. június 30-án benyújtott, tervezett nemzeti hozzájárulásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. júniusi, 17. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott, az éghajlatváltozásról szóló közös nyilatkozatra és a Kína által az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez (UNFCCC) 2015. június 30-án benyújtott, tervezett nemzeti hozzájárulásokra,

| — | tekintettel az energiabiztonságról szóló, 2012. május 3-i, brüsszeli EU–Kína közös nyilatkozatra, valamint az EK és Kína közötti energiaügyi párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiabiztonságról szóló, 2012. május 3-i, brüsszeli EU–Kína közös nyilatkozatra, valamint az EK és Kína közötti energiaügyi párbeszédre,

| — | tekintettel az EU–Kína kerekasztalokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Kína kerekasztalokra,

| — | tekintettel a Kínai Kommunista Párt 2012. november 8–14-én megtartott 18. nemzeti kongresszusára, valamint a Politbüro Állandó Bizottságán belüli vezetőségváltásra, amelyről a kongresszuson határoztak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Kommunista Párt 2012. november 8–14-én megtartott 18. nemzeti kongresszusára, valamint a Politbüro Állandó Bizottságán belüli vezetőségváltásra, amelyről a kongresszuson határoztak,

| — | tekintettel az 1966. december 16-án kelt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966. december 16-án kelt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Kínai Kommunista Párt 18. Központi Bizottsága 2014. október 20–23-án tartott negyedik plenáris ülésének (negyedik plénum) eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Kommunista Párt 18. Központi Bizottsága 2014. október 20–23-án tartott negyedik plenáris ülésének (negyedik plénum) eredményeire,

| — | tekintettel az elnöknek a 2015. április 27-i 26. ASEAN-csúcstalálkozón tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elnöknek a 2015. április 27-i 26. ASEAN-csúcstalálkozón tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a kínai miniszterelnökkel, Li Ko-csianggal való találkozója után tett, 2015. május 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a kínai miniszterelnökkel, Li Ko-csianggal való találkozója után tett, 2015. május 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EP Kínával tartott legutóbbi parlamentközi ülésére, amelyre 2013. november 26-án került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EP Kínával tartott legutóbbi parlamentközi ülésére, amelyre 2013. november 26-án került sor,

| — | tekintettel a Kínáról szóló legutóbbi állásfoglalásaira, nevezetesen az „EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem?” című, 2012. május 23-i állásfoglalására (3), a BRICS-országokkal (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (4), „A nukleáris fenyegetésekről és az emberi jogokról a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban” című, 2013. március 14-i állásfoglalására (5), az észak-koreai (Koreai Népi Demokratikus Köztársaság) helyzetről szóló, 2014. április 17-i állásfoglalására (6), az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalására (7) és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlament számára készített éves jelentéséről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínáról szóló legutóbbi állásfoglalásaira, nevezetesen az „EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem?” című, 2012. május 23-i állásfoglalására (3), a BRICS-országokkal (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (4), „A nukleáris fenyegetésekről és az emberi jogokról a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban” című, 2013. március 14-i állásfoglalására (5), az észak-koreai (Koreai Népi Demokratikus Köztársaság) helyzetről szóló, 2014. április 17-i állásfoglalására (6), az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalására (7) és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlament számára készített éves jelentéséről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (9), a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (10), az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (11), az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokról szóló, 2013. október 9-i állásfoglalására (12) és az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2013. október 9-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2006. szeptember 7-i állásfoglalására (9), a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló, 2009. február 5-i állásfoglalására (10), az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (11), az EU és Kína közötti kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokról szóló, 2013. október 9-i állásfoglalására (12) és az EU és Tajvan közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló, 2013. október 9-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel emberi jogi állásfoglalásaira, különösen a Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (14), a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület, Kína) szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (15), a kínai kényszerabortusszal kapcsolatos botrányról szóló, 2012. július 5-i állásfoglalására (16), a kínai szerveltávolításról szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (17), és „Az EU prioritásai az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében” című, 2014. március 13-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel emberi jogi állásfoglalásaira, különösen a Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (14), a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület, Kína) szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (15), a kínai kényszerabortusszal kapcsolatos botrányról szóló, 2012. július 5-i állásfoglalására (16), a kínai szerveltávolításról szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (17), és „Az EU prioritásai az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében” című, 2014. március 13-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az EU fegyverembargójára, melyet az 1989. júniusi Tienanmen téri fellépés után vezettek be, és amelyet az Európai Parlament a Tanács által az Európai Parlamentnek benyújtott, a KKBP főbb szempontjairól és alapvető választásairól szóló éves jelentésről szóló 2006. február 2-i állásfoglalásában (19) támogatott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU fegyverembargójára, melyet az 1989. júniusi Tienanmen téri fellépés után vezettek be, és amelyet az Európai Parlament a Tanács által az Európai Parlamentnek benyújtott, a KKBP főbb szempontjairól és alapvető választásairól szóló éves jelentésről szóló 2006. február 2-i állásfoglalásában (19) támogatott,

| — | tekintettel az EU, Kína és Tajvan közötti kapcsolatokról és a távol-keleti biztonsági helyzetről szóló, 2005. július 7-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, Kína és Tajvan közötti kapcsolatokról és a távol-keleti biztonsági helyzetről szóló, 2005. július 7-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel Tibetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Tibetről és az arra vonatkozó tervekről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé (21), a „Tibetről, különös tekintettel szerzetesnők és szerzetesek önmaguk felgyújtása következtében történt halálára” című, 2011. október 27-i állásfoglalására (22) és a tibeti emberi jogi helyzetről szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel Tibetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Tibetről és az arra vonatkozó tervekről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé (21), a „Tibetről, különös tekintettel szerzetesnők és szerzetesek önmaguk felgyújtása következtében történt halálára” című, 2011. október 27-i állásfoglalására (22) és a tibeti emberi jogi helyzetről szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel a kínai kormány és a dalai láma magas rangú képviselői között a 2002 és 2010 közötti időszakban lezajlott kilenc tárgyalási fordulóra, tekintettel a „Tibet fejlődési útját megállíthatatlan történelmi folyamat vezérli” című, Kína Tibetről szóló fehér könyvére, amelyet a Kínai Államtanács Tájékoztatási Irodája 2015. április 15-én adott ki; tekintettel a valódi autonómiáról szóló 2008. évi nyilatkozatra és 2009. évi feljegyzésre, amelyeket a 14. dalai láma képviselői terjesztettek elő, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínai kormány és a dalai láma magas rangú képviselői között a 2002 és 2010 közötti időszakban lezajlott kilenc tárgyalási fordulóra, tekintettel a „Tibet fejlődési útját megállíthatatlan történelmi folyamat vezérli” című, Kína Tibetről szóló fehér könyvére, amelyet a Kínai Államtanács Tájékoztatási Irodája 2015. április 15-én adott ki; tekintettel a valódi autonómiáról szóló 2008. évi nyilatkozatra és 2009. évi feljegyzésre, amelyeket a 14. dalai láma képviselői terjesztettek elő,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0350/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0350/2015),

| A. | mivel 2015-ben van az EU és Kína közötti diplomáciai kapcsolatfelvétel 40. évfordulója; mivel az EU és Kína közötti stratégiai partnerség kulcsfontosságú szerepet tölt be az EU és a Kínai Népköztársaság közötti kapcsolatokban, illetve abban, hogy közös válasz szülessen számos globális problémára és sikerüljön azonosítani az olyan közös érdekeket, mint például a globális és regionális biztonság, a terrorelhárítás, a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a kiberbiztonság, a tömegpusztító fegyverek és a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozása, az energiabiztonság, a globális pénzügyi és piacszabályozás, az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés, továbbá az EU és Kína közötti, a kétoldalú aggályok kezelése keretének megteremtése; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015-ben van az EU és Kína közötti diplomáciai kapcsolatfelvétel 40. évfordulója; mivel az EU és Kína közötti stratégiai partnerség kulcsfontosságú szerepet tölt be az EU és a Kínai Népköztársaság közötti kapcsolatokban, illetve abban, hogy közös válasz szülessen számos globális problémára és sikerüljön azonosítani az olyan közös érdekeket, mint például a globális és regionális biztonság, a terrorelhárítás, a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a kiberbiztonság, a tömegpusztító fegyverek és a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozása, az energiabiztonság, a globális pénzügyi és piacszabályozás, az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés, továbbá az EU és Kína közötti, a kétoldalú aggályok kezelése keretének megteremtése;

| B. | mivel Kína és az EU 2013-ban indította el a kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel Kína és az EU 2013-ban indította el a kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokat;

| C. | mivel Kína az EU jelentős kereskedelmi partnere, amely óriási és egyre bővülő piaccal rendelkezik; mivel a beruházási megállapodásról folyó tárgyalások az EU és Kína közötti kétoldalú gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokban az egyik legfontosabb kérdést jelentik; |
| --- | --- |

C.

mivel Kína az EU jelentős kereskedelmi partnere, amely óriási és egyre bővülő piaccal rendelkezik; mivel a beruházási megállapodásról folyó tárgyalások az EU és Kína közötti kétoldalú gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokban az egyik legfontosabb kérdést jelentik;

| D. | mivel a Kínai Kommunista Párt (KKP) főtitkára és Kína elnöke, Hszi Csin-Ping jelenlegi vezetése alatt Kína számos kezdeményezést indított útjára, így új „selyemút-projektet” indított, hogy Kínát gazdaságilag integrálja Közép-Ázsiával, végső soron pedig Európával és Afrikával, létrehozta az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankot és stratégiai jelentőségű energia-megállapodást kötött Oroszországgal évi 38 milliárd köbméter földgáz szállításáról, egy olajvezeték megépítéséről, valamint más közös olajfeltárási és -kitermelési projektekről Kínában; mivel az elmúlt években Kína egyre aktívabb beruházási politikát folytat az EU-ban és keleti szomszédságában; |
| --- | --- |

D.

mivel a Kínai Kommunista Párt (KKP) főtitkára és Kína elnöke, Hszi Csin-Ping jelenlegi vezetése alatt Kína számos kezdeményezést indított útjára, így új „selyemút-projektet” indított, hogy Kínát gazdaságilag integrálja Közép-Ázsiával, végső soron pedig Európával és Afrikával, létrehozta az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankot és stratégiai jelentőségű energia-megállapodást kötött Oroszországgal évi 38 milliárd köbméter földgáz szállításáról, egy olajvezeték megépítéséről, valamint más közös olajfeltárási és -kitermelési projektekről Kínában; mivel az elmúlt években Kína egyre aktívabb beruházási politikát folytat az EU-ban és keleti szomszédságában;

| E. | mivel Hszi Csin-Ping elnök a nemzeti megújulást, valamint a gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai dimenziók széles spektruma mentén egy mérsékelten jómódú társadalom létrehozását célzó tervként és jövőképként elindította a „kínai álom” nevű kezdeményezést, melynek további célja, hogy Kína 2049-re minden tekintetben fejlett országgá váljon; |
| --- | --- |

E.

mivel Hszi Csin-Ping elnök a nemzeti megújulást, valamint a gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai dimenziók széles spektruma mentén egy mérsékelten jómódú társadalom létrehozását célzó tervként és jövőképként elindította a „kínai álom” nevű kezdeményezést, melynek további célja, hogy Kína 2049-re minden tekintetben fejlett országgá váljon;

| F. | mivel Kínában óriási gazdasági növekedés valósult meg az elmúlt 20 évben és 600 millió kínai polgár emelkedett ki a szegénységből; |
| --- | --- |

F.

mivel Kínában óriási gazdasági növekedés valósult meg az elmúlt 20 évben és 600 millió kínai polgár emelkedett ki a szegénységből;

| G. | mivel a 2015-ös kínai tőzsdekrach negatívan befolyásolta a pénzügyi stabilitást világszinten és az EU-ban egyaránt; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2015-ös kínai tőzsdekrach negatívan befolyásolta a pénzügyi stabilitást világszinten és az EU-ban egyaránt;

| H. | mivel a kínai családtervezési politika miatt az 1980-as évek óta gyors öregedésnek indult a népesség és a 60 évesnél idősebb polgárok száma immár meghaladja a 200 milliót; |
| --- | --- |

H.

mivel a kínai családtervezési politika miatt az 1980-as évek óta gyors öregedésnek indult a népesség és a 60 évesnél idősebb polgárok száma immár meghaladja a 200 milliót;

| I. | mivel Kínában a környezetkárosodás drámai méreteket öltött, ami még sürgősebb, erőteljesebb és célzottabb kormányzati fellépést tesz szükségessé; mivel az EU és Kína közötti legutóbbi csúcstalálkozón szóba került a fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozás kérdése is, valamint közös nyilatkozatot fogadtak el az éghajlatváltozásról; |
| --- | --- |

I.

mivel Kínában a környezetkárosodás drámai méreteket öltött, ami még sürgősebb, erőteljesebb és célzottabb kormányzati fellépést tesz szükségessé; mivel az EU és Kína közötti legutóbbi csúcstalálkozón szóba került a fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozás kérdése is, valamint közös nyilatkozatot fogadtak el az éghajlatváltozásról;

| J. | mivel Kína elismerte az éghajlatváltozás veszélyével való szembenézés szükségességét, és kötelezettséget vállalt arra, hogy elfogad egy jegyzőkönyvet vagy más jogi eszközt, amely lehetővé teszi egy, a témával kapcsolatos átfogó megállapodás elfogadását az éghajlatváltozásról szóló párizsi konferencián; |
| --- | --- |

J.

mivel Kína elismerte az éghajlatváltozás veszélyével való szembenézés szükségességét, és kötelezettséget vállalt arra, hogy elfogad egy jegyzőkönyvet vagy más jogi eszközt, amely lehetővé teszi egy, a témával kapcsolatos átfogó megállapodás elfogadását az éghajlatváltozásról szóló párizsi konferencián;

| K. | mivel Hszi Csin-Ping elnök 2012-ben elindított, a párt, a kormány, a hadsereg és az állami vállalatok korrupcióval gyanúsítható tisztviselőit megcélozva a kormányzati problémák megoldását célzó népszerű antikorrupciós kampánya egymás után szedi magas rangú áldozatait, és nem csak kenőpénzekre, hanem a kínai vezetők által felhalmozott hatalmas vagyonokra is fény derült, valamint arra is, hogy komoly bűnözői hálózatok szivárogtak be a politikai rendszerbe; |
| --- | --- |

K.

mivel Hszi Csin-Ping elnök 2012-ben elindított, a párt, a kormány, a hadsereg és az állami vállalatok korrupcióval gyanúsítható tisztviselőit megcélozva a kormányzati problémák megoldását célzó népszerű antikorrupciós kampánya egymás után szedi magas rangú áldozatait, és nem csak kenőpénzekre, hanem a kínai vezetők által felhalmozott hatalmas vagyonokra is fény derült, valamint arra is, hogy komoly bűnözői hálózatok szivárogtak be a politikai rendszerbe;

| L. | mivel a külföldi nem kormányzati szervezetek nagyon sikeresek és döntő szerepet játszanak a helyi nem kormányzati szervezetek fejlődésében és a reform óta történt kínai nyitásban; |
| --- | --- |

L.

mivel a külföldi nem kormányzati szervezetek nagyon sikeresek és döntő szerepet játszanak a helyi nem kormányzati szervezetek fejlődésében és a reform óta történt kínai nyitásban;

| M. | mivel a nemzetbiztonságra vonatkozóan ebben az évben Kína három új törvénytervezetet tett közzé, amelyek a kiberbiztonságra és a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó rendelkezéseket is magukban foglalnak; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzetbiztonságra vonatkozóan ebben az évben Kína három új törvénytervezetet tett közzé, amelyek a kiberbiztonságra és a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó rendelkezéseket is magukban foglalnak;

| N. | mivel 2013-ban és 2014-ben Peking, Kunming és Urumcsi súlyos terroristatámadások célpontja volt, 72 ember halt meg és 356-an sérültek meg; mivel Kína terrorizmus elleni jogszabályt készít elő, amely hangsúlyozza, hogy a kormány a legmagasabb prioritást biztosítja a terrorizmus elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

N.

mivel 2013-ban és 2014-ben Peking, Kunming és Urumcsi súlyos terroristatámadások célpontja volt, 72 ember halt meg és 356-an sérültek meg; mivel Kína terrorizmus elleni jogszabályt készít elő, amely hangsúlyozza, hogy a kormány a legmagasabb prioritást biztosítja a terrorizmus elleni küzdelemnek;

| O. | mivel 2015. júniusban a hongkongi törvényhozó tanács leszavazta azt a sok vitát kiváltó javaslatot, amely lehetővé tette volna a hongkongi szavazók számára saját kormányzójuk megválasztását, azonban csak a Peking fennhatósága alá vont bizottság által jóváhagyott jelöltlistáról; mivel pontosan ez a javaslat váltotta ki a 2014. szeptember végétől december közepéig – összesen 79 napig – tartó, „esernyős forradalomként” ismert, a demokrácia mellett síkra szálló óriási tiltakozó mozgalmat; |
| --- | --- |

O.

mivel 2015. júniusban a hongkongi törvényhozó tanács leszavazta azt a sok vitát kiváltó javaslatot, amely lehetővé tette volna a hongkongi szavazók számára saját kormányzójuk megválasztását, azonban csak a Peking fennhatósága alá vont bizottság által jóváhagyott jelöltlistáról; mivel pontosan ez a javaslat váltotta ki a 2014. szeptember végétől december közepéig – összesen 79 napig – tartó, „esernyős forradalomként” ismert, a demokrácia mellett síkra szálló óriási tiltakozó mozgalmat;

| P. | mivel az új kínai vezetés a Kínai Népköztársaság felemelkedését megfordíthatatlan tényként kezeli, melynek eredménye a „reaktív diplomácia” felől a proaktív diplomácia” irányába történő elmozdulás; |
| --- | --- |

P.

mivel az új kínai vezetés a Kínai Népköztársaság felemelkedését megfordíthatatlan tényként kezeli, melynek eredménye a „reaktív diplomácia” felől a proaktív diplomácia” irányába történő elmozdulás;

| Q. | mivel a Kína katonai stratégiájáról szóló új fehér könyv abból indul ki, hogy fel kell adni azt a hagyományos elvet, miszerint a szárazföld többet ér a tengernél, következésképpen nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a tengerek kezelésének, valamint a tengeri jogok és érdekek védelmének; mivel Kína a Dél-kínai-tengert és a Kelet-kínai-tengert érintő vitás kérdésekben nem ismeri el az ENSZ Tengerjogi Egyezményének joghatóságát; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Kína katonai stratégiájáról szóló új fehér könyv abból indul ki, hogy fel kell adni azt a hagyományos elvet, miszerint a szárazföld többet ér a tengernél, következésképpen nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a tengerek kezelésének, valamint a tengeri jogok és érdekek védelmének; mivel Kína a Dél-kínai-tengert és a Kelet-kínai-tengert érintő vitás kérdésekben nem ismeri el az ENSZ Tengerjogi Egyezményének joghatóságát;

| R. | mivel egy 2002-es magatartási nyilatkozatban Kína és az ASEAN-országok ígéretet tettek a Dél-kínai-tengerre vonatkozó „békés és tartós megoldás” feltételeinek kidolgozására; mivel ennek ellenére a szomszédos országokkal – például Tajvannal, Vietnammal, a Fülöp-szigetekkel, Malajziával és Bruneivel – való kapcsolatok terén egyre feszültebbé válik a helyzet; |
| --- | --- |

R.

mivel egy 2002-es magatartási nyilatkozatban Kína és az ASEAN-országok ígéretet tettek a Dél-kínai-tengerre vonatkozó „békés és tartós megoldás” feltételeinek kidolgozására; mivel ennek ellenére a szomszédos országokkal – például Tajvannal, Vietnammal, a Fülöp-szigetekkel, Malajziával és Bruneivel – való kapcsolatok terén egyre feszültebbé válik a helyzet;

| S. | mivel Kína Észak-Korea fő politikai támogatója, legnagyobb beruházója, segélyadományozója, élelmiszer- és energiaszállítója és kereskedelmi partnere; mivel kínai szakértők a közelmúltban felfedték, hogy Észak-Korea már akár 20 nukleáris robbanófejjel is rendelkezhet; |
| --- | --- |

S.

mivel Kína Észak-Korea fő politikai támogatója, legnagyobb beruházója, segélyadományozója, élelmiszer- és energiaszállítója és kereskedelmi partnere; mivel kínai szakértők a közelmúltban felfedték, hogy Észak-Korea már akár 20 nukleáris robbanófejjel is rendelkezhet;

| T. | mivel az ukrán válság nyomán Oroszország és Kína korábban soha nem látott mértékben fokozták kapcsolataik kölcsönösségét; |
| --- | --- |

T.

mivel az ukrán válság nyomán Oroszország és Kína korábban soha nem látott mértékben fokozták kapcsolataik kölcsönösségét;

| U. | mivel 2015. május 8-án Oroszország és Kína kétoldalú megállapodást írt alá az információbiztonságról, amely a kiberfenyegetéseket olyan információk terjesztéseként határozza meg, amelyek veszélyeztethetik a „szociálpolitikai és a társadalmi-gazdasági rendszereket, valamint az államok spirituális, erkölcsi és kulturális környezetét”; |
| --- | --- |

U.

mivel 2015. május 8-án Oroszország és Kína kétoldalú megállapodást írt alá az információbiztonságról, amely a kiberfenyegetéseket olyan információk terjesztéseként határozza meg, amelyek veszélyeztethetik a „szociálpolitikai és a társadalmi-gazdasági rendszereket, valamint az államok spirituális, erkölcsi és kulturális környezetét”;

| V. | mivel 2005 óta Kína becslések szerint megközelítőleg 100 milliárd USD összegű hitelt nyújtott latin-amerikai államoknak; mivel jelenleg Kína Brazília legnagyobb kereskedelmi partnere, Argentínának, Venezuelának és Kubának pedig második legnagyobb kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

V.

mivel 2005 óta Kína becslések szerint megközelítőleg 100 milliárd USD összegű hitelt nyújtott latin-amerikai államoknak; mivel jelenleg Kína Brazília legnagyobb kereskedelmi partnere, Argentínának, Venezuelának és Kubának pedig második legnagyobb kereskedelmi partnere;

| W. | mivel a kínai kormány elismeri ugyan az emberi jogok fontosságát, sőt, egyetemességét is, de nem mutat fel kézzelfogható eredményeket az ország emberi jogi helyzetének javítása terén; |
| --- | --- |

W.

mivel a kínai kormány elismeri ugyan az emberi jogok fontosságát, sőt, egyetemességét is, de nem mutat fel kézzelfogható eredményeket az ország emberi jogi helyzetének javítása terén;

| X. | mivel Kína hivatalosan és névlegesen elfogadta az emberi jogok egyetemességét, és az elmúlt három évtizedben számos különböző emberi jogi egyezmény aláírása révén a nemzetközi emberi jogi keret – és ebből fakadóan az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogi és intézményi keret – részévé vált; |
| --- | --- |

X.

mivel Kína hivatalosan és névlegesen elfogadta az emberi jogok egyetemességét, és az elmúlt három évtizedben számos különböző emberi jogi egyezmény aláírása révén a nemzetközi emberi jogi keret – és ebből fakadóan az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogi és intézményi keret – részévé vált;

| Y. | mivel 2015 elején Hszi Csin-Ping elnök nyilvánosan bejelentette a jogállamiságnak az egész országra való kiterjesztésére vonatkozó szándékát, mivel meggyőződése, hogy a hatékony igazságszolgáltatás alapvető fontosságú a modern gazdaság és társadalom számára Kínában; |
| --- | --- |

Y.

mivel 2015 elején Hszi Csin-Ping elnök nyilvánosan bejelentette a jogállamiságnak az egész országra való kiterjesztésére vonatkozó szándékát, mivel meggyőződése, hogy a hatékony igazságszolgáltatás alapvető fontosságú a modern gazdaság és társadalom számára Kínában;

| Z. | mivel a KKP öt vallást ismer el, és ezeket maga a párt ellenőrzi Egyesült Front Munka Részlege révén; mivel e lista kizárólagos, így minden egyéb vallás és kultusz hátrányos megkülönböztetést szenved; |
| --- | --- |

Z.

mivel a KKP öt vallást ismer el, és ezeket maga a párt ellenőrzi Egyesült Front Munka Részlege révén; mivel e lista kizárólagos, így minden egyéb vallás és kultusz hátrányos megkülönböztetést szenved;

| AA. | mivel az EU és Kína 1995 óta folytat párbeszédet az emberi jogokról; |
| --- | --- |

AA.

mivel az EU és Kína 1995 óta folytat párbeszédet az emberi jogokról;

| AB. | mivel az európai ombudsman 2015. március 26-án elfogadott ajánlástervezetében kifogásolta, hogy a Vietnammal megkötendő kereskedelmi és beruházási megállapodásra irányuló tárgyalások nem foglaltak magukban emberi jogi hatásvizsgálatot a beruházó és az állam közötti vitarendezési mechanizmusra vonatkozóan; mivel ez fontos precedenst teremt az EU–Kína kétoldalú beruházási megállapodás tárgyalásaihoz; |
| --- | --- |

AB.

mivel az európai ombudsman 2015. március 26-án elfogadott ajánlástervezetében kifogásolta, hogy a Vietnammal megkötendő kereskedelmi és beruházási megállapodásra irányuló tárgyalások nem foglaltak magukban emberi jogi hatásvizsgálatot a beruházó és az állam közötti vitarendezési mechanizmusra vonatkozóan; mivel ez fontos precedenst teremt az EU–Kína kétoldalú beruházási megállapodás tárgyalásaihoz;

| AC. | mivel a tibetiek saját kulturális identitásukat az úgynevezett lhakar („fehér szerda”) mozgalom révén fejezik ki, ami azt jelenti, hogy szerdánként csak tibeti öltözéket hordanak, csak tibetiül beszélnek és csak tibeti ételt esznek; mivel a Tibeti Autonóm Régióban mindezidáig több mint 140 tibeti gyújtotta fel magát a kínai kormány politikája elleni tiltakozásul; mivel a közelmúltban Tenzin Delek rinpocse láma börtönben bekövetkezett halálát követően ismét feszült a helyzet; mivel Tibetet érinti a han népcsoport betelepítésére vonatkozó politika; mivel 2015-ben van a Tibeti Autonóm Régió létrehozásának 50. évfordulója; mivel az elmúlt néhány évben nem történt előrelépés a tibeti válság megoldása terén, a béketárgyalások legutóbbi fordulójára ugyanis 2010-ben került sor; |
| --- | --- |

AC.

mivel a tibetiek saját kulturális identitásukat az úgynevezett lhakar („fehér szerda”) mozgalom révén fejezik ki, ami azt jelenti, hogy szerdánként csak tibeti öltözéket hordanak, csak tibetiül beszélnek és csak tibeti ételt esznek; mivel a Tibeti Autonóm Régióban mindezidáig több mint 140 tibeti gyújtotta fel magát a kínai kormány politikája elleni tiltakozásul; mivel a közelmúltban Tenzin Delek rinpocse láma börtönben bekövetkezett halálát követően ismét feszült a helyzet; mivel Tibetet érinti a han népcsoport betelepítésére vonatkozó politika; mivel 2015-ben van a Tibeti Autonóm Régió létrehozásának 50. évfordulója; mivel az elmúlt néhány évben nem történt előrelépés a tibeti válság megoldása terén, a béketárgyalások legutóbbi fordulójára ugyanis 2010-ben került sor;

| AD. | mivel a Tajvani-szorosban a Kínai Népköztársaság és Tajvan között fennálló kapcsolatok terén az Unió továbbra is kitart az „egy Kína” elve mellett; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Tajvani-szorosban a Kínai Népköztársaság és Tajvan között fennálló kapcsolatok terén az Unió továbbra is kitart az „egy Kína” elve mellett;

Az EU–Kína stratégiai partnerség és együttműködés

| 1. | üdvözli az EU és Kína közötti diplomáciai kapcsolatok felvételének 40. évfordulóját, mint a mai többpólusú és globalizált világban olyannyira kívánatos stratégiai partnerség megerősítését, valamint az átláthatóságon, az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló új partnerségi és együttműködési megállapodásra vonatkozó, folyamatban lévő tárgyalások felgyorsítását szolgáló inspiráció forrását; hangsúlyozza, hogy a közelmúltban, 2015. június 29-én lezajlott EU–Kína csúcson mindkét fél megerősítette, hogy elkötelezett e partnerség megerősítése mellett; rámutat, hogy Kína meghatározó nemzetközi hatalom és az EU egyik legfontosabb partnere; hangsúlyozza, hogy a két fél elkötelezett amellett, hogy az elkövetkező évtizedben előmozdítják az EU–Kína átfogó stratégiai partnerséget, amely kölcsönösen előnyös lesz mindkét fél számára; támogatja a (fél)évente megrendezésre kerülő magas szintű stratégiai párbeszédet, a magas szintű gazdasági és kereskedelmi párbeszédet, a magas szintű, népek közötti párbeszédet, valamint az EU és Kína között különböző kérdésekről létrejött több mint 60 ágazati párbeszédet; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy ezek az ágazati párbeszédek a bizalom építését szolgálják és kézzelfogható eredményeket hoznak majd; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az EU és Kína közötti diplomáciai kapcsolatok felvételének 40. évfordulóját, mint a mai többpólusú és globalizált világban olyannyira kívánatos stratégiai partnerség megerősítését, valamint az átláthatóságon, az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló új partnerségi és együttműködési megállapodásra vonatkozó, folyamatban lévő tárgyalások felgyorsítását szolgáló inspiráció forrását; hangsúlyozza, hogy a közelmúltban, 2015. június 29-én lezajlott EU–Kína csúcson mindkét fél megerősítette, hogy elkötelezett e partnerség megerősítése mellett; rámutat, hogy Kína meghatározó nemzetközi hatalom és az EU egyik legfontosabb partnere; hangsúlyozza, hogy a két fél elkötelezett amellett, hogy az elkövetkező évtizedben előmozdítják az EU–Kína átfogó stratégiai partnerséget, amely kölcsönösen előnyös lesz mindkét fél számára; támogatja a (fél)évente megrendezésre kerülő magas szintű stratégiai párbeszédet, a magas szintű gazdasági és kereskedelmi párbeszédet, a magas szintű, népek közötti párbeszédet, valamint az EU és Kína között különböző kérdésekről létrejött több mint 60 ágazati párbeszédet; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy ezek az ágazati párbeszédek a bizalom építését szolgálják és kézzelfogható eredményeket hoznak majd;

| 2. | üdvözli, hogy a 2015. június 29-én tartott 17. EU–Kína csúcstalálkozón sikerült a kétoldalú kapcsolatokat új szintre emelni, ami azt jelezte, hogy nyitva a szorosabb politikai együttműködés útja a pusztán kereskedelmi kapcsolatokon túllépő, a közös globális kihívások és fenyegetések megoldását célzó összehangolt stratégiai megközelítés felé; megjegyzi, hogy mindkét fél nagyra értékelte az „EU–Kína 2020” stratégiai együttműködési menetrend végrehajtása terén elért haladást, valamint hogy a tisztviselők szintjén kétoldalú felülvizsgálati mechanizmust fognak létrehozni a nyomon követés ellenőrzése érdekében; üdvözli, hogy a csúcstalálkozón a két fél megállapodott a kétoldalú együttműködésük megerősítését és stratégiai partnerségük globális vetületének erősítését szolgáló több prioritás tekintetében; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a 2015. június 29-én tartott 17. EU–Kína csúcstalálkozón sikerült a kétoldalú kapcsolatokat új szintre emelni, ami azt jelezte, hogy nyitva a szorosabb politikai együttműködés útja a pusztán kereskedelmi kapcsolatokon túllépő, a közös globális kihívások és fenyegetések megoldását célzó összehangolt stratégiai megközelítés felé; megjegyzi, hogy mindkét fél nagyra értékelte az „EU–Kína 2020” stratégiai együttműködési menetrend végrehajtása terén elért haladást, valamint hogy a tisztviselők szintjén kétoldalú felülvizsgálati mechanizmust fognak létrehozni a nyomon követés ellenőrzése érdekében; üdvözli, hogy a csúcstalálkozón a két fél megállapodott a kétoldalú együttműködésük megerősítését és stratégiai partnerségük globális vetületének erősítését szolgáló több prioritás tekintetében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak egységesen kell kommunikálniuk a kínai kormánnyal, különös tekintettel Peking jelenlegi dinamikus diplomáciájára és a globális kormányzás felépítményének átalakítására; hangsúlyozza az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankról (AIIB) szóló megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását, és elvárja, hogy az EU a jövőben szoros együttműködést folytasson az AIIB-vel; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy uniós szinten nem folyik elmélyült vita és nincs szoros koordináció az uniós tagállamok Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankban való tagságáról; hangsúlyozza a kereskedelmi és beruházási politika fontosságát, mert nyilvánvalóan e területen gyakorolható a legnagyobb befolyás a Kínával fenntartott stratégiai kapcsolatokra; tudomásul veszi a Kína és a közép- és kelet-európai országok között a közelmúltban kialakult, „16+1” néven is ismert – számos uniós tagállamot is magában foglaló – együttműködést, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy annak nem szabad sem megosztania az EU-t, sem gyengítenie az EU Kínával szembeni pozícióját, és hogy az együttműködés keretében foglalkozni kell az emberi jogi kérdésekkel is; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy nyújtsanak be éves jelentést a Parlamentnek az EU–Kína kapcsolatok alakulásáról; kéri a Kínával folytatott, végrehajtható, szabályokon alapuló kereskedelem és beruházások megerősítését; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak egységesen kell kommunikálniuk a kínai kormánnyal, különös tekintettel Peking jelenlegi dinamikus diplomáciájára és a globális kormányzás felépítményének átalakítására; hangsúlyozza az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankról (AIIB) szóló megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását, és elvárja, hogy az EU a jövőben szoros együttműködést folytasson az AIIB-vel; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy uniós szinten nem folyik elmélyült vita és nincs szoros koordináció az uniós tagállamok Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankban való tagságáról; hangsúlyozza a kereskedelmi és beruházási politika fontosságát, mert nyilvánvalóan e területen gyakorolható a legnagyobb befolyás a Kínával fenntartott stratégiai kapcsolatokra; tudomásul veszi a Kína és a közép- és kelet-európai országok között a közelmúltban kialakult, „16+1” néven is ismert – számos uniós tagállamot is magában foglaló – együttműködést, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy annak nem szabad sem megosztania az EU-t, sem gyengítenie az EU Kínával szembeni pozícióját, és hogy az együttműködés keretében foglalkozni kell az emberi jogi kérdésekkel is; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy nyújtsanak be éves jelentést a Parlamentnek az EU–Kína kapcsolatok alakulásáról; kéri a Kínával folytatott, végrehajtható, szabályokon alapuló kereskedelem és beruházások megerősítését;

| 4. | elismeri, hogy Kínának erőteljesebb – gazdasága méretét jobban tükröző – szerepet kellene játszania a többoldalú pénzügyi intézményekben; úgy véli, hogy a közelmúltban alapított Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank lehetőséget ad Kínának, hogy a többoldalú rendszer felelősségteljes részévé váljon; ösztönzi, hogy ez az új intézmény szakítson a nagyszabású infrastrukturális projektek finanszírozását előnyben részesítő múltbéli hibás gyakorlattal, és ehelyett a technikai segítségnyújtást és a globális tudáshoz való hozzáférést helyezze előtérbe, törekedve egyúttal a környezeti, társadalmi és fejlesztési prioritások közötti egyensúly megtartására is; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy Kínának erőteljesebb – gazdasága méretét jobban tükröző – szerepet kellene játszania a többoldalú pénzügyi intézményekben; úgy véli, hogy a közelmúltban alapított Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank lehetőséget ad Kínának, hogy a többoldalú rendszer felelősségteljes részévé váljon; ösztönzi, hogy ez az új intézmény szakítson a nagyszabású infrastrukturális projektek finanszírozását előnyben részesítő múltbéli hibás gyakorlattal, és ehelyett a technikai segítségnyújtást és a globális tudáshoz való hozzáférést helyezze előtérbe, törekedve egyúttal a környezeti, társadalmi és fejlesztési prioritások közötti egyensúly megtartására is;

| 5. | létfontosságúnak tartja, hogy az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankban való európai részvétel többek között az alábbi hozzájárulást nyújtsa: a kölcsönök értékelésére vonatkozó átlátható eljárások; a felelősségteljes kormányzásoz, a társadalmi felelősségvállaláshoz és a környezetvédelemhez kapcsolódó egyértelmű normák; és annak biztosítása, hogy a hitelfelvevő országok számára az adósságteher kezelhető marad; |
| --- | --- |

5.

létfontosságúnak tartja, hogy az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankban való európai részvétel többek között az alábbi hozzájárulást nyújtsa: a kölcsönök értékelésére vonatkozó átlátható eljárások; a felelősségteljes kormányzásoz, a társadalmi felelősségvállaláshoz és a környezetvédelemhez kapcsolódó egyértelmű normák; és annak biztosítása, hogy a hitelfelvevő országok számára az adósságteher kezelhető marad;

| 6. | üdvözli, hogy számos tagállam csatlakozott az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankhoz; helyteleníti azonban, hogy a kínai kormány által a többoldalú intézmények kiépítése érdekében tett kezdeményezések kapcsán nem került sor sem uniós szinten folytatott mélyreható vitákra, sem összeegyeztetett válaszadásra vagy közös megközelítés kialakítására; nyomatékosan kéri az uniós intézményeket és tagállamokat, vegyék ezt figyelmeztető jelzésnek, és a jövőben kerüljék el a koordináció hasonló hiányát; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy számos tagállam csatlakozott az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankhoz; helyteleníti azonban, hogy a kínai kormány által a többoldalú intézmények kiépítése érdekében tett kezdeményezések kapcsán nem került sor sem uniós szinten folytatott mélyreható vitákra, sem összeegyeztetett válaszadásra vagy közös megközelítés kialakítására; nyomatékosan kéri az uniós intézményeket és tagállamokat, vegyék ezt figyelmeztető jelzésnek, és a jövőben kerüljék el a koordináció hasonló hiányát;

| 7. | üdvözli az EU és Kína közötti stratégiai infrastrukturális kapcsolatok javítására létrejött politikai megállapodást; üdvözli ezért egy új összekapcsolási platform azzal a céllal történő létrehozására irányuló határozatot, hogy kedvező környezet jöjjön létre a fenntartható és interoperábilis, határokon átnyúló infrastruktúra-hálózatok számára az EU és Kína között található országokban és régiókban; különösen elismerően szól arról, hogy az EU készen áll e projekt európai szinten való elindítására; nyomatékosan kéri a feleket, hogy a két partner szoros összekapcsolásából adódó lehetőségeket kihasználva többek között fokozzák az együttműködést az az új selyemutak és az új tengeri selyemutak vonalán fekvő országokban foganatosítandó infrastrukturális beruházások terén; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az EU és Kína közötti stratégiai infrastrukturális kapcsolatok javítására létrejött politikai megállapodást; üdvözli ezért egy új összekapcsolási platform azzal a céllal történő létrehozására irányuló határozatot, hogy kedvező környezet jöjjön létre a fenntartható és interoperábilis, határokon átnyúló infrastruktúra-hálózatok számára az EU és Kína között található országokban és régiókban; különösen elismerően szól arról, hogy az EU készen áll e projekt európai szinten való elindítására; nyomatékosan kéri a feleket, hogy a két partner szoros összekapcsolásából adódó lehetőségeket kihasználva többek között fokozzák az együttműködést az az új selyemutak és az új tengeri selyemutak vonalán fekvő országokban foganatosítandó infrastrukturális beruházások terén;

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy az elmúlt húsz évben a kínai gazdaság élénk növekedést mutatott, és hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak jobban ki kell használniuk az ebből fakadó lehetőségeket; tudomásul veszi a kínai érdekeltséget az európai stratégiai infrastrukturális beruházásokban, és hangsúlyozza, hogy együtt kell működni Kínával és a régióban fekvő más országokkal az olyan projektek megvalósításában, mint például az „Egy öv, egy út” kínai kezdeményezés és a Jean-Claude Juncker által meghirdetett európai beruházási terv, egyebek mellett a vasúti kapcsolatok, a tengeri kikötők és a repülőterek vonatkozásában; ösztönzi a képviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy tegyen észrevételeket Kína globális beruházási politikájának hatására, valamint az EU-ban és a keleti szomszédságban folytatott beruházási tevékenységeire vonatkozóan; hangsúlyozza – a korábban a Parlament által elfogadott álláspontokkal összhangban és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság hatásköreinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett – a jelenleg tárgyalás alatt álló EU–Kína kétoldalú beruházási megállapodás jelentőségét; felhív arra, hogy a kétoldalú beruházási megállapodásban külön fejezet szerepeljen a mindenre kiterjedő, fenntartható fejlődésről, kötelező kötelezettségvállalásokat írva elő az ILO alapvető munkaügyi normái és a kulcsfontosságú multilaterális környezetvédelmi megállapodások tekintetében; kiemeli, hogy egyre több panasz érkezik olyan európai vállalkozásoktól, amelyek a kiszámíthatatlan szabályozás és hátrányos megkülönböztetés áldozatai; hangsúlyozza a beruházási megállapodásról jelenleg folyó tárgyalások sikeres kimenetelének fontosságát annak érdekében, hogy a felek még inkább elősegítsék a beruházásokat, biztosítsák a beruházásvédelmet és a piacra jutást (többek között a közbeszerzések terén), valamint a társaságok egyenlő kezelését Európában és Kínában egyaránt; felhív további intézkedések foganatosítására a kiegyensúlyozottabb kereskedelmi kapcsolatok szavatolása érdekében, miután már megszűnnek a kereskedelmi és beruházási akadályok az európai társaságok számára; felhívja Kínát és az EU-t, hogy erősítsék még tovább az együttműködést annak érdekében, hogy a kkv-k számára mindkét piaci blokkban jobb hozzáférést biztosítsanak; hangsúlyozza a nyitott, globális gazdaság és a tisztességes, átlátható és szabályokon alapuló kereskedelmi és beruházási környezet melletti uniós és kínai elkötelezettséget, amely környezet egyenlő versenyfeltételeket biztosít és szembehelyezkedik a protekcionizmussal; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy az elmúlt húsz évben a kínai gazdaság élénk növekedést mutatott, és hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak jobban ki kell használniuk az ebből fakadó lehetőségeket; tudomásul veszi a kínai érdekeltséget az európai stratégiai infrastrukturális beruházásokban, és hangsúlyozza, hogy együtt kell működni Kínával és a régióban fekvő más országokkal az olyan projektek megvalósításában, mint például az „Egy öv, egy út” kínai kezdeményezés és a Jean-Claude Juncker által meghirdetett európai beruházási terv, egyebek mellett a vasúti kapcsolatok, a tengeri kikötők és a repülőterek vonatkozásában; ösztönzi a képviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy tegyen észrevételeket Kína globális beruházási politikájának hatására, valamint az EU-ban és a keleti szomszédságban folytatott beruházási tevékenységeire vonatkozóan; hangsúlyozza – a korábban a Parlament által elfogadott álláspontokkal összhangban és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság hatásköreinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett – a jelenleg tárgyalás alatt álló EU–Kína kétoldalú beruházási megállapodás jelentőségét; felhív arra, hogy a kétoldalú beruházási megállapodásban külön fejezet szerepeljen a mindenre kiterjedő, fenntartható fejlődésről, kötelező kötelezettségvállalásokat írva elő az ILO alapvető munkaügyi normái és a kulcsfontosságú multilaterális környezetvédelmi megállapodások tekintetében; kiemeli, hogy egyre több panasz érkezik olyan európai vállalkozásoktól, amelyek a kiszámíthatatlan szabályozás és hátrányos megkülönböztetés áldozatai; hangsúlyozza a beruházási megállapodásról jelenleg folyó tárgyalások sikeres kimenetelének fontosságát annak érdekében, hogy a felek még inkább elősegítsék a beruházásokat, biztosítsák a beruházásvédelmet és a piacra jutást (többek között a közbeszerzések terén), valamint a társaságok egyenlő kezelését Európában és Kínában egyaránt; felhív további intézkedések foganatosítására a kiegyensúlyozottabb kereskedelmi kapcsolatok szavatolása érdekében, miután már megszűnnek a kereskedelmi és beruházási akadályok az európai társaságok számára; felhívja Kínát és az EU-t, hogy erősítsék még tovább az együttműködést annak érdekében, hogy a kkv-k számára mindkét piaci blokkban jobb hozzáférést biztosítsanak; hangsúlyozza a nyitott, globális gazdaság és a tisztességes, átlátható és szabályokon alapuló kereskedelmi és beruházási környezet melletti uniós és kínai elkötelezettséget, amely környezet egyenlő versenyfeltételeket biztosít és szembehelyezkedik a protekcionizmussal;

| 9. | tudomásul veszi az „Egy öv, egy út” kezdeményezés elindítását, amelynek célja, hogy jelentős energiaszállítási és kommunikációs kapcsolatokat hozzon létre Közép-, Nyugat- és Dél-Ázsia között, egészen Európáig; úgy véli, hogy e kezdeményezés geostratégiai jelentőségére tekintettel többoldalúvá kell tenni a megvalósítását; elsődleges fontosságúnak tartja, hogy a szinergiákat és projekteket teljes átláthatóság mellett és az összes érdekelt fél bevonásával hozzák létre; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi az „Egy öv, egy út” kezdeményezés elindítását, amelynek célja, hogy jelentős energiaszállítási és kommunikációs kapcsolatokat hozzon létre Közép-, Nyugat- és Dél-Ázsia között, egészen Európáig; úgy véli, hogy e kezdeményezés geostratégiai jelentőségére tekintettel többoldalúvá kell tenni a megvalósítását; elsődleges fontosságúnak tartja, hogy a szinergiákat és projekteket teljes átláthatóság mellett és az összes érdekelt fél bevonásával hozzák létre;

| 10. | fokozott együttműködésre szólít fel az EU és Kína között a stratégiai jelentőségű területeken, mint például a G20-ak, a biztonság és a védelem, a terrorelhárítás, az illegális bevándorlás és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelem, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása, a globális és regionális biztonság, a kiberbiztonság, a tömegpusztító fegyverek, az energiabiztonság, a globális a pénzügyi kormányzás és piacszabályozás, az éghajlatváltozás, valamint az urbanizáció, a fejlesztés és a segélyprogramok, illetve a fenntartható fejlődés; hangsúlyozza az együttműködés fontosságát a regionális fejlesztés terén, valamint a párbeszéd és a csereprogramok jelentőségét az Európa 2020 stratégia és a soron következő 13. kínai ötéves terv tekintetében; |
| --- | --- |

10.

fokozott együttműködésre szólít fel az EU és Kína között a stratégiai jelentőségű területeken, mint például a G20-ak, a biztonság és a védelem, a terrorelhárítás, az illegális bevándorlás és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelem, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása, a globális és regionális biztonság, a kiberbiztonság, a tömegpusztító fegyverek, az energiabiztonság, a globális a pénzügyi kormányzás és piacszabályozás, az éghajlatváltozás, valamint az urbanizáció, a fejlesztés és a segélyprogramok, illetve a fenntartható fejlődés; hangsúlyozza az együttműködés fontosságát a regionális fejlesztés terén, valamint a párbeszéd és a csereprogramok jelentőségét az Európa 2020 stratégia és a soron következő 13. kínai ötéves terv tekintetében;

| 11. | felszólítja az EKSZ-t annak biztosításra, hogy a Kínával fenntartott kapcsolatok és párbeszéd keretében kiemelten fontosságot kapjon az emberi jogok kérdése; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az EKSZ-t annak biztosításra, hogy a Kínával fenntartott kapcsolatok és párbeszéd keretében kiemelten fontosságot kapjon az emberi jogok kérdése;

| 12. | felszólít arra, hogy a Hszi Csin-Ping elnök által 2014. márciusi látogatása során, az emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos EU–Kína párbeszéd elmélyítésére vonatkozóan Brüsszelnek tett kötelezettségvállalásokat a helyzet kézzelfogható javulása kövesse a gyakorlatban; |
| --- | --- |

12.

felszólít arra, hogy a Hszi Csin-Ping elnök által 2014. márciusi látogatása során, az emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos EU–Kína párbeszéd elmélyítésére vonatkozóan Brüsszelnek tett kötelezettségvállalásokat a helyzet kézzelfogható javulása kövesse a gyakorlatban;

| 13. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy törekedjenek Kína konstruktív párbeszédbe való további bevonására a jogállamiságra történő átállás és az emberi jogok tiszteletben tartása céljának biztosítása érdekében, továbbá támogassák Kína beilleszkedését a világgazdaságba; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy törekedjenek Kína konstruktív párbeszédbe való további bevonására a jogállamiságra történő átállás és az emberi jogok tiszteletben tartása céljának biztosítása érdekében, továbbá támogassák Kína beilleszkedését a világgazdaságba;

| 14. | üdvözli az EU–Kína urbanizációs partnerség elmélyülését; további együttműködésre szólít fel a városfejlesztés és -tervezés, a közszolgáltatások, a zöld épületek és az intelligens közlekedés terén; európai és kínai városokat és vállalatokat magukban foglaló, új közös programok elindítását ösztönzi; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az EU–Kína urbanizációs partnerség elmélyülését; további együttműködésre szólít fel a városfejlesztés és -tervezés, a közszolgáltatások, a zöld épületek és az intelligens közlekedés terén; európai és kínai városokat és vállalatokat magukban foglaló, új közös programok elindítását ösztönzi;

| 15. | üdvözli az EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd 2015. szeptember 15-én tartott második találkozóján kiadott közös nyilatkozatot; hangsúlyozza az embereket egymáshoz közelebb hozó csereprogramok, valamint az uniós és kínai polgárok közötti cserék elősegítésének fontosságát; támogatja a magas szintű, népek közötti párbeszéd kibontakoztatását, a hangsúlyt közös projektekre, a bevált gyakorlatok cseréjére és az emberek közötti személyes kapcsolatok előmozdítására helyezve; hangsúlyozza, hogy különösen támogatni kell a szakemberek és a diákok két fél között megvalósuló cseréjét; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd 2015. szeptember 15-én tartott második találkozóján kiadott közös nyilatkozatot; hangsúlyozza az embereket egymáshoz közelebb hozó csereprogramok, valamint az uniós és kínai polgárok közötti cserék elősegítésének fontosságát; támogatja a magas szintű, népek közötti párbeszéd kibontakoztatását, a hangsúlyt közös projektekre, a bevált gyakorlatok cseréjére és az emberek közötti személyes kapcsolatok előmozdítására helyezve; hangsúlyozza, hogy különösen támogatni kell a szakemberek és a diákok két fél között megvalósuló cseréjét;

| 16. | aggodalmát fejezi ki a dömping alkalmazása, a kínai kormányzati politikák átláthatóságának hiánya, az adójóváírásokon keresztül nyújtott támogatások, az állam általi termőföld-ajándékozások, az olcsó hitelek, a támogatott nyersanyagok és egyéb intézkedések miatt; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki a dömping alkalmazása, a kínai kormányzati politikák átláthatóságának hiánya, az adójóváírásokon keresztül nyújtott támogatások, az állam általi termőföld-ajándékozások, az olcsó hitelek, a támogatott nyersanyagok és egyéb intézkedések miatt;

| 17. | aggodalmának ad hangot az európai vállalkozások által a kínai piacon tapasztalt olyan akadályokkal kapcsolatban mint a kényszerített technológiaátadás, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok gyenge érvényesítése és a megkülönböztető bánásmód; hangsúlyozza a kínai piaci reform és a piacgazdasági elvek végrehajtása, valamint a megkülönböztetés és az indokolatlan korlátozások felszámolása fontosságát; |
| --- | --- |

17.

aggodalmának ad hangot az európai vállalkozások által a kínai piacon tapasztalt olyan akadályokkal kapcsolatban mint a kényszerített technológiaátadás, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok gyenge érvényesítése és a megkülönböztető bánásmód; hangsúlyozza a kínai piaci reform és a piacgazdasági elvek végrehajtása, valamint a megkülönböztetés és az indokolatlan korlátozások felszámolása fontosságát;

| 18. | elismeri az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében Európában megvalósuló kínai beruházásokból adódó lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy bár az Alap nyitott számos szereplő által eszközölt beruházásokra, mindazonáltal uniós irányítás alatt kell maradnia; |
| --- | --- |

18.

elismeri az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében Európában megvalósuló kínai beruházásokból adódó lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy bár az Alap nyitott számos szereplő által eszközölt beruházásokra, mindazonáltal uniós irányítás alatt kell maradnia;

| 19. | elismeri az azzal járó kihívást, hogy a kínai gazdaságot valóban fenntartható útra helyezzék az „új normalitás” keretei között; úgy véli, hogy az erőteljesebb kínai részvétel a nemzetközi gazdasági szervezetekben – például az IMF-ben – segítheti a kínai és globális gazdaságok fenntarthatóbbá és kiegyensúlyozottabbá válását, és hozzájárulhat e szervezetek átalakításához; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy biztosítsanak megbízható statisztikákat és javítsák a gazdaság helyzetével kapcsolatos átláthatóságot; |
| --- | --- |

19.

elismeri az azzal járó kihívást, hogy a kínai gazdaságot valóban fenntartható útra helyezzék az „új normalitás” keretei között; úgy véli, hogy az erőteljesebb kínai részvétel a nemzetközi gazdasági szervezetekben – például az IMF-ben – segítheti a kínai és globális gazdaságok fenntarthatóbbá és kiegyensúlyozottabbá válását, és hozzájárulhat e szervezetek átalakításához; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy biztosítsanak megbízható statisztikákat és javítsák a gazdaság helyzetével kapcsolatos átláthatóságot;

| 20. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a kínai részvényindexek értéke az utóbbi hónapokban harmadával csökkent, és több száz részvény kereskedését felfüggesztették túlzott értékcsökkenés miatt; aggodalmát fejezi ki a jelenlegi, Kínát és különösen a részvénypiacait sújtó pénzügyi válság miatt, és elismeri, hogy ez fenyegetést jelent a világgazdaságra nézve, mivel az ország kiemelkedő szerepet játszik a világkereskedelemben és a globális pénzügyi rendszerben; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy foglalkozzanak a jelenlegi gazdasági modell fenntartható gazdasággá alakítása jelentette kihívással; megjegyzi, hogy a kínai részvénypiacok legutóbbi zuhanásai szembesítették a kormány ellenőrzési kultúráját a pénzügyi piacok eredendő volatilitásával; |
| --- | --- |

20.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a kínai részvényindexek értéke az utóbbi hónapokban harmadával csökkent, és több száz részvény kereskedését felfüggesztették túlzott értékcsökkenés miatt; aggodalmát fejezi ki a jelenlegi, Kínát és különösen a részvénypiacait sújtó pénzügyi válság miatt, és elismeri, hogy ez fenyegetést jelent a világgazdaságra nézve, mivel az ország kiemelkedő szerepet játszik a világkereskedelemben és a globális pénzügyi rendszerben; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy foglalkozzanak a jelenlegi gazdasági modell fenntartható gazdasággá alakítása jelentette kihívással; megjegyzi, hogy a kínai részvénypiacok legutóbbi zuhanásai szembesítették a kormány ellenőrzési kultúráját a pénzügyi piacok eredendő volatilitásával;

| 21. | üdvözli, hogy a jelentős mértékű gazdasági növekedésnek és a kínai gazdaság fokozatos megnyitásának köszönhetően az elmúlt évtizedek folyamán nagyszámú kínai polgárt sikerült kiemelni a mélyszegénységből; aggodalmát fejezi ki mindazonáltal amiatt, hogy a gazdaság fejlődésének e momentumai gyakran környezeti problémákat okoznak és hatalmas egyenlőtlenséggel járnak; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy a jelentős mértékű gazdasági növekedésnek és a kínai gazdaság fokozatos megnyitásának köszönhetően az elmúlt évtizedek folyamán nagyszámú kínai polgárt sikerült kiemelni a mélyszegénységből; aggodalmát fejezi ki mindazonáltal amiatt, hogy a gazdaság fejlődésének e momentumai gyakran környezeti problémákat okoznak és hatalmas egyenlőtlenséggel járnak;

| 22. | üdvözli, hogy a 2015. június 29-i csúcstalálkozón elfogadott, az éghajlatváltozásról szóló EU–Kína közös nyilatkozatban mindkét fél kötelezettséget vállalt arra, hogy együttműködést folytatnak annak érdekében, hogy a 2015. évi párizsi éghajlat-változási konferencián nagyra törő és jogilag kötelező erejű megállapodás jöjjön létre; sürgeti a konferencia feleit, hogy vigyék tovább az EU és Kína, illetve az USA és Kína által kiadott, éghajlatváltozásról szóló nyilatkozatok lendületét; hangsúlyozza az energia terén folytatott együttműködés fontosságát, hogy közösen találjanak választ az energiabiztonsághoz és a globális energiaszerkezethez kapcsolódó sokrétű kihívásokra; |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy a 2015. június 29-i csúcstalálkozón elfogadott, az éghajlatváltozásról szóló EU–Kína közös nyilatkozatban mindkét fél kötelezettséget vállalt arra, hogy együttműködést folytatnak annak érdekében, hogy a 2015. évi párizsi éghajlat-változási konferencián nagyra törő és jogilag kötelező erejű megállapodás jöjjön létre; sürgeti a konferencia feleit, hogy vigyék tovább az EU és Kína, illetve az USA és Kína által kiadott, éghajlatváltozásról szóló nyilatkozatok lendületét; hangsúlyozza az energia terén folytatott együttműködés fontosságát, hogy közösen találjanak választ az energiabiztonsághoz és a globális energiaszerkezethez kapcsolódó sokrétű kihívásokra;

Belső helyzet

| 23. | megállapítja, hogy Hszi elnök vezetése alatt a kínai kormány egyre nagyobb magabiztosságot mutat a bel- és a külpolitikában egyaránt; rámutat, hogy az ország polgári jogi aktivistáinak, ügyvédeinek, újságíróinak, blogíróinak, tudósainak és a civilt társadalom más képviselőinek szabadságát jelenleg olyan mértékben nyirbálják meg, amelyre évek óta nem volt példa; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok helyzete Kínában továbbra is súlyos aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy Hszi elnök vezetése alatt a kínai kormány egyre nagyobb magabiztosságot mutat a bel- és a külpolitikában egyaránt; rámutat, hogy az ország polgári jogi aktivistáinak, ügyvédeinek, újságíróinak, blogíróinak, tudósainak és a civilt társadalom más képviselőinek szabadságát jelenleg olyan mértékben nyirbálják meg, amelyre évek óta nem volt példa; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok helyzete Kínában továbbra is súlyos aggodalomra ad okot;

| 24. | mély aggodalmát fejezi ki a külföldi nem kormányzati szervezetek kezeléséről szóló törvénytervezet miatt, mivel ez tovább szűkítené a kínai civil társadalom mozgásterét és súlyosan korlátozná az egyesülési szabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát az országban, többek között azáltal, hogy a kínai Közbiztonsági Minisztériumnál és a tartományi közbiztonsági minisztériumoknál be nem jegyzett „külföldi nem kormányzati szervezeteknek” megtiltja, hogy kínai magánszemélyeket vagy szervezeteket finanszírozzanak, és azáltal, hogy kínai csoportoknak megtiltja, hogy be nem jegyzett külföldi – többek között hongkongi és makaói székhellyel rendelkező – nem kormányzati szervezetek megbízásából vagy engedélyével „tevékenységeket” végezzenek; felhívja a kínai hatóságokat, hogy lényegesen módosítsák ezt a törvényt annak érdekében, hogy összehangolják azt a nemzetközi emberi jogi normákkal; |
| --- | --- |

24.

mély aggodalmát fejezi ki a külföldi nem kormányzati szervezetek kezeléséről szóló törvénytervezet miatt, mivel ez tovább szűkítené a kínai civil társadalom mozgásterét és súlyosan korlátozná az egyesülési szabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát az országban, többek között azáltal, hogy a kínai Közbiztonsági Minisztériumnál és a tartományi közbiztonsági minisztériumoknál be nem jegyzett „külföldi nem kormányzati szervezeteknek” megtiltja, hogy kínai magánszemélyeket vagy szervezeteket finanszírozzanak, és azáltal, hogy kínai csoportoknak megtiltja, hogy be nem jegyzett külföldi – többek között hongkongi és makaói székhellyel rendelkező – nem kormányzati szervezetek megbízásából vagy engedélyével „tevékenységeket” végezzenek; felhívja a kínai hatóságokat, hogy lényegesen módosítsák ezt a törvényt annak érdekében, hogy összehangolják azt a nemzetközi emberi jogi normákkal;

| 25. | aggodalmának ad hangot a kiberbiztonságról szóló új törvénytervezet miatt, amely súlyosbítaná és intézményesítené a kibertér cenzúrája és ellenőrzése gyakorlatát, és arra késztethet európai vállalkozásokat, hogy kötelező kerülő utakat építsenek be informatikai infrastruktúrájukba; felhívja a figyelmet a kínai reformpárti ügyvédek és polgári jogi aktivisták azzal kapcsolatos félelmeire, hogy e törvény tovább korlátozza majd a véleménynyilvánítás szabadságát és még nagyobb lesz az öncenzúra; hangsúlyozza, hogy mind a kiberbiztonságról szóló törvény, mind pedig a nem kormányzati szervezetekről szóló törvény igen súlyos kedvezőtlen hatást gyakorol az európai vállalkozások és intézmények kínai népköztársaságbeli tevékenységeire, és ezért felhívja az Európai Tanácsot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy továbbra is nyomatékosan emeljenek panaszt a kínai hatóságoknál ezen igencsak vitatható intézkedések ellen; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy új nemzetbiztonsági törvényében Kína tágan értelmezi a „nemzetbiztonság” és a „jelentős fenyegetések” fogalmát, amely így magában foglalja a „káros kulturális hatásokat” mint fenyegetést; azt a következtetést vonja le, hogy e törvény oly általánosan és homályosan fogalmazza meg Kína nemzetbiztonsági érdekeit, hogy tulajdonképpen korlátlan hatáskört biztosítanak a kínai hatóságoknak ahhoz, hogy a nekik nem tetsző személyek, tevékenységek vagy kiadványok ellen fellépjenek; |
| --- | --- |

25.

aggodalmának ad hangot a kiberbiztonságról szóló új törvénytervezet miatt, amely súlyosbítaná és intézményesítené a kibertér cenzúrája és ellenőrzése gyakorlatát, és arra késztethet európai vállalkozásokat, hogy kötelező kerülő utakat építsenek be informatikai infrastruktúrájukba; felhívja a figyelmet a kínai reformpárti ügyvédek és polgári jogi aktivisták azzal kapcsolatos félelmeire, hogy e törvény tovább korlátozza majd a véleménynyilvánítás szabadságát és még nagyobb lesz az öncenzúra; hangsúlyozza, hogy mind a kiberbiztonságról szóló törvény, mind pedig a nem kormányzati szervezetekről szóló törvény igen súlyos kedvezőtlen hatást gyakorol az európai vállalkozások és intézmények kínai népköztársaságbeli tevékenységeire, és ezért felhívja az Európai Tanácsot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy továbbra is nyomatékosan emeljenek panaszt a kínai hatóságoknál ezen igencsak vitatható intézkedések ellen; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy új nemzetbiztonsági törvényében Kína tágan értelmezi a „nemzetbiztonság” és a „jelentős fenyegetések” fogalmát, amely így magában foglalja a „káros kulturális hatásokat” mint fenyegetést; azt a következtetést vonja le, hogy e törvény oly általánosan és homályosan fogalmazza meg Kína nemzetbiztonsági érdekeit, hogy tulajdonképpen korlátlan hatáskört biztosítanak a kínai hatóságoknak ahhoz, hogy a nekik nem tetsző személyek, tevékenységek vagy kiadványok ellen fellépjenek;

| 26. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bár a kínai vezetés által indított antikorrupciós kampány a polgárok kormány iránti bizalmának erősítésére szolgáló, dicséretre méltó erőfeszítés, arra az átláthatóság hiánya jellemző, és az esetek többségében nem felel meg a jogállamiság elveinek; megállapítja, hogy bizonyos esetekben a kampányt belső harcokra és a KKP szerepének és hatalmának erősítésére használják fel; sajnálatosnak tartja, hogy a kampányt lefolytatási módja még inkább aláásta a jogállamiságot, a megvádolt tisztviselőket állítólag törvénytelenül tartották őrizetben, megfosztották az alapvető jogi védelemtől és vallomásukat gyakran kikényszerítették; |
| --- | --- |

26.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bár a kínai vezetés által indított antikorrupciós kampány a polgárok kormány iránti bizalmának erősítésére szolgáló, dicséretre méltó erőfeszítés, arra az átláthatóság hiánya jellemző, és az esetek többségében nem felel meg a jogállamiság elveinek; megállapítja, hogy bizonyos esetekben a kampányt belső harcokra és a KKP szerepének és hatalmának erősítésére használják fel; sajnálatosnak tartja, hogy a kampányt lefolytatási módja még inkább aláásta a jogállamiságot, a megvádolt tisztviselőket állítólag törvénytelenül tartották őrizetben, megfosztották az alapvető jogi védelemtől és vallomásukat gyakran kikényszerítették;

| 27. | együttérzését fejezi ki a 2015. augusztus 12-én Tiencsin kikötővárosban bekövetkezett pusztító, több ezer embert lakóhelye elhagyására kényszerítő robbanások során életét vesztett több, mint 173 ember családtagjainak és barátainak; megjegyzi, hogy az ország különböző részein egyre több békés környezetvédelmi tömegtüntetésre kerül sor, rámutat, hogy illegálisan több ezer tonnányi rendkívül mérgező vegyi anyagot tároltak lakóövezetek kevesebb mint 600 méteres körzetén belül; a tiencsini katasztrófával kapcsolatos lassú és titkolózó hivatalos tájékoztatási stratégiát felettébb célszerűtlennek tartja, különösen a közösségi média e súlyos tragédiával kapcsolatos beszámolóinak cenzúrájával együtt; hangsúlyozza az összes ipar biztonsági előírás kínai és nemzetközi jogszabályokkal összhangban történő végrehajtásának fontosságát, és felhívja a kínai kormányt, hogy szigorítsa a veszélyes gyártással kapcsolatos biztonsági és környezetvédelmi előírásokat, először is összehangolva azokat Kína saját törvényeivel; |
| --- | --- |

27.

együttérzését fejezi ki a 2015. augusztus 12-én Tiencsin kikötővárosban bekövetkezett pusztító, több ezer embert lakóhelye elhagyására kényszerítő robbanások során életét vesztett több, mint 173 ember családtagjainak és barátainak; megjegyzi, hogy az ország különböző részein egyre több békés környezetvédelmi tömegtüntetésre kerül sor, rámutat, hogy illegálisan több ezer tonnányi rendkívül mérgező vegyi anyagot tároltak lakóövezetek kevesebb mint 600 méteres körzetén belül; a tiencsini katasztrófával kapcsolatos lassú és titkolózó hivatalos tájékoztatási stratégiát felettébb célszerűtlennek tartja, különösen a közösségi média e súlyos tragédiával kapcsolatos beszámolóinak cenzúrájával együtt; hangsúlyozza az összes ipar biztonsági előírás kínai és nemzetközi jogszabályokkal összhangban történő végrehajtásának fontosságát, és felhívja a kínai kormányt, hogy szigorítsa a veszélyes gyártással kapcsolatos biztonsági és környezetvédelmi előírásokat, először is összehangolva azokat Kína saját törvényeivel;

| 28. | megjegyzi, hogy a 2015. augusztus 12-i tiencsini és a 2015. augusztus 31-i dongyingi robbanások arra késztették Kínát, hogy komolyan foglalkozzon az ipari biztonság kérdésével, különösen a korrupció és a büntetlenség vonatkozásában; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy a 2015. augusztus 12-i tiencsini és a 2015. augusztus 31-i dongyingi robbanások arra késztették Kínát, hogy komolyan foglalkozzon az ipari biztonság kérdésével, különösen a korrupció és a büntetlenség vonatkozásában;

| 29. | kiemeli a további környezetvédelmi intézkedések sürgős mivoltát, szem előtt tartva, hogy 2014-ben például a 74 legnagyobb városból csak 8 teljesítette a légszennyezettségi koncentráció tekintetében a finomporszennyezésre vonatkozó nemzeti standardot, és tekintettel arra, hogy Kínában évente 190 millióan betegednek meg szennyezett víz miatt; figyelmeztet arra, hogy a dupla vízválság (erős szennyezés fokozott vízfelhasználással kombinálva) jelentős politikai és társadalmi instabilitást okozhat; emlékeztet arra, hogy a Kína által okozott környezetkárosodás árát a szomszédos országok is viselik; kiemeli a környezetkárosodás költségeit és reméli, hogy a környezet prioritást kap a következő ötéves tervben; hangsúlyozza továbbá, hogy a környezetvédelem hiánya az ökológiai károk okozásán túl tisztességtelen versenyfeltételeket idéz elő; üdvözli az EU és Kína közötti megállapodást, amely a legfontosabb környezeti kihívások, például a lég-, víz és talajszennyezés kezelése érdekében az együttműködés fokozására irányul; üdvözli, hogy az új környezetvédelmi törvény szerint a helyi káderek visszamenőlegesen is felelősségre vonhatók a hivatali idejük alatt bekövetkezett környezeti károkért, és hogy a környezetvédelem iránti elkötelezettség erőteljesebben bele fog számítani e helyi káderek előléptetésébe; arra ösztönzi a nemzeti és a helyi hatóságokat is, hogy konstruktívan és aktívan vonják be a környezetvédelmi szervezeteket és az alulról szerveződő mozgalmakat Kína környezetvédelmi politikáinak és kezdeményezéseinek nyomon követésébe, végrehajtásába és érvényre juttatásába; emlékeztet, hogy a tavaly júniusi EU–Kína csúcstalálkozón a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos olyan intézkedéseket is elfogadtak, amelyek értelmében Kínának be kell tartania a CO2-kibocsátásra vonatkozó határértékeket a decemberi párizsi csúcstalálkozóra tekintettel és a Pekingben 2013-ban elfogadott 2020-as stratégiai menetrendben megfogalmazott célkitűzésekkel összhangban; |
| --- | --- |

29.

kiemeli a további környezetvédelmi intézkedések sürgős mivoltát, szem előtt tartva, hogy 2014-ben például a 74 legnagyobb városból csak 8 teljesítette a légszennyezettségi koncentráció tekintetében a finomporszennyezésre vonatkozó nemzeti standardot, és tekintettel arra, hogy Kínában évente 190 millióan betegednek meg szennyezett víz miatt; figyelmeztet arra, hogy a dupla vízválság (erős szennyezés fokozott vízfelhasználással kombinálva) jelentős politikai és társadalmi instabilitást okozhat; emlékeztet arra, hogy a Kína által okozott környezetkárosodás árát a szomszédos országok is viselik; kiemeli a környezetkárosodás költségeit és reméli, hogy a környezet prioritást kap a következő ötéves tervben; hangsúlyozza továbbá, hogy a környezetvédelem hiánya az ökológiai károk okozásán túl tisztességtelen versenyfeltételeket idéz elő; üdvözli az EU és Kína közötti megállapodást, amely a legfontosabb környezeti kihívások, például a lég-, víz és talajszennyezés kezelése érdekében az együttműködés fokozására irányul; üdvözli, hogy az új környezetvédelmi törvény szerint a helyi káderek visszamenőlegesen is felelősségre vonhatók a hivatali idejük alatt bekövetkezett környezeti károkért, és hogy a környezetvédelem iránti elkötelezettség erőteljesebben bele fog számítani e helyi káderek előléptetésébe; arra ösztönzi a nemzeti és a helyi hatóságokat is, hogy konstruktívan és aktívan vonják be a környezetvédelmi szervezeteket és az alulról szerveződő mozgalmakat Kína környezetvédelmi politikáinak és kezdeményezéseinek nyomon követésébe, végrehajtásába és érvényre juttatásába; emlékeztet, hogy a tavaly júniusi EU–Kína csúcstalálkozón a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos olyan intézkedéseket is elfogadtak, amelyek értelmében Kínának be kell tartania a CO2-kibocsátásra vonatkozó határértékeket a decemberi párizsi csúcstalálkozóra tekintettel és a Pekingben 2013-ban elfogadott 2020-as stratégiai menetrendben megfogalmazott célkitűzésekkel összhangban;

| 30. | üdvözli a fogyasztói jogok és a fogyasztóvédelem terén az EU és Kína közötti fokozott együttműködést és tapasztalatcserét, valamint a kínai kormány ezzel kapcsolatos válaszintézkedéseinek megerősítését, ami a szakmai magatartási kódexben foglalt, a kiskereskedők kötelezettségeire vonatkozó szigorúbb szabályok formájában nyilvánul olyan vonatkozásokban, mint például a visszaváltási és javítási kötelezettségek, a lehetséges csalások, a félrevezető és csalárd reklám, az előlegfizetési konstrukciót és a fogyasztók személyes adatainak védelme, különös tekintettel Kína gyorsan fejlődő internetalapú vásárlási ágazatára; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a fogyasztói jogok és a fogyasztóvédelem terén az EU és Kína közötti fokozott együttműködést és tapasztalatcserét, valamint a kínai kormány ezzel kapcsolatos válaszintézkedéseinek megerősítését, ami a szakmai magatartási kódexben foglalt, a kiskereskedők kötelezettségeire vonatkozó szigorúbb szabályok formájában nyilvánul olyan vonatkozásokban, mint például a visszaváltási és javítási kötelezettségek, a lehetséges csalások, a félrevezető és csalárd reklám, az előlegfizetési konstrukciót és a fogyasztók személyes adatainak védelme, különös tekintettel Kína gyorsan fejlődő internetalapú vásárlási ágazatára;

| 31. | megállapítja, hogy az utóbbi években Kína terroristaellenes politikája a reaktív „terror elleni védekezésen” alapuló megközelítés felől gyorsan elmozdult a proaktív „terror elleni háború” felé, egy állandó „válságkezeléssel” párosulva, amely korábban nem látott mértékű fellépést eredményez az érintett régiókban és a társadalomban; aggodalmát fejezi ki a „terrorizmus elleni küzdelemről szóló” törvény miatt, amely a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a vallás szabadságának újabb megsértéseihez vezethet, különösen Tibetben és Hszincsiangban, ahol kisebbségi lakosságcsoportok is élnek; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy az utóbbi években Kína terroristaellenes politikája a reaktív „terror elleni védekezésen” alapuló megközelítés felől gyorsan elmozdult a proaktív „terror elleni háború” felé, egy állandó „válságkezeléssel” párosulva, amely korábban nem látott mértékű fellépést eredményez az érintett régiókban és a társadalomban; aggodalmát fejezi ki a „terrorizmus elleni küzdelemről szóló” törvény miatt, amely a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a vallás szabadságának újabb megsértéseihez vezethet, különösen Tibetben és Hszincsiangban, ahol kisebbségi lakosságcsoportok is élnek;

| 32. | szolidaritást vállal a kínai emberekkel a terrorizmus és a szélsőségesség elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseikben; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy ha nem módosítják lényegesen a „terrorista” fogalomnak a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kínai törvénytervezetben szereplő meghatározását, az teret adhat annak, hogy adott esetben büntetéssel sújthassák az államitól eltérő tibeti kultúra, vallás vagy identitás szinte bármilyen békés kifejezésre juttatását; |
| --- | --- |

32.

szolidaritást vállal a kínai emberekkel a terrorizmus és a szélsőségesség elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseikben; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy ha nem módosítják lényegesen a „terrorista” fogalomnak a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kínai törvénytervezetben szereplő meghatározását, az teret adhat annak, hogy adott esetben büntetéssel sújthassák az államitól eltérő tibeti kultúra, vallás vagy identitás szinte bármilyen békés kifejezésre juttatását;

| 33. | felszólítja Kínát, hogy növelje az internet szabadságát és tartsa tiszteletben minden ország kiberbiztonságát; |
| --- | --- |

33.

felszólítja Kínát, hogy növelje az internet szabadságát és tartsa tiszteletben minden ország kiberbiztonságát;

| 34. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Hszincsiang ördögi körbe került, mivel egyrészt a török eredetű nyelvet beszélő muzulmán ujgurok között vannak erőszakos szeparatista és szélsőséges csoportok, akik azonban nem a túlnyomó többséget képviselik, másrészről pedig Peking a stabilitás kedvéért egyre fokozódó elnyomással válaszol a társadalmi nyugtalanságra, növelve biztonsági apparátusának jelenlétét a régióban, elidegenítve ezzel sok ujgurt Pekingtől és táplálva ezzel a han származású kínaiakkal szembeni ellenérzést az ujgur népesség körében; sajnálatosnak tartja a hszincsiangi ujgur kultúra marginalizálódását, többek között azt, hogy az ujguri köztisztviselőknek megtiltják, hogy látogassák a mecseteket, és bizonyos helyeken azt, hogy megtartsák a ramadánt; felhívja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az ujgur közösséggel való valódi párbeszéd kialakítására és az ujgur népesség kulturális identitásának védelmére; aggodalommal veszi tudomásul a különösen Tibetben és Hszincsiangban alkalmazott utazási korlátozásokat, amelyeket uniós polgárokra – akár diplomatákra és újságírókra – szabhatnak ki; megjegyzi, hogy az uniós tagállamokban nem vonatkoznak ilyen korlátozások a kínai polgárokra (a diplomatákra és újságírókra sem); nyomatékosan sürgeti ezért, hogy a viszonosság elvének érvényesítése érdekében tegyenek lépéseket; |
| --- | --- |

34.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Hszincsiang ördögi körbe került, mivel egyrészt a török eredetű nyelvet beszélő muzulmán ujgurok között vannak erőszakos szeparatista és szélsőséges csoportok, akik azonban nem a túlnyomó többséget képviselik, másrészről pedig Peking a stabilitás kedvéért egyre fokozódó elnyomással válaszol a társadalmi nyugtalanságra, növelve biztonsági apparátusának jelenlétét a régióban, elidegenítve ezzel sok ujgurt Pekingtől és táplálva ezzel a han származású kínaiakkal szembeni ellenérzést az ujgur népesség körében; sajnálatosnak tartja a hszincsiangi ujgur kultúra marginalizálódását, többek között azt, hogy az ujguri köztisztviselőknek megtiltják, hogy látogassák a mecseteket, és bizonyos helyeken azt, hogy megtartsák a ramadánt; felhívja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az ujgur közösséggel való valódi párbeszéd kialakítására és az ujgur népesség kulturális identitásának védelmére; aggodalommal veszi tudomásul a különösen Tibetben és Hszincsiangban alkalmazott utazási korlátozásokat, amelyeket uniós polgárokra – akár diplomatákra és újságírókra – szabhatnak ki; megjegyzi, hogy az uniós tagállamokban nem vonatkoznak ilyen korlátozások a kínai polgárokra (a diplomatákra és újságírókra sem); nyomatékosan sürgeti ezért, hogy a viszonosság elvének érvényesítése érdekében tegyenek lépéseket;

| 35. | egyetértését és szolidaritását fejezi ki a hongkongiak felé a demokratikus reformok támogatása terén; kiemeli, hogy az alaptörvény szavatolja Hongkong autonómiáját; véleménye szerint a teljes körű általános választójognak a Különleges Közigazgatási Területen történő bevezetése teljes mértékben összeegyeztethető az „egy ország – két rendszer” elvvel; sajnálatosnak tartja, hogy a hongkongi elnöki tisztségre vonatkozó választási törvény reformja nem lehetett teljes; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a közeljövőben elkezdődhet egy új reformfolyamat azzal a céllal, hogy a hongkongiak 2017-ben közvetlen általános választójoggal rendelkezzenek és valóban több jelölt közül választhassanak; üdvözli az Európai Külügyi Szolgálatnak és az Európai Bizottságnak 2015. április 24-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Hongkong Különleges Közigazgatási Terület: 2014-es éves jelentés” című jelentését, és támogatja az EU elkötelezettségét a hongkongi demokrácia, így a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége, az alapvető jogok és szabadságok, az átláthatóság, valamint az információszabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megerősítése iránt; |
| --- | --- |

35.

egyetértését és szolidaritását fejezi ki a hongkongiak felé a demokratikus reformok támogatása terén; kiemeli, hogy az alaptörvény szavatolja Hongkong autonómiáját; véleménye szerint a teljes körű általános választójognak a Különleges Közigazgatási Területen történő bevezetése teljes mértékben összeegyeztethető az „egy ország – két rendszer” elvvel; sajnálatosnak tartja, hogy a hongkongi elnöki tisztségre vonatkozó választási törvény reformja nem lehetett teljes; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a közeljövőben elkezdődhet egy új reformfolyamat azzal a céllal, hogy a hongkongiak 2017-ben közvetlen általános választójoggal rendelkezzenek és valóban több jelölt közül választhassanak; üdvözli az Európai Külügyi Szolgálatnak és az Európai Bizottságnak 2015. április 24-i, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Hongkong Különleges Közigazgatási Terület: 2014-es éves jelentés” című jelentését, és támogatja az EU elkötelezettségét a hongkongi demokrácia, így a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége, az alapvető jogok és szabadságok, az átláthatóság, valamint az információszabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megerősítése iránt;

| 36. | határozottan támogatja az „egy ország – két rendszer” elvet, amely a Hongkong és Makaó Különleges Közigazgatási Területek és a kínai anyaország közötti jó kapcsolatok alapja; |
| --- | --- |

36.

határozottan támogatja az „egy ország – két rendszer” elvet, amely a Hongkong és Makaó Különleges Közigazgatási Területek és a kínai anyaország közötti jó kapcsolatok alapja;

| 37. | aggodalmát fejezi ki a legutóbbi hongkongi politikai és polgári zavargás miatt, és felhívja Kínát, hogy az 1984-ben aláírt kínai–brit együttes nyilatkozat feltételei alapján tartsa be a hongkongiakkal szembeni, a jogaik és szabadságaik védelmére vonatkozó kötelezettségeit; |
| --- | --- |

37.

aggodalmát fejezi ki a legutóbbi hongkongi politikai és polgári zavargás miatt, és felhívja Kínát, hogy az 1984-ben aláírt kínai–brit együttes nyilatkozat feltételei alapján tartsa be a hongkongiakkal szembeni, a jogaik és szabadságaik védelmére vonatkozó kötelezettségeit;

Külpolitikai helyzet

| 38. | megjegyzi, hogy Hszi Csin-Ping elnök nemzeti megfiatalodással kapcsolatos „kínai álma” az útjára bocsátása óta erősebb és proaktívabb szerepet szán Kínának a világban; arra ösztönzi a főképviselőt/alelnököt, hogy vizsgálja meg a Kínával kapcsolatos közös megközelítésnek az Egyesült Államokkal való kialakítására vonatkozó lehetőségeket, amennyiben ez hozzájárulna az EU érdekeinek előmozdításához; hangsúlyozza, hogy Kína globális hatalomként való tartós felemelkedése miatt Európának sürgősen, folyamatosan és gyorsan újra kell gondolnia Kínával kapcsolatos stratégiai prioritásait; kiemeli, hogy a globalizált és interdependens környezetben a Kínához hasonló világhatalomnak aktívabban és konstruktívabban kell hozzájárulnia a globális kihívásokkal és a regionális konfliktusokkal való szembeszálláshoz, és egy olyan multilaterális világrend megvalósításához, amely tiszteletben tartja a nemzetközi jogot, az egyetemes értékeket és a békét; úgy gondolja, hogy Kínának mindinkább el kell foglalnia helyét a világ vezető országai között, és a mindenkire vonatkozó szabályok szerint kell eljárnia; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy Hszi Csin-Ping elnök nemzeti megfiatalodással kapcsolatos „kínai álma” az útjára bocsátása óta erősebb és proaktívabb szerepet szán Kínának a világban; arra ösztönzi a főképviselőt/alelnököt, hogy vizsgálja meg a Kínával kapcsolatos közös megközelítésnek az Egyesült Államokkal való kialakítására vonatkozó lehetőségeket, amennyiben ez hozzájárulna az EU érdekeinek előmozdításához; hangsúlyozza, hogy Kína globális hatalomként való tartós felemelkedése miatt Európának sürgősen, folyamatosan és gyorsan újra kell gondolnia Kínával kapcsolatos stratégiai prioritásait; kiemeli, hogy a globalizált és interdependens környezetben a Kínához hasonló világhatalomnak aktívabban és konstruktívabban kell hozzájárulnia a globális kihívásokkal és a regionális konfliktusokkal való szembeszálláshoz, és egy olyan multilaterális világrend megvalósításához, amely tiszteletben tartja a nemzetközi jogot, az egyetemes értékeket és a békét; úgy gondolja, hogy Kínának mindinkább el kell foglalnia helyét a világ vezető országai között, és a mindenkire vonatkozó szabályok szerint kell eljárnia;

| 39. | tudomásul veszi a Hszi Csin-Ping elnök elnöksége által az Egyesült Államokkal való kapcsolatnak biztosított prioritást, tekintettel a kínai elnök Kína és az USA, valamint a térségben fellépő más szereplők közötti, „új típusú kiemelt hatalmi kapcsolatra” irányuló javaslatára; előnyben részesíti egy új – emberi jogok, a demokrácia, az emberek biztonsága egyetemes értékein alapuló világrendre irányuló konstruktívabb megközelítést, amelynek értelmezésében és integrálásában Kínának segítenie kell; felhívja az EU-t, hogy legyen aktívabb Ázsiában és működjön együtt Kínával, az USA-val, valamint a térségben fellépő más szereplőkkel a régió fokozott stabilitása érdekében; |
| --- | --- |

39.

tudomásul veszi a Hszi Csin-Ping elnök elnöksége által az Egyesült Államokkal való kapcsolatnak biztosított prioritást, tekintettel a kínai elnök Kína és az USA, valamint a térségben fellépő más szereplők közötti, „új típusú kiemelt hatalmi kapcsolatra” irányuló javaslatára; előnyben részesíti egy új – emberi jogok, a demokrácia, az emberek biztonsága egyetemes értékein alapuló világrendre irányuló konstruktívabb megközelítést, amelynek értelmezésében és integrálásában Kínának segítenie kell; felhívja az EU-t, hogy legyen aktívabb Ázsiában és működjön együtt Kínával, az USA-val, valamint a térségben fellépő más szereplőkkel a régió fokozott stabilitása érdekében;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a Kína katonai stratégiájáról szóló közelmúltbeli fehér könyv kimondja Peking azon szándékát, hogy tovább növeli a kínai haditengerészetet és kiterjeszti annak műveleti területét, a „part menti vizek védelmétől” a „nyílt tengeri védelem” felé mozdulva el; sajnálatosnak tartja egy légvédelmi azonosító övezet egyoldalú létrehozását és az ebből következő, japán és dél-koreai területen belüli léginavigációs irányítás feletti igényt; kiegyensúlyozott állásfoglalásra hív fel Kína szomszédjai aggodalmainak és a Csendes- és az Indiai-óceánon újabb feszültség elkerülése, és a tengeri hajózás szabadságát illetően Európa érdekeinek garantálása érdekében; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a Kína katonai stratégiájáról szóló közelmúltbeli fehér könyv kimondja Peking azon szándékát, hogy tovább növeli a kínai haditengerészetet és kiterjeszti annak műveleti területét, a „part menti vizek védelmétől” a „nyílt tengeri védelem” felé mozdulva el; sajnálatosnak tartja egy légvédelmi azonosító övezet egyoldalú létrehozását és az ebből következő, japán és dél-koreai területen belüli léginavigációs irányítás feletti igényt; kiegyensúlyozott állásfoglalásra hív fel Kína szomszédjai aggodalmainak és a Csendes- és az Indiai-óceánon újabb feszültség elkerülése, és a tengeri hajózás szabadságát illetően Európa érdekeinek garantálása érdekében;

| 41. | sajnálatosnak tartja, hogy a 2002-es magatartási nyilatkozat ellenére számos fél területeket követel magának a Spratly-szigeteken, és különösen aggódik Kína hatalmas jelenlegi erőfeszítései miatt, melyek között katonai létesítmények, kikötők és legalább egy leszállópálya építése is szerepel; nyomatékosan figyelmeztet arra, hogy a rivális hadihajók és légi járőrök térségben való fokozott jelenléte, valamint az esetleges légtér-felügyeleti övezet (air defense identification zone [ADIZ]) Dél-kínai-tenger feletti kialakítása jelentős veszélyt jelent, és nagymértékben növeli a rivális felek közötti konfrontáció kockázatát; |
| --- | --- |

41.

sajnálatosnak tartja, hogy a 2002-es magatartási nyilatkozat ellenére számos fél területeket követel magának a Spratly-szigeteken, és különösen aggódik Kína hatalmas jelenlegi erőfeszítései miatt, melyek között katonai létesítmények, kikötők és legalább egy leszállópálya építése is szerepel; nyomatékosan figyelmeztet arra, hogy a rivális hadihajók és légi járőrök térségben való fokozott jelenléte, valamint az esetleges légtér-felügyeleti övezet (air defense identification zone [ADIZ]) Dél-kínai-tenger feletti kialakítása jelentős veszélyt jelent, és nagymértékben növeli a rivális felek közötti konfrontáció kockázatát;

| 42. | továbbra is aggasztja a felek között a Dél-kínai-tengeren eszkalálódó feszültség, és felhív ezért minden felet arra, hogy működjön közre a Dél-kínai-tengeren az egyoldalú provokatív fellépések elkerülésében és hangsúlyozza a viták nemzetközi jogon alapuló, és olyan pártatlan nemzetközi közvetítők segítségével történő békés rendezésének szükségességét, mint az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS); sajnálatosnak tartja, hogy Kína nem hajlandó elismerni sem az ENSZ Tengerjogi Egyezménye, sem az Állandó Választottbíróság joghatóságát; sürgeti Kínát, hogy fontolja meg újra álláspontját és felhívja az összes felet, beleértve Kínát is, hogy tartsa tiszteletben az UNCLOS végleges határozatát; megítélése szerint a Kelet- és Dél-kínai-tenger térségében tapasztalható feszültségek lehetséges békés rendezéséhez vezető utat a tárgyalás és a szóban forgó tengeri területek békés kiaknázására vonatkozó magatartási kódex közös végrehajtása jelenti, beleértve a biztonságos kereskedelmi útvonalak és a halászati kvóták létrehozását vagy területek erőforrások feltárására való kijelölését; támogatja a 26. ASEAN-csúcstalálkozó sürgető felhívását a Dél-kínai-tengerre vonatkozó magatartási kódex mielőbbi elfogadására; ezzel kapcsolatban üdvözli a Kína és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) között nemrégiben létrejött, a dél-kínai-tengeri vitákra vonatkozó magatartási kódexről szóló konzultációk felgyorsítására irányuló megállapodást; nyugtázza a tajvani dél-kínai-tengeri békekezdeményezést, hogy konszenzust lehessen elérni egy magatartási kódexről és létre lehessen hozni egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi minden fél számára az együttműködést a régió természetes és tengeri erőforrásainak kiaknázásában; támogat minden olyan intézkedést, amely lehetővé teszi, hogy a Dél-kínai-tenger „a béke és az együttműködés tengerévé” váljon; |
| --- | --- |

42.

továbbra is aggasztja a felek között a Dél-kínai-tengeren eszkalálódó feszültség, és felhív ezért minden felet arra, hogy működjön közre a Dél-kínai-tengeren az egyoldalú provokatív fellépések elkerülésében és hangsúlyozza a viták nemzetközi jogon alapuló, és olyan pártatlan nemzetközi közvetítők segítségével történő békés rendezésének szükségességét, mint az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS); sajnálatosnak tartja, hogy Kína nem hajlandó elismerni sem az ENSZ Tengerjogi Egyezménye, sem az Állandó Választottbíróság joghatóságát; sürgeti Kínát, hogy fontolja meg újra álláspontját és felhívja az összes felet, beleértve Kínát is, hogy tartsa tiszteletben az UNCLOS végleges határozatát; megítélése szerint a Kelet- és Dél-kínai-tenger térségében tapasztalható feszültségek lehetséges békés rendezéséhez vezető utat a tárgyalás és a szóban forgó tengeri területek békés kiaknázására vonatkozó magatartási kódex közös végrehajtása jelenti, beleértve a biztonságos kereskedelmi útvonalak és a halászati kvóták létrehozását vagy területek erőforrások feltárására való kijelölését; támogatja a 26. ASEAN-csúcstalálkozó sürgető felhívását a Dél-kínai-tengerre vonatkozó magatartási kódex mielőbbi elfogadására; ezzel kapcsolatban üdvözli a Kína és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) között nemrégiben létrejött, a dél-kínai-tengeri vitákra vonatkozó magatartási kódexről szóló konzultációk felgyorsítására irányuló megállapodást; nyugtázza a tajvani dél-kínai-tengeri békekezdeményezést, hogy konszenzust lehessen elérni egy magatartási kódexről és létre lehessen hozni egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi minden fél számára az együttműködést a régió természetes és tengeri erőforrásainak kiaknázásában; támogat minden olyan intézkedést, amely lehetővé teszi, hogy a Dél-kínai-tenger „a béke és az együttműködés tengerévé” váljon;

| 43. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy az Európai Unió tengerhajózási biztonsági stratégiájában előirányzott prioritásokkal összhangban azonosítsa a régió, valamint a világ békéjét és biztonságát veszélyeztető kockázatokat, amennyiben fegyveres konfliktus robbanna ki a Kelet- és Dél-kínai-tengeren, ez milyen kockázatokat jelentene a régión belüli tengerhajózás szabadságára és biztonságára nézve, és milyen kockázatokat vonna maga után a sajátos európai érdekekre nézve; úgy véli, hogy mivel más szereplők (konkrétan Ausztrália) politikai szempontból már igen aktívak a Csendes-óceán térségében, az EU-nak a két- és többoldalú együttműködésre kell építenie, hogy ténylegesen hozzájáruljon a régió biztonságához; |
| --- | --- |

43.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy az Európai Unió tengerhajózási biztonsági stratégiájában előirányzott prioritásokkal összhangban azonosítsa a régió, valamint a világ békéjét és biztonságát veszélyeztető kockázatokat, amennyiben fegyveres konfliktus robbanna ki a Kelet- és Dél-kínai-tengeren, ez milyen kockázatokat jelentene a régión belüli tengerhajózás szabadságára és biztonságára nézve, és milyen kockázatokat vonna maga után a sajátos európai érdekekre nézve; úgy véli, hogy mivel más szereplők (konkrétan Ausztrália) politikai szempontból már igen aktívak a Csendes-óceán térségében, az EU-nak a két- és többoldalú együttműködésre kell építenie, hogy ténylegesen hozzájáruljon a régió biztonságához;

| 44. | sürgeti a kínai kormányt, hogy minden befolyását latba vetve biztosítsa a Koreai-félsziget stabilitását és vegye rá Észak-Koreát a nukleáris leszerelésről folytatott érdemleges tárgyalásokhoz való visszatérésre és arra, hogy Észak-Korea tegyen konkrét lépéseket a nukleáris leszerelés érdekében; emlékeztet arra, hogy Kína továbbra is Észak-Korea legfontosabb szövetségese, ezért ösztönzi a kínai kormányt, hogy a nemzetközi közösséggel együtt töltsön be konstruktív szerepet a borzalmas észak-koreai emberi jogi helyzet sürgős kezelésében, többek között azon több ezer észak-koreai menekült problémájának megoldásában, akik a szörnyű hazai körülmények elől menekülve lépik át a kínai határt; sürgeti a kínai kormányt, hogy az ENSZ menekültekről szóló egyezményének részes feleként rá háruló kötelezettségeknek megfelelően ne tagadja meg e menekültektől a menedékkérelemhez való jogot és ne toloncolja vissza őket Észak-Koreába, hanem biztosítsa alapvető emberi jogaik védelmét; felhívja az EU-t, hogy e célból – a nonproliferációval kapcsolatos globális célkitűzéseivel összhangban – gyakoroljon diplomáciai nyomást a kínai kormányra; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a kínai kormányt, hogy minden befolyását latba vetve biztosítsa a Koreai-félsziget stabilitását és vegye rá Észak-Koreát a nukleáris leszerelésről folytatott érdemleges tárgyalásokhoz való visszatérésre és arra, hogy Észak-Korea tegyen konkrét lépéseket a nukleáris leszerelés érdekében; emlékeztet arra, hogy Kína továbbra is Észak-Korea legfontosabb szövetségese, ezért ösztönzi a kínai kormányt, hogy a nemzetközi közösséggel együtt töltsön be konstruktív szerepet a borzalmas észak-koreai emberi jogi helyzet sürgős kezelésében, többek között azon több ezer észak-koreai menekült problémájának megoldásában, akik a szörnyű hazai körülmények elől menekülve lépik át a kínai határt; sürgeti a kínai kormányt, hogy az ENSZ menekültekről szóló egyezményének részes feleként rá háruló kötelezettségeknek megfelelően ne tagadja meg e menekültektől a menedékkérelemhez való jogot és ne toloncolja vissza őket Észak-Koreába, hanem biztosítsa alapvető emberi jogaik védelmét; felhívja az EU-t, hogy e célból – a nonproliferációval kapcsolatos globális célkitűzéseivel összhangban – gyakoroljon diplomáciai nyomást a kínai kormányra;

| 45. | sürgeti a kínai kormányt, hogy gyakoroljon nyomást Pakisztánra annak érdekében, hogy meggyőzze, tartózkodjon a stabilitás megbontásától a régióban; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a kínai kormányt, hogy gyakoroljon nyomást Pakisztánra annak érdekében, hogy meggyőzze, tartózkodjon a stabilitás megbontásától a régióban;

| 46. | üdvözli az EU és Kína közötti, a biztonsággal és védelemmel, többek között az Ádeni-öbölben folytatott, kalóztevékenységek elleni műveletekkel kapcsolatos együttműködést, és a globális biztonsági és védelmi kérdések – például a terrorizmus – kezelésére irányuló további egyesített erőfeszítésekre hív fel; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az EU és Kína közötti, a biztonsággal és védelemmel, többek között az Ádeni-öbölben folytatott, kalóztevékenységek elleni műveletekkel kapcsolatos együttműködést, és a globális biztonsági és védelmi kérdések – például a terrorizmus – kezelésére irányuló további egyesített erőfeszítésekre hív fel;

| 47. | felhívja Peking figyelmét az USA és az EU elengedhetetlen szerepére Kína modernizációs célkitűzései tekintetében; emlékezteti továbbá Pekinget arra, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként nemzetközi kötelezettségei és feladatai vannak a béke és globális biztonság elősegítése terén; sajnálatosnak tartja e tekintetben, hogy Kína – Oroszországgal együtt – folyamatosan blokkolta az ENSZ tevékenységét Szíriában, ahol Bassár el-Aszad immár több mint négy éve szörnyű háborút folytat a szíriaiak ellen; |
| --- | --- |

47.

felhívja Peking figyelmét az USA és az EU elengedhetetlen szerepére Kína modernizációs célkitűzései tekintetében; emlékezteti továbbá Pekinget arra, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként nemzetközi kötelezettségei és feladatai vannak a béke és globális biztonság elősegítése terén; sajnálatosnak tartja e tekintetben, hogy Kína – Oroszországgal együtt – folyamatosan blokkolta az ENSZ tevékenységét Szíriában, ahol Bassár el-Aszad immár több mint négy éve szörnyű háborút folytat a szíriaiak ellen;

| 48. | kiemeli a Kína és az EU, valamint a többi kulcsfontosságú nemzetközi szereplő közötti kölcsönös bizalom és együttműködés fontosságát a globális biztonsági kérdések kezelése szempontjából; reméli, hogy Kína fel fogja ajánlani támogatását az EU és az USA által vezetett kezdeményezésekhez, amelyeknek az a célja, hogy véget érjen a nemzetközi jognak a kelet-ukrajnai konfliktust előidéző megsértése, és az orosz agressziót követően helyreálljon Ukrajna területi integritása és szuverenitása; |
| --- | --- |

48.

kiemeli a Kína és az EU, valamint a többi kulcsfontosságú nemzetközi szereplő közötti kölcsönös bizalom és együttműködés fontosságát a globális biztonsági kérdések kezelése szempontjából; reméli, hogy Kína fel fogja ajánlani támogatását az EU és az USA által vezetett kezdeményezésekhez, amelyeknek az a célja, hogy véget érjen a nemzetközi jognak a kelet-ukrajnai konfliktust előidéző megsértése, és az orosz agressziót követően helyreálljon Ukrajna területi integritása és szuverenitása;

Emberi jogi helyzet

| 49. | felhívja a figyelmet arra az éles ellentmondásra, hogy míg Kína a párbeszéd során hivatalosan kinyilvánította az emberi jogok egyetemessé tételére irányuló törekvését, addig az emberi jogi helyzet még súlyosabbá vált Kínában; megállapítja, hogy az emberi jogok és szabadságok helyzetének romlása Kínában 2013-ban kezdődött, és fokozta a lakosság felett már addig is gyakorolt elnyomást, még inkább korlátozva a véleménynyilvánítás szabadságát és a civil társadalom melletti békés kiállást; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kínában sok polgári jogi aktivistát, emberi jogi jogvédőt és a kormányt bíráló személyeket letartóztattak, bíróság elé állítottak és elítéltek, valamint hogy a kínai rendőrség több mint 100 emberi jogi ügyvédet és aktivistát vett őrizetbe, illetve hallgatott ki; felhívja a kínai hatóságokat, hogy engedjék el az őrizetben lévőket és biztosítsák, hogy szabadon gyakorolhassák hivatásukat; |
| --- | --- |

49.

felhívja a figyelmet arra az éles ellentmondásra, hogy míg Kína a párbeszéd során hivatalosan kinyilvánította az emberi jogok egyetemessé tételére irányuló törekvését, addig az emberi jogi helyzet még súlyosabbá vált Kínában; megállapítja, hogy az emberi jogok és szabadságok helyzetének romlása Kínában 2013-ban kezdődött, és fokozta a lakosság felett már addig is gyakorolt elnyomást, még inkább korlátozva a véleménynyilvánítás szabadságát és a civil társadalom melletti békés kiállást; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Kínában sok polgári jogi aktivistát, emberi jogi jogvédőt és a kormányt bíráló személyeket letartóztattak, bíróság elé állítottak és elítéltek, valamint hogy a kínai rendőrség több mint 100 emberi jogi ügyvédet és aktivistát vett őrizetbe, illetve hallgatott ki; felhívja a kínai hatóságokat, hogy engedjék el az őrizetben lévőket és biztosítsák, hogy szabadon gyakorolhassák hivatásukat;

| 50. | úgy gondolja, hogy az EU és Kína közötti szilárd, folyamatos kapcsolatoknak eredményes platformot kell biztosítaniuk a kölcsönös tiszteleten alapuló, érett, jelentőségteljes és nyílt emberi jogi párbeszédhez; úgy gondolja továbbá, hogy 2015-ben az EU és Kína közötti kapcsolatok 40. évfordulója tényleges lehetőséget biztosít a fejlődésre ezen a területen; |
| --- | --- |

50.

úgy gondolja, hogy az EU és Kína közötti szilárd, folyamatos kapcsolatoknak eredményes platformot kell biztosítaniuk a kölcsönös tiszteleten alapuló, érett, jelentőségteljes és nyílt emberi jogi párbeszédhez; úgy gondolja továbbá, hogy 2015-ben az EU és Kína közötti kapcsolatok 40. évfordulója tényleges lehetőséget biztosít a fejlődésre ezen a területen;

| 51. | ösztönzi az EU-t, hogy bármilyen szintű párbeszédre is kerül sor, folytassa a nyomásgyakorlást a Kínában tapasztalható emberi jogi helyzet javítása érdekében, és minden, Kínával kötendő kétoldalú szerződésbe foglaljon bele emberi jogi záradékot; |
| --- | --- |

51.

ösztönzi az EU-t, hogy bármilyen szintű párbeszédre is kerül sor, folytassa a nyomásgyakorlást a Kínában tapasztalható emberi jogi helyzet javítása érdekében, és minden, Kínával kötendő kétoldalú szerződésbe foglaljon bele emberi jogi záradékot;

| 52. | üdvözli az EU és Kína közötti, 2014. december 8–9-i, 33. emberi jogi párbeszédet; megállapítja, hogy a párbeszéd – más nemzetközi partnerek által gyakorolt nyomással együtt – hozzájárult bizonyos konkrét intézkedésekhez; hangsúlyozza, hogy az EU több alkalommal nyilvánvalóvá tette, hogy azt szeretné, hogy a párbeszéd a gyakorlatban több kézzelfogható javulást érjen el az emberi jogi helyzet tekintetében; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az EU és Kína közötti, 2014. december 8–9-i, 33. emberi jogi párbeszédet; megállapítja, hogy a párbeszéd – más nemzetközi partnerek által gyakorolt nyomással együtt – hozzájárult bizonyos konkrét intézkedésekhez; hangsúlyozza, hogy az EU több alkalommal nyilvánvalóvá tette, hogy azt szeretné, hogy a párbeszéd a gyakorlatban több kézzelfogható javulást érjen el az emberi jogi helyzet tekintetében;

| 53. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogok egyetemessége mindig is az EU és Kína közötti, emberi jogi párbeszéd középpontjában állt; aggodalommal jegyzi meg, hogy a hivatalos kínai álláspont a kulturális különbségek alapján kétségbe vonja az egyetemességet, és hogy e a felfogásbeli különbség jelenti a nézeteltérések fő forrását, amely a megértés hiányához és a bizalmatlansághoz vezet az EU és Kína közötti kapcsolatokban, és hátráltatja az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszédet; felhívja ezért a kínai vezetést, hogy gondolja újra át, miként közelítse meg a kérdést, és hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával összhangban tartsa tiszteletben az emberi jogok egyetemességét; felhív továbbá arra, hogy az uniós intézmények a párbeszédek során az egyetemesség tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében működjenek együtt a kínai hatóságokkal; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet arra, hogy az emberi jogok egyetemessége mindig is az EU és Kína közötti, emberi jogi párbeszéd középpontjában állt; aggodalommal jegyzi meg, hogy a hivatalos kínai álláspont a kulturális különbségek alapján kétségbe vonja az egyetemességet, és hogy e a felfogásbeli különbség jelenti a nézeteltérések fő forrását, amely a megértés hiányához és a bizalmatlansághoz vezet az EU és Kína közötti kapcsolatokban, és hátráltatja az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszédet; felhívja ezért a kínai vezetést, hogy gondolja újra át, miként közelítse meg a kérdést, és hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával összhangban tartsa tiszteletben az emberi jogok egyetemességét; felhív továbbá arra, hogy az uniós intézmények a párbeszédek során az egyetemesség tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében működjenek együtt a kínai hatóságokkal;

| 54. | továbbra is mélységesen aggasztja, hogy a világon jelenleg Kína rója ki a legtöbb halálbüntetést és titokban évente több ezer ember esetében szab ki halálbüntetést, figyelmen kívül hagyva a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó nemzetközi minimumszabályokat; ismételten hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság erősítéséhez és az emberi jogok fokozatos fejlődéséhez. |
| --- | --- |

54.

továbbra is mélységesen aggasztja, hogy a világon jelenleg Kína rója ki a legtöbb halálbüntetést és titokban évente több ezer ember esetében szab ki halálbüntetést, figyelmen kívül hagyva a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó nemzetközi minimumszabályokat; ismételten hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság erősítéséhez és az emberi jogok fokozatos fejlődéséhez.

| 55. | továbbra is aggasztónak tartja a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a vallás szabadságának, valamint az emberi jogi szervezetek tevékenységének folyamatos súlyos korlátozását; |
| --- | --- |

55.

továbbra is aggasztónak tartja a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a vallás szabadságának, valamint az emberi jogi szervezetek tevékenységének folyamatos súlyos korlátozását;

| 56. | elítéli a Kínában a vallási és etnikai kisebbségekkel szemben tanúsított, gyakran megkülönböztető bánásmódot; |
| --- | --- |

56.

elítéli a Kínában a vallási és etnikai kisebbségekkel szemben tanúsított, gyakran megkülönböztető bánásmódot;

| 57. | kifogásolja, hogy noha Kínában a vallásszabadság az alkotmány által névlegesen garantált jog, a gyakorlatban a kormány a vallásgyakorlást a hivatalosan jóváhagyott és elismert vallási szervezetekre korlátozza; támogatja a kínai egyházak ellenállását azzal szemben, hogy a kormány ismét módszeresen a kereszténység „kínaiasítására” törekszik; elítéli különösen a Csöcsiang tartományban jelenleg is zajló keresztényellenes kampányt, melynek keretében több tucat templomot romboltak le és több mint 400 keresztet távolítottak el 2014-ben; osztja az egyházak aggodalmát más erős keresztény jelenléttel bíró tartományok tekintetében; elítéli továbbá a „hazafias nevelés” módszere révén megvalósított buddhizmusellenes kampányokat, beleértve a tibeti buddhista kolostorok állami irányítására szolgáló intézkedéseket; elítéli a buddhista szerzeteseknek és szerzetesnőknek szóló „jogi oktatási” programokat; nem tudja sem megérteni, sem elfogadni, hogy Kínában betiltották a dalai lámát ábrázoló képeket; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kínai büntetőtörvényt a tibetiek és buddhisták elleni eljárás indítására használják, akiknek vallási tevékenységeit „szeparatizmussal” azonosítják, és aggodalmának megerősítését látja abban, hogy Tibetben a szerzetesek és szerzetesnők a politikai foglyok jelenleg mintegy 44 %-át teszik ki; sajnálatosnak tartja, hogy a 2008. márciusi tibeti tiltakozások után jelentősen romlottak Tibetben a buddhizmus gyakorlásának körülményei, mivel a kínai kormány erőteljesebb megközelítést alkalmazott a „hazafias neveléssel” kapcsolatban, többek között alapos ellenőrzés alá vonva a tibeti buddhista kolostorok ügyeit (például a minden kolostorban felállított, nem választott irányítóbizottságok révén), a „jogi oktatási” programokat a szerzetesek és szerzetesnők számára annak biztosítása érdekében, hogy „ne vegyenek részt az anyaországot megosztó és a társadalmi rendet megzavaró tevékenységekben”, valamint a dalai lámát ábrázoló képek betiltását; |
| --- | --- |

57.

kifogásolja, hogy noha Kínában a vallásszabadság az alkotmány által névlegesen garantált jog, a gyakorlatban a kormány a vallásgyakorlást a hivatalosan jóváhagyott és elismert vallási szervezetekre korlátozza; támogatja a kínai egyházak ellenállását azzal szemben, hogy a kormány ismét módszeresen a kereszténység „kínaiasítására” törekszik; elítéli különösen a Csöcsiang tartományban jelenleg is zajló keresztényellenes kampányt, melynek keretében több tucat templomot romboltak le és több mint 400 keresztet távolítottak el 2014-ben; osztja az egyházak aggodalmát más erős keresztény jelenléttel bíró tartományok tekintetében; elítéli továbbá a „hazafias nevelés” módszere révén megvalósított buddhizmusellenes kampányokat, beleértve a tibeti buddhista kolostorok állami irányítására szolgáló intézkedéseket; elítéli a buddhista szerzeteseknek és szerzetesnőknek szóló „jogi oktatási” programokat; nem tudja sem megérteni, sem elfogadni, hogy Kínában betiltották a dalai lámát ábrázoló képeket; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kínai büntetőtörvényt a tibetiek és buddhisták elleni eljárás indítására használják, akiknek vallási tevékenységeit „szeparatizmussal” azonosítják, és aggodalmának megerősítését látja abban, hogy Tibetben a szerzetesek és szerzetesnők a politikai foglyok jelenleg mintegy 44 %-át teszik ki; sajnálatosnak tartja, hogy a 2008. márciusi tibeti tiltakozások után jelentősen romlottak Tibetben a buddhizmus gyakorlásának körülményei, mivel a kínai kormány erőteljesebb megközelítést alkalmazott a „hazafias neveléssel” kapcsolatban, többek között alapos ellenőrzés alá vonva a tibeti buddhista kolostorok ügyeit (például a minden kolostorban felállított, nem választott irányítóbizottságok révén), a „jogi oktatási” programokat a szerzetesek és szerzetesnők számára annak biztosítása érdekében, hogy „ne vegyenek részt az anyaországot megosztó és a társadalmi rendet megzavaró tevékenységekben”, valamint a dalai lámát ábrázoló képek betiltását;

| 58. | megjegyzi, hogy Hszi elnök előterjesztett bizonyos kötelezettségvállalásokat „az ország törvény alapján történő kormányzásának átfogó előmozdítására”, valamint a korrupció elleni küzdelemre vonatkozóan; mélységes aggodalmát fejezi ki azonban a több mint 200 – különösen az emberi jogi ügyekre koncentráló – ügyvéd begyűjtése miatt, akik közül sokakat „a közrend megzavarásával” és azzal vádolnak, hogy a párt megdöntésére törekszenek, a hatóságok pedig azt állítják, hogy e drasztikus intézkedések a kínai jogrendszer védelmét szolgálják; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések ellentétesek a hatóságoknak a jogállamiság előmozdítására vonatkozó ígéreteivel, és aláásnak a politikai reformra irányuló minden erőfeszítést; |
| --- | --- |

58.

megjegyzi, hogy Hszi elnök előterjesztett bizonyos kötelezettségvállalásokat „az ország törvény alapján történő kormányzásának átfogó előmozdítására”, valamint a korrupció elleni küzdelemre vonatkozóan; mélységes aggodalmát fejezi ki azonban a több mint 200 – különösen az emberi jogi ügyekre koncentráló – ügyvéd begyűjtése miatt, akik közül sokakat „a közrend megzavarásával” és azzal vádolnak, hogy a párt megdöntésére törekszenek, a hatóságok pedig azt állítják, hogy e drasztikus intézkedések a kínai jogrendszer védelmét szolgálják; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések ellentétesek a hatóságoknak a jogállamiság előmozdítására vonatkozó ígéreteivel, és aláásnak a politikai reformra irányuló minden erőfeszítést;

| 59. | emlékeztet arra, hogy a hivatalos kínai vélemény szerint a társadalmi-gazdasági jogok továbbra is elsőbbséget élveznek a személyes polgári és politikai jogokkal szemben, míg az európai felfogás alapvetőnek és egyformán fontosnak tekinti ezeket, és úgy tartja, hogy a gazdasági fejlődés és az emberi jogok együtt járnak, ami tükrözi az emberi jogokkal kapcsolatos európai és kínai felfogásnak a hivatalos álláspontokban megnyilvánuló különbségeit; hangsúlyozza továbbá, hogy az emberi jogok átfogó védelme elengedhetetlen Kína tartós gazdasági növekedéshez, ezért sürgeti a kínai hatóságokat, hogy biztosítsák mind a társadalmi-gazdasági jogok, mind a polgári és politikai jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

59.

emlékeztet arra, hogy a hivatalos kínai vélemény szerint a társadalmi-gazdasági jogok továbbra is elsőbbséget élveznek a személyes polgári és politikai jogokkal szemben, míg az európai felfogás alapvetőnek és egyformán fontosnak tekinti ezeket, és úgy tartja, hogy a gazdasági fejlődés és az emberi jogok együtt járnak, ami tükrözi az emberi jogokkal kapcsolatos európai és kínai felfogásnak a hivatalos álláspontokban megnyilvánuló különbségeit; hangsúlyozza továbbá, hogy az emberi jogok átfogó védelme elengedhetetlen Kína tartós gazdasági növekedéshez, ezért sürgeti a kínai hatóságokat, hogy biztosítsák mind a társadalmi-gazdasági jogok, mind a polgári és politikai jogok tiszteletben tartását;

| 60. | kifogásolja, hogy Kínában a média cselekvési szabadságát rendkívül erősen korlátozzák és a digitális terület szigorú ellenőrzés alatt áll, a külföldi – többek között az európai –internetes tartalmat blokkolják, a politikai szempontból veszélyesnek ítélt hazai tartalmat pedig rendszeresen törlik vagy cenzúrázzák; nyomatékosan tiltakozik az ellen, hogy rendkívül sok kínai polgárt börtönöztek be, így büntetve a szabad véleménynyilvánítást, különösen az interneten; |
| --- | --- |

60.

kifogásolja, hogy Kínában a média cselekvési szabadságát rendkívül erősen korlátozzák és a digitális terület szigorú ellenőrzés alatt áll, a külföldi – többek között az európai –internetes tartalmat blokkolják, a politikai szempontból veszélyesnek ítélt hazai tartalmat pedig rendszeresen törlik vagy cenzúrázzák; nyomatékosan tiltakozik az ellen, hogy rendkívül sok kínai polgárt börtönöztek be, így büntetve a szabad véleménynyilvánítást, különösen az interneten;

| 61. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kínai kormány továbbra is keményvonalas politikát alkalmaz a tibetiekkel szemben, különösen azáltal, hogy elutasítja a dalai láma „középutas megközelítését”, amely sem függetlenségre, sem különválásra nem törekszik, hanem a Kínai Népköztársaság alkotmányának keretén belül kér valódi autonómiát; kéri a kínai kormányt, hogy kezdjen újra párbeszédet Tibet képviselőivel; tiltakozik a tibeti kultúra KKP általi marginalizálása miatt és sürgeti a kínai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a tibetiek véleménynyilvánítási, egyesülési és vallásszabadságát; sajnálatosnak tartja a tibeti humanitárius helyzet romlását, aminek következtében többször is sor került önfelgyújtásos tiltakozásra; aggodalmának ad hangot az önfelgyújtás bűncselekménnyé nyilvánítására vonatkozó, nemrégiben elfogadott intézkedések miatt; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2006 óta több mint 2 millió tibeti nomádot és pásztort telepítettek át erőszakkal úgynevezett „új szocialista falvakba”, megfosztva őket az egészségügyi ellátás, az oktatás és az anyagi gyarapodás lehetőségeitől; ugyancsak aggasztja ki a han származású kínai lakosok folyamatban levő áthelyezése tibetiek által lakott területekre; aggodalmát fejezi ki a kínzás, az eltűnés és az önkényes fogva tartás esetei, valamint a foglyok orvosi ellátáshoz való hozzáférésének megtagadása kapcsán, többek között a Tenzin Delek rinpocsé szerzetes és 10 másik prominens tibeti fogoly esete miatt; követeli a börtönben bekövetkezett minden haláleset részletes kivizsgálását; mély aggodalmát fejezi ki a tibeti környezet károsodása miatt; hangsúlyozza, hogy a Tibeti-fennsík felmelegedése gyors ütemű és a tibeti gleccserek olvadását idézheti elő, amelyek pedig Ázsia legnagyobb folyóit táplálják; |
| --- | --- |

61.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kínai kormány továbbra is keményvonalas politikát alkalmaz a tibetiekkel szemben, különösen azáltal, hogy elutasítja a dalai láma „középutas megközelítését”, amely sem függetlenségre, sem különválásra nem törekszik, hanem a Kínai Népköztársaság alkotmányának keretén belül kér valódi autonómiát; kéri a kínai kormányt, hogy kezdjen újra párbeszédet Tibet képviselőivel; tiltakozik a tibeti kultúra KKP általi marginalizálása miatt és sürgeti a kínai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a tibetiek véleménynyilvánítási, egyesülési és vallásszabadságát; sajnálatosnak tartja a tibeti humanitárius helyzet romlását, aminek következtében többször is sor került önfelgyújtásos tiltakozásra; aggodalmának ad hangot az önfelgyújtás bűncselekménnyé nyilvánítására vonatkozó, nemrégiben elfogadott intézkedések miatt; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2006 óta több mint 2 millió tibeti nomádot és pásztort telepítettek át erőszakkal úgynevezett „új szocialista falvakba”, megfosztva őket az egészségügyi ellátás, az oktatás és az anyagi gyarapodás lehetőségeitől; ugyancsak aggasztja ki a han származású kínai lakosok folyamatban levő áthelyezése tibetiek által lakott területekre; aggodalmát fejezi ki a kínzás, az eltűnés és az önkényes fogva tartás esetei, valamint a foglyok orvosi ellátáshoz való hozzáférésének megtagadása kapcsán, többek között a Tenzin Delek rinpocsé szerzetes és 10 másik prominens tibeti fogoly esete miatt; követeli a börtönben bekövetkezett minden haláleset részletes kivizsgálását; mély aggodalmát fejezi ki a tibeti környezet károsodása miatt; hangsúlyozza, hogy a Tibeti-fennsík felmelegedése gyors ütemű és a tibeti gleccserek olvadását idézheti elő, amelyek pedig Ázsia legnagyobb folyóit táplálják;

| 62. | szorgalmazza, hogy a Kínában befektető európai vállalkozások tartsák tiszteletben a nemzetközi munkaügyi normákat és vállaljanak kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy többet biztosítanak a kínai munkajogoknál, ha ezek nem felelnek meg a nemzetközileg elfogadott normáknak; |
| --- | --- |

62.

szorgalmazza, hogy a Kínában befektető európai vállalkozások tartsák tiszteletben a nemzetközi munkaügyi normákat és vállaljanak kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy többet biztosítanak a kínai munkajogoknál, ha ezek nem felelnek meg a nemzetközileg elfogadott normáknak;

A Kína és Tajvan közötti kapcsolatok

| 63. | úgy gondolja, hogy Ázsiában és a csendes-óceáni térségben Kína és Tajvan is fontos gazdasági partnere az EU-nak; üdvözli a Kína és Tajvan közötti kapcsolatok jelentős javulását; síkra száll egy EU és Tajvan közötti kétoldalú beruházási megállapodás mellett, tekintettel arra, hogy regionális szinten Tajvan a Kínába vezető legjobb kapu és ugródeszka az uniós vállalkozások számára, és már számos állam – köztük a Kínai Népköztársaság is – kötött ilyen (de facto) megállapodásokat Tajvannal; |
| --- | --- |

63.

úgy gondolja, hogy Ázsiában és a csendes-óceáni térségben Kína és Tajvan is fontos gazdasági partnere az EU-nak; üdvözli a Kína és Tajvan közötti kapcsolatok jelentős javulását; síkra száll egy EU és Tajvan közötti kétoldalú beruházási megállapodás mellett, tekintettel arra, hogy regionális szinten Tajvan a Kínába vezető legjobb kapu és ugródeszka az uniós vállalkozások számára, és már számos állam – köztük a Kínai Népköztársaság is – kötött ilyen (de facto) megállapodásokat Tajvannal;

| 64. | tudomásul veszi, hogy a kínai kormány nem kifogásolja Tajvan részvételét bizonyos ENSZ-szervezetekben (WHO, ICAO), aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kínai kormány újólag megerősítette a 2005. évi, elszakadás elleni törvényt, amely Tajvan függetlenségének kihirdetése esetén lehetővé teszi katonai eszközök alkalmazását; sajnálatosnak tartja, hogy Kína déli részéről még mindig 1 500 nagy hatótávolságú rakéta irányul Tajvanra; véleménye szerint a régió fokozatos demilitarizációja inkább elősegítené a felek újbóli közeledését; hangsúlyozza, hogy a Kína és Tajvan közötti kapcsolatokat érintő vitákat békés eszközökkel, a nemzetközi jog alapján kell rendezni; hangsúlyozza, hogy a Kinmen-szigeten 2015. május 23-án a Tajvani-szoros két oldaláról érkezett vezető tisztviselők között létrejött találkozó reményt keltő lépés volt; megjegyzi, hogy ez volt a harmadik hivatalos találkozó a Kína és Tajvan közötti kapcsolatokért felelős kínai és tajvani vezetők között; támogatja azon kezdeményezéseket, amelyek békés módon fejlesztik a Kína és Tajvan közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

64.

tudomásul veszi, hogy a kínai kormány nem kifogásolja Tajvan részvételét bizonyos ENSZ-szervezetekben (WHO, ICAO), aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kínai kormány újólag megerősítette a 2005. évi, elszakadás elleni törvényt, amely Tajvan függetlenségének kihirdetése esetén lehetővé teszi katonai eszközök alkalmazását; sajnálatosnak tartja, hogy Kína déli részéről még mindig 1 500 nagy hatótávolságú rakéta irányul Tajvanra; véleménye szerint a régió fokozatos demilitarizációja inkább elősegítené a felek újbóli közeledését; hangsúlyozza, hogy a Kína és Tajvan közötti kapcsolatokat érintő vitákat békés eszközökkel, a nemzetközi jog alapján kell rendezni; hangsúlyozza, hogy a Kinmen-szigeten 2015. május 23-án a Tajvani-szoros két oldaláról érkezett vezető tisztviselők között létrejött találkozó reményt keltő lépés volt; megjegyzi, hogy ez volt a harmadik hivatalos találkozó a Kína és Tajvan közötti kapcsolatokért felelős kínai és tajvani vezetők között; támogatja azon kezdeményezéseket, amelyek békés módon fejlesztik a Kína és Tajvan közötti kapcsolatokat;

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, a tagállamok, a csatlakozó és tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának és a Kínai Nemzeti Népi Kongresszusnak, valamint a tajvani kormánynak és a tajvani törvényhozásnak, a Jüannak. |
| --- | --- |

65.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, a tagállamok, a csatlakozó és tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának és a Kínai Nemzeti Népi Kongresszusnak, valamint a tajvani kormánynak és a tajvani törvényhozásnak, a Jüannak.

---

(1)  HL L 250., 1985.9.19., 2. o.

(2)  HL L 6., 2000.1.11., 40. o.

(3)  HL C 264. E, 2013.9.13., 33. o.

(4)  HL C 239. E, 2013.8.20., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0096.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0462.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0094.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0075.

(9)  HL C 305. E, 2006.12.14., 219. o.

(10)  HL C 67. E, 2010.3.18., 132. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0097.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0411.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0412.

(14)  HL C 285. E, 2010.10.21., 80. o.

(15)  HL C 199. E, 2012.7.7., 185. o.

(16)  HL C 349. E, 2013.11.29., 98. o.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0603.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0252.

(19)  HL C 288. E, 2006.11.25., 59. o.

(20)  HL C 157. E, 2006.7.6., 471. o.

(21)  HL C 99. E, 2012.4.3., 118. o.

(22)  HL C 131. E, 2013.5.8., 121. o.

(23)  HL C 332. E, 2013.11.15., 185. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/106

---

P8_TA(2015)0459

Felkészülés a humanitárius csúcstalálkozóra: a humanitárius segítségnyújtás előtt álló kihívások és lehetőségek

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a humanitárius csúcstalálkozó előkészítéséről: a humanitárius segítségnyújtás kihívásai és lehetőségei (2015/2051(INI))

(2017/C 399/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a humanitárius gyorssegély koordinálásának megerősítéséről szóló, 1991. december 19-i 46/182. számú határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a humanitárius gyorssegély koordinálásának megerősítéséről szóló, 1991. december 19-i 46/182. számú határozatára (1),

| — | tekintettel az ENSZ Ügynökségközi Állandó Bizottságának (IASC) reformmenetrendjére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Ügynökségközi Állandó Bizottságának (IASC) reformmenetrendjére (2),

| — | tekintettel (a Globális Humanitárius Platform által támogatott) 2007. július 12-i partnerségi elvekre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel (a Globális Humanitárius Platform által támogatott) 2007. július 12-i partnerségi elvekre (3),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Az oktatáshoz való jog vészhelyzetekben” című, 2010. július 9-i 64/290. sz. határozatára (4) és a többek között az UNICEF és az UNESCO által arra vonatkozóan kiadott iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „Az oktatáshoz való jog vészhelyzetekben” című, 2010. július 9-i 64/290. sz. határozatára (4) és a többek között az UNICEF és az UNESCO által arra vonatkozóan kiadott iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ IASC által kiadott, a humanitárius helyzetben, a nemi alapú erőszak esetén való beavatkozásra vonatkozó új iránymutatásokra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ IASC által kiadott, a humanitárius helyzetben, a nemi alapú erőszak esetén való beavatkozásra vonatkozó új iránymutatásokra (5),

| — | tekintettel a katasztrófakockázat-csökkentés 2015–2030 közötti szendai keretére (6), amelyet a 2015. március 14. és 18. között a japán Szendaiban tartott, a katasztrófakockázatok csökkentésével foglalkozó 3. ENSZ-világkonferencián fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katasztrófakockázat-csökkentés 2015–2030 közötti szendai keretére (6), amelyet a 2015. március 14. és 18. között a japán Szendaiban tartott, a katasztrófakockázatok csökkentésével foglalkozó 3. ENSZ-világkonferencián fogadtak el,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia addisz-abebai cselekvési menetrendjének létrehozásáról szóló, 2015. július 27-i 69/313. sz. határozatára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia addisz-abebai cselekvési menetrendjének létrehozásáról szóló, 2015. július 27-i 69/313. sz. határozatára (7),

| — | tekintettel a Vöröskereszt és a Vörös Félhold mozgalom 2015. december 8–10. között, Genfben rendezendő 32. nemzetközi konferenciájának előkészítése során folytatott vitákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vöröskereszt és a Vörös Félhold mozgalom 2015. december 8–10. között, Genfben rendezendő 32. nemzetközi konferenciájának előkészítése során folytatott vitákra,

| — | tekintettel a globális humanitárius segítségnyújtásról szóló 2015. évi jelentésre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális humanitárius segítségnyújtásról szóló 2015. évi jelentésre (8),

| — | tekintettel a 2015. júniusi globális humanitárius áttekintésre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. júniusi globális humanitárius áttekintésre (9),

| — | tekintettel a humanitárius segélyezés elveire és helyes gyakorlataira (GHD) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segélyezés elveire és helyes gyakorlataira (GHD) (10),

| — | tekintettel a humanitárius célú finanszírozással foglalkozó magas szintű ENSZ-bizottságra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius célú finanszírozással foglalkozó magas szintű ENSZ-bizottságra,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendeletre (11),

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, 2007. évi európai konszenzusra (a továbbiakban: európai konszenzus), a Bizottság, a Tanács, az Európai Parlament és a tagállamok által aláírt közös nyilatkozatra (12) és annak megújítandó cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, 2007. évi európai konszenzusra (a továbbiakban: európai konszenzus), a Bizottság, a Tanács, az Európai Parlament és a tagállamok által aláírt közös nyilatkozatra (12) és annak megújítandó cselekvési tervére,

| — | tekintettel az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest („az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés”) létrehozásáról szóló, 2014. április 3-i 375/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13) és az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés 2014. évi végrehajtásáról szóló éves jelentésre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtest („az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés”) létrehozásáról szóló, 2014. április 3-i 375/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13) és az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés 2014. évi végrehajtásáról szóló éves jelentésre (14),

| — | tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (15),

| — | tekintettel „A nemek szerepe a humanitárius támogatásban: különféle igények, testreszabott segítségnyújtás” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0290) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek szerepe a humanitárius támogatásban: különféle igények, testreszabott segítségnyújtás” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0290) (16),

| — | tekintettel az „Éves jelentés az Európai Unió humanitárius segítségnyújtási és polgári védelmi politikáiról, valamint azok 2014. évi végrehajtásáról” című, a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett jelentésre (COM(2015)0406) (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Éves jelentés az Európai Unió humanitárius segítségnyújtási és polgári védelmi politikáiról, valamint azok 2014. évi végrehajtásáról” című, a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett jelentésre (COM(2015)0406) (17),

| — | tekintettel a Bizottság Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának (ECHO) 2014. évi éves tevékenységi jelentésére (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának (ECHO) 2014. évi éves tevékenységi jelentésére (18),

| — | tekintettel a humanitárius szükségleteket szolgáló, többcélú készpénz-alapú segítségnyújtás közös elveiről szóló, 2015. június 22-i tanácsi következtetésekre (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius szükségleteket szolgáló, többcélú készpénz-alapú segítségnyújtás közös elveiről szóló, 2015. június 22-i tanácsi következtetésekre (19),

| — | tekintettel az ENSZ 1989. november 20-i gyermekjogi egyezményére és a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvére; tekintettel az EU-nak a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekről szóló, 2008-ban aktualizált iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1989. november 20-i gyermekjogi egyezményére és a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvére; tekintettel az EU-nak a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekről szóló, 2008-ban aktualizált iránymutatásaira,

| — | tekintettel az „Új globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új globális partnerség a szegénység felszámolásáért és a fenntartható fejlődésért 2015 után” című, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre (20),

| — | tekintettel az EU rezilienciapolitikájáról szóló, 2013. május 28-i tanácsi következtetésekre (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU rezilienciapolitikájáról szóló, 2013. május 28-i tanácsi következtetésekre (21),

| — | tekintettel „A 2015 utáni hyogói cselekvési keret: kockázatkezelés az ellenálló képesség kiépítéséért” tárgyú, 2014. június 5-i tanácsi következtetésekre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2015 utáni hyogói cselekvési keret: kockázatkezelés az ellenálló képesség kiépítéséért” tárgyú, 2014. június 5-i tanácsi következtetésekre (22),

| — | tekintettel az átalakító erejű 2015 utáni menetrendről szóló, 2014. december 16-i tanácsi következtetésekre (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az átalakító erejű 2015 utáni menetrendről szóló, 2014. december 16-i tanácsi következtetésekre (23),

| — | tekintettel „Az európai menekültügyi válság kezelése: Az EU külső tevékenységének szerepe” című, 2015. szeptember 9-i közös közleményre (JOIN(2015)0040) (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai menekültügyi válság kezelése: Az EU külső tevékenységének szerepe” című, 2015. szeptember 9-i közös közleményre (JOIN(2015)0040) (24),

| — | tekintettel a humanitárius csúcstalálkozó előkészítésével összefüggő regionális, tematikus és világszintű konzultációkra (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius csúcstalálkozó előkészítésével összefüggő regionális, tematikus és világszintű konzultációkra (25),

| — | tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló 2015. május 19-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésfinanszírozásról szóló 2015. május 19-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel a jemeni helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (28); a földrengések utáni nepáli helyzetről szóló, 2015. június 11-i állásfoglalására (29); a szíriai jármúki menekülttábor helyzetéről szóló, 2015. április 30-i állásfoglalására (30); a Dél-Szudánról, többek között a közelmúltbeli gyermekrablásokról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (31); az Irakban és Szíriában, különösen az Iszlám Állammal (ISIS) összefüggésben kialakult humanitárius válságról szóló, 2015. február 12-i állásfoglalására (32) és a líbiai helyzetről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (33), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jemeni helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (28); a földrengések utáni nepáli helyzetről szóló, 2015. június 11-i állásfoglalására (29); a szíriai jármúki menekülttábor helyzetéről szóló, 2015. április 30-i állásfoglalására (30); a Dél-Szudánról, többek között a közelmúltbeli gyermekrablásokról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (31); az Irakban és Szíriában, különösen az Iszlám Állammal (ISIS) összefüggésben kialakult humanitárius válságról szóló, 2015. február 12-i állásfoglalására (32) és a líbiai helyzetről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (33),

| — | tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (34); és a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (35), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (34); és a Földközi-tengeren bekövetkezett legutóbbi tragédiákról és az Európai Unió migrációs és menekültügyi politikáiról szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (35),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve [...] biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”,

| — | tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely kimondja, hogy az „Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely kimondja, hogy az „Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”,

| — | tekintettel az EUMSZ-nek az Unió humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről szóló 214. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-nek az Unió humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről szóló 214. cikkére,

| — | tekintettel az „Úton a humanitárius csúcstalálkozó felé: Globális partnerség az alapelveken nyugvó és hatékony humanitárius segítségnyújtás céljából” című 2015. szeptember 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0419) (36) és az ahhoz kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0166) (37), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a humanitárius csúcstalálkozó felé: Globális partnerség az alapelveken nyugvó és hatékony humanitárius segítségnyújtás céljából” című 2015. szeptember 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0419) (36) és az ahhoz kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0166) (37),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0332/2015),

| A. | mivel az igen sérülékeny világban egyre gyakrabban szembesülünk a legkülönfélébb, egyre hevesebb természeti katasztrófákkal és éhínségekkel, és a konfliktusok száma és összetettsége soha nem látott mértékben fokozódik; |
| --- | --- |

A.

mivel az igen sérülékeny világban egyre gyakrabban szembesülünk a legkülönfélébb, egyre hevesebb természeti katasztrófákkal és éhínségekkel, és a konfliktusok száma és összetettsége soha nem látott mértékben fokozódik;

| B. | mivel a bővülő kihívások – például a városiasodás, a gyors népességnövekedés, a demográfiai változások, a természeti katasztrófák elterjedése és súlyosságának fokozódása, az elsivatagosodás, az éghajlatváltozás, a környezet állapotának romlása, a regionális hatással járó számtalan elhúzódó és párhuzamos konfliktus és az erőforrások szűkössége – a szegénység, az egyenlőtlenség, a migráció, a lakóhelyek kényszerű elhagyása és a kiszolgáltatottság következményeivel párosulva világszerte drámai módon megnövelték a humanitárius segítségnyújtás iránti szükségleteket; |
| --- | --- |

B.

mivel a bővülő kihívások – például a városiasodás, a gyors népességnövekedés, a demográfiai változások, a természeti katasztrófák elterjedése és súlyosságának fokozódása, az elsivatagosodás, az éghajlatváltozás, a környezet állapotának romlása, a regionális hatással járó számtalan elhúzódó és párhuzamos konfliktus és az erőforrások szűkössége – a szegénység, az egyenlőtlenség, a migráció, a lakóhelyek kényszerű elhagyása és a kiszolgáltatottság következményeivel párosulva világszerte drámai módon megnövelték a humanitárius segítségnyújtás iránti szükségleteket;

| C. | mivel a szükséget szenvedő emberek száma 2004 és 2015 között több mint kétszeresére, 100 millió fölé emelkedett; mivel a humanitárius válságok 250 millió embert érintenek; mivel a lakóhelyük elhagyására kényszerülő személyek száma elérte a II. világháború óta tapasztalt legmagasabb szintet, a közel 60 millió főt, és ezen belül csaknem 40 millióan saját országukon belül kényszerültek lakóhelyüket elhagyni; mivel a világban a menekültek több mint fele gyermek; |
| --- | --- |

C.

mivel a szükséget szenvedő emberek száma 2004 és 2015 között több mint kétszeresére, 100 millió fölé emelkedett; mivel a humanitárius válságok 250 millió embert érintenek; mivel a lakóhelyük elhagyására kényszerülő személyek száma elérte a II. világháború óta tapasztalt legmagasabb szintet, a közel 60 millió főt, és ezen belül csaknem 40 millióan saját országukon belül kényszerültek lakóhelyüket elhagyni; mivel a világban a menekültek több mint fele gyermek;

| D. | mivel az éghajlatváltozás miatt 2050-ig egy milliárd ember kényszerülhet lakóhelyének elhagyására, minthogy a világ népességének több mint 40 százaléka él súlyos vízproblémák által érintett területen; mivel éves szinten a természeti katasztrófákból eredő gazdasági veszteségek drámai növekedése várható a jelenlegi, évi 300 milliárd dolláros veszteséghez képest; |
| --- | --- |

D.

mivel az éghajlatváltozás miatt 2050-ig egy milliárd ember kényszerülhet lakóhelyének elhagyására, minthogy a világ népességének több mint 40 százaléka él súlyos vízproblémák által érintett területen; mivel éves szinten a természeti katasztrófákból eredő gazdasági veszteségek drámai növekedése várható a jelenlegi, évi 300 milliárd dolláros veszteséghez képest;

| E. | mivel az elmúlt nyolc évben a szükségletek és kihívások bővülése, a be nem tartott kötelezettségvállalások és a humanitárius segítségnyújtás költségeinek növekedése hozzájárult ahhoz, hogy a jelenlegi humanitárius rendszer elérje teljesítőképességének határait, arra kényszerítve számos szervezetet, hogy ideiglenesen felfüggessze az élelmezési segélyeket, a menedéknyújtást és más életmentő humanitárius műveleteket; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt nyolc évben a szükségletek és kihívások bővülése, a be nem tartott kötelezettségvállalások és a humanitárius segítségnyújtás költségeinek növekedése hozzájárult ahhoz, hogy a jelenlegi humanitárius rendszer elérje teljesítőképességének határait, arra kényszerítve számos szervezetet, hogy ideiglenesen felfüggessze az élelmezési segélyeket, a menedéknyújtást és más életmentő humanitárius műveleteket;

| F. | mivel a humanitárius kórházak gyakran válnak tömegpusztító fegyverekkel végrehajtott támadások célpontjává; mivel egyre több fenyegetés és támadás éri a humanitárius személyzetet; mivel a humanitárius személyzet és a sebesültek biztonsága igen gyakran veszélyben forog; és mivel ezek a támadások a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősülnek, és súlyosan veszélyeztetik a humanitárius segítségnyújtás jövőjét; |
| --- | --- |

F.

mivel a humanitárius kórházak gyakran válnak tömegpusztító fegyverekkel végrehajtott támadások célpontjává; mivel egyre több fenyegetés és támadás éri a humanitárius személyzetet; mivel a humanitárius személyzet és a sebesültek biztonsága igen gyakran veszélyben forog; és mivel ezek a támadások a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősülnek, és súlyosan veszélyeztetik a humanitárius segítségnyújtás jövőjét;

| G. | mivel valamennyi humanitárius fellépést az emberségesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveinek és a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok genfi egyezményekben és azok kiegészítő jegyzőkönyveiben foglalt alapvető szabályainak kell vezérelniük; mivel a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek védelmét feltételek nélkül biztosítani kell, és mivel érvényesülnie kell a segélyek függetlenségének, azaz a segélyeket politikai, gazdasági vagy biztonsági megfontolásoktól és mindennemű megkülönböztetéstől mentesen kell nyújtani; |
| --- | --- |

G.

mivel valamennyi humanitárius fellépést az emberségesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveinek és a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok genfi egyezményekben és azok kiegészítő jegyzőkönyveiben foglalt alapvető szabályainak kell vezérelniük; mivel a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek védelmét feltételek nélkül biztosítani kell, és mivel érvényesülnie kell a segélyek függetlenségének, azaz a segélyeket politikai, gazdasági vagy biztonsági megfontolásoktól és mindennemű megkülönböztetéstől mentesen kell nyújtani;

| H. | mivel a konfliktusokban érintett valamennyi fél – köztük az állami és nem állami fegyveres erők – köteles biztosítani a humanitárius szereplők számára a konfliktus által sújtott, kiszolgáltatott polgári lakosság támogatásához szükséges bejutást; |
| --- | --- |

H.

mivel a konfliktusokban érintett valamennyi fél – köztük az állami és nem állami fegyveres erők – köteles biztosítani a humanitárius szereplők számára a konfliktus által sújtott, kiszolgáltatott polgári lakosság támogatásához szükséges bejutást;

| I. | mivel a katasztrófa sújtotta övezetekben a nők és gyermekek amellett, hogy különösen kiszolgáltatottak és aránytalan mértékben vannak kitéve a kockázatoknak a vészhelyzetek idején és azokat követően is, kizsákmányolással, kirekesztéssel, fertőzésekkel, valamint fegyverként bevetett szexuális és nemi alapú erőszakkal szembesülnek; mivel a nők és a gyermekek a lakóhelyük elhagyása és a hagyományos védelmi és támogatási rendszerek összeomlása miatt fokozott veszélynek vannak kitéve; mivel a nemzetközi humanitárius jog értelmében a háborúban nemi erőszak áldozatává vált lányok és nők számára megkülönböztetés nélkül miden szükséges egészségügyi ellátást biztosítani kell; mivel a nem biztonságos terhességmegszakítás a gyermekágyi halálozás Egészségügyi Világszervezet által megállapított három fő okának egyike; mivel a menekülttáborokban jelentős kihívást jelent az anyák egészsége, a megerőszakolt nők pszichológiai gondozása, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek oktatása és iskoláztatása; |
| --- | --- |

I.

mivel a katasztrófa sújtotta övezetekben a nők és gyermekek amellett, hogy különösen kiszolgáltatottak és aránytalan mértékben vannak kitéve a kockázatoknak a vészhelyzetek idején és azokat követően is, kizsákmányolással, kirekesztéssel, fertőzésekkel, valamint fegyverként bevetett szexuális és nemi alapú erőszakkal szembesülnek; mivel a nők és a gyermekek a lakóhelyük elhagyása és a hagyományos védelmi és támogatási rendszerek összeomlása miatt fokozott veszélynek vannak kitéve; mivel a nemzetközi humanitárius jog értelmében a háborúban nemi erőszak áldozatává vált lányok és nők számára megkülönböztetés nélkül miden szükséges egészségügyi ellátást biztosítani kell; mivel a nem biztonságos terhességmegszakítás a gyermekágyi halálozás Egészségügyi Világszervezet által megállapított három fő okának egyike; mivel a menekülttáborokban jelentős kihívást jelent az anyák egészsége, a megerőszakolt nők pszichológiai gondozása, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek oktatása és iskoláztatása;

| J. | mivel az ENSZ 2015. évre szóló, összesített humanitárius felhívása történetének legmagasabb összegét érte el, összesen mintegy 19 milliárd eurót; mivel az adományozók rekordösszegű befizetései ellenére a világszintű felhívásban meghatározott összegnek csak egynegyede gyűlt össze, és az Unió erőfeszítéseket tett a globális humanitárius felhívások és az ECHO által támogatott műveletek finanszírozására; mivel ez megerősíti, hogy globálisan összehangolt, idejében nyújtott, kiszámítható és rugalmas finanszírozásra van szükség, amelyet a különböző kontextusokhoz igazítanak, és amelyet az innovatív készültségre irányuló, a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel és teljesítési módszerekkel támogatnak meg; mivel az EU erőfeszítéseket tett a globális humanitárius felhívásoknak és az ECHO műveleteinek finanszírozására; mivel a 0,7 %-os támogatási célra vonatkozó, megújított kötelezettségvállalás és az ígéretek időbeli teljesítése ebben a kontextusban még fontosabb; |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ 2015. évre szóló, összesített humanitárius felhívása történetének legmagasabb összegét érte el, összesen mintegy 19 milliárd eurót; mivel az adományozók rekordösszegű befizetései ellenére a világszintű felhívásban meghatározott összegnek csak egynegyede gyűlt össze, és az Unió erőfeszítéseket tett a globális humanitárius felhívások és az ECHO által támogatott műveletek finanszírozására; mivel ez megerősíti, hogy globálisan összehangolt, idejében nyújtott, kiszámítható és rugalmas finanszírozásra van szükség, amelyet a különböző kontextusokhoz igazítanak, és amelyet az innovatív készültségre irányuló, a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel és teljesítési módszerekkel támogatnak meg; mivel az EU erőfeszítéseket tett a globális humanitárius felhívásoknak és az ECHO műveleteinek finanszírozására; mivel a 0,7 %-os támogatási célra vonatkozó, megújított kötelezettségvállalás és az ígéretek időbeli teljesítése ebben a kontextusban még fontosabb;

| K. | mivel a humanitárius válságok többsége emberi eredetű okokra vezethető vissza; mivel az Unió által nyújtott nemzetközi humanitárius segélyek 80 %-a olyan, ember által okozott válságokra összpontosul, amelyek alapvetően politikai és nem pusztán humanitárius megoldásokat igényelnek; mivel a szegénység és a válságoknak való kiszolgáltatottság szorosan összekapcsolódik, ami rámutat, hogy a válságok kiváltó okainak kezelésére, rezilienciaépítésre, a természeti katasztrófákhoz és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás képességének erősítésére és az érintett személyek hosszú távú igényeinek kielégítésére van szükség; mivel a humanitárius válságok következményei – például a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos kihívások – csak súlyosbodni fognak, hacsak nem a kiváltó okokat kezeljük, és jobban össze nem kapcsoljuk a humanitárius és a fejlesztési együttműködési támogatást; |
| --- | --- |

K.

mivel a humanitárius válságok többsége emberi eredetű okokra vezethető vissza; mivel az Unió által nyújtott nemzetközi humanitárius segélyek 80 %-a olyan, ember által okozott válságokra összpontosul, amelyek alapvetően politikai és nem pusztán humanitárius megoldásokat igényelnek; mivel a szegénység és a válságoknak való kiszolgáltatottság szorosan összekapcsolódik, ami rámutat, hogy a válságok kiváltó okainak kezelésére, rezilienciaépítésre, a természeti katasztrófákhoz és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás képességének erősítésére és az érintett személyek hosszú távú igényeinek kielégítésére van szükség; mivel a humanitárius válságok következményei – például a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos kihívások – csak súlyosbodni fognak, hacsak nem a kiváltó okokat kezeljük, és jobban össze nem kapcsoljuk a humanitárius és a fejlesztési együttműködési támogatást;

| L. | mivel a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összefügg, különösen arra való tekintettel, hogy növelni kell a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet a kockázatok mérséklése és a sokkhatások elleni védelem révén, ami alapvetően fontos eszköze a humanitárius szükségletek csökkentésének és az egészségüggyel, a higiéniával, az oktatással, az élelmezéssel és akár az alapvető lakhatással kapcsolatos zavarok elhárításának; |
| --- | --- |

L.

mivel a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés összefügg, különösen arra való tekintettel, hogy növelni kell a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet a kockázatok mérséklése és a sokkhatások elleni védelem révén, ami alapvetően fontos eszköze a humanitárius szükségletek csökkentésének és az egészségüggyel, a higiéniával, az oktatással, az élelmezéssel és akár az alapvető lakhatással kapcsolatos zavarok elhárításának;

| M. | mivel a nemzetközi, helyi és regionális koordináció, információmegosztás és közös programozás, adatgyűjtés és értékelés elősegíti majd a segítségnyújtásra vonatkozó döntéshozatal, a hatékonyság, az eredményesség és az elszámoltathatóság javítását; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzetközi, helyi és regionális koordináció, információmegosztás és közös programozás, adatgyűjtés és értékelés elősegíti majd a segítségnyújtásra vonatkozó döntéshozatal, a hatékonyság, az eredményesség és az elszámoltathatóság javítását;

| N. | mivel nagyobb bizalomra és további együttműködésre van szükség a magánszektor szereplői, a nem kormányzati szervezetek, a helyi hatóságok, a nemzetközi szervezetek és a kormányok között; mivel az üzleti erőforrások, a szakértelem, az ellátási láncok, a kutatási és fejlesztési kapacitások és a logisztika hozzájárulhatnak a hatékonyabb felkészülés és humanitárius fellépések biztosításához; |
| --- | --- |

N.

mivel nagyobb bizalomra és további együttműködésre van szükség a magánszektor szereplői, a nem kormányzati szervezetek, a helyi hatóságok, a nemzetközi szervezetek és a kormányok között; mivel az üzleti erőforrások, a szakértelem, az ellátási láncok, a kutatási és fejlesztési kapacitások és a logisztika hozzájárulhatnak a hatékonyabb felkészülés és humanitárius fellépések biztosításához;

| O. | mivel az uniós költségvetés humanitárius segítségnyújtási alcímében 2015-ben előirányzott 909 millió EUR összegű finanszírozás a teljes uniós költségvetés kevesebb mint 1 %-át teszi ki; mivel a rendkívüli humanitárius szükségletek és a rendelkezésre álló eszközök közötti jelenlegi eltérés csökkentésének egyik módját a segély és a hosszú távú segítségnyújtás jobb összekapcsolása jelenti; |
| --- | --- |

O.

mivel az uniós költségvetés humanitárius segítségnyújtási alcímében 2015-ben előirányzott 909 millió EUR összegű finanszírozás a teljes uniós költségvetés kevesebb mint 1 %-át teszi ki; mivel a rendkívüli humanitárius szükségletek és a rendelkezésre álló eszközök közötti jelenlegi eltérés csökkentésének egyik módját a segély és a hosszú távú segítségnyújtás jobb összekapcsolása jelenti;

| P. | mivel jelenleg a nem kormányzati és a nemzetközi szervezetek – többek között a Vöröskereszt és az ENSZ ügynökségei – a humanitárius támogatások fő végrehajtói, amelyek évente közel 120 millió ember számára nyújtanak életmentő segítséget és védelmet; |
| --- | --- |

P.

mivel jelenleg a nem kormányzati és a nemzetközi szervezetek – többek között a Vöröskereszt és az ENSZ ügynökségei – a humanitárius támogatások fő végrehajtói, amelyek évente közel 120 millió ember számára nyújtanak életmentő segítséget és védelmet;

| Q. | mivel a megelőzés és a belföldi reagálás és a belföldi képességek fontos szerepet töltenek be abban a szükségletek lehető legjobb kielégítésében és a nemzetközi segítségnyújtás iránti szükségletek csökkentésében; mivel 2015-ben az összes nemzetközi humanitárius segítségnyújtásnak csupán 0,2 %-át juttatták közvetlenül az érintett országok helyi és nemzeti nem kormányzati szervezeteinek, noha más szereplőkhöz képest rendszerint jobb reagálási képességgel, valamint a szükségletekről jobb ismeretekkel rendelkeznek, és könnyebben elérik az érintett lakosságot; mivel egyre nagyobb igény mutatkozik a válságok által érintett emberek és közösségek felé történő elszámoltathatóság biztosítása iránt; |
| --- | --- |

Q.

mivel a megelőzés és a belföldi reagálás és a belföldi képességek fontos szerepet töltenek be abban a szükségletek lehető legjobb kielégítésében és a nemzetközi segítségnyújtás iránti szükségletek csökkentésében; mivel 2015-ben az összes nemzetközi humanitárius segítségnyújtásnak csupán 0,2 %-át juttatták közvetlenül az érintett országok helyi és nemzeti nem kormányzati szervezeteinek, noha más szereplőkhöz képest rendszerint jobb reagálási képességgel, valamint a szükségletekről jobb ismeretekkel rendelkeznek, és könnyebben elérik az érintett lakosságot; mivel egyre nagyobb igény mutatkozik a válságok által érintett emberek és közösségek felé történő elszámoltathatóság biztosítása iránt;

| R. | mivel a humanitárius segítségnyújtásnak továbbra is a humanitárius szereplők által megállapított szükségeteken kell alapulnia, és mivel az adományozóknak tartózkodniuk kell attól, hogy a segélyeket válságkezelési eszközként használják; |
| --- | --- |

R.

mivel a humanitárius segítségnyújtásnak továbbra is a humanitárius szereplők által megállapított szükségeteken kell alapulnia, és mivel az adományozóknak tartózkodniuk kell attól, hogy a segélyeket válságkezelési eszközként használják;

| S. | mivel a humanitárius segítségnyújtást és az alkalmazott eszközöket a közösen felmért szükségletekhez kell igazítani, és a különböző kontextusoktól kell függeniük; mivel elengedhetetlen minden erőfeszítést megtenni annak biztosítására, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását és különösen a nők, a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élők, kisebbségek, őslakos népek és más kiszolgáltatott csoportok egyedi szükségleteit beépítsék a humanitárius segítségnyújtásra irányuló erőfeszítésekbe; |
| --- | --- |

S.

mivel a humanitárius segítségnyújtást és az alkalmazott eszközöket a közösen felmért szükségletekhez kell igazítani, és a különböző kontextusoktól kell függeniük; mivel elengedhetetlen minden erőfeszítést megtenni annak biztosítására, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását és különösen a nők, a gyermekek, az idősek, a fogyatékossággal élők, kisebbségek, őslakos népek és más kiszolgáltatott csoportok egyedi szükségleteit beépítsék a humanitárius segítségnyújtásra irányuló erőfeszítésekbe;

| T. | mivel a globális szereplőket arra kell ösztönözni, hogy a humanitárius segítségnyújtást építsék be az emberi jogi monitoring- és jelentéstételi mechanizmusokba; |
| --- | --- |

T.

mivel a globális szereplőket arra kell ösztönözni, hogy a humanitárius segítségnyújtást építsék be az emberi jogi monitoring- és jelentéstételi mechanizmusokba;

| U. | mivel a 2016. május 23–24-én, Isztambulban rendezendő első humanitárius csúcstalálkozónak azt kellene eredményeznie, hogy a humanitárius segítségnyújtási struktúrát befogadóbbá, hatékonyabbá, átláthatóbbá és valóban globálissá alakítják át, hogy meg tudjon felelni a jelenlegi és a jövőbeli, például az élelmezésbiztonság, a népességnövekedés, az éghajlatváltozás, a sérülékenység, a humanitárius segítők biztonsága, a lakosság lakhelyelhagyásra kényszerítése és a társadalmi-gazdasági helyzet alakulása jelentette kihívásokhoz kapcsolódó humanitárius szükségletek várható növekedésének; |
| --- | --- |

U.

mivel a 2016. május 23–24-én, Isztambulban rendezendő első humanitárius csúcstalálkozónak azt kellene eredményeznie, hogy a humanitárius segítségnyújtási struktúrát befogadóbbá, hatékonyabbá, átláthatóbbá és valóban globálissá alakítják át, hogy meg tudjon felelni a jelenlegi és a jövőbeli, például az élelmezésbiztonság, a népességnövekedés, az éghajlatváltozás, a sérülékenység, a humanitárius segítők biztonsága, a lakosság lakhelyelhagyásra kényszerítése és a társadalmi-gazdasági helyzet alakulása jelentette kihívásokhoz kapcsolódó humanitárius szükségletek várható növekedésének;

| V. | mivel a humanitárius csúcstalálkozóra a katasztrófakockázatok csökkentéséről, a fejlesztésfinanszírozásról, a 2015 utáni fenntartható fejlesztési menetrendről és az éghajlatváltozásról szóló számos kormányközi tárgyalás után kerül sor, amelyek az elkövetkező évekre meghatározzák a fejlesztés és a humanitárius segítségnyújtás kereteit, és így a csúcstalálkozó egyedülálló, kritikus fontosságú és konkrét lehetőséget kínál majd a célkitűzések, az elvek és a fellépések összehangolására, valamint arra, hogy a világ egységesebben foglalkozzon a legkiszolgáltatottabbak szükségleteivel és rezilienciaépítésével; |
| --- | --- |

V.

mivel a humanitárius csúcstalálkozóra a katasztrófakockázatok csökkentéséről, a fejlesztésfinanszírozásról, a 2015 utáni fenntartható fejlesztési menetrendről és az éghajlatváltozásról szóló számos kormányközi tárgyalás után kerül sor, amelyek az elkövetkező évekre meghatározzák a fejlesztés és a humanitárius segítségnyújtás kereteit, és így a csúcstalálkozó egyedülálló, kritikus fontosságú és konkrét lehetőséget kínál majd a célkitűzések, az elvek és a fellépések összehangolására, valamint arra, hogy a világ egységesebben foglalkozzon a legkiszolgáltatottabbak szükségleteivel és rezilienciaépítésével;

| W. | mivel az EU fő adományozóként rendelkezik az ahhoz szükséges felelősséggel és befolyással, hogy vezető szerepet vállaljon abban, hogy a konfliktusok és katasztrófák sújtotta milliók szükségleteinek kielégítésére jobb és innovatívabb módozatokat kutassunk fel, és számukra hosszú távú megoldásokat kínáljunk; |
| --- | --- |

W.

mivel az EU fő adományozóként rendelkezik az ahhoz szükséges felelősséggel és befolyással, hogy vezető szerepet vállaljon abban, hogy a konfliktusok és katasztrófák sújtotta milliók szükségleteinek kielégítésére jobb és innovatívabb módozatokat kutassunk fel, és számukra hosszú távú megoldásokat kínáljunk;

| X. | mivel a helyzet közelmúltbeli romlása, a világszerte riasztó alultápláltsági adatok, valamint a 3. szintű besorolású országok politikai instabilitásának regionális és nemzetközi továbbgyűrűzése ismét arra emlékeztet, hogy a humanitárius csúcstalálkozónak fel kell gyorsítania a humanitárius rendszer átalakítását, és jobban kellene szolgálnia a rászorulók érdekeit; |
| --- | --- |

X.

mivel a helyzet közelmúltbeli romlása, a világszerte riasztó alultápláltsági adatok, valamint a 3. szintű besorolású országok politikai instabilitásának regionális és nemzetközi továbbgyűrűzése ismét arra emlékeztet, hogy a humanitárius csúcstalálkozónak fel kell gyorsítania a humanitárius rendszer átalakítását, és jobban kellene szolgálnia a rászorulók érdekeit;

A globális konzultációktól a globális fellépésig

| 1. | üdvözli az ENSZ főtitkárának azon határozatát, hogy összehívja az első több érdekelt felet tömörítő humanitárius csúcstalálkozót, és üdvözli, hogy Törökország kész megrendezni azt; felhívja az uniós tagállamokat, hogy támogassák a csúcstalálkozót, valamint konkrét kötelezettségvállalások és kiemelt cselekvési területek meghatározásával fogadjanak el határozott tanácsi következtetéseket, az operatív hatékonyság, a közös minőségi normák, az új adományozókkal való jobb koordináció és partnerségek céljával, a politikai részrehajlástól mentes segélyezés, az emberségesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveinek egységes értelmezése és alkalmazása, valamint a nemzetközi humanitárius jog szerinti kötelezettségek tiszteletben tartása alapján; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ENSZ főtitkárának azon határozatát, hogy összehívja az első több érdekelt felet tömörítő humanitárius csúcstalálkozót, és üdvözli, hogy Törökország kész megrendezni azt; felhívja az uniós tagállamokat, hogy támogassák a csúcstalálkozót, valamint konkrét kötelezettségvállalások és kiemelt cselekvési területek meghatározásával fogadjanak el határozott tanácsi következtetéseket, az operatív hatékonyság, a közös minőségi normák, az új adományozókkal való jobb koordináció és partnerségek céljával, a politikai részrehajlástól mentes segélyezés, az emberségesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveinek egységes értelmezése és alkalmazása, valamint a nemzetközi humanitárius jog szerinti kötelezettségek tiszteletben tartása alapján;

| 2. | üdvözli az ENSZ arra irányuló kezdeményezését, hogy világszerte információkat gyűjtsön a természeti katasztrófák és konfliktusok feltérképezése céljából, és állást foglaljon arra vonatkozóan, hogy milyen módon lehet több embert megmenteni és megvédeni e válságok hatásaitól; üdvözli továbbá, hogy nyolc, tematikus ülésekből és átfogó konzultációból álló regionális konzultációt szerveznek a kormányok, a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek, az önkéntesek hálózatai, vállalkozások és vallási hálózatok képviselőinek részvételével, valamint hogy online konzultációkra vonatkozó kezdeményezések születtek, továbbá hogy az EU társelnökségével létrehozták a humanitárius célú finanszírozással foglalkozó magas szintű munkacsoportot; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az ENSZ arra irányuló kezdeményezését, hogy világszerte információkat gyűjtsön a természeti katasztrófák és konfliktusok feltérképezése céljából, és állást foglaljon arra vonatkozóan, hogy milyen módon lehet több embert megmenteni és megvédeni e válságok hatásaitól; üdvözli továbbá, hogy nyolc, tematikus ülésekből és átfogó konzultációból álló regionális konzultációt szerveznek a kormányok, a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek, az önkéntesek hálózatai, vállalkozások és vallási hálózatok képviselőinek részvételével, valamint hogy online konzultációkra vonatkozó kezdeményezések születtek, továbbá hogy az EU társelnökségével létrehozták a humanitárius célú finanszírozással foglalkozó magas szintű munkacsoportot;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi hatalmas humanitárius kihívások szükségessé teszik, hogy a csúcstalálkozó megerősítsen egy befogadóbb, sokrétűbb és valóban világszintű humanitárius rendszert, mindamellett elismeri a jelenlegi humanitárius segítségnyújtási rendszer sokszínűségét és az összes szereplő egymást kölcsönösen kiegészítő szerepét; felhívja az EU-t, hogy támogassa az olyan, a humanitárius fellépésre vonatkozó globális konszenzust, amely megerősíti a humanitárius segítségnyújtás elveit és a nemzetközi humanitárius jog által előírt kötelezettségeket és jogokat, ugyanakkor biztosítja az emberközpontú és az emberi jogokon alapuló védelmi válaszokat, továbbá a kormányokat a lakosság védelmére vonatkozó szerepük és felelősségük tekintetében elszámoltathatóvá teszi; felhívja a figyelmet a humanitárius segítségnyújtás átpolitizálódásának negatív hatásaira, és emlékeztet arra, hogy az alapvető humanitárius elvek megőrzése és az azok iránti folyamatos elkötelezettség döntő fontosságú a konfliktusok és természeti katasztrófák sújtotta területeken való humanitárius tér biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi hatalmas humanitárius kihívások szükségessé teszik, hogy a csúcstalálkozó megerősítsen egy befogadóbb, sokrétűbb és valóban világszintű humanitárius rendszert, mindamellett elismeri a jelenlegi humanitárius segítségnyújtási rendszer sokszínűségét és az összes szereplő egymást kölcsönösen kiegészítő szerepét; felhívja az EU-t, hogy támogassa az olyan, a humanitárius fellépésre vonatkozó globális konszenzust, amely megerősíti a humanitárius segítségnyújtás elveit és a nemzetközi humanitárius jog által előírt kötelezettségeket és jogokat, ugyanakkor biztosítja az emberközpontú és az emberi jogokon alapuló védelmi válaszokat, továbbá a kormányokat a lakosság védelmére vonatkozó szerepük és felelősségük tekintetében elszámoltathatóvá teszi; felhívja a figyelmet a humanitárius segítségnyújtás átpolitizálódásának negatív hatásaira, és emlékeztet arra, hogy az alapvető humanitárius elvek megőrzése és az azok iránti folyamatos elkötelezettség döntő fontosságú a konfliktusok és természeti katasztrófák sújtotta területeken való humanitárius tér biztosítása szempontjából;

| 4. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a csúcstalálkozó záróokmányának értelme legyen, ötéves menetrendet kell magában foglalnia a fejlesztésre és a vállalt konkrét politikai kötelezettségek megvalósítására vonatkozóan, ebbe egy kormányközi ellenőrzési és elszámoltathatósági keretet, a szervezetek gyakorlatainak értékelését és egy, az érintett érdekelt felek bevonásával készülő hatástanulmányt is beleértve; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a csúcstalálkozó záróokmányának értelme legyen, ötéves menetrendet kell magában foglalnia a fejlesztésre és a vállalt konkrét politikai kötelezettségek megvalósítására vonatkozóan, ebbe egy kormányközi ellenőrzési és elszámoltathatósági keretet, a szervezetek gyakorlatainak értékelését és egy, az érintett érdekelt felek bevonásával készülő hatástanulmányt is beleértve;

| 5. | kéri, hogy a humanitárius csúcstalálkozót kapcsolják össze a 2015 utáni fejlesztési programmal, a szendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel és az ENSZ 21. éghajlat-változási konferenciájával (COP 21) annak érdekében, hogy a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kialakítása terén fokozzák a szakpolitikák és az intézmények közötti összhangot, valamint a fejlesztési szereplőket e terén aktívabb szerepvállalásra ösztönözzék; felszólítja az adományozó kormányokat, hogy nemzeti szakpolitikáik számára e keretrendszerekhez kapcsolódóan határozzanak meg közös célkitűzéseket, prioritásokat és mutatókat; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy a humanitárius csúcstalálkozót kapcsolják össze a 2015 utáni fejlesztési programmal, a szendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel és az ENSZ 21. éghajlat-változási konferenciájával (COP 21) annak érdekében, hogy a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kialakítása terén fokozzák a szakpolitikák és az intézmények közötti összhangot, valamint a fejlesztési szereplőket e terén aktívabb szerepvállalásra ösztönözzék; felszólítja az adományozó kormányokat, hogy nemzeti szakpolitikáik számára e keretrendszerekhez kapcsolódóan határozzanak meg közös célkitűzéseket, prioritásokat és mutatókat;

| 6. | felhívja az EU-t és tagállamait mint legnagyobb adományozókat és kulcsfontosságú operatív szereplőket, hogy járjanak elöl jó példával; hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós humanitárius fellépést a szolidaritás, a felelősségvállalás és az elszámoltathatóság elveinek kell vezérelnie és a kiszolgáltatott személyek mind fizikai, mind lelki védelmének biztosítására kell irányulnia; kéri, hogy találjanak globális, átfogó és hosszú távú megoldást a konfliktusövezetekből menekülő embertömegek számára; megjegyzi, hogy az Unión belüli jelenlegi válságra adott válasszal összefüggésben Európa globális humanitárius színtéren meglévő szerepe és hitelessége forog kockán; |
| --- | --- |

6.

felhívja az EU-t és tagállamait mint legnagyobb adományozókat és kulcsfontosságú operatív szereplőket, hogy járjanak elöl jó példával; hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós humanitárius fellépést a szolidaritás, a felelősségvállalás és az elszámoltathatóság elveinek kell vezérelnie és a kiszolgáltatott személyek mind fizikai, mind lelki védelmének biztosítására kell irányulnia; kéri, hogy találjanak globális, átfogó és hosszú távú megoldást a konfliktusövezetekből menekülő embertömegek számára; megjegyzi, hogy az Unión belüli jelenlegi válságra adott válasszal összefüggésben Európa globális humanitárius színtéren meglévő szerepe és hitelessége forog kockán;

| 7. | kéri, hogy a csúcstalálkozó egy következetes, eredményorientált és részvételen alapuló megközelítés mellett kötelezze el magát specifikus mutatók és munkamódszerek meghatározása révén, amelyeket az adományozóknak és a végrehajtó ügynökségeknek meg kell erősíteniük és meg kell osztaniuk ahhoz, hogy az érintett lakosság a humanitárius fellépés teljes folyamatában részt vegyen; felhívja a csúcstalálkozót, hogy törekedjen az érintett lakosság felé való elszámoltathatósággal kapcsolatos ENSZ-keretrendszer intézményesítésére, jobb nyomon követésére és értékelésére; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a csúcstalálkozó egy következetes, eredményorientált és részvételen alapuló megközelítés mellett kötelezze el magát specifikus mutatók és munkamódszerek meghatározása révén, amelyeket az adományozóknak és a végrehajtó ügynökségeknek meg kell erősíteniük és meg kell osztaniuk ahhoz, hogy az érintett lakosság a humanitárius fellépés teljes folyamatában részt vegyen; felhívja a csúcstalálkozót, hogy törekedjen az érintett lakosság felé való elszámoltathatósággal kapcsolatos ENSZ-keretrendszer intézményesítésére, jobb nyomon követésére és értékelésére;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a humanitárius csúcstalálkozó arra is lehetőséget kínál minden érdekelt fél számára arra, hogy mérlegeljék az ENSZ-reform szükségszerűségét, amelynek célja egy befogadó, átlátható és hatékony koordinációs rendszer és egy befogadóbb és működőképesebb IASC megteremtése, a kiegészítő jelleg fokozása érdekében a partnerek nagyobb szerepvállalása és a reformmenetrend működőképességének teljes körű biztosítása, valamint arra, hogy bármilyen válság szempontjából megerősítsék a többoldalú humanitárius struktúrát egy olyan, közös felhívás alapjául szolgáló, megbízható igényfelmérési rendszer létrehozásával, amely biztosítja a finanszírozás átfogó nyomon követését, a költségek szervezetek közötti összehasonlításának rendszerét, valamint egy értékelési és nyomon követési mechanizmust; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a humanitárius csúcstalálkozó arra is lehetőséget kínál minden érdekelt fél számára arra, hogy mérlegeljék az ENSZ-reform szükségszerűségét, amelynek célja egy befogadó, átlátható és hatékony koordinációs rendszer és egy befogadóbb és működőképesebb IASC megteremtése, a kiegészítő jelleg fokozása érdekében a partnerek nagyobb szerepvállalása és a reformmenetrend működőképességének teljes körű biztosítása, valamint arra, hogy bármilyen válság szempontjából megerősítsék a többoldalú humanitárius struktúrát egy olyan, közös felhívás alapjául szolgáló, megbízható igényfelmérési rendszer létrehozásával, amely biztosítja a finanszírozás átfogó nyomon követését, a költségek szervezetek közötti összehasonlításának rendszerét, valamint egy értékelési és nyomon követési mechanizmust;

| 9. | kitart amellett, hogy átfogó és komoly eszközök nélkül egy ilyen globális fellépés nem lesz sikeres; hangsúlyozza, hogy az új és állandó katasztrófák és sebezhetőségi pontok kezeléséhez a párhuzamos rendszerek elkerülésére, a finanszírozási alap bővítésére és hosszú távú, kiszámítható beruházásokra van szükség, valamint hogy ehhez eleget kell tenni az új fenntartható fejlesztési menetrendnek, és ennek érdekében elsősorban elő kell mozdítani a közös kockázat- és szükségletfelmérést, tervezést és finanszírozást a humanitárius ügyekkel, a fejlesztéssel és az éghajlatváltozással foglalkozó szereplők körében; hangsúlyozza, hogy a hatékonyság és humanitárius segélyek terén jelentkező finanszírozási hiányok kezelése érdekében a humanitárius és fejlesztési segélyek közötti, fokozott kiegészítő jellegnek több fejlesztési támogatással és humanitárius finanszírozással kell párosulnia; ezzel összefüggésben emlékeztet arra a régóta fennálló nemzetközi kötelezettségvállalásra, hogy ezen a téren a GNI 0,7 %-ának megfelelő kiadási szintet fognak elérni; |
| --- | --- |

9.

kitart amellett, hogy átfogó és komoly eszközök nélkül egy ilyen globális fellépés nem lesz sikeres; hangsúlyozza, hogy az új és állandó katasztrófák és sebezhetőségi pontok kezeléséhez a párhuzamos rendszerek elkerülésére, a finanszírozási alap bővítésére és hosszú távú, kiszámítható beruházásokra van szükség, valamint hogy ehhez eleget kell tenni az új fenntartható fejlesztési menetrendnek, és ennek érdekében elsősorban elő kell mozdítani a közös kockázat- és szükségletfelmérést, tervezést és finanszírozást a humanitárius ügyekkel, a fejlesztéssel és az éghajlatváltozással foglalkozó szereplők körében; hangsúlyozza, hogy a hatékonyság és humanitárius segélyek terén jelentkező finanszírozási hiányok kezelése érdekében a humanitárius és fejlesztési segélyek közötti, fokozott kiegészítő jellegnek több fejlesztési támogatással és humanitárius finanszírozással kell párosulnia; ezzel összefüggésben emlékeztet arra a régóta fennálló nemzetközi kötelezettségvállalásra, hogy ezen a téren a GNI 0,7 %-ának megfelelő kiadási szintet fognak elérni;

| 10. | nyomatékosan felhívja az Uniót mint a világ legnagyobb humanitárius segítségnyújtóját, hogy vállaljon vezető szerepet a humanitárius csúcstalálkozón azáltal, hogy a humanitárius segítségnyújtás tekintetében rugalmasabb módszereket, a válságok megelőzésére pedig proaktív és koherens intézkedéseket és hatékony eszközöket kér; sürgeti az Uniót és más adományozókat, hogy feleljenek meg pénzügyi kötelezettségvállalásaiknak és találják meg a pénzügyi kötelezettségvállalások helyszíni cselekvéssé való átalakításához szükséges idő csökkentésének módját; hangsúlyozza továbbá, hogy fontos az emberi jogokkal kapcsolatos jelentéstétel, amely a válságok korai előrejelző rendszere, és ösztönzi a humanitárius csúcstalálkozót, hogy a reakció kultúrájától a megelőzés kultúrája felé való elmozdulás során ezt vegye figyelembe; |
| --- | --- |

10.

nyomatékosan felhívja az Uniót mint a világ legnagyobb humanitárius segítségnyújtóját, hogy vállaljon vezető szerepet a humanitárius csúcstalálkozón azáltal, hogy a humanitárius segítségnyújtás tekintetében rugalmasabb módszereket, a válságok megelőzésére pedig proaktív és koherens intézkedéseket és hatékony eszközöket kér; sürgeti az Uniót és más adományozókat, hogy feleljenek meg pénzügyi kötelezettségvállalásaiknak és találják meg a pénzügyi kötelezettségvállalások helyszíni cselekvéssé való átalakításához szükséges idő csökkentésének módját; hangsúlyozza továbbá, hogy fontos az emberi jogokkal kapcsolatos jelentéstétel, amely a válságok korai előrejelző rendszere, és ösztönzi a humanitárius csúcstalálkozót, hogy a reakció kultúrájától a megelőzés kultúrája felé való elmozdulás során ezt vegye figyelembe;

A konfliktus sújtotta emberek szükségleteinek kielégítése

| 11. | kéri az EU-t, hogy a szükségleteken alapuló segítségnyújtás keretében a védelmet helyezze a humanitárius fellépés középpontjába azáltal, hogy megfelelési rendszert hoz létre, és azt a programozásban is érvényesíti; hangsúlyozza, hogy intézményesíteni kell a védelmi tisztviselők szerepét, továbbá hogy stratégiai és integrált megközelítéseket kell kidolgozni, megfelelő finanszírozást biztosítva a szükséges védelmi tevékenységek számára már a vészhelyzetek első szakaszában is; nyomatékosan felszólítja az EU-t, hogy a humanitárius fellépés során határozottabban kötelezze el magát az emberi jogokon alapuló megközelítés mellett, és biztosítsa, hogy az egyes kiszolgáltatott csoportoknak, különösen a nőknek, a fiataloknak, a bevándorlóknak, a HIV-vel élőknek, az LMBTI és a fogyatékossággal élő személyeknek mind a méltóságát, mind a szükségleteit, mind pedig jogaikat tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

11.

kéri az EU-t, hogy a szükségleteken alapuló segítségnyújtás keretében a védelmet helyezze a humanitárius fellépés középpontjába azáltal, hogy megfelelési rendszert hoz létre, és azt a programozásban is érvényesíti; hangsúlyozza, hogy intézményesíteni kell a védelmi tisztviselők szerepét, továbbá hogy stratégiai és integrált megközelítéseket kell kidolgozni, megfelelő finanszírozást biztosítva a szükséges védelmi tevékenységek számára már a vészhelyzetek első szakaszában is; nyomatékosan felszólítja az EU-t, hogy a humanitárius fellépés során határozottabban kötelezze el magát az emberi jogokon alapuló megközelítés mellett, és biztosítsa, hogy az egyes kiszolgáltatott csoportoknak, különösen a nőknek, a fiataloknak, a bevándorlóknak, a HIV-vel élőknek, az LMBTI és a fogyatékossággal élő személyeknek mind a méltóságát, mind a szükségleteit, mind pedig jogaikat tiszteletben tartsák;

| 12. | felszólítja az EU-t, hogy a humanitárius csúcstalálkozón mozdítson elő egy átfogó megállapodást a nemzetközi humanitárius jog, a nemzetközi emberi jogi jogszabályok és a menekültjog fokozott tiszteletben tartásának és betartásának gyakorlati módjairól, többek között a nemzetközi humanitárius jogszabályok regionális és nemzeti hatóságok, biztonsági erők, helyi hatóságok és közösségi vezetők körében való terjesztéséről, valamint hogy támogassa a Nemzetközi Büntetőbíróságot arra irányuló szerepének betöltésében, hogy a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok megsértése tekintetében véget vessen a büntetlenségnek; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az EU-t, hogy a humanitárius csúcstalálkozón mozdítson elő egy átfogó megállapodást a nemzetközi humanitárius jog, a nemzetközi emberi jogi jogszabályok és a menekültjog fokozott tiszteletben tartásának és betartásának gyakorlati módjairól, többek között a nemzetközi humanitárius jogszabályok regionális és nemzeti hatóságok, biztonsági erők, helyi hatóságok és közösségi vezetők körében való terjesztéséről, valamint hogy támogassa a Nemzetközi Büntetőbíróságot arra irányuló szerepének betöltésében, hogy a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok megsértése tekintetében véget vessen a büntetlenségnek;

| 13. | hangsúlyozza, hogy ki kell terjeszteni a menekültügyi egyezményt és a kampalai egyezményt annak érdekében, hogy világszerte védjék és segítsék a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, valamint az éghajlatváltozás által sújtott embereket, és védjék meg őket az erőszak különböző formáitól – többek között az emberkereskedelemtől, a nemi alapú erőszaktól, a városi és a gazdasági erőszaktól, mivel joggal félhetnek az üldöztetéstől, valamint komoly fenyegetéseknek lehetnek kitéve; hangsúlyozza, hogy válság idején a migránsoknak ugyanolyan szintű jogvédelmet kell biztosítani, mint az összes többi csoportnak; szorgalmazza, hogy fordítsanak figyelmet a különösen kiszolgáltatott csoportokra, például a bevándorlókra, a hontalan személyekre és a menekültekre, akiket gyakran elhanyagolnak a humanitárius vita során; az emberi jogok védelmére irányuló eszközök új generációjának kialakítását szorgalmazza e lakossági csoportok számára; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy ki kell terjeszteni a menekültügyi egyezményt és a kampalai egyezményt annak érdekében, hogy világszerte védjék és segítsék a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, valamint az éghajlatváltozás által sújtott embereket, és védjék meg őket az erőszak különböző formáitól – többek között az emberkereskedelemtől, a nemi alapú erőszaktól, a városi és a gazdasági erőszaktól, mivel joggal félhetnek az üldöztetéstől, valamint komoly fenyegetéseknek lehetnek kitéve; hangsúlyozza, hogy válság idején a migránsoknak ugyanolyan szintű jogvédelmet kell biztosítani, mint az összes többi csoportnak; szorgalmazza, hogy fordítsanak figyelmet a különösen kiszolgáltatott csoportokra, például a bevándorlókra, a hontalan személyekre és a menekültekre, akiket gyakran elhanyagolnak a humanitárius vita során; az emberi jogok védelmére irányuló eszközök új generációjának kialakítását szorgalmazza e lakossági csoportok számára;

| 14. | hangsúlyozza, hogy alapvető változásra van szükség a menekülteknek, illetve a befogadó országoknak és közösségeknek nyújtandó támogatást illetően; támogatja a globális konzultációra szánt összefoglaló jelentést, amely kéri, hogy a csúcstalálkozón vizsgálják meg a menekültek befogadására vonatkozó átfogó megállapodást, amely elismeri a befogadó országok hozzájárulását, támogatásukra hosszú távú, kiszámítható és fenntartható pénzügyi csomagokat biztosít, a menekülteket a megélhetési lehetőségekhez való hozzáférés révén önellátóvá teszi, és méltányosabb mechanizmusokat hoz létre a harmadik országokban való letelepedésüket illetően; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy alapvető változásra van szükség a menekülteknek, illetve a befogadó országoknak és közösségeknek nyújtandó támogatást illetően; támogatja a globális konzultációra szánt összefoglaló jelentést, amely kéri, hogy a csúcstalálkozón vizsgálják meg a menekültek befogadására vonatkozó átfogó megállapodást, amely elismeri a befogadó országok hozzájárulását, támogatásukra hosszú távú, kiszámítható és fenntartható pénzügyi csomagokat biztosít, a menekülteket a megélhetési lehetőségekhez való hozzáférés révén önellátóvá teszi, és méltányosabb mechanizmusokat hoz létre a harmadik országokban való letelepedésüket illetően;

| 15. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a csúcstalálkozó előkészítése során törekedjenek a humanitárius elvek közös globális értelmezésére és alkalmazására, valamint hogy közösen dolgozzanak ki a jelenlegi és az új adományozók körében széles körben elfogadott magatartási kódexet a bevált gyakorlatok megosztása, a szükséget szenvedőkhöz való eljutás elősegítése és a – például a helyes humanitárius segítségnyújtás elveinek megfelelő – helyes adományozói gyakorlatokkal kapcsolatos meglévő kötelezettségvállalások fokozása érdekében; |
| --- | --- |

15.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a csúcstalálkozó előkészítése során törekedjenek a humanitárius elvek közös globális értelmezésére és alkalmazására, valamint hogy közösen dolgozzanak ki a jelenlegi és az új adományozók körében széles körben elfogadott magatartási kódexet a bevált gyakorlatok megosztása, a szükséget szenvedőkhöz való eljutás elősegítése és a – például a helyes humanitárius segítségnyújtás elveinek megfelelő – helyes adományozói gyakorlatokkal kapcsolatos meglévő kötelezettségvállalások fokozása érdekében;

| 16. | felhívja az EU-t, hogy támogassa az átláthatóságnak és az elszámoltathatóságnak mint vezérelveknek a WHS nyilatkozatába való – a programok kidolgozásának és értékelésének alapjául szolgáló egyedi mutatók és (többek között nemek és kor, illetve a gyermekekre vonatkozóan külön változók szerint) bontott adatok alkalmazása, valamint egy, a humanitárius segítségnyújtás átláthatóságára vonatkozó nemzetközi standard előmozdítása általi – beépítését annak érdekében, hogy az eredmények mérése céljából globális elszámoltathatósági eredménykeretet biztosítson; |
| --- | --- |

16.

felhívja az EU-t, hogy támogassa az átláthatóságnak és az elszámoltathatóságnak mint vezérelveknek a WHS nyilatkozatába való – a programok kidolgozásának és értékelésének alapjául szolgáló egyedi mutatók és (többek között nemek és kor, illetve a gyermekekre vonatkozóan külön változók szerint) bontott adatok alkalmazása, valamint egy, a humanitárius segítségnyújtás átláthatóságára vonatkozó nemzetközi standard előmozdítása általi – beépítését annak érdekében, hogy az eredmények mérése céljából globális elszámoltathatósági eredménykeretet biztosítson;

| 17. | hangsúlyozza, hogy élelmet, vizet, menedéket, higiéniai feltételeket és orvosi ellátást kell biztosítani, mivel ez minden emberi lény alapvető joga; rendkívüli módon aggódik a rossz higiénés körülményekhez kapcsolódó fertőzésveszély, valamint az ivóvízhez való korlátozott hozzáférés, illetve amiatt, hogy a humanitárius válságokban nem biztosított az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés; felszólítja az Uniót, hogy vegye át a vezető szerepet abban, hogy a humanitárius válságokban biztosított legyen az alapvető gyógyszerekhez és a biztonságos ivóvízhez való megfelelő hozzáférés; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy élelmet, vizet, menedéket, higiéniai feltételeket és orvosi ellátást kell biztosítani, mivel ez minden emberi lény alapvető joga; rendkívüli módon aggódik a rossz higiénés körülményekhez kapcsolódó fertőzésveszély, valamint az ivóvízhez való korlátozott hozzáférés, illetve amiatt, hogy a humanitárius válságokban nem biztosított az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés; felszólítja az Uniót, hogy vegye át a vezető szerepet abban, hogy a humanitárius válságokban biztosított legyen az alapvető gyógyszerekhez és a biztonságos ivóvízhez való megfelelő hozzáférés;

| 18. | felhívja az Uniót és valamennyi nemzetközi szereplőt, hogy a menekülttáborokban javítsák a humanitárius segítségnyújtás módszereit, különös tekintettel a mobil laboratóriumok fertőző járványokkal szembeni küzdelem keretében történő felállítására, a sürgősségi segítségnyújtás módszereinek a legkiszolgáltatottabb csoportok figyelembevételével történő tökéletesítésére, valamint a higiénia és a sürgősségi egészségügyi infrastruktúra javítására; |
| --- | --- |

18.

felhívja az Uniót és valamennyi nemzetközi szereplőt, hogy a menekülttáborokban javítsák a humanitárius segítségnyújtás módszereit, különös tekintettel a mobil laboratóriumok fertőző járványokkal szembeni küzdelem keretében történő felállítására, a sürgősségi segítségnyújtás módszereinek a legkiszolgáltatottabb csoportok figyelembevételével történő tökéletesítésére, valamint a higiénia és a sürgősségi egészségügyi infrastruktúra javítására;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek védelmét a humanitárius segítségnyújtás szerves részének kell tekinteni a gyermekek bántalmazásának, elhanyagolásának, kizsákmányolásának és a velük szemben elkövetett erőszakos cselekményeknek a megelőzése és kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy a gyermekek jelentik a változás fő motorját, és ezért fontos, hogy a humanitárius segítségnyújtás részeként gyermekbarát területeket alakítsanak ki; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a gyermekek védelmét a humanitárius segítségnyújtás szerves részének kell tekinteni a gyermekek bántalmazásának, elhanyagolásának, kizsákmányolásának és a velük szemben elkövetett erőszakos cselekményeknek a megelőzése és kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy a gyermekek jelentik a változás fő motorját, és ezért fontos, hogy a humanitárius segítségnyújtás részeként gyermekbarát területeket alakítsanak ki;

| 20. | hangsúlyozza a nők konfliktusban és a konfliktus utáni helyzetekben játszott központi szerepét, hiszen a válságok idején ők reagálnak először, összetartva családjukat és közösségüket; felszólítja az adományozókat és a kormányokat, hogy a humanitárius programok kidolgozásában juttassák érvényre a nemek közötti egyenlőséget és támogassák a nők és a lányok szerepvállalását; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a nők konfliktusban és a konfliktus utáni helyzetekben játszott központi szerepét, hiszen a válságok idején ők reagálnak először, összetartva családjukat és közösségüket; felszólítja az adományozókat és a kormányokat, hogy a humanitárius programok kidolgozásában juttassák érvényre a nemek közötti egyenlőséget és támogassák a nők és a lányok szerepvállalását;

| 21. | nyomatékosan kéri, hogy a humanitárius segítségnyújtás feleljen meg a nemzetközi humanitárius jognak, és hogy az Unió által nyújtott humanitárius segélyt ne sújtsák más adományozó partnerek korlátozásai; aggasztónak találja és elítéli, hogy humanitárius vészhelyzetekben a nőkkel és lányokkal szemben továbbra is háborús fegyverként vetik be a nemi erőszakot, valamint a szexuális és nemi alapú erőszak egyéb formáit; hangsúlyozza, hogy foglalkozni ez az erőszakkal, valamint annak testi és lelki következményeivel; globális kötelezettségvállalást szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy az embertelen bánásmód állandósítása helyett a nők és a lányok már a vészhelyzetek vagy válsághelyzetek kezdetétől fogva biztonságban legyenek a szexuális és nemi alapú erőszak kockázatának kezelése, a tudatosságnövelés, az elkövetők büntetőeljárás alá vonásának biztosítása és humanitárius válság esetén a lányok és nők számára a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez – köztük a biztonságos abortuszhoz – való hozzáférés biztosítása révén, a nemzetközi humanitárius jog előírásainak megfelelően és a genfi egyezményekben és azok kiegészítő jegyzőkönyveiben előirányzottak szerint; |
| --- | --- |

21.

nyomatékosan kéri, hogy a humanitárius segítségnyújtás feleljen meg a nemzetközi humanitárius jognak, és hogy az Unió által nyújtott humanitárius segélyt ne sújtsák más adományozó partnerek korlátozásai; aggasztónak találja és elítéli, hogy humanitárius vészhelyzetekben a nőkkel és lányokkal szemben továbbra is háborús fegyverként vetik be a nemi erőszakot, valamint a szexuális és nemi alapú erőszak egyéb formáit; hangsúlyozza, hogy foglalkozni ez az erőszakkal, valamint annak testi és lelki következményeivel; globális kötelezettségvállalást szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy az embertelen bánásmód állandósítása helyett a nők és a lányok már a vészhelyzetek vagy válsághelyzetek kezdetétől fogva biztonságban legyenek a szexuális és nemi alapú erőszak kockázatának kezelése, a tudatosságnövelés, az elkövetők büntetőeljárás alá vonásának biztosítása és humanitárius válság esetén a lányok és nők számára a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez – köztük a biztonságos abortuszhoz – való hozzáférés biztosítása révén, a nemzetközi humanitárius jog előírásainak megfelelően és a genfi egyezményekben és azok kiegészítő jegyzőkönyveiben előirányzottak szerint;

| 22. | úgy véli, hogy a humanitárius segítségnyújtásban részt vevő valamennyi munkatársnak – többek között a rendőri és katonai erőknek is – a nemi szempontokkal kapcsolatosan megfelelő képzésben kellene részesülniük, valamint hogy szigorú magatartási kódexet kellene bevezetni, megelőzendő, hogy e személyek visszaéljenek pozíciójukkal és biztosítandó a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a humanitárius segítségnyújtásban részt vevő valamennyi munkatársnak – többek között a rendőri és katonai erőknek is – a nemi szempontokkal kapcsolatosan megfelelő képzésben kellene részesülniük, valamint hogy szigorú magatartási kódexet kellene bevezetni, megelőzendő, hogy e személyek visszaéljenek pozíciójukkal és biztosítandó a nemek közötti egyenlőséget;

| 23. | felszólítja a humanitárius fellépésekben részt vevőket, hogy valamennyi – új uniós finanszírozási eszközök beazonosítását elősegítő – ágazatspecifikus beavatkozásukba építsenek be stratégiákat a nemi alapú erőszak megelőzésére és csökkentésére, és ennek érdekében tekintsék át a humanitárius fellépések során a nemi alapú erőszak esetén való beavatkozásra vonatkozó, a Global Protection Cluster által kidolgozott felülvizsgált iránymutatásokat; úgy véli továbbá, hogy a humanitárius szereplőknek (többek között az Uniónak) a katasztrófákra való felkészültség és a reagálás valamennyi szakaszában konzultálniuk kell a lány- és fiúgyermekekkel, különösen a serdülő lányokkal; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a humanitárius fellépésekben részt vevőket, hogy valamennyi – új uniós finanszírozási eszközök beazonosítását elősegítő – ágazatspecifikus beavatkozásukba építsenek be stratégiákat a nemi alapú erőszak megelőzésére és csökkentésére, és ennek érdekében tekintsék át a humanitárius fellépések során a nemi alapú erőszak esetén való beavatkozásra vonatkozó, a Global Protection Cluster által kidolgozott felülvizsgált iránymutatásokat; úgy véli továbbá, hogy a humanitárius szereplőknek (többek között az Uniónak) a katasztrófákra való felkészültség és a reagálás valamennyi szakaszában konzultálniuk kell a lány- és fiúgyermekekkel, különösen a serdülő lányokkal;

| 24. | felhívja az érintett humanitárius ügynökségeket, hogy erősítsék meg az egymás közötti koordinációt a szexuális kizsákmányolás és visszaélés áldozatainak és potenciális áldozatainak azonosítása és védelme érdekében; |
| --- | --- |

24.

felhívja az érintett humanitárius ügynökségeket, hogy erősítsék meg az egymás közötti koordinációt a szexuális kizsákmányolás és visszaélés áldozatainak és potenciális áldozatainak azonosítása és védelme érdekében;

| 25. | elismeri, hogy a tartós politikai megoldásokba való befektetés szempontjából az EU átfogó megközelítése komoly értéket jelent a külső politikai eszközök széles skálájának koordinációjában és következetessé tételében; felhívja a figyelmet a humanitárius segélyek különleges sajátosságaira, és hangsúlyozza, hogy biztosítékok elfogadása révén feltétlenül külön kell választani a humanitárius segítségnyújtást a külpolitikai, biztonsági és terrorizmusellenes megfontolásoktól; sajnálattal veszi tudomásul a humanitárius fellépés elveivel való mindennemű visszaélést és azok figyelmen kívül hagyását, mivel az effajta visszaélések jelentősen veszélyeztetik a segítségnyújtást és a humanitárius személyzet biztonságát; kitart amellett, hogy a terrorizmusellenes intézkedések nem veszélyeztethetik és nem akadályozhatják a humanitárius erőfeszítéseket, és kéri, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében megfelelő módon foglalkozzanak ezzel a kérdéssel; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy a tartós politikai megoldásokba való befektetés szempontjából az EU átfogó megközelítése komoly értéket jelent a külső politikai eszközök széles skálájának koordinációjában és következetessé tételében; felhívja a figyelmet a humanitárius segélyek különleges sajátosságaira, és hangsúlyozza, hogy biztosítékok elfogadása révén feltétlenül külön kell választani a humanitárius segítségnyújtást a külpolitikai, biztonsági és terrorizmusellenes megfontolásoktól; sajnálattal veszi tudomásul a humanitárius fellépés elveivel való mindennemű visszaélést és azok figyelmen kívül hagyását, mivel az effajta visszaélések jelentősen veszélyeztetik a segítségnyújtást és a humanitárius személyzet biztonságát; kitart amellett, hogy a terrorizmusellenes intézkedések nem veszélyeztethetik és nem akadályozhatják a humanitárius erőfeszítéseket, és kéri, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében megfelelő módon foglalkozzanak ezzel a kérdéssel;

A humanitárius segítségnyújtás hatékonysága

| 26. | elítéli a humanitárius segélyek célba juttatásának következetes megakadályozását, valamint bármely – akár uniós akár Unión kívüli – szereplő minden olyan fellépését, amely megsérti a veszélyben lévő személyeknek biztosított segítségnyújtásra és a visszaküldés tilalmára vonatkozó, a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosságra alkalmazandó elveket; felszólítja a tagállamokat, hogy elsődleges kötelezettségeiket teljesítve védjék meg és segítsék a lakosságot, és alakítsanak ki olyan jogi és szakpolitikai kereteket, amelyek a nemzetközi humanitárius joggal összhangban elősegítik a humanitárius segítség célba jutását és a segélyek elosztását; indítványozza, hogy e keretek foglaljanak magukba humanitárius célú adómentességet, az átutalásokkal kapcsolatos tranzakciós költségek csökkentését és egyszerűsített vámeljárásokat; felszólítja az adományozókat, a befogadó országok kormányait és a végrehajtásban részt vevő szereplőket, hogy tartsák tiszteletben az összes lehetséges csatornán keresztül nyújtott humanitárius segélyeket és támogatásokat, és kötelezettségeiknek eleget téve biztosítsák, hogy a szakszerű, biztonságos, összehangolt, megfelelő és minőségi segítségnyújtás elérje a szükséget szenvedő lakosságot, még a távoli területeken is; |
| --- | --- |

26.

elítéli a humanitárius segélyek célba juttatásának következetes megakadályozását, valamint bármely – akár uniós akár Unión kívüli – szereplő minden olyan fellépését, amely megsérti a veszélyben lévő személyeknek biztosított segítségnyújtásra és a visszaküldés tilalmára vonatkozó, a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosságra alkalmazandó elveket; felszólítja a tagállamokat, hogy elsődleges kötelezettségeiket teljesítve védjék meg és segítsék a lakosságot, és alakítsanak ki olyan jogi és szakpolitikai kereteket, amelyek a nemzetközi humanitárius joggal összhangban elősegítik a humanitárius segítség célba jutását és a segélyek elosztását; indítványozza, hogy e keretek foglaljanak magukba humanitárius célú adómentességet, az átutalásokkal kapcsolatos tranzakciós költségek csökkentését és egyszerűsített vámeljárásokat; felszólítja az adományozókat, a befogadó országok kormányait és a végrehajtásban részt vevő szereplőket, hogy tartsák tiszteletben az összes lehetséges csatornán keresztül nyújtott humanitárius segélyeket és támogatásokat, és kötelezettségeiknek eleget téve biztosítsák, hogy a szakszerű, biztonságos, összehangolt, megfelelő és minőségi segítségnyújtás elérje a szükséget szenvedő lakosságot, még a távoli területeken is;

| 27. | a humanitárius szereplők fokozottabb védelme kapcsán mélységes aggodalmának ad hangot a humanitárius személyzet és infrastruktúrák, például kórházak elleni ismétlődő támadások miatt; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog keretében többet kell tenni a humanitárius személyzet biztonságának, védelmének és szabad mozgásának előmozdítása érdekében; támogatja a humanitárius dolgozók védelme érdekében az elszámoltathatóság javítására vonatkozó külön záradékok humanitárius jogszabályokba és adományozói cselekvési tervekbe való beépítését minden ország tekintetében, valamint a segélyszervezetek munkatársai ellen irányuló támadások határozott és rendszeres nyomon követését és az ezzel kapcsolatos jelentéstételt; |
| --- | --- |

27.

a humanitárius szereplők fokozottabb védelme kapcsán mélységes aggodalmának ad hangot a humanitárius személyzet és infrastruktúrák, például kórházak elleni ismétlődő támadások miatt; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog keretében többet kell tenni a humanitárius személyzet biztonságának, védelmének és szabad mozgásának előmozdítása érdekében; támogatja a humanitárius dolgozók védelme érdekében az elszámoltathatóság javítására vonatkozó külön záradékok humanitárius jogszabályokba és adományozói cselekvési tervekbe való beépítését minden ország tekintetében, valamint a segélyszervezetek munkatársai ellen irányuló támadások határozott és rendszeres nyomon követését és az ezzel kapcsolatos jelentéstételt;

| 28. | támogatja az átfogó hatékonysági eredménytáblára vonatkozó bizottsági ajánlásokat; |
| --- | --- |

28.

támogatja az átfogó hatékonysági eredménytáblára vonatkozó bizottsági ajánlásokat;

| 29. | hangsúlyozza, hogy további párbeszédre van szükség a különböző humanitárius szereplők kiegészítő szerepéről és megbízatásáról; úgy véli, hogy egyértelmű különbséget kell tenni a civil humanitárius és a katonai szereplők között; úgy véli, hogy kiemelten kell kezelni a civil humanitárius fellépéseket; felkéri a humanitárius csúcstalálkozót, hogy tárja fel a szereplők közötti koordináció javításának új kereteit, mivel ez a koordináció az eredményesebb, hatékonyabb és megfelelőbb humanitárius reagálás kulcsfontosságú eleme; hangsúlyozza, hogy a helyi operatív kapacitások alaposabb elemzésére, mélyrehatóbb közös igényfelmérésre, továbbá a humanitárius fellépések jobb elszámoltathatóságára van szükség; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy további párbeszédre van szükség a különböző humanitárius szereplők kiegészítő szerepéről és megbízatásáról; úgy véli, hogy egyértelmű különbséget kell tenni a civil humanitárius és a katonai szereplők között; úgy véli, hogy kiemelten kell kezelni a civil humanitárius fellépéseket; felkéri a humanitárius csúcstalálkozót, hogy tárja fel a szereplők közötti koordináció javításának új kereteit, mivel ez a koordináció az eredményesebb, hatékonyabb és megfelelőbb humanitárius reagálás kulcsfontosságú eleme; hangsúlyozza, hogy a helyi operatív kapacitások alaposabb elemzésére, mélyrehatóbb közös igényfelmérésre, továbbá a humanitárius fellépések jobb elszámoltathatóságára van szükség;

| 30. | komoly erőfeszítéseket kér az elhúzódó humanitárius válságok során az oktatáshoz való jog hatékony, a szükséges pénzügyi források és emberi erőforrások révén történő biztosítására, mivel az oktatás hiánya gyermekeink jövőjét és a társadalmak további fejlődését veszélyezteti; hangsúlyozza, hogy a folyamatos oktatás fontos szerepet játszik a közös és egyetemes értékek, többek között az emberi méltóság, az egyenlőség, a demokrácia és az emberi jogok biztosításában; |
| --- | --- |

30.

komoly erőfeszítéseket kér az elhúzódó humanitárius válságok során az oktatáshoz való jog hatékony, a szükséges pénzügyi források és emberi erőforrások révén történő biztosítására, mivel az oktatás hiánya gyermekeink jövőjét és a társadalmak további fejlődését veszélyezteti; hangsúlyozza, hogy a folyamatos oktatás fontos szerepet játszik a közös és egyetemes értékek, többek között az emberi méltóság, az egyenlőség, a demokrácia és az emberi jogok biztosításában;

| 31. | tekintettel arra, hogy az oktatás lehetőségétől megfosztott gyermekek száma riasztóan magas, és mivel az oktatás rendkívüli mértékben képes növelni a lakosság ellenálló-képességét, üdvözli, hogy a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy növelje a humanitárius vészhelyzetek által sújtott gyermekek oktatására irányuló finanszírozást; felszólítja a Tanácsot, hogy támogassa a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az Unió humanitárius segítségnyújtási költségvetésének 4 %-át fordítsák erre a célra; úgy véli, hogy a finanszírozás növelése nem vezethet ahhoz, hogy kevesebb figyelmet fordítanak más elsődleges szükségletekre; |
| --- | --- |

31.

tekintettel arra, hogy az oktatás lehetőségétől megfosztott gyermekek száma riasztóan magas, és mivel az oktatás rendkívüli mértékben képes növelni a lakosság ellenálló-képességét, üdvözli, hogy a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy növelje a humanitárius vészhelyzetek által sújtott gyermekek oktatására irányuló finanszírozást; felszólítja a Tanácsot, hogy támogassa a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az Unió humanitárius segítségnyújtási költségvetésének 4 %-át fordítsák erre a célra; úgy véli, hogy a finanszírozás növelése nem vezethet ahhoz, hogy kevesebb figyelmet fordítanak más elsődleges szükségletekre;

| 32. | aggodalmának ad hangot a gyermekek menekülttáborokon belüli oktatásával és iskoláztatásával kapcsolatban, és felszólítja az Uniót és valamennyi nemzetközi szereplőt, hogy erősítsék meg a menekülttáborokon belüli iskolai oktatásra irányuló kapacitásokat; |
| --- | --- |

32.

aggodalmának ad hangot a gyermekek menekülttáborokon belüli oktatásával és iskoláztatásával kapcsolatban, és felszólítja az Uniót és valamennyi nemzetközi szereplőt, hogy erősítsék meg a menekülttáborokon belüli iskolai oktatásra irányuló kapacitásokat;

| 33. | elismeri, hogy a kiszámíthatóság, a működési rugalmasság és a többéves hozzájárulások a hatékony és eredményes segítségnyújtás kulcsfontosságú előfeltételei; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozó zárónyilatkozatában élesszék újra a humanitárius segélyezés helyes gyakorlatának alapelveit; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy a kiszámíthatóság, a működési rugalmasság és a többéves hozzájárulások a hatékony és eredményes segítségnyújtás kulcsfontosságú előfeltételei; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozó zárónyilatkozatában élesszék újra a humanitárius segélyezés helyes gyakorlatának alapelveit;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozási hiány kezelése érdekében globális fellépésre van szükség; szorgalmazza egy olyan globális humanitárius segítségnyújtási alap létrehozását, amely támogatná a Fejlesztési Támogatás Bizottságon (DAC) kívüli adományozók részvételét és bevonását, valamint összefogná a már létező nemzetközi pénzügyi mechanizmusokat, hazai erőforrásokat és összevont forrásokat (az ENSZ vészhelyzeti alapjait, a Központi Szükséghelyzeti Válaszalapot, a vagyonkezelői alapokat stb.), és amelyet a kormányok, a magánszektor és a regionális szervezetek önkéntes kifizetései egészítenének ki; úgy véli, hogy a kifizetéseket fel lehetne használni a 3. szintű vészhelyzetekkel kapcsolatos humanitárius felajánlásokban jelentkező hiány orvoslására, a felkészülés támogatására, a hosszú távra érkező menekültek számára rugalmas szociális védelmi csomagok biztosítására vagy az olyan váratlan vészhelyzetek kezelésére, mint amilyen többek között az ebolajárvány; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozási hiány kezelése érdekében globális fellépésre van szükség; szorgalmazza egy olyan globális humanitárius segítségnyújtási alap létrehozását, amely támogatná a Fejlesztési Támogatás Bizottságon (DAC) kívüli adományozók részvételét és bevonását, valamint összefogná a már létező nemzetközi pénzügyi mechanizmusokat, hazai erőforrásokat és összevont forrásokat (az ENSZ vészhelyzeti alapjait, a Központi Szükséghelyzeti Válaszalapot, a vagyonkezelői alapokat stb.), és amelyet a kormányok, a magánszektor és a regionális szervezetek önkéntes kifizetései egészítenének ki; úgy véli, hogy a kifizetéseket fel lehetne használni a 3. szintű vészhelyzetekkel kapcsolatos humanitárius felajánlásokban jelentkező hiány orvoslására, a felkészülés támogatására, a hosszú távra érkező menekültek számára rugalmas szociális védelmi csomagok biztosítására vagy az olyan váratlan vészhelyzetek kezelésére, mint amilyen többek között az ebolajárvány;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi pénzügyi intézményeknek – elsősorban a kedvezményes finanszírozásra vonatkozó jogosultsági kritériumok újbóli megfogalmazásával – teljesen el kell kötelezniük magukat és át kell formálniuk a kedvezményes hitelkeretekkel kapcsolatos nézőpontjukat annak érdekében, hogy a bizonytalan helyzetekben rugalmasabb intézményi válaszlépéseket tegyenek lehetővé, és hogy a belföldi erőforrások növelése céljából jobban figyelembe vegyék a nemzeti kapacitást; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi pénzügyi intézményeknek – elsősorban a kedvezményes finanszírozásra vonatkozó jogosultsági kritériumok újbóli megfogalmazásával – teljesen el kell kötelezniük magukat és át kell formálniuk a kedvezményes hitelkeretekkel kapcsolatos nézőpontjukat annak érdekében, hogy a bizonytalan helyzetekben rugalmasabb intézményi válaszlépéseket tegyenek lehetővé, és hogy a belföldi erőforrások növelése céljából jobban figyelembe vegyék a nemzeti kapacitást;

| 36. | sürgeti a kormányokat, az adományozókat és azok támogató környezetét, hogy oly módon egyszerűsítsék a végrehajtó partnerekre vonatkozó adminisztratív követelményeket, hogy az elszámoltathatóság biztosítása mellett ésszerűsítik az eljárásokat és az igazgatás, a szerződéskötés és a jelentéstétel terén feltérképezik a bevált gyakorlatokat, valamint támogatják az olyan kezdeményezéseket, amelyek folyamatos segítséget hivatottak nyújtani a helyi szereplők kapacitásának és nyomon követésének fokozásához, valamint a nemzeti koordinációs rendszerek megerősítését szolgálják; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a kormányokat, az adományozókat és azok támogató környezetét, hogy oly módon egyszerűsítsék a végrehajtó partnerekre vonatkozó adminisztratív követelményeket, hogy az elszámoltathatóság biztosítása mellett ésszerűsítik az eljárásokat és az igazgatás, a szerződéskötés és a jelentéstétel terén feltérképezik a bevált gyakorlatokat, valamint támogatják az olyan kezdeményezéseket, amelyek folyamatos segítséget hivatottak nyújtani a helyi szereplők kapacitásának és nyomon követésének fokozásához, valamint a nemzeti koordinációs rendszerek megerősítését szolgálják;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az érintett lakosság életének és méltóságának jobb védelme és garantálása érdekében a helyi nem kormányzati szervezeteknek hozzá kell férniük a közvetlen finanszírozáshoz; sürgeti az uniós tagállamokat és adományozókat, hogy az elszámoltathatóság biztosítása mellett, fenntartható módon növeljék az olyan helyi humanitárius szereplőknek nyújtott közvetlen finanszírozást, amelyek rendelkeznek a helyszíni fellépéshez szükséges kapacitással, tapasztalattal és lehetőségekkel; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az érintett lakosság életének és méltóságának jobb védelme és garantálása érdekében a helyi nem kormányzati szervezeteknek hozzá kell férniük a közvetlen finanszírozáshoz; sürgeti az uniós tagállamokat és adományozókat, hogy az elszámoltathatóság biztosítása mellett, fenntartható módon növeljék az olyan helyi humanitárius szereplőknek nyújtott közvetlen finanszírozást, amelyek rendelkeznek a helyszíni fellépéshez szükséges kapacitással, tapasztalattal és lehetőségekkel;

| 38. | szorgalmazza, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében fenntartható programok, végrehajtási tervek és kiszámítható fejlesztési finanszírozás kíséretében dolgozzanak ki új megállapodást a törékeny helyzetű államokkal való együttműködésre és az elhúzódó válságokra vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy az addisz-abebai cselekvési program kiemelte, hogy beruházásokra van szükség a szociális védelmi rendszereket és a biztonsági hálót illetően annak érdekében, hogy bizonytalan helyzetben gyorsabban és hatékonyabban lehessen fokozni a segítségnyújtást; |
| --- | --- |

38.

szorgalmazza, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében fenntartható programok, végrehajtási tervek és kiszámítható fejlesztési finanszírozás kíséretében dolgozzanak ki új megállapodást a törékeny helyzetű államokkal való együttműködésre és az elhúzódó válságokra vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy az addisz-abebai cselekvési program kiemelte, hogy beruházásokra van szükség a szociális védelmi rendszereket és a biztonsági hálót illetően annak érdekében, hogy bizonytalan helyzetben gyorsabban és hatékonyabban lehessen fokozni a segítségnyújtást;

A kiszolgáltatottság csökkentése és a kockázatkezelés

| 39. | hangsúlyozza, hogy a humanitárius segítségnyújtás rendszerét hozzá kell igazítani a helyi, nemzeti vagy regionális követelményekhez, valamint hogy elő kell segíteni a rendszeresen érintett lakosság, például mindenféle korú nők, a gyermekek, a fogyatékossággal élő személyek, a kisebbségek és az őslakos népek szerepvállalását, elismerve a változások előidézésében játszott szerepüket, biztosítva, hogy a humanitárius fellépés programozása és végrehajtása során – amikor csak lehet – előzetesen konzultáljanak velük és kérjenek tőlük visszajelzést; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a humanitárius segítségnyújtás rendszerét hozzá kell igazítani a helyi, nemzeti vagy regionális követelményekhez, valamint hogy elő kell segíteni a rendszeresen érintett lakosság, például mindenféle korú nők, a gyermekek, a fogyatékossággal élő személyek, a kisebbségek és az őslakos népek szerepvállalását, elismerve a változások előidézésében játszott szerepüket, biztosítva, hogy a humanitárius fellépés programozása és végrehajtása során – amikor csak lehet – előzetesen konzultáljanak velük és kérjenek tőlük visszajelzést;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi fellépésnek a már létező helyi vagy nemzeti kezdeményezésekre és partnerségekre kellene építenie ahelyett, hogy párhuzamos erőfeszítéseket hozna létre; kitart amellett, hogy meg kell erősíteni a humanitárius segítségnyújtás helyi és regionális kapacitásait, valamint – amennyiben lehetséges – olyan, minden felet bevonó folyamatokról kell gondoskodni, amelyek megtervezésében a helyi hatóságok, a civil társadalom, a magánszektor és az érintett lakosság is részt vesz; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi fellépésnek a már létező helyi vagy nemzeti kezdeményezésekre és partnerségekre kellene építenie ahelyett, hogy párhuzamos erőfeszítéseket hozna létre; kitart amellett, hogy meg kell erősíteni a humanitárius segítségnyújtás helyi és regionális kapacitásait, valamint – amennyiben lehetséges – olyan, minden felet bevonó folyamatokról kell gondoskodni, amelyek megtervezésében a helyi hatóságok, a civil társadalom, a magánszektor és az érintett lakosság is részt vesz;

| 41. | hangsúlyozza, hogy ki kellene dolgozni a kiegészítő jelleg új globális modelljét, és – közös elemzéssel és programozással indítva – erre kellene alapozni a humanitárius és fejlesztési szereplők közötti együttműködést, lehetővé téve számukra, hogy fokozatosan egyre ellenállóbb és önellátóbb társadalmakat építsenek fel; hangsúlyozza, hogy az ilyen modellnek először is belépési stratégiákat kell tartalmaznia a fejlesztésben részt vevők számára ahhoz, hogy hidakat tudjanak verni a terepen, másodszor lehetővé kellene tennie a fejlesztési programok válság esetén történő módosítását, harmadszor a rugalmasabb megközelítés érdekében a humanitárius segítségnyújtásból való kilépési stratégiát is magában kell foglalnia, és ezenkívül az elhúzódó válságok kezelésére szolgáló, elszámoltatható és rugalmas többéves finanszírozási mechanizmust kell tartalmaznia; hangsúlyozza, hogy a helyi nem kormányzati szervezetekkel és civil társadalmi vezetőkkel való együttműködés fontos szerepet játszik abban, hogy a konfliktusérzékeny területeken állandó szervezeti struktúrákat hozzanak létre; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy ki kellene dolgozni a kiegészítő jelleg új globális modelljét, és – közös elemzéssel és programozással indítva – erre kellene alapozni a humanitárius és fejlesztési szereplők közötti együttműködést, lehetővé téve számukra, hogy fokozatosan egyre ellenállóbb és önellátóbb társadalmakat építsenek fel; hangsúlyozza, hogy az ilyen modellnek először is belépési stratégiákat kell tartalmaznia a fejlesztésben részt vevők számára ahhoz, hogy hidakat tudjanak verni a terepen, másodszor lehetővé kellene tennie a fejlesztési programok válság esetén történő módosítását, harmadszor a rugalmasabb megközelítés érdekében a humanitárius segítségnyújtásból való kilépési stratégiát is magában kell foglalnia, és ezenkívül az elhúzódó válságok kezelésére szolgáló, elszámoltatható és rugalmas többéves finanszírozási mechanizmust kell tartalmaznia; hangsúlyozza, hogy a helyi nem kormányzati szervezetekkel és civil társadalmi vezetőkkel való együttműködés fontos szerepet játszik abban, hogy a konfliktusérzékeny területeken állandó szervezeti struktúrákat hozzanak létre;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a humanitárius segély, a fejlesztési együttműködés és az ellenálló-képesség javításának módszeresebb összekapcsolására irányuló kezdeményezést, amelynek célja, hogy az Unió rugalmasabban és hatékonyabban tudjon reagálni a növekvő szükségletekre, továbbá a humanitárius csúcstalálkozón világítson rá a szorosabb összefüggésekre; felszólítja az Uniót, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret középtávú felülvizsgálatának eredményeit felhasználva még jobban erősítse meg a humanitárius és a fejlesztési segítségnyújtás közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a humanitárius segély, a fejlesztési együttműködés és az ellenálló-képesség javításának módszeresebb összekapcsolására irányuló kezdeményezést, amelynek célja, hogy az Unió rugalmasabban és hatékonyabban tudjon reagálni a növekvő szükségletekre, továbbá a humanitárius csúcstalálkozón világítson rá a szorosabb összefüggésekre; felszólítja az Uniót, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret középtávú felülvizsgálatának eredményeit felhasználva még jobban erősítse meg a humanitárius és a fejlesztési segítségnyújtás közötti kapcsolatot;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a katasztrófákkal kapcsolatos ellenálló-képesség javítását célzó kockázatcsökkentés négy kiemelt területen is fontos szerepet játszik: 1) a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok megértése, 2) a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezelését célzó kockázatkezelési rendszer erősítése, 3) a katasztrófákkal kapcsolatos ellenálló-képesség javítását célzó kockázatcsökkentésbe, a készenléti tervekbe és a korai előrejelző rendszerekbe való beruházások, valamint 4) a hatékony reagálás érdekében a katasztrófákra való felkészültség javítása és az „építsük újra, de jobban” elv alkalmazása a helyreállítás, a felújítás és az újjáépítés során; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a katasztrófákkal kapcsolatos ellenálló-képesség javítását célzó kockázatcsökkentés négy kiemelt területen is fontos szerepet játszik: 1) a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok megértése, 2) a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezelését célzó kockázatkezelési rendszer erősítése, 3) a katasztrófákkal kapcsolatos ellenálló-képesség javítását célzó kockázatcsökkentésbe, a készenléti tervekbe és a korai előrejelző rendszerekbe való beruházások, valamint 4) a hatékony reagálás érdekében a katasztrófákra való felkészültség javítása és az „építsük újra, de jobban” elv alkalmazása a helyreállítás, a felújítás és az újjáépítés során;

| 44. | felszólítja a tagállamokat és más adományozókat, hogy a nemzetközi fellépésekben alkalmazandó jogszabályok, szabályok és elvek mentén erősítsék meg és fejlesszék a humanitárius fellépésekre és a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentésére vonatkozó nemzeti jogi kereteket; hangsúlyozza, hogy a katasztrófavédelmi felkészültséget, a kockázatcsökkentést és az ellenálló-képességet módszeresen be kell építeni a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, ágazatok és civil társadalom által kidolgozandó katasztrófa-elhárítási tervekbe, és azokat ugyanakkor az előrejelzésre és kockázatkezelés modellezésére irányuló megfelelő finanszírozással és a kapcsolódó innováció fokozásával támogatni kell; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat és más adományozókat, hogy a nemzetközi fellépésekben alkalmazandó jogszabályok, szabályok és elvek mentén erősítsék meg és fejlesszék a humanitárius fellépésekre és a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentésére vonatkozó nemzeti jogi kereteket; hangsúlyozza, hogy a katasztrófavédelmi felkészültséget, a kockázatcsökkentést és az ellenálló-képességet módszeresen be kell építeni a helyi, regionális és nemzeti hatóságok, ágazatok és civil társadalom által kidolgozandó katasztrófa-elhárítási tervekbe, és azokat ugyanakkor az előrejelzésre és kockázatkezelés modellezésére irányuló megfelelő finanszírozással és a kapcsolódó innováció fokozásával támogatni kell;

| 45. | szorgalmazza, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében helyezzenek kiemelt hangsúlyt az éghajlatváltozás és a humanitárius fellépés kérdésére; úgy véli, hogy ennek ki kell terjednie az éghajlatváltozás következményeivel, többek között az éghajlatváltozás okozta elvándorlással és migrációval kapcsolatos tervezésre és az ellenálló-képesség kialakítására is minden lényeges, regionális és globális szintű szakpolitikai döntés meghozatala során; e tekintetben felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében továbbra is hozzon bátor politikai döntéseket; |
| --- | --- |

45.

szorgalmazza, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében helyezzenek kiemelt hangsúlyt az éghajlatváltozás és a humanitárius fellépés kérdésére; úgy véli, hogy ennek ki kell terjednie az éghajlatváltozás következményeivel, többek között az éghajlatváltozás okozta elvándorlással és migrációval kapcsolatos tervezésre és az ellenálló-képesség kialakítására is minden lényeges, regionális és globális szintű szakpolitikai döntés meghozatala során; e tekintetben felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében továbbra is hozzon bátor politikai döntéseket;

Innováció révén történő átalakítás

| 46. | hangsúlyozza, hogy az innovációnak több forrásból, de elsősorban az érintett emberek, a civil társadalom és a vészhelyzeti reagálást közvetlenül megtapasztaló helyi közösségek ismereteiből kellene táplálkoznia; hangsúlyozza a humanitárius minimumnormák jelentőségét az alapvető közszolgáltatások – többek között az oktatás, az élelmezés, az egészségügy, az elszállásolás, a vízellátás és a szennyvízelvezetés – megerősítésében a humanitárius segítségnyújtásban; úgy véli, hogy a köz- és magánszféra közötti és az ágazatközi partnerség kiegészítheti az egyre fokozódó humanitárius szükségletekre adott állami válaszokat, amennyiben a köz- és a magánszféra egyaránt olyan értékeket és prioritásokat képvisel, amelyek összehangolják az üzleti célokat az Unió fejlesztési célkitűzéseivel, és betartják a fejlesztési hatékonysággal kapcsolatos nemzetközi normákat; megállapítja, hogy a készpénzalapú segítségnyújtás – amennyiben megfelelően hozzá van igazítva a segélyezés hatékonyságára vonatkozó elvekhez – a humanitárius segítségnyújtásban tapasztalható innováció egy jó példája; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az innovációnak több forrásból, de elsősorban az érintett emberek, a civil társadalom és a vészhelyzeti reagálást közvetlenül megtapasztaló helyi közösségek ismereteiből kellene táplálkoznia; hangsúlyozza a humanitárius minimumnormák jelentőségét az alapvető közszolgáltatások – többek között az oktatás, az élelmezés, az egészségügy, az elszállásolás, a vízellátás és a szennyvízelvezetés – megerősítésében a humanitárius segítségnyújtásban; úgy véli, hogy a köz- és magánszféra közötti és az ágazatközi partnerség kiegészítheti az egyre fokozódó humanitárius szükségletekre adott állami válaszokat, amennyiben a köz- és a magánszféra egyaránt olyan értékeket és prioritásokat képvisel, amelyek összehangolják az üzleti célokat az Unió fejlesztési célkitűzéseivel, és betartják a fejlesztési hatékonysággal kapcsolatos nemzetközi normákat; megállapítja, hogy a készpénzalapú segítségnyújtás – amennyiben megfelelően hozzá van igazítva a segélyezés hatékonyságára vonatkozó elvekhez – a humanitárius segítségnyújtásban tapasztalható innováció egy jó példája;

| 47. | üdvözli a humanitárius szükségletekre reagáló, többcélú, készpénz-alapú segítségnyújtás közös elveiről szóló tanácsi következtetéseket; elismeri, hogy míg jelenleg a humanitárius segítségnyújtás csak kis részben készpénzalapú, a készpénzalapú segítségnyújtás alkalmazásában jelentős lehetőség rejlik, mivel innovatív, méltó, biztonságos, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, rugalmas és költséghatékony megoldást jelent a legkiszolgáltatottabbak alapvető gyorssegély-szükségleteinek kielégítésében; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozót megelőzően mozdítsák elő a közös elveket, valamint a helyzet és a reagálás elemzésén alapuló, feltétel nélküli, készpénzalapú segítségnyújtás alkalmazását, ugyanakkor támogassák a nyomon követési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a humanitárius szükségletekre reagáló, többcélú, készpénz-alapú segítségnyújtás közös elveiről szóló tanácsi következtetéseket; elismeri, hogy míg jelenleg a humanitárius segítségnyújtás csak kis részben készpénzalapú, a készpénzalapú segítségnyújtás alkalmazásában jelentős lehetőség rejlik, mivel innovatív, méltó, biztonságos, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, rugalmas és költséghatékony megoldást jelent a legkiszolgáltatottabbak alapvető gyorssegély-szükségleteinek kielégítésében; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozót megelőzően mozdítsák elő a közös elveket, valamint a helyzet és a reagálás elemzésén alapuló, feltétel nélküli, készpénzalapú segítségnyújtás alkalmazását, ugyanakkor támogassák a nyomon követési mechanizmusokat;

| 48. | felszólítja az Uniót, hogy mozdítsa elő és támogassa egy globális humanitárius innovációs szövetség létrehozását a humanitárius elvekkel és az ENSZ fejlesztési innovációra és technológiára irányuló elveivel összhangban álló, globálisan elfogadott olyan etikai megközelítések kidolgozása érdekében, amelyek garantálják, hogy a humanitárius innovációra irányuló valamennyi beruházás az eredményeknek az érintett lakosság szempontjából történő javítását szolgálja; regionális és nemzeti szintű humanitárius innovációs alapok létrehozását szorgalmazza; |
| --- | --- |

48.

felszólítja az Uniót, hogy mozdítsa elő és támogassa egy globális humanitárius innovációs szövetség létrehozását a humanitárius elvekkel és az ENSZ fejlesztési innovációra és technológiára irányuló elveivel összhangban álló, globálisan elfogadott olyan etikai megközelítések kidolgozása érdekében, amelyek garantálják, hogy a humanitárius innovációra irányuló valamennyi beruházás az eredményeknek az érintett lakosság szempontjából történő javítását szolgálja; regionális és nemzeti szintű humanitárius innovációs alapok létrehozását szorgalmazza;

| 49. | elismeri, hogy az innováció jelentős szerepet játszhat az új kihívások kezelésében és a meglévő programok javításában azáltal, hogy beépítik más ágazatok új fejlesztéseit annak érdekében, hogy olyan modelleket gondoljanak és fejlesszenek ki, amelyekkel áttörés érhető el a humanitárius kihívások terén; |
| --- | --- |

49.

elismeri, hogy az innováció jelentős szerepet játszhat az új kihívások kezelésében és a meglévő programok javításában azáltal, hogy beépítik más ágazatok új fejlesztéseit annak érdekében, hogy olyan modelleket gondoljanak és fejlesszenek ki, amelyekkel áttörés érhető el a humanitárius kihívások terén;

| 50. | hangsúlyozza az új technológiáknak és az innovatív digitális eszközöknek a humanitárius segítségnyújtás megszervezésében és eljuttatásában játszott szerepét, különösen a segélyek célba juttatása és nyomon követése, a katasztrófafelügyelet, az információmegosztás, az adományozók közötti koordináció, valamint a segélyszervezetek és az önkormányzatok közötti kapcsolatok előmozdítása tekintetében, főként a távoli és a katasztrófa sújtotta területeken; kiemeli, hogy Afrikában és különösen a Szaharától délre fekvő afrikai területeken jelenleg a mobiltechnológia terén digitális forradalom megy végbe, és ennek következtében jelentősen megnőtt a mobil-előfizetések száma (és az internet mobilkészülékeken való használata), ami döntő fontosságúvá teszi ezeket az eszközöket és szolgáltatásokat a korai előrejelző rendszerek bevezetése, valamint az egészségügyi kérdésekkel, a veszélyes területekkel és a segítségnyújtási kapcsolatokkal kapcsolatos gyors információszolgáltatás tekintetében; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza az új technológiáknak és az innovatív digitális eszközöknek a humanitárius segítségnyújtás megszervezésében és eljuttatásában játszott szerepét, különösen a segélyek célba juttatása és nyomon követése, a katasztrófafelügyelet, az információmegosztás, az adományozók közötti koordináció, valamint a segélyszervezetek és az önkormányzatok közötti kapcsolatok előmozdítása tekintetében, főként a távoli és a katasztrófa sújtotta területeken; kiemeli, hogy Afrikában és különösen a Szaharától délre fekvő afrikai területeken jelenleg a mobiltechnológia terén digitális forradalom megy végbe, és ennek következtében jelentősen megnőtt a mobil-előfizetések száma (és az internet mobilkészülékeken való használata), ami döntő fontosságúvá teszi ezeket az eszközöket és szolgáltatásokat a korai előrejelző rendszerek bevezetése, valamint az egészségügyi kérdésekkel, a veszélyes területekkel és a segítségnyújtási kapcsolatokkal kapcsolatos gyors információszolgáltatás tekintetében;

| 51. | kéri a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy a humanitárius elvek és az etikai normák tiszteletben tartása mellett támogassák a vállalkozások – különösen a kkv-k – bevonását, oly módon, hogy a vállalkozások vészhelyzetekben való szervezett, összehangolt és fenntartható szerepvállalása érdekében a vállalati fellépésekhez útmutatót dolgoznak ki, valamint hogy előmozdítják a helyi és regionális partnerségi platformokat; ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy a vállalkozásokat jobban vonják be nemzeti katasztrófa-elhárítási terveikbe és elszámoltathatósági mechanizmusaikba; |
| --- | --- |

51.

kéri a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy a humanitárius elvek és az etikai normák tiszteletben tartása mellett támogassák a vállalkozások – különösen a kkv-k – bevonását, oly módon, hogy a vállalkozások vészhelyzetekben való szervezett, összehangolt és fenntartható szerepvállalása érdekében a vállalati fellépésekhez útmutatót dolgoznak ki, valamint hogy előmozdítják a helyi és regionális partnerségi platformokat; ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy a vállalkozásokat jobban vonják be nemzeti katasztrófa-elhárítási terveikbe és elszámoltathatósági mechanizmusaikba;

| 52. | felszólítja az Uniót, hogy tárja fel többek között a kezdő vállalkozásokkal, a biztosítótársaságokkal és a technológiai vállalkozásokkal létrehozott partnerségekben rejlő lehetőségeket, valamint hogy ösztönözze az ilyen partnerségek létrehozását annak érdekében, hogy a vészhelyzetekre való felkészülésre és azok elhárítására szolgáló eszközöket hozzanak létre; hangsúlyozza, hogy támogatni és javítani kell az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának (OCHA) arra irányuló munkáját, hogy a katasztrófaelhárítási erőfeszítések terén folytatott technikai együttműködés előmozdítása érdekében általánosan feltérképezze a magánszektorban rendelkezésre álló eszközöket és lehetőségeket; |
| --- | --- |

52.

felszólítja az Uniót, hogy tárja fel többek között a kezdő vállalkozásokkal, a biztosítótársaságokkal és a technológiai vállalkozásokkal létrehozott partnerségekben rejlő lehetőségeket, valamint hogy ösztönözze az ilyen partnerségek létrehozását annak érdekében, hogy a vészhelyzetekre való felkészülésre és azok elhárítására szolgáló eszközöket hozzanak létre; hangsúlyozza, hogy támogatni és javítani kell az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának (OCHA) arra irányuló munkáját, hogy a katasztrófaelhárítási erőfeszítések terén folytatott technikai együttműködés előmozdítása érdekében általánosan feltérképezze a magánszektorban rendelkezésre álló eszközöket és lehetőségeket;

| 53. | felszólítja az Uniót és humanitárius partnereit, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében támogassák a fiatalok humanitárius felkészülésben és újjáépítési folyamatokban való nagyobb szerepvállalását, valamint mozdítsák elő az önkéntességi programokat; |
| --- | --- |

53.

felszólítja az Uniót és humanitárius partnereit, hogy a humanitárius csúcstalálkozó keretében támogassák a fiatalok humanitárius felkészülésben és újjáépítési folyamatokban való nagyobb szerepvállalását, valamint mozdítsák elő az önkéntességi programokat;

| 54. | kiemeli, hogy az EU Segítségnyújtási Önkénteseinek rendszere fontos szerepet játszhat abban, hogy a jövőbeli humanitárius csúcstalálkozókon hozott döntéseket és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos felülvizsgált európai konszenzust átültessék a gyakorlatba; hangsúlyozza, hogy – a többi humanitárius aktivista mellett – az önkéntesek tapasztalatai alapvető szerepet játszhatnak a bevált gyakorlatok és a végrehajtási eszközök kidolgozásában; |
| --- | --- |

54.

kiemeli, hogy az EU Segítségnyújtási Önkénteseinek rendszere fontos szerepet játszhat abban, hogy a jövőbeli humanitárius csúcstalálkozókon hozott döntéseket és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos felülvizsgált európai konszenzust átültessék a gyakorlatba; hangsúlyozza, hogy – a többi humanitárius aktivista mellett – az önkéntesek tapasztalatai alapvető szerepet játszhatnak a bevált gyakorlatok és a végrehajtási eszközök kidolgozásában;

| 55. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozón támogassák a humanitárius ügyek felkarolásának fontos szerepét, mivel ez a védelem és az innováció fokozásának egyik hatékony módja lehet; |
| --- | --- |

55.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a humanitárius csúcstalálkozón támogassák a humanitárius ügyek felkarolásának fontos szerepét, mivel ez a védelem és az innováció fokozásának egyik hatékony módja lehet;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az Isztambulban tett kötelezettségvállalásoknak uniós és tagállami szinten is eleget kell tenni; ezért felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy az egyéb humanitárius szereplőkkel közösen dolgozzanak ki menetrendet az isztambuli csúcstalálkozót követően elért eredmények megvalósítására; hangsúlyozza, hogy a humanitárius segélyek esetében az uniós költségvetés keretében kiszámítható és időszerű finanszírozásról kell gondoskodni, biztosítva, hogy az uniós humanitárius kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos előirányzatokat rendszeresen teljes egészében ugyanolyan összegű kifizetési előirányzatokon keresztül finanszírozzák; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az Isztambulban tett kötelezettségvállalásoknak uniós és tagállami szinten is eleget kell tenni; ezért felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy az egyéb humanitárius szereplőkkel közösen dolgozzanak ki menetrendet az isztambuli csúcstalálkozót követően elért eredmények megvalósítására; hangsúlyozza, hogy a humanitárius segélyek esetében az uniós költségvetés keretében kiszámítható és időszerű finanszírozásról kell gondoskodni, biztosítva, hogy az uniós humanitárius kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos előirányzatokat rendszeresen teljes egészében ugyanolyan összegű kifizetési előirányzatokon keresztül finanszírozzák;

| 57. | a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus keretében következetes és szilárd új cselekvési tervet szorgalmaz, amely a helyi viszonyokhoz igazodó, ugyanakkor az életkort és a nemi szempontokat figyelembe vevő, megkülönböztetéstől mentesen működő, a szükségletekkel arányban lévő, pártatlan és hatékony európai humanitárius segítségnyújtást garantál; |
| --- | --- |

57.

a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus keretében következetes és szilárd új cselekvési tervet szorgalmaz, amely a helyi viszonyokhoz igazodó, ugyanakkor az életkort és a nemi szempontokat figyelembe vevő, megkülönböztetéstől mentesen működő, a szükségletekkel arányban lévő, pártatlan és hatékony európai humanitárius segítségnyújtást garantál;

o

o o

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

58.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  http://www.un.org/documents/ga/res/46/a46r182.htm

(2)  https://interagencystandingcommittee.org/iasc-transformative-agenda

(3)  https://docs.unocha.org/sites/dms/ROWCA/Coordination/Principles_of_Partnership_GHP_July2007.pdf

(4)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/290

(5)  https://interagencystandingcommittee.org/files/guidelines-integrating-gender-based-violence-interventions-humanitarian-action

(6)  http://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/313

(8)  http://www.globalhumanitarianassistance.org/wp-content/uploads/2015/06/GHA-Report-2015_-Interactive_Online.pdf

(9)  https://www.humanitarianresponse.info/en/system/files/documents/files/gho-status_report-final-web.pdf

(10)  http://www.ghdinitiative.org/ghd/gns/principles-good-practice-of-ghd/principles-good-practice-ghd.html

(11)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=URISERV:ah0009

(13)  HL L 122., 2014.4.24., 1. o.

(14)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/HU/1-2015-335-HU-F1-1.PDF

(15)  HL L 347., 2013.12.20., 924. o.

(16)  http://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/Gender_SWD_2013.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/HU/1-2015-406-HU-F1-1.PDF

(18)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/echo_aar_2014.pdf

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9420-2015-INIT/hu/pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/hu/pdf

(21)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/137319.pdf

(22)  http://www.preventionweb.net/files/37783_eccommunicationsdgs.pdf

(23)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/146311.pdf

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=JOIN:2015:0040:FIN:HU:PDF

(25)  https://www.worldhumanitariansummit.org/

(26)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0196.

(27)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0059.

(28)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0270.

(29)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0231.

(30)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0187.

(31)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0072.

(32)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0040.

(33)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0010.

(34)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0317.

(35)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0176.

(36)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=comnat:COM_2015_0419_FIN

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1441187290883&uri=SWD:2015:166:FIN

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/118

---

P8_TA(2015)0460

Az ipari fémek fenntartható európai iparának fejlesztése

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az ipari fémek fenntartható európai iparának fejlesztéséről (2014/2211(INI))

(2017/C 399/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 147., 173, 174., 192. és 345. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 147., 173, 174., 192. és 345. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról szóló, a 2009/125/EK és 2010/30/EU irányelveket módosító, valamint a 2004/8/EK és 2006/32/EK irányelveket hatályon kívül helyező, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról szóló, a 2009/125/EK és 2010/30/EU irányelveket módosító, valamint a 2004/8/EK és 2006/32/EK irányelveket hatályon kívül helyező, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), és különösen annak 1. cikkére és vonatkozó bekezdéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), és különösen annak 1. cikkére és vonatkozó bekezdéseire,

| — | tekintettel a az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), valamint a hozzá kapcsolódó különböző végrehajtási rendeletekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), valamint a hozzá kapcsolódó különböző végrehajtási rendeletekről,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. február 25-i, „Energiaunió’csomag” című közleményére (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. február 25-i, „Energiaunió’csomag” című közleményére (COM(2015)0080),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582),

| — | tekintettel az „Európai energiabiztonsági stratégia” című, 2014. május 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai energiabiztonsági stratégia” című, 2014. május 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0330),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acélipar érdekében” című, 2013. június 11-i bizottsági közleményre (COM(2013)0407), valamint a magas szintű csoport által készített és e közleményhez csatolt tényállás-ismertetőkre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acélipar érdekében” című, 2013. június 11-i bizottsági közleményre (COM(2013)0407), valamint a magas szintű csoport által készített és e közleményhez csatolt tényállás-ismertetőkre,

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel az „Európa újraiparosítása a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében” című, 2014. január 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa újraiparosítása a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében” című, 2014. január 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az uniós acélipari ágazatban a munkavállalók és az ipar védelméről szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós acélipari ágazatban a munkavállalók és az ipar védelméről szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az acélipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. június 10-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az acélipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. június 10-i jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az alumíniumipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. október 31-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az alumíniumipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. október 31-i jelentésre,

| — | tekintettel „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0092),

| — | tekintettel az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), és különösen annak XX. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményre (GATT), és különösen annak XX. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0309/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0309/2015),

| A. | mivel az ipari fémek körébe az alábbiak tartoznak:






  — | szokásos és különleges acélok, rozsdamentes acélok, nagy ellenálló képességű acélok és szuperötvözetek; |
| --- | --- | --- |

A.

mivel az ipari fémek körébe az alábbiak tartoznak:

—

szokásos és különleges acélok, rozsdamentes acélok, nagy ellenálló képességű acélok és szuperötvözetek;

| — | színesfémek, azaz alumínium, réz, ón, nikkel, ólom és cink, amelyek referenciaárát a londoni tőzsde határidős piacán határozzák meg; |
| --- | --- |

—

színesfémek, azaz alumínium, réz, ón, nikkel, ólom és cink, amelyek referenciaárát a londoni tőzsde határidős piacán határozzák meg;

| — | fémötvözetek, például kobalt, molibdén, magnézium és titán; |
| --- | --- |

—

fémötvözetek, például kobalt, molibdén, magnézium és titán;

| — | ritkaföldfémek, |
| --- | --- |

—

ritkaföldfémek,

amelyek mind olyan elsődleges termelési folyamat eredményei, amely integrálja a bányászatot és a kohászati feldolgozást a termikus kohászattal vagy a hidrometallurgiával, miközben a másodlagos termelési forrás újrahasznosítási és újrafeldolgozási folyamat eredménye;

| B. | mivel az európai acélipar fontos történelmi szerepet játszott az európai integráció folyamatában, továbbá az ipari hozzáadottérték-teremtés és az értékláncok alapját képezi Európában; mivel az ipari fémek ágazata kulcsfontosságú szerepet tölt be az egész gazdaság fejlődésében technológiai szempontból és az ellátás terén meglévő szűk keresztmetszetek szempontjából egyaránt; mivel az acéltermelési kapacitás 2008 óta több mint 40 millió tonnával csökkent, 60 000 álláshely szűnt meg az ágazatban közvetlenül és 100 000 közvetett módon, így az acélipar történetének békeidőben bekövetkező legsúlyosabb válságát éli át, ami az ipari termelő ágazatok harmadik országokból származó importtól való nagyobb függéségét okozza és az ipari szakértelem veszteségeivel jár, ami közvetlen hatással van több millió munkahelyre; mivel a globális kapacitásfelesleget 300 és 400 millió tonna közé teszik, elsősorban Kínában; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai acélipar fontos történelmi szerepet játszott az európai integráció folyamatában, továbbá az ipari hozzáadottérték-teremtés és az értékláncok alapját képezi Európában; mivel az ipari fémek ágazata kulcsfontosságú szerepet tölt be az egész gazdaság fejlődésében technológiai szempontból és az ellátás terén meglévő szűk keresztmetszetek szempontjából egyaránt; mivel az acéltermelési kapacitás 2008 óta több mint 40 millió tonnával csökkent, 60 000 álláshely szűnt meg az ágazatban közvetlenül és 100 000 közvetett módon, így az acélipar történetének békeidőben bekövetkező legsúlyosabb válságát éli át, ami az ipari termelő ágazatok harmadik országokból származó importtól való nagyobb függéségét okozza és az ipari szakértelem veszteségeivel jár, ami közvetlen hatással van több millió munkahelyre; mivel a globális kapacitásfelesleget 300 és 400 millió tonna közé teszik, elsősorban Kínában;

| C. | mivel az ipari fémek iparának a kereslet jelentős mértékű visszaesésével és elsősorban az európaihoz hasonló magas szintű normákat és szigorú szabályokat nélkülöző harmadik országok irányából érkező erős globális versennyel kell szembenéznie; |
| --- | --- |

C.

mivel az ipari fémek iparának a kereslet jelentős mértékű visszaesésével és elsősorban az európaihoz hasonló magas szintű normákat és szigorú szabályokat nélkülöző harmadik országok irányából érkező erős globális versennyel kell szembenéznie;

| D. | mivel Európában számos más gazdasághoz képest magasabbak az energiaárak, és aminek oka főként a nem megfelelő energiapiaci integrációban, a növekvő adókban, illetékekben és hálózati költségekben keresendő, amelyek jelentős mértékben korlátozzák az ipari fémek európai iparának versenyképességét a globális piacon; |
| --- | --- |

D.

mivel Európában számos más gazdasághoz képest magasabbak az energiaárak, és aminek oka főként a nem megfelelő energiapiaci integrációban, a növekvő adókban, illetékekben és hálózati költségekben keresendő, amelyek jelentős mértékben korlátozzák az ipari fémek európai iparának versenyképességét a globális piacon;

| E. | mivel az ipari fémek európai iparába – más, harmadik országoktól eltérően – rendkívül kevés beruházás irányul, aminek oka elsősorban a viszonylagosan magas energiaárakban és a szén-dioxid-kibocsátás költségeiben keresendők; |
| --- | --- |

E.

mivel az ipari fémek európai iparába – más, harmadik országoktól eltérően – rendkívül kevés beruházás irányul, aminek oka elsősorban a viszonylagosan magas energiaárakban és a szén-dioxid-kibocsátás költségeiben keresendők;

| F. | mivel a különféle fémeket – alumíniumot, rezet vagy magnéziumot – feldolgozó európai alumíniumgyárak egymás után történő bezárása azt mutatja, hogy Európa ezen ágazata erősen leépül, ami nem az európai kereslet csökkenésével, hanem inkább a villamosenergia-árak több tagállamban megfigyelhető növekedésével és egyre nagyobb volatilitásával, valamint a harmadik országokból származó dömpinggel magyarázható; |
| --- | --- |

F.

mivel a különféle fémeket – alumíniumot, rezet vagy magnéziumot – feldolgozó európai alumíniumgyárak egymás után történő bezárása azt mutatja, hogy Európa ezen ágazata erősen leépül, ami nem az európai kereslet csökkenésével, hanem inkább a villamosenergia-árak több tagállamban megfigyelhető növekedésével és egyre nagyobb volatilitásával, valamint a harmadik országokból származó dömpinggel magyarázható;

| G. | mivel többek között az acél, az alumínium, a cink, a titán és a réz ötvözetei (beleértve a horganyzott lemezeket is), amelyeket ezen állásfoglalásban ipari fémekként határoztak meg, alapvető fontosságúak az elektronikai cikkek, gépek, készülékek és gépjárművek gyártásához és az építőiparban; mivel az ipari fémek európai iparát az európai versenyképesség szempontjából stratégiai jelentőségűnek kell tekinteni, különösen más iparágak, valamint a meglévő és az új infrastruktúrák fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

G.

mivel többek között az acél, az alumínium, a cink, a titán és a réz ötvözetei (beleértve a horganyzott lemezeket is), amelyeket ezen állásfoglalásban ipari fémekként határoztak meg, alapvető fontosságúak az elektronikai cikkek, gépek, készülékek és gépjárművek gyártásához és az építőiparban; mivel az ipari fémek európai iparát az európai versenyképesség szempontjából stratégiai jelentőségűnek kell tekinteni, különösen más iparágak, valamint a meglévő és az új infrastruktúrák fejlesztése szempontjából;

| H. | mivel a versenyképesség kérdésének és a kibocsátásáthelyezés veszélyének a kezelését kiemelt fontosságúnak kell tekinteni, és mivel kerülni kell a protekcionista intézkedéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel a versenyképesség kérdésének és a kibocsátásáthelyezés veszélyének a kezelését kiemelt fontosságúnak kell tekinteni, és mivel kerülni kell a protekcionista intézkedéseket;

| I. | mivel az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben 2009 óta a kibocsátásokhoz képest a kibocsátási egységek és a nemzetközi jóváírások többletének növekedése figyelhető meg, ami jelentős mértékben gyengítette a szén-dioxid-árak alakulásának jelzését; mivel ha az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben a kibocsátási engedélyek a jövőben drágulnak, akkor fennáll a versenyképesség elvesztésének kockázata; mivel ha nemzetközi vagy nemzeti szinteken nem történik hasonló erőfeszítés, például nem hoznak létre az unióshoz hasonló szén-dioxid-piacot, számos uniós ipari ágazat és üzem elveszti nemzetközi versenyképességét, ami bizonyos mértékben kibocsátásáthelyezéssel járhat; mivel az ipari fémek iparában még mindig jelentős mértékű energia-megtakarítási potenciál rejlik, amely az üzemek korszerűsítését célzó magánberuházások és támogatási programok révén hatékonyan kiaknázható; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben 2009 óta a kibocsátásokhoz képest a kibocsátási egységek és a nemzetközi jóváírások többletének növekedése figyelhető meg, ami jelentős mértékben gyengítette a szén-dioxid-árak alakulásának jelzését; mivel ha az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben a kibocsátási engedélyek a jövőben drágulnak, akkor fennáll a versenyképesség elvesztésének kockázata; mivel ha nemzetközi vagy nemzeti szinteken nem történik hasonló erőfeszítés, például nem hoznak létre az unióshoz hasonló szén-dioxid-piacot, számos uniós ipari ágazat és üzem elveszti nemzetközi versenyképességét, ami bizonyos mértékben kibocsátásáthelyezéssel járhat; mivel az ipari fémek iparában még mindig jelentős mértékű energia-megtakarítási potenciál rejlik, amely az üzemek korszerűsítését célzó magánberuházások és támogatási programok révén hatékonyan kiaknázható;

| J. | mivel az ipari fémek európai ipara versenyt fut az idővel globális versenyképességének és az Európában való beruházás képességének visszaszerzése érdekében, és hogy megoldást találjon az előtte tornyosuló szociális és környezeti kihívásokra, amelyeket úgy kell kezelnie, hogy továbbra is példát mutasson az egész világ számára a termelési folyamatok során érvényre juttatott szociális és környezetvédelmi felelősségvállalás tekintetében; mivel a világszintű kapacitásfelesleg, valamint a harmadik országok által alkalmazott tisztességtelen támogatások és dömping további nyomást gyakorolnak az ipari fémek európai piacára; mivel a termeléssel kapcsolatos innováció az iparágak üzleti ciklusának valamennyi szakaszában pozitívan hat a foglalkoztatás növekedésére; mivel másrészről számos vállalkozás folytat rövid távú pénzügyi megtérülésre irányuló stratégiát az innováció, a K+F-be történő beruházások, a foglalkoztatás és a készségfejlesztés rovására; mivel a munkavállalóknak az innovációba és a stratégiák kialakításába való bevonása a legjobb garancia a gazdasági siker eléréséhez; mivel az acélipari termékek tisztességes kereskedelme is csak az alapvető munkavállalói jogok és környezetvédelmi előírások betartása mellett működhet; |
| --- | --- |

J.

mivel az ipari fémek európai ipara versenyt fut az idővel globális versenyképességének és az Európában való beruházás képességének visszaszerzése érdekében, és hogy megoldást találjon az előtte tornyosuló szociális és környezeti kihívásokra, amelyeket úgy kell kezelnie, hogy továbbra is példát mutasson az egész világ számára a termelési folyamatok során érvényre juttatott szociális és környezetvédelmi felelősségvállalás tekintetében; mivel a világszintű kapacitásfelesleg, valamint a harmadik országok által alkalmazott tisztességtelen támogatások és dömping további nyomást gyakorolnak az ipari fémek európai piacára; mivel a termeléssel kapcsolatos innováció az iparágak üzleti ciklusának valamennyi szakaszában pozitívan hat a foglalkoztatás növekedésére; mivel másrészről számos vállalkozás folytat rövid távú pénzügyi megtérülésre irányuló stratégiát az innováció, a K+F-be történő beruházások, a foglalkoztatás és a készségfejlesztés rovására; mivel a munkavállalóknak az innovációba és a stratégiák kialakításába való bevonása a legjobb garancia a gazdasági siker eléréséhez; mivel az acélipari termékek tisztességes kereskedelme is csak az alapvető munkavállalói jogok és környezetvédelmi előírások betartása mellett működhet;

| K. | mivel az újrahasznosításból vagy újrafeldolgozásból származó másodlagos fémek hasznosítása egy iparilag fejlett és erőforrás-hatékony gazdaságban döntő fontossággal bír, és fejlesztését versenyképes és fenntartható körforgásos gazdaság keretei között kell megvalósítani, ez azonban sem a minőség, sem a mennyiség szempontjából nem lesz képes maradéktalanul kielégíteni az európai gazdaságok ipari fémek iránti keresletét; mivel az EU fémhulladék-kereskedelmi mérlege pozitív, és Európában több erőfeszítést kell tenni a fémhulladékok újrahasznosításának ösztönzése érdekében; mivel az ipari fémek ágazatát, annak nyersanyagait és kiegészítő beszállítóit egységesen és integráltan kell kezelni; |
| --- | --- |

K.

mivel az újrahasznosításból vagy újrafeldolgozásból származó másodlagos fémek hasznosítása egy iparilag fejlett és erőforrás-hatékony gazdaságban döntő fontossággal bír, és fejlesztését versenyképes és fenntartható körforgásos gazdaság keretei között kell megvalósítani, ez azonban sem a minőség, sem a mennyiség szempontjából nem lesz képes maradéktalanul kielégíteni az európai gazdaságok ipari fémek iránti keresletét; mivel az EU fémhulladék-kereskedelmi mérlege pozitív, és Európában több erőfeszítést kell tenni a fémhulladékok újrahasznosításának ösztönzése érdekében; mivel az ipari fémek ágazatát, annak nyersanyagait és kiegészítő beszállítóit egységesen és integráltan kell kezelni;

| L. | mivel ez különösen igaz az energetikai átállás esetében, az ipari fémek – például a ritkaföldfémek – ugyanis az átálláshoz szükséges új technológiák elengedhetetlen elemei; mivel Európa még mindig nagyon függ a megújuló energiák előállításához szükséges eszközök gyártásához nélkülözhetetlen fémek behozatalától, ami valódi lehetőségeket kínál az ágazat számára, nevezetesen az esetleges ellátási nehézségek leküzdése terén; mivel a megújuló energiába és az energiahatékonyságba irányuló beruházások az ipari termékekbe – többek között a rézbe, az alumíniumba és az acélba – történő beruházások fontos ösztönzői; mivel a megújuló energiákra és az energiatakarékosságra vonatkozó ambiciózus európai politika lendületet adhat Európában az ipari fémek iránti jövőbeni keresletnek, és különösen lehetőséget biztosít magas hozzáadott értéket képviselő termékek előállításához; mivel a vállalatok részéről hiányzik a környezeti felelősségvállalás, és mivel bizonyos ipari telephelyek kirívóan megsértik az európai jogszabályokat, illetve bizonyos elhagyott telephelyek veszélyt jelentenek az emberi egészségre és a környezetre; mivel a magas szintű környezetvédelmi előírásokat és a körforgásos gazdaság elveinek alapvető fontosságot kell tulajdonítani a fejlesztési és az innovációs beruházások tekintetében az ipari fémek európai ágazatában; mivel a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemterve kimutatja, hogy az energiaágazat széntelenítése és a megújuló energiaforrások magas részarányával számoló forgatókönyv olcsóbb, mint a jelenlegi politikák folytatása, és a nukleáris és fosszilis energia ára továbbra is folyamatosan emelkedni, a megújuló forrásokból származó energia ára pedig csökkenni fog; |
| --- | --- |

L.

mivel ez különösen igaz az energetikai átállás esetében, az ipari fémek – például a ritkaföldfémek – ugyanis az átálláshoz szükséges új technológiák elengedhetetlen elemei; mivel Európa még mindig nagyon függ a megújuló energiák előállításához szükséges eszközök gyártásához nélkülözhetetlen fémek behozatalától, ami valódi lehetőségeket kínál az ágazat számára, nevezetesen az esetleges ellátási nehézségek leküzdése terén; mivel a megújuló energiába és az energiahatékonyságba irányuló beruházások az ipari termékekbe – többek között a rézbe, az alumíniumba és az acélba – történő beruházások fontos ösztönzői; mivel a megújuló energiákra és az energiatakarékosságra vonatkozó ambiciózus európai politika lendületet adhat Európában az ipari fémek iránti jövőbeni keresletnek, és különösen lehetőséget biztosít magas hozzáadott értéket képviselő termékek előállításához; mivel a vállalatok részéről hiányzik a környezeti felelősségvállalás, és mivel bizonyos ipari telephelyek kirívóan megsértik az európai jogszabályokat, illetve bizonyos elhagyott telephelyek veszélyt jelentenek az emberi egészségre és a környezetre; mivel a magas szintű környezetvédelmi előírásokat és a körforgásos gazdaság elveinek alapvető fontosságot kell tulajdonítani a fejlesztési és az innovációs beruházások tekintetében az ipari fémek európai ágazatában; mivel a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemterve kimutatja, hogy az energiaágazat széntelenítése és a megújuló energiaforrások magas részarányával számoló forgatókönyv olcsóbb, mint a jelenlegi politikák folytatása, és a nukleáris és fosszilis energia ára továbbra is folyamatosan emelkedni, a megújuló forrásokból származó energia ára pedig csökkenni fog;

| M. | mivel a Parlament Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságának a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) irányuló tárgyalásokról a Bizottsághoz intézett ajánlásairól szóló véleményében (2014/2228(INI)) hangsúlyozta az energiáról szóló fejezet fontosságát, ugyanakkor felhívja a figyelmet a nagy energiaigényű uniós iparágak által elszenvedett hátrányokra és versenyképességük szükséges védelmére; |
| --- | --- |

M.

mivel a Parlament Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságának a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) irányuló tárgyalásokról a Bizottsághoz intézett ajánlásairól szóló véleményében (2014/2228(INI)) hangsúlyozta az energiáról szóló fejezet fontosságát, ugyanakkor felhívja a figyelmet a nagy energiaigényű uniós iparágak által elszenvedett hátrányokra és versenyképességük szükséges védelmére;

| N. | mivel az egyre növekvő globális versenyben az EU helytállását csak kiváló minőségű, energiahatékony és innovatív termékek (például nagy szakítószilárdságú, mégis rugalmas acél) létrehozását és új termelési folyamatokat lehetővé tévő, ambiciózus innovációs politika biztosíthatja; mivel a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos üzleti ráfordítások 65 %-a a feldolgozóiparban valósul meg, és mivel az iparunk megerősítése ezért alapvető ahhoz, hogy az Unióban tartsuk a szaktudást és a szakértelmet; |
| --- | --- |

N.

mivel az egyre növekvő globális versenyben az EU helytállását csak kiváló minőségű, energiahatékony és innovatív termékek (például nagy szakítószilárdságú, mégis rugalmas acél) létrehozását és új termelési folyamatokat lehetővé tévő, ambiciózus innovációs politika biztosíthatja; mivel a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos üzleti ráfordítások 65 %-a a feldolgozóiparban valósul meg, és mivel az iparunk megerősítése ezért alapvető ahhoz, hogy az Unióban tartsuk a szaktudást és a szakértelmet;

| O. | mivel az ipari fémek uniós ipara versenyképességének csökkenése részben a súlyos szabályozási és igazgatási terheknek tudható be; |
| --- | --- |

O.

mivel az ipari fémek uniós ipara versenyképességének csökkenése részben a súlyos szabályozási és igazgatási terheknek tudható be;

| P. | mivel az energiaunió csomag célja, hogy az európai gazdaság globális versenyképességének növelése, valamint az energiaárak csökkentése és harmonizálása érdekében Európában és a tagállamok körében biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiapiacot hozzanak létre; |
| --- | --- |

P.

mivel az energiaunió csomag célja, hogy az európai gazdaság globális versenyképességének növelése, valamint az energiaárak csökkentése és harmonizálása érdekében Európában és a tagállamok körében biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiapiacot hozzanak létre;

| Q. | mivel az államilag irányított és más, nem piacgazdaságon alapuló gazdaságok piacgazdaságként való elismerése – jelenlegi működésükre való hivatkozás nélkül – gyengítené a piacvédelmi eszközöket, valamint a versenyképesség és a foglalkoztatás tekintetében súlyos hatást gyakorolna az ipari fémek európai iparára, súlyosbítva a világ legnagyobb acéltermelője által folytatott árháború és folyamatosan túlzott kapacitása következményeit; |
| --- | --- |

Q.

mivel az államilag irányított és más, nem piacgazdaságon alapuló gazdaságok piacgazdaságként való elismerése – jelenlegi működésükre való hivatkozás nélkül – gyengítené a piacvédelmi eszközöket, valamint a versenyképesség és a foglalkoztatás tekintetében súlyos hatást gyakorolna az ipari fémek európai iparára, súlyosbítva a világ legnagyobb acéltermelője által folytatott árháború és folyamatosan túlzott kapacitása következményeit;

| R. | mivel a kutatás, a fejlesztés és az innováció alapvető fontosságú az európai ipar számára; mivel az üzembezárások gyakran a technológia és a szakértelem visszafordíthatatlan elveszítésével járnak és az ipari munkaerő szaktudása is elvész; |
| --- | --- |

R.

mivel a kutatás, a fejlesztés és az innováció alapvető fontosságú az európai ipar számára; mivel az üzembezárások gyakran a technológia és a szakértelem visszafordíthatatlan elveszítésével járnak és az ipari munkaerő szaktudása is elvész;

Az ipari fémek jelentősége az európai ipar számára

| 1. | hangsúlyozza az ipari fémek iparának jelentőségét számos továbbfeldolgozó iparág esetében, mint például az autógyártás, a repülőgépgyártás, az energiatermelés, az építőipar vagy a csomagolás; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az ipari fémek iparának jelentőségét számos továbbfeldolgozó iparág esetében, mint például az autógyártás, a repülőgépgyártás, az energiatermelés, az építőipar vagy a csomagolás;

| 2. | úgy véli, hogy a nyersanyagoktól már eddig is jelentős mértékben függő Európa nem engedheti meg magának, hogy az ipari fémek tekintetében is függőségbe kerüljön, mert ez rendkívül hátrányosan érintené a fent említett továbbfeldolgozó iparágakat; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a nyersanyagoktól már eddig is jelentős mértékben függő Európa nem engedheti meg magának, hogy az ipari fémek tekintetében is függőségbe kerüljön, mert ez rendkívül hátrányosan érintené a fent említett továbbfeldolgozó iparágakat;

| 3. | rámutat, hogy az acéliparban az EU termelési kapacitáshiánnyal küzd a lapos acéltermékek gyártása terén az üzemek utóbbi években történő jelentős számú bezárása és a kereslet megélénkülése miatt; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az acéliparban az EU termelési kapacitáshiánnyal küzd a lapos acéltermékek gyártása terén az üzemek utóbbi években történő jelentős számú bezárása és a kereslet megélénkülése miatt;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a színesfémek – mint az alumínium és a réz – iránti kereslet a válság ellenére folyamatosan növekszik; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a színesfémek – mint az alumínium és a réz – iránti kereslet a válság ellenére folyamatosan növekszik;

Az éghajlatváltozás és a magas energiaárak elleni küzdelem döntő fontossága

| 5. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi kibocsátáskereskedelmi rendszer átalakítása az ipari fémek ipara versenyképességének biztosítása szempontjából az egyik legsürgetőbb kérdés; tudomásul veszi, hogy a Bizottság javaslatokat tett arra vonatkozóan, hogy az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer negyedik – 2021 és 2030 közötti – időszakára milyen reformok kerüljenek bevezetésre, és ezzel összefüggésben kéri a társjogalkotókat annak biztosítására, hogy a reform többek között foglalkozzon a kibocsátásáthelyezés problémájával, valamint mozdítsa elő a hatékonyságot, az ipari innovációt és az optimális hozamokat, amit e reformoknak elvárhatóan garantálniuk kell, ugyanakkor a kibocsátás tényleges csökkentése érdekében vegye figyelembe a kibocsátáskereskedelmi rendszer más innovatív eszközökkel és stratégiákkal való kiegészítését is; felszólítja a Bizottságot, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer felülvizsgálata során jutalmazza a nagy energiaigényű ágazatok legjobban teljesítő szereplőit azon az alapon, hogy termékeket állítanak elő, miközben csökkentik kibocsátásaikat; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi kibocsátáskereskedelmi rendszer átalakítása az ipari fémek ipara versenyképességének biztosítása szempontjából az egyik legsürgetőbb kérdés; tudomásul veszi, hogy a Bizottság javaslatokat tett arra vonatkozóan, hogy az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer negyedik – 2021 és 2030 közötti – időszakára milyen reformok kerüljenek bevezetésre, és ezzel összefüggésben kéri a társjogalkotókat annak biztosítására, hogy a reform többek között foglalkozzon a kibocsátásáthelyezés problémájával, valamint mozdítsa elő a hatékonyságot, az ipari innovációt és az optimális hozamokat, amit e reformoknak elvárhatóan garantálniuk kell, ugyanakkor a kibocsátás tényleges csökkentése érdekében vegye figyelembe a kibocsátáskereskedelmi rendszer más innovatív eszközökkel és stratégiákkal való kiegészítését is; felszólítja a Bizottságot, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer felülvizsgálata során jutalmazza a nagy energiaigényű ágazatok legjobban teljesítő szereplőit azon az alapon, hogy termékeket állítanak elő, miközben csökkentik kibocsátásaikat;

| 6. | tudomásul veszi a piaci stabilizációs tartalék 2019-re történő létrehozását, és fontolóra veszi a kibocsátáskereskedelmi rendszer 2020 utáni strukturális reformjaival kapcsolatos bizottsági javaslatokat, amelyek a Parlament különleges és egyedi ellenőrzése alá tartoznak majd; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi a piaci stabilizációs tartalék 2019-re történő létrehozását, és fontolóra veszi a kibocsátáskereskedelmi rendszer 2020 utáni strukturális reformjaival kapcsolatos bizottsági javaslatokat, amelyek a Parlament különleges és egyedi ellenőrzése alá tartoznak majd;

| 7. | felszólít arra, hogy az energiaigényes ágazatok folytassák az újrahasznosítási megoldások optimalizálására és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló erőfeszítéseiket azzal céllal, hogy biztosítsák a jövőbeli ipari versenyképességet és teljesítsék az EU kötelező kibocsátáscsökkentési céljait; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a versenyképesség, az erőforrás-hatékonyság és a kibocsátáscsökkentés egymást kiegészítő célokká válnak, mert ha az európai termelés széntakarékos lesz, akkor részesedéseinek megőrzése az európai és világpiacokon olyan hatékony eszközt jelent majd, amely hozzájárul az üvegház-hatású gázok ipari eredetű kibocsátásainak globális szintű csökkentéséhez; hozzáfűzi, hogy ugyanez érvényes az import tárgyát képező külföldi termékekre is, amelyek az EU-ban előállított termékekre vonatkozó energiahatékonysági és kibocsátási előírásokkal azonos szintű előírásokat teljesítenek; hangsúlyozza, hogy az értéklánc részét képező, harmadik országbeli vállalkozásoknak szintén az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal összhangban kell tevékenykedniük, és különösen tekintetbe kell venniük az energiahatékonyság terén elért előrehaladást; |
| --- | --- |

7.

felszólít arra, hogy az energiaigényes ágazatok folytassák az újrahasznosítási megoldások optimalizálására és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló erőfeszítéseiket azzal céllal, hogy biztosítsák a jövőbeli ipari versenyképességet és teljesítsék az EU kötelező kibocsátáscsökkentési céljait; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a versenyképesség, az erőforrás-hatékonyság és a kibocsátáscsökkentés egymást kiegészítő célokká válnak, mert ha az európai termelés széntakarékos lesz, akkor részesedéseinek megőrzése az európai és világpiacokon olyan hatékony eszközt jelent majd, amely hozzájárul az üvegház-hatású gázok ipari eredetű kibocsátásainak globális szintű csökkentéséhez; hozzáfűzi, hogy ugyanez érvényes az import tárgyát képező külföldi termékekre is, amelyek az EU-ban előállított termékekre vonatkozó energiahatékonysági és kibocsátási előírásokkal azonos szintű előírásokat teljesítenek; hangsúlyozza, hogy az értéklánc részét képező, harmadik országbeli vállalkozásoknak szintén az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal összhangban kell tevékenykedniük, és különösen tekintetbe kell venniük az energiahatékonyság terén elért előrehaladást;

Szén-dioxid-kiigazítás a határokon: ideiglenes és rugalmas nemzetközi dimenziójú intézkedés, összhangban a WTO-val

| 8. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az Európai Unió az 1992. évi Rio de Janeiró-i egyezményt előkészítő nemzetközi tárgyalóbizottság létrehozásától kezdve törekszik az éghajlatváltozással szembeni védekezés célkitűzéseit tartalmazó nemzetközi egyezmény harmadik országokkal történő megtárgyalására, csak ez a törekvés egyelőre még nem járt sikerrel, noha majdnem egyhangú tudományos konszenzus alakult ki ennek egyre sürgősebbé válásáról; kéri, hogy az EU vállaljon folyamatos vezető szerepet, és hangsúlyozza, hogy létfontosságú szükség van annak biztosítására, hogy világszintű, kötelező erejű megállapodás szülessen a párizsi konferencián, amelyben valamennyi fél teljes körű kötelezettséget vállal arra, hogy hatékony lépéseket tesz az éghajlatváltozás veszélyeinek tényleges megakadályozása érdekében; hangsúlyozza, hogy e tárgyalásoknak egy jogilag kötelező érvényű megállapodást kell eredményezniük, amely a gazdaság egészére vonatkozó célokat határoz meg valamennyi fél számára, tiszteletben tartva azt a célkitűzést, hogy a globális felmelegedés mértéke ne haladja meg a 2 oC-t; hangsúlyozza, hogy egy átfogó nemzetközi megállapodás egyenlő versenyfeltételeket teremt az ipar számára, és csökkenti az Unióból származó kibocsátásáthelyezés kockázatát; |
| --- | --- |

8.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az Európai Unió az 1992. évi Rio de Janeiró-i egyezményt előkészítő nemzetközi tárgyalóbizottság létrehozásától kezdve törekszik az éghajlatváltozással szembeni védekezés célkitűzéseit tartalmazó nemzetközi egyezmény harmadik országokkal történő megtárgyalására, csak ez a törekvés egyelőre még nem járt sikerrel, noha majdnem egyhangú tudományos konszenzus alakult ki ennek egyre sürgősebbé válásáról; kéri, hogy az EU vállaljon folyamatos vezető szerepet, és hangsúlyozza, hogy létfontosságú szükség van annak biztosítására, hogy világszintű, kötelező erejű megállapodás szülessen a párizsi konferencián, amelyben valamennyi fél teljes körű kötelezettséget vállal arra, hogy hatékony lépéseket tesz az éghajlatváltozás veszélyeinek tényleges megakadályozása érdekében; hangsúlyozza, hogy e tárgyalásoknak egy jogilag kötelező érvényű megállapodást kell eredményezniük, amely a gazdaság egészére vonatkozó célokat határoz meg valamennyi fél számára, tiszteletben tartva azt a célkitűzést, hogy a globális felmelegedés mértéke ne haladja meg a 2 oC-t; hangsúlyozza, hogy egy átfogó nemzetközi megállapodás egyenlő versenyfeltételeket teremt az ipar számára, és csökkenti az Unióból származó kibocsátásáthelyezés kockázatát;

| 9. | kiemeli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi fellépés a legjobb recept a kibocsátásáthelyezés megakadályozására; hangsúlyozza, hogy a globális kibocsátások kezelésének legeredményesebb módja egy éghajlatváltozás elleni küzdelemről szóló ambiciózus nemzetközi megállapodás lenne, amely egyenlő feltételeket teremt az együttműködésre kész valamennyi ország számára és összefüggő, globális környezetvédelmi rendszert hozna létre a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésére; hangsúlyozza, hogy egy ilyen megállapodás tisztességes versenyhelyzetet teremtene az ipari fémek minden gyártója számára, feleslegessé tenné a határokon alkalmazandó kiigazító intézkedések fontolóra vételét, amennyiben a végrehajtását ténylegesen ellenőrizték és minden szükséges kiigazítást elvégeztek; rámutat, hogy egy ilyen nemzetközi megállapodásnak szükségszerűen tartalmaznia kell a főbb kibocsátó országok megbízható kötelezettségvállalásait; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében be kell tartani a szociális és a környezetvédelmi előírásokat; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi fellépés a legjobb recept a kibocsátásáthelyezés megakadályozására; hangsúlyozza, hogy a globális kibocsátások kezelésének legeredményesebb módja egy éghajlatváltozás elleni küzdelemről szóló ambiciózus nemzetközi megállapodás lenne, amely egyenlő feltételeket teremt az együttműködésre kész valamennyi ország számára és összefüggő, globális környezetvédelmi rendszert hozna létre a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésére; hangsúlyozza, hogy egy ilyen megállapodás tisztességes versenyhelyzetet teremtene az ipari fémek minden gyártója számára, feleslegessé tenné a határokon alkalmazandó kiigazító intézkedések fontolóra vételét, amennyiben a végrehajtását ténylegesen ellenőrizték és minden szükséges kiigazítást elvégeztek; rámutat, hogy egy ilyen nemzetközi megállapodásnak szükségszerűen tartalmaznia kell a főbb kibocsátó országok megbízható kötelezettségvállalásait; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében be kell tartani a szociális és a környezetvédelmi előírásokat;

| 10. | megjegyzi, hogy a behozatalt és a kivitelt együttesen figyelembe véve a határokon alkalmazott szén-dioxid-kiigazítási intézkedések beépítik az európai szabályozásba a termelés helybeni fogyasztásának előtérbe helyezését is tartalmazó kibocsátáscsökkentési modellt, és az ilyen, alulról felfelé építkező megközelítés előnye, hogy bárki által követhető, általános megoldást jelenthet, tiszteletben tartva minden tagállam szuverén jogát, hogy mennyire nagyra törő célkitűzéseket határoz meg éghajlat-politikájában, amennyiben az a következmények hatásának alapos értékelésén alapul; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokban biztosítsa az ipari fém alapú uniós termékek exportlehetőségeinek és piacra jutási lehetőségeinek egyértelmű javítását; megismétli, hogy a regionális, két- és többoldalú szabadkereskedelmi megállapodásokba a Bizottságnak bele kell vennie a nyersanyagokkal kapcsolatban folytatott torzító jellegű gyakorlatok tilalmát (kettős árképzés, exportkorlátozások); |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a behozatalt és a kivitelt együttesen figyelembe véve a határokon alkalmazott szén-dioxid-kiigazítási intézkedések beépítik az európai szabályozásba a termelés helybeni fogyasztásának előtérbe helyezését is tartalmazó kibocsátáscsökkentési modellt, és az ilyen, alulról felfelé építkező megközelítés előnye, hogy bárki által követhető, általános megoldást jelenthet, tiszteletben tartva minden tagállam szuverén jogát, hogy mennyire nagyra törő célkitűzéseket határoz meg éghajlat-politikájában, amennyiben az a következmények hatásának alapos értékelésén alapul; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokban biztosítsa az ipari fém alapú uniós termékek exportlehetőségeinek és piacra jutási lehetőségeinek egyértelmű javítását; megismétli, hogy a regionális, két- és többoldalú szabadkereskedelmi megállapodásokba a Bizottságnak bele kell vennie a nyersanyagokkal kapcsolatban folytatott torzító jellegű gyakorlatok tilalmát (kettős árképzés, exportkorlátozások);

| 11. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmet befolyásoló valamennyi intézkedésnek tiszteletben kell tartania a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokat; fenntartja, hogy az emberek, állatok és növények életének és egészségének megóvására, valamint a kimeríthető természeti erőforrások megőrzésére irányuló éghajlat-politikai célkitűzések – megkülönböztetéstől mentes alkalmazás mellett, és nem álcázott korlátozásokként – megfelelnek a GATT-egyezmény XX. cikkében felsorolt kivételeknek; megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás globális jellege miatt jogi figyelmet érdemel; úgy véli, hogy az alacsony szén-dioxid-tartalmú légkör (tiszta levegő) kimeríthető természeti erőforrás, ezért köztulajdonnak tekintendő; megjegyzi továbbá, hogy a határokon alkalmazandó kiigazító intézkedések következtében hozott megtorló intézkedéseket nem lehet a nemzetközi kereskedelmi szabályok megsértése és a büntetés kockázata nélkül végrehajtani; emlékeztet, hogy a cél semmi esetre sem az európai iparágak védelme, hanem annak biztosítása, hogy ezen iparágak a külföldi versenytársaikkal egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelmet befolyásoló valamennyi intézkedésnek tiszteletben kell tartania a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokat; fenntartja, hogy az emberek, állatok és növények életének és egészségének megóvására, valamint a kimeríthető természeti erőforrások megőrzésére irányuló éghajlat-politikai célkitűzések – megkülönböztetéstől mentes alkalmazás mellett, és nem álcázott korlátozásokként – megfelelnek a GATT-egyezmény XX. cikkében felsorolt kivételeknek; megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás globális jellege miatt jogi figyelmet érdemel; úgy véli, hogy az alacsony szén-dioxid-tartalmú légkör (tiszta levegő) kimeríthető természeti erőforrás, ezért köztulajdonnak tekintendő; megjegyzi továbbá, hogy a határokon alkalmazandó kiigazító intézkedések következtében hozott megtorló intézkedéseket nem lehet a nemzetközi kereskedelmi szabályok megsértése és a büntetés kockázata nélkül végrehajtani; emlékeztet, hogy a cél semmi esetre sem az európai iparágak védelme, hanem annak biztosítása, hogy ezen iparágak a külföldi versenytársaikkal egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek;

| 12. | rámutat, hogy kívánatos lenne fontolóra venni az árveréseken befolyt jövedelem egy részének környezetvédelmi kezdeményezésekre és éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedésekre, például a cancúni megállapodások által előírt Éghajlat-változási Alapba vagy más, éghajlatvédelmet finanszírozó nemzetközi eszközbe való részleges átcsoportosításának lehetőségét; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy kívánatos lenne fontolóra venni az árveréseken befolyt jövedelem egy részének környezetvédelmi kezdeményezésekre és éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedésekre, például a cancúni megállapodások által előírt Éghajlat-változási Alapba vagy más, éghajlatvédelmet finanszírozó nemzetközi eszközbe való részleges átcsoportosításának lehetőségét;

| 13. | megjegyzi, hogy a szénlábnyom, illetve a termékek teljes életciklusa alatt a környezetbe bocsátott szennyező anyagok mennyiségének kiszámítására vonatkozóan elfogadott normák növelik az átláthatóságot és megkönnyíthetik a fenntartható termelés és fogyasztás előmozdítását, többek között a fémiparban; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a szénlábnyom, illetve a termékek teljes életciklusa alatt a környezetbe bocsátott szennyező anyagok mennyiségének kiszámítására vonatkozóan elfogadott normák növelik az átláthatóságot és megkönnyíthetik a fenntartható termelés és fogyasztás előmozdítását, többek között a fémiparban;

A közvetett kibocsátások kompenzációja

| 14. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közvetett költségek állami támogatások rendszerén alapuló kompenzálása a tisztességtelen verseny új forrásává vált az EU egységes piacán az intenzív villamosenergia-felhasználású termelők között, akik közül néhányan állami hatóságaiktól pénzügyi támogatást kapnak; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a globális versenytársakkal folytatott és az európai termelők közötti verseny egyenlő feltételeinek biztosítása, valamint a kibocsátásáthelyezéssel szembeni hatékony védelem érdekében e kompenzációt össze kell hangolni, és indokolt esetben európai szinten engedélyezni kell; sürgeti, hogy harmonizálják ezt a kompenzációt, és indokolt esetben biztosítsák azt európai szinten, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a globális versenytársakkal és biztosítsák a kibocsátásáthelyezés hatékony megakadályozását, megjegyzi továbbá, hogy ez különösen a 6 színesfém esetén fontos, amelyekkel a globális kereslet és kínálat által, főként a londoni árutőzsdén meghatározott árakon kereskednek; megérti, hogy az ipari fémek előállítói árkövetők, és nem képesek a költségnövekedést a fogyasztókra áthárítani; megállapítja, hogy a közvetett kibocsátásokra vonatkozó kompenzációt feltétlenül fenn kell tartani; a piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről szóló megállapodásra hivatkozik (11), amely kimondja, hogy „az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a felülvizsgálat annak vizsgálatára is kiterjed, hogy milyen összehangolt szabályok révén lehet uniós szinten kompenzálni a közvetett költségeket”; e tekintetben felhívja a figyelmet a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK tanácsi rendeletre (12) , valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a különböző energiatámogatási rendszerek kiskereskedelmi energiaárakra gyakorolt hatását, amelyek közvetve befolyásolják az energiaigényes ágazatok versenyképességét az egyes tagállamokban; |
| --- | --- |

14.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közvetett költségek állami támogatások rendszerén alapuló kompenzálása a tisztességtelen verseny új forrásává vált az EU egységes piacán az intenzív villamosenergia-felhasználású termelők között, akik közül néhányan állami hatóságaiktól pénzügyi támogatást kapnak; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a globális versenytársakkal folytatott és az európai termelők közötti verseny egyenlő feltételeinek biztosítása, valamint a kibocsátásáthelyezéssel szembeni hatékony védelem érdekében e kompenzációt össze kell hangolni, és indokolt esetben európai szinten engedélyezni kell; sürgeti, hogy harmonizálják ezt a kompenzációt, és indokolt esetben biztosítsák azt európai szinten, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a globális versenytársakkal és biztosítsák a kibocsátásáthelyezés hatékony megakadályozását, megjegyzi továbbá, hogy ez különösen a 6 színesfém esetén fontos, amelyekkel a globális kereslet és kínálat által, főként a londoni árutőzsdén meghatározott árakon kereskednek; megérti, hogy az ipari fémek előállítói árkövetők, és nem képesek a költségnövekedést a fogyasztókra áthárítani; megállapítja, hogy a közvetett kibocsátásokra vonatkozó kompenzációt feltétlenül fenn kell tartani; a piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről szóló megállapodásra hivatkozik (11), amely kimondja, hogy „az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a felülvizsgálat annak vizsgálatára is kiterjed, hogy milyen összehangolt szabályok révén lehet uniós szinten kompenzálni a közvetett költségeket”; e tekintetben felhívja a figyelmet a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK tanácsi rendeletre (12) , valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a különböző energiatámogatási rendszerek kiskereskedelmi energiaárakra gyakorolt hatását, amelyek közvetve befolyásolják az energiaigényes ágazatok versenyképességét az egyes tagállamokban;

| 15. | úgy véli, hogy a szén differenciált – az egyes szolgáltatók energiaszerkezetéből fakadó – hatása a villamos energia árára a verseny legitim tényezője, amely többek között az egyes államok független választásának függvénye; üdvözli a Bizottság európai energiaunióra vonatkozó javaslatát; úgy véli, hogy a jól működő belső energiapiac, amely biztonságos és fenntartható energiát szolgáltat és megfelelő összeköttetést biztosít a tagállamok között, segít abban, hogy csökkenjenek az energiaárak az európai ipar és a fogyasztók számára; úgy véli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer az ipari kibocsátások csökkentésére irányuló uniós harmonizált intézkedés, ezért hatásait is harmonizált rendszer keretében kell kezelni; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a szén differenciált – az egyes szolgáltatók energiaszerkezetéből fakadó – hatása a villamos energia árára a verseny legitim tényezője, amely többek között az egyes államok független választásának függvénye; üdvözli a Bizottság európai energiaunióra vonatkozó javaslatát; úgy véli, hogy a jól működő belső energiapiac, amely biztonságos és fenntartható energiát szolgáltat és megfelelő összeköttetést biztosít a tagállamok között, segít abban, hogy csökkenjenek az energiaárak az európai ipar és a fogyasztók számára; úgy véli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer az ipari kibocsátások csökkentésére irányuló uniós harmonizált intézkedés, ezért hatásait is harmonizált rendszer keretében kell kezelni;

Az alacsony szénlábnyomú fémgyártásba történő beruházás támogatása

| 16. | határozottan kéri, hogy a kibocsátásáthelyezés által érintett ágazatokban a leghatékonyabb üzemek ingyenes kvótákat kapjanak a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2018-tól kezdődően és a kibocsátáskereskedelmi rendszer negyedik, 2021 és 2030 közé eső időszakában az új berendezések beszerzésére, kutatásra és fejlesztésre (többek között a szén-dioxid megkötésére, raktározására és felhasználására vonatkozóan), valamint a munkavállalók képzésére irányuló beruházási programok alapján, az éghajlat- és környezetvédelemmel kapcsolatos magas követelményeknek és a munkavállalói jogoknak való megfelelés érdekében; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy Európa továbbra is példaértékű maradjon az ipari fémek előállítása terén, feltétlenül szükség van a kutatásba és a fejlesztésbe való befektetésre; emlékeztet, hogy azok az iparágak tudnak a legjobban ellenállni a válságnak, ahol a legtöbb a beruházás; kéri, hogy a kibocsátási egységek árverésre bocsátásából származó bevételeket az Unión belül és a fejlődő országokban végrehajtott, éghajlatváltozás elleni intézkedések finanszírozására használják fel, többek között a megújuló energiaforrásokba való beruházásokra és az ipari energiahatékonysági projektekre; támogatja a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitika keretében kidolgozott, arra vonatkozó terveket, hogy az Európai Tanács 2014. október 23-i következtetéseiben megállapítottaknak megfelelően eszközt (NER400) hozzanak létre a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, az innovatív megújuló energiaforrások és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos ipari innovációk tekintetében; javasolja, hogy a szén-dioxid leválasztásával, felhasználásával és tárolásával kapcsolatos kísérleti és bemutató projektek legyenek részei a Bizottság által a NER 300 és a jövőbeli NER 400 program mintájára előmozdított, alacsony kibocsátású technológiákat támogató, a finanszírozó és az üzemeltető közös pénzügyi kockázatvállalása mellett működő finanszírozási programoknak; emlékeztet arra, hogy az állami beruházások és – európai kontextusban – a Horizont 2020 programból származó pénzeszközök jelentős szerepet játszanak az ipari fémek iparának környezetvédelmi és energiahatékonyságának javításában, ideértve a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésének megvalósítását az Európa 2020 stratégia céljaival összhangban; az ipari dolgozók alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos képzését stratégiai beruházásnak tekinti, amelyet teljes körűen be kell építeni a Bizottság által támogatott, alacsony szén-dioxid-kibocsátásra történő átállás finanszírozására irányuló programokba; |
| --- | --- |

16.

határozottan kéri, hogy a kibocsátásáthelyezés által érintett ágazatokban a leghatékonyabb üzemek ingyenes kvótákat kapjanak a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2018-tól kezdődően és a kibocsátáskereskedelmi rendszer negyedik, 2021 és 2030 közé eső időszakában az új berendezések beszerzésére, kutatásra és fejlesztésre (többek között a szén-dioxid megkötésére, raktározására és felhasználására vonatkozóan), valamint a munkavállalók képzésére irányuló beruházási programok alapján, az éghajlat- és környezetvédelemmel kapcsolatos magas követelményeknek és a munkavállalói jogoknak való megfelelés érdekében; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy Európa továbbra is példaértékű maradjon az ipari fémek előállítása terén, feltétlenül szükség van a kutatásba és a fejlesztésbe való befektetésre; emlékeztet, hogy azok az iparágak tudnak a legjobban ellenállni a válságnak, ahol a legtöbb a beruházás; kéri, hogy a kibocsátási egységek árverésre bocsátásából származó bevételeket az Unión belül és a fejlődő országokban végrehajtott, éghajlatváltozás elleni intézkedések finanszírozására használják fel, többek között a megújuló energiaforrásokba való beruházásokra és az ipari energiahatékonysági projektekre; támogatja a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitika keretében kidolgozott, arra vonatkozó terveket, hogy az Európai Tanács 2014. október 23-i következtetéseiben megállapítottaknak megfelelően eszközt (NER400) hozzanak létre a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, az innovatív megújuló energiaforrások és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal kapcsolatos ipari innovációk tekintetében; javasolja, hogy a szén-dioxid leválasztásával, felhasználásával és tárolásával kapcsolatos kísérleti és bemutató projektek legyenek részei a Bizottság által a NER 300 és a jövőbeli NER 400 program mintájára előmozdított, alacsony kibocsátású technológiákat támogató, a finanszírozó és az üzemeltető közös pénzügyi kockázatvállalása mellett működő finanszírozási programoknak; emlékeztet arra, hogy az állami beruházások és – európai kontextusban – a Horizont 2020 programból származó pénzeszközök jelentős szerepet játszanak az ipari fémek iparának környezetvédelmi és energiahatékonyságának javításában, ideértve a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésének megvalósítását az Európa 2020 stratégia céljaival összhangban; az ipari dolgozók alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos képzését stratégiai beruházásnak tekinti, amelyet teljes körűen be kell építeni a Bizottság által támogatott, alacsony szén-dioxid-kibocsátásra történő átállás finanszírozására irányuló programokba;

Pénzügyi számvitel és átláthatóság

| 17. | javasolja, hogy a vállalatok éves elszámolásainak nyilvánosságra hozatalakor a szén-dioxid-kibocsátási kvóták is képezzék közzététel tárgyát, és hogy az Európai Unió segítse elő az e célra szolgáló nemzetközi elszámolási szabvány létrehozására irányuló munkák megkezdését; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy a vállalatok éves elszámolásainak nyilvánosságra hozatalakor a szén-dioxid-kibocsátási kvóták is képezzék közzététel tárgyát, és hogy az Európai Unió segítse elő az e célra szolgáló nemzetközi elszámolási szabvány létrehozására irányuló munkák megkezdését;

| 18. | hangsúlyozza az átláthatóság fontosságát a kibocsátási egységekből származó tagállami bevételek felhasználása terén; elhívja a figyelmet ezzel összefüggésben a tagállamok azon kötelezettségére, hogy tájékoztatniuk kell a Bizottságot a kibocsátáskereskedelemből származó bevételek felhasználásáról; hangsúlyozza, hogy a fokozott átláthatóság révén a polgárok számára láthatóbbá válna a kibocsátáskereskedelemből származó jövedelmek nemzeti hatóságok által történő felhasználása; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az átláthatóság fontosságát a kibocsátási egységekből származó tagállami bevételek felhasználása terén; elhívja a figyelmet ezzel összefüggésben a tagállamok azon kötelezettségére, hogy tájékoztatniuk kell a Bizottságot a kibocsátáskereskedelemből származó bevételek felhasználásáról; hangsúlyozza, hogy a fokozott átláthatóság révén a polgárok számára láthatóbbá válna a kibocsátáskereskedelemből származó jövedelmek nemzeti hatóságok által történő felhasználása;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a létesítményeknek és a vállalatoknak a társadalmi felelősségvállalásra és a jelentéstételre vonatkozó minden jogi követelményt tiszteletben kell tartaniuk, hogy biztosítsák a környezetvédelmi előírások egyenlő és hatékony végrehajtását, és azt, hogy az illetékes hatóságok és az érdekelt felek – többek között a munkavállalók, illetve a civil társadalom és a helyi közösségek képviselői – minden lényeges információhoz hozzáférjenek; hangsúlyozza a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférés jogát, amit az Aarhusi Egyezmény állapít meg és az uniós és nemzeti jogszabályok – többek között a 2003/87/EK irányelv – hajtanak végre; javasolja, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszernek alávetett minden minősített létesítmény évente szolgáltasson teljes körű – és mind a munkavállalók, mind a környező területeken élő lakosság civil társadalmi képviselői számára hozzáférhető – adatokat az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az európai környezetvédelmi, valamint munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi irányelveknek való megfelelőségre vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a létesítményeknek és a vállalatoknak a társadalmi felelősségvállalásra és a jelentéstételre vonatkozó minden jogi követelményt tiszteletben kell tartaniuk, hogy biztosítsák a környezetvédelmi előírások egyenlő és hatékony végrehajtását, és azt, hogy az illetékes hatóságok és az érdekelt felek – többek között a munkavállalók, illetve a civil társadalom és a helyi közösségek képviselői – minden lényeges információhoz hozzáférjenek; hangsúlyozza a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférés jogát, amit az Aarhusi Egyezmény állapít meg és az uniós és nemzeti jogszabályok – többek között a 2003/87/EK irányelv – hajtanak végre; javasolja, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszernek alávetett minden minősített létesítmény évente szolgáltasson teljes körű – és mind a munkavállalók, mind a környező területeken élő lakosság civil társadalmi képviselői számára hozzáférhető – adatokat az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és az európai környezetvédelmi, valamint munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi irányelveknek való megfelelőségre vonatkozóan;

A villamosenergia-ellátási szerződések kérdése

| 20. | rámutat annak fontosságára az európai ipari fém ágazat versenyképessége szempontjából, hogy lehetséges legyen hosszú távú szerződések megkötése bizonyos, a Bizottság által meghatározandó feltételek mellett, amelyeknek összeegyeztethetőknek kell lenniük a beruházás megtérülésével, aminek időtartama a nagy tőkeintenzitású iparágak esetében nem lehet kevesebb tizenöt évnél; emlékeztet arra, hogy a gyártóknak beruházásaik biztosításához kiszámítható árakra és egyértelmű jogi keretre van szükségük; hangsúlyozza, hogy a villamos energia éves árverésen való értékesítésével szemben a villamosenergia-szolgáltatási szerződések által kínált hosszú távú stabilitást kell előnyben részesíteni; aggasztónak tartja, hogy a piaci szabályok egyes tagállamokban lehetővé teszik egy strukturális rés meglétét a villamos energia ára és a termelési költségek között; kéri a Bizottságot, hogy folytasson küzdelmet a magán oligopóliumok hatalmas nyeresége ellen az energiapiacon; |
| --- | --- |

20.

rámutat annak fontosságára az európai ipari fém ágazat versenyképessége szempontjából, hogy lehetséges legyen hosszú távú szerződések megkötése bizonyos, a Bizottság által meghatározandó feltételek mellett, amelyeknek összeegyeztethetőknek kell lenniük a beruházás megtérülésével, aminek időtartama a nagy tőkeintenzitású iparágak esetében nem lehet kevesebb tizenöt évnél; emlékeztet arra, hogy a gyártóknak beruházásaik biztosításához kiszámítható árakra és egyértelmű jogi keretre van szükségük; hangsúlyozza, hogy a villamos energia éves árverésen való értékesítésével szemben a villamosenergia-szolgáltatási szerződések által kínált hosszú távú stabilitást kell előnyben részesíteni; aggasztónak tartja, hogy a piaci szabályok egyes tagállamokban lehetővé teszik egy strukturális rés meglétét a villamos energia ára és a termelési költségek között; kéri a Bizottságot, hogy folytasson küzdelmet a magán oligopóliumok hatalmas nyeresége ellen az energiapiacon;

| 21. | aggasztónak tartja azokat a piaci szabályokat, amelyek lehetővé teszik egy strukturális rés meglétét a villamos energia ára és a termelési költségek között; |
| --- | --- |

21.

aggasztónak tartja azokat a piaci szabályokat, amelyek lehetővé teszik egy strukturális rés meglétét a villamos energia ára és a termelési költségek között;

A szaktudás átadása

| 22. | kéri, hogy a munkavállalók generációi között a szaktudás átadását minden öregedő korfájú üzemben, valamennyi magas képzettséget igénylő termelési pozíció esetében biztosítsák; támogatja, hogy a munkavállalók kollektív szaktudásának fejlesztése érdekében a fiatal munkavállalók szaktudásának vállalaton belüli elsajátítását a gyakorlati képzéssel kapcsolatos strukturális politika keretében mozdítsák elő; hangsúlyozza az ipari fémek ágazatában dolgozó munkavállalók készségeinek és képesítéseinek fontosságát; olyan aktív foglalkoztatási és iparpolitikák kidolgozását kéri, amelyek biztosítják, hogy e tudást az ipari fémek európai iparának fontos eszközeként fejlesztik és ismerik el; kéri, hogy a termelés életképességének értékelésekor minden üzemben mérlegeljék az ipari know-how és a szakképzett munkaerő fenntartását; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy a munkavállalók generációi között a szaktudás átadását minden öregedő korfájú üzemben, valamennyi magas képzettséget igénylő termelési pozíció esetében biztosítsák; támogatja, hogy a munkavállalók kollektív szaktudásának fejlesztése érdekében a fiatal munkavállalók szaktudásának vállalaton belüli elsajátítását a gyakorlati képzéssel kapcsolatos strukturális politika keretében mozdítsák elő; hangsúlyozza az ipari fémek ágazatában dolgozó munkavállalók készségeinek és képesítéseinek fontosságát; olyan aktív foglalkoztatási és iparpolitikák kidolgozását kéri, amelyek biztosítják, hogy e tudást az ipari fémek európai iparának fontos eszközeként fejlesztik és ismerik el; kéri, hogy a termelés életképességének értékelésekor minden üzemben mérlegeljék az ipari know-how és a szakképzett munkaerő fenntartását;

Nyersanyagellátás

| 23. | a szakképzett foglalkoztatás fejlesztésének egész értéklánc mentén történő előmozdítása érdekében az európai országok és a nyersanyagtermelő országok közötti hozzáadott érték megosztását célzó stratégiai partnerségen alapuló, kohászati nyersanyagokkal kapcsolatos európai diplomáciai fellépés kidolgozását szorgalmazza; kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre mélyreható acélpiaci elemző eszközt, amely képes pontos információt nyújtani az európai és a globális acélkereslet és -kínálat egyensúlyáról, és amely különbséget tesz e piacok fejlődésének strukturális és ciklikus összetevői között; úgy véli, hogy az ipari fémek elsődleges és másodlagos piacainak nyomon követése jelentős mértékben hozzájárulhat az ezen iparágak ciklikus természete miatt elkerülhetetlen kiigazító és proaktív intézkedésekhez; üdvözli a ritkaföldfémekkel kapcsolatos európai kompetenciahálózat (ERECON) jelentését (13); kéri a Bizottságot, hogy folytassa az ERECON keretében tett, arra irányuló intézkedéseit, hogy a ritkaföldfémek diverzifikált és fenntartható ellátási láncát hozza létre Európában, és kifejezetten kéri, hogy hajtsa végre a szakpolitikai ajánlásokat és nyújtson támogatást a helyettesítésre kínálkozó megoldásokhoz és a nagyobb fokú újrahasznosításhoz; |
| --- | --- |

23.

a szakképzett foglalkoztatás fejlesztésének egész értéklánc mentén történő előmozdítása érdekében az európai országok és a nyersanyagtermelő országok közötti hozzáadott érték megosztását célzó stratégiai partnerségen alapuló, kohászati nyersanyagokkal kapcsolatos európai diplomáciai fellépés kidolgozását szorgalmazza; kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre mélyreható acélpiaci elemző eszközt, amely képes pontos információt nyújtani az európai és a globális acélkereslet és -kínálat egyensúlyáról, és amely különbséget tesz e piacok fejlődésének strukturális és ciklikus összetevői között; úgy véli, hogy az ipari fémek elsődleges és másodlagos piacainak nyomon követése jelentős mértékben hozzájárulhat az ezen iparágak ciklikus természete miatt elkerülhetetlen kiigazító és proaktív intézkedésekhez; üdvözli a ritkaföldfémekkel kapcsolatos európai kompetenciahálózat (ERECON) jelentését (13); kéri a Bizottságot, hogy folytassa az ERECON keretében tett, arra irányuló intézkedéseit, hogy a ritkaföldfémek diverzifikált és fenntartható ellátási láncát hozza létre Európában, és kifejezetten kéri, hogy hajtsa végre a szakpolitikai ajánlásokat és nyújtson támogatást a helyettesítésre kínálkozó megoldásokhoz és a nagyobb fokú újrahasznosításhoz;

Az európai kereskedelemvédelmi intézkedések az ipari fémek vonatkozásában: inkább a megelőzés, mint a túl kései orvoslás

| 24. | arra ösztönzi a Tanácsot, hogy végezze el a piacvédelmi eszközökről szóló két rendelet felülvizsgálatát ezen eszközök egyszerűsítése, megerősítése és felgyorsítása érdekében, gondoskodva arról, hogy ne gyengüljenek meg; javasolja, hogy a Bizottság legfeljebb egy hónapig tartó előzetes vizsgálati szakaszban végezze el a dömping és szubvenció elleni panaszok első vizsgálatát, az ennek során feltárt tények alapján fogadjon el a megelőzésre irányuló kiigazító intézkedéseket, és ezt kövesse a részletes vizsgálat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácson belül annak ellenére elakadt a piacvédelmi eszközök korszerűsítéséről szóló jogalkotási javaslat, hogy a Parlament határozottan támogatta a harmadik országokból származó tisztességtelen behozatallal szembeni szigorúbb intézkedéseket; kéri a Tanácsot, hogy mihamarabb határozzon a piacvédelmi eszközök korszerűsítéséről, hogy végre megfelelő választ lehessen adni a tisztességtelen gyakorlatokra, és védeni lehessen az európai piacot a dömpinggel szemben, biztosítva ezáltal az egyenlő feltételeket, és azt, hogy teljes mértékben élvezni lehessen az energetikai átállás kínálta lehetőségeket; |
| --- | --- |

24.

arra ösztönzi a Tanácsot, hogy végezze el a piacvédelmi eszközökről szóló két rendelet felülvizsgálatát ezen eszközök egyszerűsítése, megerősítése és felgyorsítása érdekében, gondoskodva arról, hogy ne gyengüljenek meg; javasolja, hogy a Bizottság legfeljebb egy hónapig tartó előzetes vizsgálati szakaszban végezze el a dömping és szubvenció elleni panaszok első vizsgálatát, az ennek során feltárt tények alapján fogadjon el a megelőzésre irányuló kiigazító intézkedéseket, és ezt kövesse a részletes vizsgálat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanácson belül annak ellenére elakadt a piacvédelmi eszközök korszerűsítéséről szóló jogalkotási javaslat, hogy a Parlament határozottan támogatta a harmadik országokból származó tisztességtelen behozatallal szembeni szigorúbb intézkedéseket; kéri a Tanácsot, hogy mihamarabb határozzon a piacvédelmi eszközök korszerűsítéséről, hogy végre megfelelő választ lehessen adni a tisztességtelen gyakorlatokra, és védeni lehessen az európai piacot a dömpinggel szemben, biztosítva ezáltal az egyenlő feltételeket, és azt, hogy teljes mértékben élvezni lehessen az energetikai átállás kínálta lehetőségeket;

| 25. | célkitűzésként határozza meg az Unió területén használt ritka földfémek és kritikus fémek újrahasznosításának gyors növelését; |
| --- | --- |

25.

célkitűzésként határozza meg az Unió területén használt ritka földfémek és kritikus fémek újrahasznosításának gyors növelését;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a rozsdamentes acélok és az alumínium – miként valamennyi ipari fém – globális verseny tárgyát képezik; sürgős teendőnek tartja, hogy az Európai Bizottság a világpiacot tekintse földrajzi referenciapiacnak, és az érintett piac meghatározásakor elemzései és összehasonlításai során ne csupán a belső piacra korlátozza figyelmét; kéri, hogy többek között az üzemre és a munkaerőre is kiterjedő, termelési kapacitással kapcsolatos hatástanulmányt a Bizottság Verseny Főigazgatóságának döntése előtt készítsék el, és a következtetéseit építsék be a az érintett felek számára készített végleges dokumentumba; a versenypolitikára és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok felülvizsgálatát szorgalmazza azzal a céllal, hogy elősegítsék a társadalmi és a regionális kohézió fenntartását, a környezetvédelmi normák javítását, illetve a közegészségügyi aggályok kezelését célzó állami beavatkozást; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a rozsdamentes acélok és az alumínium – miként valamennyi ipari fém – globális verseny tárgyát képezik; sürgős teendőnek tartja, hogy az Európai Bizottság a világpiacot tekintse földrajzi referenciapiacnak, és az érintett piac meghatározásakor elemzései és összehasonlításai során ne csupán a belső piacra korlátozza figyelmét; kéri, hogy többek között az üzemre és a munkaerőre is kiterjedő, termelési kapacitással kapcsolatos hatástanulmányt a Bizottság Verseny Főigazgatóságának döntése előtt készítsék el, és a következtetéseit építsék be a az érintett felek számára készített végleges dokumentumba; a versenypolitikára és az állami támogatásokra vonatkozó szabályok felülvizsgálatát szorgalmazza azzal a céllal, hogy elősegítsék a társadalmi és a regionális kohézió fenntartását, a környezetvédelmi normák javítását, illetve a közegészségügyi aggályok kezelését célzó állami beavatkozást;

| 27. | egyetért azzal, hogy az ipari kockázatok megelőzése érdekében helyi tájékoztató és egyeztető bizottságok álljanak fel, amelyekben az ellenőrzés és a riasztás tekintetében hatáskörrel rendelkező minden érdekelt fél helyet kap; hangsúlyozza, hogy a munkavállalók képviselői elismert szakértelemmel rendelkeznek a stratégiai választások és a vállalati döntéshozatal terén; |
| --- | --- |

27.

egyetért azzal, hogy az ipari kockázatok megelőzése érdekében helyi tájékoztató és egyeztető bizottságok álljanak fel, amelyekben az ellenőrzés és a riasztás tekintetében hatáskörrel rendelkező minden érdekelt fél helyet kap; hangsúlyozza, hogy a munkavállalók képviselői elismert szakértelemmel rendelkeznek a stratégiai választások és a vállalati döntéshozatal terén;

Az ipari fémek szerepe a körforgásos gazdaságban

| 28. | ezzel összefüggésben kiemeli a másodlagos fémek pozitív hatását, amelyek révén jelentős mértékben csökkenthető az energia- és nyersanyagbevitel; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a másodlagos fémek piacának fejlesztését és működését; a melléktermékek és újrahasznosított fémek hasznosításának a versenyképesség növelése céljából történő összekapcsolása érdekében ösztönzi a körforgásos gazdaság létrehozását valamennyi ipari fémet előállító üzemben; a melléktermékek és újrahasznosított fémek hasznosításának a versenyképesség növelése céljából történő összekapcsolása érdekében sürgeti a körforgásos gazdaság létrehozásának kötelezővé tételét valamennyi ipari fémet előállító üzemben; célkitűzésként határozza meg az Unió területén használt ritka földfémek és kritikus fémek újrahasznosításának gyors növelését; erős kapcsolatok létrehozását kéri az ipari fémeket újrahasznosító ágazat és más ágazatok között az ipar méretének és rugalmasságának megerősítése érdekében, különösen az ipar leépülése által érintett régiókban; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a termék- és anyaghelyettesítésben, valamint a fémhulladékok többek között acél és alumíniumgyártásban való felhasználásának növelésében rejlő hatalmas lehetőséget; hangsúlyozza, hogy az ipari fémek többsége sokszor újrahasznosítható az elsődleges előállításhoz felhasznált energia töredékéből; aggodalommal tölti el az alumínium és a réz például Kínába és Indiába történő legális és illegális kivitelével Európának okozott hatalmas energiaveszteség miatt, miközben ezek az államok maguk vezették be az alumínium kivitelének tilalmát; úgy véli, hogy a magas szintű környezetvédelmi előírásokat és a körforgásos gazdaság elveinek alapvető fontosságot kell tulajdonítani a fejlesztési és az innovációs beruházások tekintetében az ipari fémek európai ágazatában; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki gazdasági ösztönzőket a fémek, például a kritikus nyersanyagok – köztük a ritkaföldfémek – újrahasznosítására, amelyek esetében az újrahasznosítás jelenleg gazdaságtalan, vizsgálja meg, hogy miként lehetne támogatni az újrahasznosított anyagok piacait többek között az újrahasznosított anyagokra vonatkozó zöld tanúsítványok, környezetbarát tervezési előírások és pénzügyi ösztönzők révén, és gondoskodjon arról, hogy a kohéziós politika és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (EBSA)-költségvetések is előnyben részesítsék az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás előmozdítását; úgy véli, hogy javítani kell a hulladékokra vonatkozó jogszabályokat az uniós fémhulladék-piac működésének fenntartása érdekében, például az elhasználódott járművekről szóló irányelv és egyéb, hulladékokról szóló jogszabályok felülvizsgálata által; javasolja intézkedések foganatosítását a gyűjtési célok meghatározása, a termelők felelősségének megerősítése, valamint a hulladékká válásról szóló jogszabályok hatályának például a nehéz tehergépjárművekre, a buszokra és a motorkerékpárokra történő kiterjesztése tekintetében; hangsúlyozza, hogy képesítéssel rendelkező és szakképzett emberekre van szükség ahhoz, hogy megbirkózzanak a fenntarthatóbb termelési eljárásokra és termékekre történő átállással, valamint olyan európai oktatási és képzési stratégia kidolgozását szorgalmazza, amely támogatja a vállalatokat, a kutatóintézeteket és a szociális partnereket az annak közös megvizsgálására irányuló erőfeszítéseikben, hogy milyen készségekre van szükség a környezeti fenntarthatóság megvalósításához; |
| --- | --- |

28.

ezzel összefüggésben kiemeli a másodlagos fémek pozitív hatását, amelyek révén jelentős mértékben csökkenthető az energia- és nyersanyagbevitel; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a másodlagos fémek piacának fejlesztését és működését; a melléktermékek és újrahasznosított fémek hasznosításának a versenyképesség növelése céljából történő összekapcsolása érdekében ösztönzi a körforgásos gazdaság létrehozását valamennyi ipari fémet előállító üzemben; a melléktermékek és újrahasznosított fémek hasznosításának a versenyképesség növelése céljából történő összekapcsolása érdekében sürgeti a körforgásos gazdaság létrehozásának kötelezővé tételét valamennyi ipari fémet előállító üzemben; célkitűzésként határozza meg az Unió területén használt ritka földfémek és kritikus fémek újrahasznosításának gyors növelését; erős kapcsolatok létrehozását kéri az ipari fémeket újrahasznosító ágazat és más ágazatok között az ipar méretének és rugalmasságának megerősítése érdekében, különösen az ipar leépülése által érintett régiókban; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a termék- és anyaghelyettesítésben, valamint a fémhulladékok többek között acél és alumíniumgyártásban való felhasználásának növelésében rejlő hatalmas lehetőséget; hangsúlyozza, hogy az ipari fémek többsége sokszor újrahasznosítható az elsődleges előállításhoz felhasznált energia töredékéből; aggodalommal tölti el az alumínium és a réz például Kínába és Indiába történő legális és illegális kivitelével Európának okozott hatalmas energiaveszteség miatt, miközben ezek az államok maguk vezették be az alumínium kivitelének tilalmát; úgy véli, hogy a magas szintű környezetvédelmi előírásokat és a körforgásos gazdaság elveinek alapvető fontosságot kell tulajdonítani a fejlesztési és az innovációs beruházások tekintetében az ipari fémek európai ágazatában; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki gazdasági ösztönzőket a fémek, például a kritikus nyersanyagok – köztük a ritkaföldfémek – újrahasznosítására, amelyek esetében az újrahasznosítás jelenleg gazdaságtalan, vizsgálja meg, hogy miként lehetne támogatni az újrahasznosított anyagok piacait többek között az újrahasznosított anyagokra vonatkozó zöld tanúsítványok, környezetbarát tervezési előírások és pénzügyi ösztönzők révén, és gondoskodjon arról, hogy a kohéziós politika és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (EBSA)-költségvetések is előnyben részesítsék az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás előmozdítását; úgy véli, hogy javítani kell a hulladékokra vonatkozó jogszabályokat az uniós fémhulladék-piac működésének fenntartása érdekében, például az elhasználódott járművekről szóló irányelv és egyéb, hulladékokról szóló jogszabályok felülvizsgálata által; javasolja intézkedések foganatosítását a gyűjtési célok meghatározása, a termelők felelősségének megerősítése, valamint a hulladékká válásról szóló jogszabályok hatályának például a nehéz tehergépjárművekre, a buszokra és a motorkerékpárokra történő kiterjesztése tekintetében; hangsúlyozza, hogy képesítéssel rendelkező és szakképzett emberekre van szükség ahhoz, hogy megbirkózzanak a fenntarthatóbb termelési eljárásokra és termékekre történő átállással, valamint olyan európai oktatási és képzési stratégia kidolgozását szorgalmazza, amely támogatja a vállalatokat, a kutatóintézeteket és a szociális partnereket az annak közös megvizsgálására irányuló erőfeszítéseikben, hogy milyen készségekre van szükség a környezeti fenntarthatóság megvalósításához;

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o..

(3)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(4)  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.

(5)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(6)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

(7)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0032.

(9)  HL C 251. E, 2013.8.31., 75. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0104.

(11)  Lásd az (EU 2015/1814 határozat 9. preambulumbekezdésést (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.)

(12)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(13)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/erecon/index_en.htm

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/127 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/127

---

P8_TA(2015)0461

A magyarországi helyzet: az Európai Parlament 2015. június 10-i állásfoglalásának nyomon követése

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása a magyarországi helyzetről (2015/2935(RSP))

(2017/C 399/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, különösen annak második és negyedik–hetedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumára, különösen annak második és negyedik–hetedik bekezdésére,

| — | tekintettel az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 6. és 7. cikkére, valamint az EUSZ és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) azon cikkeire, amelyek az alapvető jogok Unióban való tiszteletben tartásához, előmozdításához és védelméhez kapcsolódnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 6. és 7. cikkére, valamint az EUSZ és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) azon cikkeire, amelyek az alapvető jogok Unióban való tiszteletben tartásához, előmozdításához és védelméhez kapcsolódnak,

| — | tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-én Strasbourgban kihirdetett és a Lisszaboni Szerződéssel 2009 decemberében hatályba lépett 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az emberi jogok európai egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az emberi jogok európai egyezményére,

| — | tekintettel a magyarországi helyzetről szóló 2015. június 10-i állásfoglalásaira (1), az „Az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (2), a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (3), valamint a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyarországi helyzetről szóló 2015. június 10-i állásfoglalásaira (1), az „Az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (2), a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (3), valamint a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158),

| — | tekintettel a Tanács jogállamisággal kapcsolatos éves párbeszédére, amelyre először 2015. november 17-én került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács jogállamisággal kapcsolatos éves párbeszédére, amelyre először 2015. november 17-én került sor,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának magyarországi látogatását követően kiadott, 2015. november 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának magyarországi látogatását követően kiadott, 2015. november 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Magyar Országgyűlés által elfogadott, a tömeges bevándorlásról szóló, 2015. évi CXL. törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Magyar Országgyűlés által elfogadott, a tömeges bevándorlásról szóló, 2015. évi CXL. törvényre,

| — | tekintettel a Magyar Országgyűlés által elfogadott, Magyarország államhatárának hatékonyabb védelméről és a tömeges bevándorlás kezeléséről szóló, 2015. évi CXLII. törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Magyar Országgyűlés által elfogadott, Magyarország államhatárának hatékonyabb védelméről és a tömeges bevándorlás kezeléséről szóló, 2015. évi CXLII. törvényre,

| — | tekintettel az Európai Unió vezetőinek szóló üzenetet tartalmazó, 2015. szeptember 22-i 36/2015. számú országgyűlési határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió vezetőinek szóló üzenetet tartalmazó, 2015. szeptember 22-i 36/2015. számú országgyűlési határozatra,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nevében a Bizottsághoz intézett, „A magyarországi helyzet: az Európai Parlament 2015. június 10-i állásfoglalásának nyomon követése” című, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000140/2015 – B8-1110/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nevében a Bizottsághoz intézett, „A magyarországi helyzet: az Európai Parlament 2015. június 10-i állásfoglalásának nyomon követése” című, szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000140/2015 – B8-1110/2015),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. november 5-i, a Parlament 2015. június 10-i állásfoglalására adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. november 5-i, a Parlament 2015. június 10-i állásfoglalására adott válaszára,

| — | tekintettel az Európai Parlamentben a magyarországi helyzetről tartott 2015. december 2-i plenáris vitán a Bizottság által tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentben a magyarországi helyzetről tartott 2015. december 2-i plenáris vitán a Bizottság által tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, és mivel ezek az értékek univerzálisak és közösek a tagállamokban (az EUSZ 2. cikke); mivel az EUSZ 2. cikkében említett értékek valamely tagállam által történő súlyos megsértésének egyértelmű kockázata a 7. cikk szerinti eljárást vonná maga után; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, és mivel ezek az értékek univerzálisak és közösek a tagállamokban (az EUSZ 2. cikke); mivel az EUSZ 2. cikkében említett értékek valamely tagállam által történő súlyos megsértésének egyértelmű kockázata a 7. cikk szerinti eljárást vonná maga után;

| B. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája az EU elsődleges jogának részét képezi, és tilt minden megkülönböztetést, így különösen a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája az EU elsődleges jogának részét képezi, és tilt minden megkülönböztetést, így különösen a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést;

| C. | mivel a jogállamiság nemzeti szintű végrehajtásának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok jogi és adminisztratív rendszerei iránti bizalom biztosításában; mivel az EU indokolt hajthatatlansága a demokrácia tiszteletének, a jogállamiságnak és az alapvető jogoknak az értékeivel kapcsolatban kulcsfontosságú az Unió hitelességének biztosítása szempontjából, belföldön és a nemzetközi színtéren egyaránt; |
| --- | --- |

C.

mivel a jogállamiság nemzeti szintű végrehajtásának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok jogi és adminisztratív rendszerei iránti bizalom biztosításában; mivel az EU indokolt hajthatatlansága a demokrácia tiszteletének, a jogállamiságnak és az alapvető jogoknak az értékeivel kapcsolatban kulcsfontosságú az Unió hitelességének biztosítása szempontjából, belföldön és a nemzetközi színtéren egyaránt;

| D. | mivel a menedékhez való jogot a menekültek helyzetéről szóló, 1951. július 28-i Genfi Egyezménynek, illetve az ahhoz kapcsolódó 1967. január 31-i jegyzőkönyvnek megfelelően, valamint az EUSZ-szel és az EUMSZ-szel összhangban biztosítani kell; |
| --- | --- |

D.

mivel a menedékhez való jogot a menekültek helyzetéről szóló, 1951. július 28-i Genfi Egyezménynek, illetve az ahhoz kapcsolódó 1967. január 31-i jegyzőkönyvnek megfelelően, valamint az EUSZ-szel és az EUMSZ-szel összhangban biztosítani kell;

| E. | mivel a megfontolt közkiadásoknak és az EU pénzügyi érdekei védelmének központi helyet kell elfoglalniuk az uniós politikában a polgárok bizalmának növelése érdekében, pénzük megfelelő, hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása által; |
| --- | --- |

E.

mivel a megfontolt közkiadásoknak és az EU pénzügyi érdekei védelmének központi helyet kell elfoglalniuk az uniós politikában a polgárok bizalmának növelése érdekében, pénzük megfelelő, hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása által;

| F. | mivel a legutóbbi fejlemények és a Magyarországon az elmúlt néhány évben tett kezdeményezések és intézkedések következtében nagymértékben, rendszerszinten romlott a helyzet a jogállamiság és az alapvető jogok, többek közt a véleménynyilvánítás szabadsága, így a tudományos élet szabadsága, a migránsok, a menedékkérők és a menekültek emberi jogai, a gyülekezési és egyesülési szabadság, a civil szervezetek tevékenységének korlátozása és akadályozása, az egyenlő bánásmódhoz való jog, a kisebbségekhez tartozó személyek – köztük a romák, a zsidók és az LMBTI-személyek – jogai, a szociális jogok, az alkotmányos rendszer működése, az igazságszolgáltatás és egyéb intézmények függetlensége, valamint a korrupcióra és összeférhetetlenségre utaló számos aggasztó vád tekintetében; |
| --- | --- |

F.

mivel a legutóbbi fejlemények és a Magyarországon az elmúlt néhány évben tett kezdeményezések és intézkedések következtében nagymértékben, rendszerszinten romlott a helyzet a jogállamiság és az alapvető jogok, többek közt a véleménynyilvánítás szabadsága, így a tudományos élet szabadsága, a migránsok, a menedékkérők és a menekültek emberi jogai, a gyülekezési és egyesülési szabadság, a civil szervezetek tevékenységének korlátozása és akadályozása, az egyenlő bánásmódhoz való jog, a kisebbségekhez tartozó személyek – köztük a romák, a zsidók és az LMBTI-személyek – jogai, a szociális jogok, az alkotmányos rendszer működése, az igazságszolgáltatás és egyéb intézmények függetlensége, valamint a korrupcióra és összeférhetetlenségre utaló számos aggasztó vád tekintetében;

| G. | mivel az Országgyűlés 2015 júliusában és szeptemberében több, különösen a menekültügyi törvénnyel, a büntető törvénykönyvvel, a büntető eljárásjoggal, a határigazgatási törvénnyel, a rendőrséggel és a honvédelemmel kapcsolatos jogszabályokkal és honvédelmi törvénnyel kapcsolatos jogszabály-módosítást is elfogadott; mivel a Bizottság előzetes értékelésében számos súlyos, aggályos problémát és kérdést tárt fel a menekültügyi és határokra vonatkozó vívmányokkal és az Európai Unió Alapjogi Chartájával való összeegyeztethetőség tekintetében; mivel a Bizottság 2015. október 6-án adminisztratív levelet küldött a magyar kormánynak; mivel a magyar kormány válaszolt e levélre; mivel a Bizottság 2015. december 10-én kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen; |
| --- | --- |

G.

mivel az Országgyűlés 2015 júliusában és szeptemberében több, különösen a menekültügyi törvénnyel, a büntető törvénykönyvvel, a büntető eljárásjoggal, a határigazgatási törvénnyel, a rendőrséggel és a honvédelemmel kapcsolatos jogszabályokkal és honvédelmi törvénnyel kapcsolatos jogszabály-módosítást is elfogadott; mivel a Bizottság előzetes értékelésében számos súlyos, aggályos problémát és kérdést tárt fel a menekültügyi és határokra vonatkozó vívmányokkal és az Európai Unió Alapjogi Chartájával való összeegyeztethetőség tekintetében; mivel a Bizottság 2015. október 6-án adminisztratív levelet küldött a magyar kormánynak; mivel a magyar kormány válaszolt e levélre; mivel a Bizottság 2015. december 10-én kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen;

| H. | mivel a Bizottság nem reagált a Parlament azon kérésére, hogy végezze el a demokrácia, a jogállamiság és alapvető jogok magyarországi helyzetének mélyreható nyomon követési eljárását; mivel az Európai Parlamentben 2015. december 2-án tartott plenáris vitán tett nyilatkozatában a Bizottság kijelentette, hogy készen áll a rendelkezésére álló valamennyi eszköz alkalmazására – ideértve a kötelezettségszegési eljárásokat is – annak érdekében, hogy Magyarország – és valamennyi tagállam – teljesítse az uniós jog szerinti kötelezettségeit és tiszteletben tartsa az Uniónak az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeit; mivel a Bizottság úgy véli, hogy a jogállamisági keret alkalmazásának feltételei Magyarország esetében a jelen szakaszban nem teljesülnek; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság nem reagált a Parlament azon kérésére, hogy végezze el a demokrácia, a jogállamiság és alapvető jogok magyarországi helyzetének mélyreható nyomon követési eljárását; mivel az Európai Parlamentben 2015. december 2-án tartott plenáris vitán tett nyilatkozatában a Bizottság kijelentette, hogy készen áll a rendelkezésére álló valamennyi eszköz alkalmazására – ideértve a kötelezettségszegési eljárásokat is – annak érdekében, hogy Magyarország – és valamennyi tagállam – teljesítse az uniós jog szerinti kötelezettségeit és tiszteletben tartsa az Uniónak az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeit; mivel a Bizottság úgy véli, hogy a jogállamisági keret alkalmazásának feltételei Magyarország esetében a jelen szakaszban nem teljesülnek;

| 1. | megismétli a 2015. június 10-i állásfoglalásában a magyarországi helyzetről kifejtett álláspontját; |
| --- | --- |

1.

megismétli a 2015. június 10-i állásfoglalásában a magyarországi helyzetről kifejtett álláspontját;

| 2. | súlyos kifogásokat fogalmaz meg az utóbbi hónapokban hozott számos, gyorsan meghozott intézkedéssel kapcsolatban, amelyek rendkívüli módon megnehezítették a nemzetközi védelemhez való hozzáférést, és indokolatlanul kriminalizálták a menekülteket, migránsokat és menedékkérőket; aggodalmának ad hangot a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartásával, a menedékkérők fogva tartásának fokozódó alkalmazásával és az idegengyűlölő retorikával kapcsolatban, amely – különösen a kormány által irányított kommunikációs kampányok és nemzeti konzultációk révén – a migránsokat társadalmi problémákhoz vagy biztonsági kockázatokhoz kapcsolja, ezáltal még problematikusabbá téve az integrációt; sürgeti a magyar kormányt, hogy térjen vissza a rendes eljárásokhoz és helyezze hatályon kívül a sürgősségi intézkedéseket; |
| --- | --- |

2.

súlyos kifogásokat fogalmaz meg az utóbbi hónapokban hozott számos, gyorsan meghozott intézkedéssel kapcsolatban, amelyek rendkívüli módon megnehezítették a nemzetközi védelemhez való hozzáférést, és indokolatlanul kriminalizálták a menekülteket, migránsokat és menedékkérőket; aggodalmának ad hangot a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartásával, a menedékkérők fogva tartásának fokozódó alkalmazásával és az idegengyűlölő retorikával kapcsolatban, amely – különösen a kormány által irányított kommunikációs kampányok és nemzeti konzultációk révén – a migránsokat társadalmi problémákhoz vagy biztonsági kockázatokhoz kapcsolja, ezáltal még problematikusabbá téve az integrációt; sürgeti a magyar kormányt, hogy térjen vissza a rendes eljárásokhoz és helyezze hatályon kívül a sürgősségi intézkedéseket;

| 3. | úgy véli, hogy a tagállamoknak jogalkotási és igazgatási gyakorlatukban maradéktalanul be kell tartaniuk az uniós jogot, és hogy valamennyi jogszabálynak tükröznie kell az alapvető európai értékeket, nevezetesen a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és azoknak meg kell felelnie; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a tagállamoknak jogalkotási és igazgatási gyakorlatukban maradéktalanul be kell tartaniuk az uniós jogot, és hogy valamennyi jogszabálynak tükröznie kell az alapvető európai értékeket, nevezetesen a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és azoknak meg kell felelnie;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Parlament több ízben felhívta a Tanácsot, hogy tegyen lépéseket az aggasztó magyarországi fejleményekkel kapcsolatban; sürgeti az Európai Unió Tanácsát és az Európai Tanácsot, hogy amint lehet, vitassák meg a magyarországi helyzetet, és fogadjanak el következtetéseket e tárgyban; véleménye szerint azáltal, hogy nem vizsgálja meg megfelelően, illetve nem lép fel megfelelően a Parlament képviselőinek többsége által több alkalommal kifejezett aggodalmakkal kapcsolatban, a Tanács és a Bizottság aláássa az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, az intézmények közötti jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elvét; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a Parlament több ízben felhívta a Tanácsot, hogy tegyen lépéseket az aggasztó magyarországi fejleményekkel kapcsolatban; sürgeti az Európai Unió Tanácsát és az Európai Tanácsot, hogy amint lehet, vitassák meg a magyarországi helyzetet, és fogadjanak el következtetéseket e tárgyban; véleménye szerint azáltal, hogy nem vizsgálja meg megfelelően, illetve nem lép fel megfelelően a Parlament képviselőinek többsége által több alkalommal kifejezett aggodalmakkal kapcsolatban, a Tanács és a Bizottság aláássa az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, az intézmények közötti jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elvét;

| 5. | úgy véli, hogy Magyarország az EU számára olyan vizsgát jelent, melynek során bizonyíthatja, hogy képes és megvan benne a politikai hajlandóság arra, hogy választ adjon saját alapvető értékeinek valamely tagállam általi fenyegetésére és megsértésére; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy néhány más tagállamban a magyarországihoz hasonló fejlemények tapasztalhatók, és úgy véli, hogy a cselekvés hiányával az EU hozzájárulhatott ezekhez a fejleményekhez, amelyek nyugtalanító, a Magyarország esetében látható jelekhez hasonló jeleit mutatják a jogállamiság aláásásának; úgy véli, hogy ez komoly aggályokat vet fel az Unió abbéli képességével kapcsolatban, hogy biztosítani tudja a koppenhágai politikai kritériumok folyamatos tiszteletben tartását egy tagállam uniós csatlakozását követően; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy Magyarország az EU számára olyan vizsgát jelent, melynek során bizonyíthatja, hogy képes és megvan benne a politikai hajlandóság arra, hogy választ adjon saját alapvető értékeinek valamely tagállam általi fenyegetésére és megsértésére; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy néhány más tagállamban a magyarországihoz hasonló fejlemények tapasztalhatók, és úgy véli, hogy a cselekvés hiányával az EU hozzájárulhatott ezekhez a fejleményekhez, amelyek nyugtalanító, a Magyarország esetében látható jelekhez hasonló jeleit mutatják a jogállamiság aláásásának; úgy véli, hogy ez komoly aggályokat vet fel az Unió abbéli képességével kapcsolatban, hogy biztosítani tudja a koppenhágai politikai kritériumok folyamatos tiszteletben tartását egy tagállam uniós csatlakozását követően;

| 6. | emlékeztet a Bizottság Szerződések őreként betöltött szerepére annak biztosításában, hogy a nemzeti jogszabályok összhangban legyenek a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és a Parlament által az egyes tagállamok helyzetére vonatkozóan végzett értékelések és elemzések tényeken alapuljanak és objektívek legyenek; felkéri a magyar kormányt és a Bizottságot, hogy szorosan működjenek együtt minden olyan kérdésben, amelynek esetében véleményük szerint további értékelésre vagy elemzésre lehet szükség; megelégedéssel nyugtázza a kötelezettségszegési eljárás megindítását Magyarország ellen a menekültügyi vívmányok vonatkozásában; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet a Bizottság Szerződések őreként betöltött szerepére annak biztosításában, hogy a nemzeti jogszabályok összhangban legyenek a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és a Parlament által az egyes tagállamok helyzetére vonatkozóan végzett értékelések és elemzések tényeken alapuljanak és objektívek legyenek; felkéri a magyar kormányt és a Bizottságot, hogy szorosan működjenek együtt minden olyan kérdésben, amelynek esetében véleményük szerint további értékelésre vagy elemzésre lehet szükség; megelégedéssel nyugtázza a kötelezettségszegési eljárás megindítását Magyarország ellen a menekültügyi vívmányok vonatkozásában;

| 7. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi bizottsági megközelítés elsősorban a jogszabályok marginális, technikai vonatkozásaival foglalkozik, figyelmen kívül hagyva a tendenciákat, az ismétlődő mintákat és az intézkedéseknek a jogállamiságra és az alapvető jogokra gyakorolt együttes hatását; úgy véli, hogy a kötelezettségszegési eljárások a legtöbb esetben nem eredményeztek tényleges változásokat és nem kezelték a helyzetet annak szélesebb összefüggésében; |
| --- | --- |

7.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi bizottsági megközelítés elsősorban a jogszabályok marginális, technikai vonatkozásaival foglalkozik, figyelmen kívül hagyva a tendenciákat, az ismétlődő mintákat és az intézkedéseknek a jogállamiságra és az alapvető jogokra gyakorolt együttes hatását; úgy véli, hogy a kötelezettségszegési eljárások a legtöbb esetben nem eredményeztek tényleges változásokat és nem kezelték a helyzetet annak szélesebb összefüggésében;

| 8. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy aktiválja a jogállamiság megerősítésére szolgáló uniós keret első szakaszát, és haladéktalanul kezdje meg a magyarországi demokrácia, jogállamiság és alapvető jogok mélyreható nyomonkövetési eljárását, ideértve számos intézkedés együttes hatását, valamint hogy értékelje a rendszerszintű fenyegetés e tagállamban való kialakulását, amely az EUSZ 7. cikke szerinti súlyos jogsértés egyértelmű kockázatává nőheti ki magát; |
| --- | --- |

8.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy aktiválja a jogállamiság megerősítésére szolgáló uniós keret első szakaszát, és haladéktalanul kezdje meg a magyarországi demokrácia, jogállamiság és alapvető jogok mélyreható nyomonkövetési eljárását, ideértve számos intézkedés együttes hatását, valamint hogy értékelje a rendszerszintű fenyegetés e tagállamban való kialakulását, amely az EUSZ 7. cikke szerinti súlyos jogsértés egyértelmű kockázatává nőheti ki magát;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az összes vizsgálatot és minden meglévő jogalkotási eszköz maradéktalan felhasználását annak érdekében, hogy az uniós jog alapján biztosítsa az uniós források átlátható és megfelelő felhasználását Magyarországon; tudomásul veszi a Bizottság 2015. július 14-i döntését arra vonatkozóan, hogy nyolc uniós finanszírozási programban felfüggeszt több szerződést a magyarországi közbeszerzési eljárásokban alkalmazott túlzottan korlátozó kiválasztási kritériumok miatt; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az összes vizsgálatot és minden meglévő jogalkotási eszköz maradéktalan felhasználását annak érdekében, hogy az uniós jog alapján biztosítsa az uniós források átlátható és megfelelő felhasználását Magyarországon; tudomásul veszi a Bizottság 2015. július 14-i döntését arra vonatkozóan, hogy nyolc uniós finanszírozási programban felfüggeszt több szerződést a magyarországi közbeszerzési eljárásokban alkalmazott túlzottan korlátozó kiválasztási kritériumok miatt;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, Magyarország államfőjének, kormányának és parlamentjének, a tagállamok és a tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, az EU Alapjogi Ügynökségének, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, Magyarország államfőjének, kormányának és parlamentjének, a tagállamok és a tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, az EU Alapjogi Ügynökségének, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0227.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0315.

(3)  HL C 249. E, 2013.8.30., 27. o.

(4)  HL C 199. E, 2012.7.7., 154. o.

---

2015. december 17., csütörtök

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/130

---

P8_TA(2015)0463

Ibrahim Halawát halálra ítélhetik

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Ibrahim Halawa lehetséges halálbüntetéséről (2015/3016(RSP))

(2017/C 399/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i (1) és a halálbüntetésről szóló 2015. október 8-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i (1) és a halálbüntetésről szóló 2015. október 8-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire,

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet kiegészített a 2007. évi EU–Egyiptom cselekvési terv, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet kiegészített a 2007. évi EU–Egyiptom cselekvési terv,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika 2014-ben Egyiptomban történő végrehajtásáról szóló, 2015. március 25-i eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika 2014-ben Egyiptomban történő végrehajtásáról szóló, 2015. március 25-i eredményjelentésre,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének nemrégiben tett nyilatkozataira, többek között az egyiptomi bírósági ítéletekről szóló, 2015. június 16-i, valamint az aktivisták egyiptomi elítéléséről szóló, 2015. február 4-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének nemrégiben tett nyilatkozataira, többek között az egyiptomi bírósági ítéletekről szóló, 2015. június 16-i, valamint az aktivisták egyiptomi elítéléséről szóló, 2015. február 4-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Federica Mogherininek, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Unió nevében Thorbjørn Jaglanddal, az Európa Tanács főtitkárával a halálbüntetés elleni európai nap és világnap alkalmából közösen tett 2015. október 10-i együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherininek, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Unió nevében Thorbjørn Jaglanddal, az Európa Tanács főtitkárával a halálbüntetés elleni európai nap és világnap alkalmából közösen tett 2015. október 10-i együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó uniós iránymutatásokra és az EU harmadik országokra irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó uniós iránymutatásokra és az EU harmadik országokra irányuló, a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos politikájáról szóló iránymutatásra,

| — | tekintettel az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezményre, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, amelyeknek Egyiptom részes fele, tekintettel az ENSZ Közgyűlésének határozataira, különösen a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2014. december 18-i határozatra (69/186), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezményre, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, amelyeknek Egyiptom részes fele, tekintettel az ENSZ Közgyűlésének határozataira, különösen a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2014. december 18-i határozatra (69/186),

| — | tekintettel az Egyiptomi Arab Köztársaság alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomi Arab Köztársaság alkotmányára,

| — | tekintettel a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez való jogról szóló, 2013. november 24-i 107. számú egyiptomi törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez való jogról szóló, 2013. november 24-i 107. számú egyiptomi törvényre,

| — | tekintettel a 2014. novemberi (140. sz.) elnöki rendeletre, amely lehetővé teszi a bűncselekménnyel vádolt külföldi állampolgárok számára, hogy származási országukba visszatérjenek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. novemberi (140. sz.) elnöki rendeletre, amely lehetővé teszi a bűncselekménnyel vádolt külföldi állampolgárok számára, hogy származási országukba visszatérjenek,

| — | tekintettel az Afrikában a tisztességes eljáráshoz és a jogi segítséghez való jogra vonatkozó, az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága által kidolgozott elvekre és iránymutatásokra, tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikában a tisztességes eljáráshoz és a jogi segítséghez való jogra vonatkozó, az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága által kidolgozott elvekre és iránymutatásokra, tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Ibrahim Halawa ír állampolgárt több mint két éve tartják őrizetben azzal a váddal, hogy családi nyaralás alkalmából történő kairói tartózkodása során 2013. augusztus 16-án és 17-én illegális tüntetésen vett részt, amelynek során a tüntetők állítólagosan emberek halálát okozták és rongáltak; mivel e tüntetések során 97 ember halt meg, legtöbbjük a biztonsági erők által alkalmazott túlzott erőszak következtében; mivel Ibrahim Halawa letartóztatása időpontjában 17 éves, következésképpen az egyiptomi és a nemzetközi jog értelmében még fiatalkorú volt; |
| --- | --- |

A.

mivel Ibrahim Halawa ír állampolgárt több mint két éve tartják őrizetben azzal a váddal, hogy családi nyaralás alkalmából történő kairói tartózkodása során 2013. augusztus 16-án és 17-én illegális tüntetésen vett részt, amelynek során a tüntetők állítólagosan emberek halálát okozták és rongáltak; mivel e tüntetések során 97 ember halt meg, legtöbbjük a biztonsági erők által alkalmazott túlzott erőszak következtében; mivel Ibrahim Halawa letartóztatása időpontjában 17 éves, következésképpen az egyiptomi és a nemzetközi jog értelmében még fiatalkorú volt;

| B. | mivel Ibrahim Halawát három lánytestvérével együtt az Al-Fateh mecsetben tartóztatták le, ahova a tüntetés során kirobbant erőszak elől menekült; mivel három lánytestvérét a hatóságok később szabadon engedték; |
| --- | --- |

B.

mivel Ibrahim Halawát három lánytestvérével együtt az Al-Fateh mecsetben tartóztatták le, ahova a tüntetés során kirobbant erőszak elől menekült; mivel három lánytestvérét a hatóságok később szabadon engedték;

| C. | mivel az ügyész nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy Ibrahim Halawa a tüntetések során egyetlen erőszakos cselekményben is részt vett volna; mivel az ügyész teljes egészében rendőrségi tanúkra és jelentésekre, valamint a titkosszolgálatok vizsgálataira támaszkodott; mivel Ibrahim Halawa ügyének tárgyalását az egyiptomi bíróság több alkalommal elhalasztotta és elnapolta, legutóbb 2015. december 15-én; mivel letartóztatását követően egy évig nem emeltek vádat ellene; mivel Ibrahim Halawára 493 másik személlyel együtt – akiknek többsége felnőtt – tömeges tárgyalás vár, amely 2015. december 19-én esedékes, a szabad és tisztességes tárgyalásra vonatkozó minimumszabályok alkalmazásának garanciája nélkül, és elítélése esetén esetlegesen halálbüntetést is kiszabhatnak rá; mivel 2015 májusában Egyiptom hat személyt kivégzett, akik egyike ugyanolyan idős volt, mint most Ibrahim Halawa; |
| --- | --- |

C.

mivel az ügyész nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy Ibrahim Halawa a tüntetések során egyetlen erőszakos cselekményben is részt vett volna; mivel az ügyész teljes egészében rendőrségi tanúkra és jelentésekre, valamint a titkosszolgálatok vizsgálataira támaszkodott; mivel Ibrahim Halawa ügyének tárgyalását az egyiptomi bíróság több alkalommal elhalasztotta és elnapolta, legutóbb 2015. december 15-én; mivel letartóztatását követően egy évig nem emeltek vádat ellene; mivel Ibrahim Halawára 493 másik személlyel együtt – akiknek többsége felnőtt – tömeges tárgyalás vár, amely 2015. december 19-én esedékes, a szabad és tisztességes tárgyalásra vonatkozó minimumszabályok alkalmazásának garanciája nélkül, és elítélése esetén esetlegesen halálbüntetést is kiszabhatnak rá; mivel 2015 májusában Egyiptom hat személyt kivégzett, akik egyike ugyanolyan idős volt, mint most Ibrahim Halawa;

| D. | mivel 2013 óta nagy számú halálos ítéletet hoztak tömeges tárgyalások útján a Muszlim Testvériség feltételezett tagjaival és a hatalomból eltávolított Murszi elnök feltételezett támogatóival szemben; mivel ezek az eljárások sértik Egyiptom nemzetközi jog szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

D.

mivel 2013 óta nagy számú halálos ítéletet hoztak tömeges tárgyalások útján a Muszlim Testvériség feltételezett tagjaival és a hatalomból eltávolított Murszi elnök feltételezett támogatóival szemben; mivel ezek az eljárások sértik Egyiptom nemzetközi jog szerinti kötelezettségeit;

| E. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 10. cikke rögzíti, hogy „minden személynek teljesen egyenlő joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan bíróság méltányosan és nyilvánosan tárgyalja, s ez határozzon egyrészt jogai és kötelezettségei felől, másrészt minden ellene emelt bűnügyi vád megalapozottsága felől”; |
| --- | --- |

E.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 10. cikke rögzíti, hogy „minden személynek teljesen egyenlő joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan bíróság méltányosan és nyilvánosan tárgyalja, s ez határozzon egyrészt jogai és kötelezettségei felől, másrészt minden ellene emelt bűnügyi vád megalapozottsága felől”;

| F. | mivel Ibrahim Halawát azért tartják fogva, mert békésen gyakorolta szabad véleménynyilvánításhoz és gyülekezéshez való jogát, és az Amnesty International lelkiismereti fogolynak tekinti őt; mivel a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága a demokratikus és pluralista társadalom nélkülözhetetlen pillére; mivel az egyiptomi alkotmány 73. cikke kimondja, hogy valamennyi polgárnak joga van nyilvános találkozók, felvonulások, tüntetések és a békés tiltakozás valamennyi formájának megszervezéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel Ibrahim Halawát azért tartják fogva, mert békésen gyakorolta szabad véleménynyilvánításhoz és gyülekezéshez való jogát, és az Amnesty International lelkiismereti fogolynak tekinti őt; mivel a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága a demokratikus és pluralista társadalom nélkülözhetetlen pillére; mivel az egyiptomi alkotmány 73. cikke kimondja, hogy valamennyi polgárnak joga van nyilvános találkozók, felvonulások, tüntetések és a békés tiltakozás valamennyi formájának megszervezéséhez;

| G. | mivel jelentések szerint a 2013. júniusi katonai hatalomátvétel óta Egyiptomban nagy számban vettek őrizetbe tüntetőket és lelkiismereti foglyokat; mivel az egyesülés, a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadsága 2013 júliusa óta is különösen aggodalomra okot adó területek maradtak; |
| --- | --- |

G.

mivel jelentések szerint a 2013. júniusi katonai hatalomátvétel óta Egyiptomban nagy számban vettek őrizetbe tüntetőket és lelkiismereti foglyokat; mivel az egyesülés, a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadsága 2013 júliusa óta is különösen aggodalomra okot adó területek maradtak;

| H. | mivel Ibrahim Halawa rendkívül rossz börtönkörülményekkel néz szembe, többek között állítólagosan kínzást és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódot szenvedett el letartóztatása és fogva tartása során, és megtagadták tőle az orvosi és a jogi segítséget; mivel családja és jogi képviselői szerint Ibrahim Halawa 2015. október 21. óta éhségsztrájkot folytat a folyamatos fogva tartása elleni tiltakozásként, és ezáltal súlyosan veszélyezteti egészségi állapotát; |
| --- | --- |

H.

mivel Ibrahim Halawa rendkívül rossz börtönkörülményekkel néz szembe, többek között állítólagosan kínzást és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódot szenvedett el letartóztatása és fogva tartása során, és megtagadták tőle az orvosi és a jogi segítséget; mivel családja és jogi képviselői szerint Ibrahim Halawa 2015. október 21. óta éhségsztrájkot folytat a folyamatos fogva tartása elleni tiltakozásként, és ezáltal súlyosan veszélyezteti egészségi állapotát;

| I. | mivel az egyiptomi észak-kairói ügyészség és a bíróság Ibrahim Halawa letartóztatásakor nem ismerte el, hogy fiatalkorú, megsértve az egyiptomi hatóságokat a gyermek jogairól szóló egyezmény – amelynek Egyiptom részes fele – alapján terhelő kötelezettségeket; |
| --- | --- |

I.

mivel az egyiptomi észak-kairói ügyészség és a bíróság Ibrahim Halawa letartóztatásakor nem ismerte el, hogy fiatalkorú, megsértve az egyiptomi hatóságokat a gyermek jogairól szóló egyezmény – amelynek Egyiptom részes fele – alapján terhelő kötelezettségeket;

| J. | mivel az elkövetés idején 18. évüket be nem töltött személyekre halálbüntetést kiszabó bármely ítélet és a kivégzés összeegyeztethetetlen Egyiptom nemzetközi kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

J.

mivel az elkövetés idején 18. évüket be nem töltött személyekre halálbüntetést kiszabó bármely ítélet és a kivégzés összeegyeztethetetlen Egyiptom nemzetközi kötelezettségeivel;

| K. | mivel Charles Flanagan, ír külügy- és kereskedelmi miniszter csalódottságát fejezte ki Ibrahim Halawa ügyének folyamatos elnapolása miatt Egyiptomban; mivel ír konzulátusi tisztviselők eddig minden tárgyaláson részt vettek és 48-szor látogatták meg Ibrahim Halawát, és mivel ez kiemeli azt, hogy az ír kormány milyen nagy jelentőséget tulajdonít az ügynek; |
| --- | --- |

K.

mivel Charles Flanagan, ír külügy- és kereskedelmi miniszter csalódottságát fejezte ki Ibrahim Halawa ügyének folyamatos elnapolása miatt Egyiptomban; mivel ír konzulátusi tisztviselők eddig minden tárgyaláson részt vettek és 48-szor látogatták meg Ibrahim Halawát, és mivel ez kiemeli azt, hogy az ír kormány milyen nagy jelentőséget tulajdonít az ügynek;

| L. | mivel Egyiptom külföldi állampolgárokat bocsátott szabadon egy 2014. novemberben kiadott elnöki rendelet alapján, amely lehetővé teszi a bűncselekménnyel vádolt külföldiek származási országukba való kitoloncolását; |
| --- | --- |

L.

mivel Egyiptom külföldi állampolgárokat bocsátott szabadon egy 2014. novemberben kiadott elnöki rendelet alapján, amely lehetővé teszi a bűncselekménnyel vádolt külföldiek származási országukba való kitoloncolását;

| M. | mivel Egyiptom a mai napig nem hajtotta végre az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága által 2015 márciusában Ibrahim Halawa és az ügyben érintett más fiatalok testi épségének biztosítására kért ideiglenes intézkedéseket azáltal, hogy óvadék ellenében azonnal szabadon bocsátja őket; |
| --- | --- |

M.

mivel Egyiptom a mai napig nem hajtotta végre az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága által 2015 márciusában Ibrahim Halawa és az ügyben érintett más fiatalok testi épségének biztosítására kért ideiglenes intézkedéseket azáltal, hogy óvadék ellenében azonnal szabadon bocsátja őket;

| N. | mivel az EU és tagállamai szorosabb kapcsolatokat kívánnak kialakítani Egyiptommal és népével, amely fontos szomszéd és partner számos különböző területen; mivel Egyiptom több mint 80 millió lakosával a legnépesebb arab állam, és kulcsfontosságú ország a Földközi-tenger déli részén; mivel Egyiptomnak a szomszédos országokban fennálló helyzet miatt súlyos biztonsági problémákkal kell szembenéznie; mivel az egyiptomi politikai, gazdasági és társadalmi fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és annak határain túl; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU és tagállamai szorosabb kapcsolatokat kívánnak kialakítani Egyiptommal és népével, amely fontos szomszéd és partner számos különböző területen; mivel Egyiptom több mint 80 millió lakosával a legnépesebb arab állam, és kulcsfontosságú ország a Földközi-tenger déli részén; mivel Egyiptomnak a szomszédos országokban fennálló helyzet miatt súlyos biztonsági problémákkal kell szembenéznie; mivel az egyiptomi politikai, gazdasági és társadalmi fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és annak határain túl;

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki az alapvető emberi jogok elfogadhatatlan, Ibrahim Halawa ír állampolgár önkényes letartóztatásából eredő megsértése miatt, és felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy azonnal és feltétel nélkül adják át az ír hatóságoknak a 2014. novemberben kiadott 140. számú elnöki rendelet alapján; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmát fejezi ki az alapvető emberi jogok elfogadhatatlan, Ibrahim Halawa ír állampolgár önkényes letartóztatásából eredő megsértése miatt, és felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy azonnal és feltétel nélkül adják át az ír hatóságoknak a 2014. novemberben kiadott 140. számú elnöki rendelet alapján;

| 2. | a legmélyebb aggodalmát fejezi ki Ibrahim Halawa éhségsztrájkja következtében romló állapota és állítólagos rossz börtönkörülményei miatt; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy kiemelt célként biztosítsák Ibrahim Halawa jó egészségét és jóllétét, amíg a börtönben marad; kéri az Ibrahim Halawa kínzásával és bántalmazásával kapcsolatos minden állítás alapos és független kivizsgálását; |
| --- | --- |

2.

a legmélyebb aggodalmát fejezi ki Ibrahim Halawa éhségsztrájkja következtében romló állapota és állítólagos rossz börtönkörülményei miatt; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy kiemelt célként biztosítsák Ibrahim Halawa jó egészségét és jóllétét, amíg a börtönben marad; kéri az Ibrahim Halawa kínzásával és bántalmazásával kapcsolatos minden állítás alapos és független kivizsgálását;

| 3. | kéri az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 10. cikkének tiszteletben tartását, amely kimondja, hogy a „szabadságuktól megfosztott személyekkel emberségesen és az emberi személyiség veleszületett méltóságának tiszteletben tartásával kell bánni”; |
| --- | --- |

3.

kéri az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 10. cikkének tiszteletben tartását, amely kimondja, hogy a „szabadságuktól megfosztott személyekkel emberségesen és az emberi személyiség veleszületett méltóságának tiszteletben tartásával kell bánni”;

| 4. | emlékezteti az egyiptomi hatóságokat arra, hogy Egyiptomnak vitathatatlan nemzetközi kötelezettségei vannak a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján, amely Ibrahim Halawára is vonatkozik; követeli, hogy az egyiptomi hatóságok kategorikusan zárják ki a halálbüntetést Ibrahim Halawa elítélése esetén, tekintettel arra, hogy fiatalkorúként tartóztatták le; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti az egyiptomi hatóságokat arra, hogy Egyiptomnak vitathatatlan nemzetközi kötelezettségei vannak a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján, amely Ibrahim Halawára is vonatkozik; követeli, hogy az egyiptomi hatóságok kategorikusan zárják ki a halálbüntetést Ibrahim Halawa elítélése esetén, tekintettel arra, hogy fiatalkorúként tartóztatták le;

| 5. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU minden körülmények között határozottan elutasítja a halálbüntetést, és kéri, hogy vezessenek be teljes moratóriumot a halálos ítéletek végrehajtásának vonatkozásában Egyiptomban; sürgeti Egyiptomot, hogy erősítse meg a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának a halálbüntetés eltörlésére irányuló 1996-os Második Fakultatív Jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

5.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU minden körülmények között határozottan elutasítja a halálbüntetést, és kéri, hogy vezessenek be teljes moratóriumot a halálos ítéletek végrehajtásának vonatkozásában Egyiptomban; sürgeti Egyiptomot, hogy erősítse meg a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának a halálbüntetés eltörlésére irányuló 1996-os Második Fakultatív Jegyzőkönyvét;

| 6. | különösen aggódik amiatt, hogy az egyiptomi hatóságok nem biztosították a tisztességes tárgyaláshoz való jogot Ibrahim Halawa és a másik 493 vádlott számára, főleg amiatt, hogy nem lehetett felülvizsgálni vagy megtámadni folytatódó fogva tartásukat és az ellenük felhozott vádakat, és ismétlődően megtagadták ügyvédi segítséghez való jogukat, valamint a túlzottan hosszú ideig tartó előzetes letartóztatás miatt, amely sérti Egyiptom hazai és nemzetközi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

különösen aggódik amiatt, hogy az egyiptomi hatóságok nem biztosították a tisztességes tárgyaláshoz való jogot Ibrahim Halawa és a másik 493 vádlott számára, főleg amiatt, hogy nem lehetett felülvizsgálni vagy megtámadni folytatódó fogva tartásukat és az ellenük felhozott vádakat, és ismétlődően megtagadták ügyvédi segítséghez való jogukat, valamint a túlzottan hosszú ideig tartó előzetes letartóztatás miatt, amely sérti Egyiptom hazai és nemzetközi kötelezettségeit;

| 7. | továbbra is meggyőződése, hogy Ibrahim Halawa ügyvédei számára rendkívül nehéz lesz, hogy egyéni védelmet biztosítsanak számára, ha ügyét a 2013. augusztusi tüntetésekkel kapcsolatban letartóztatott összes vádlott tömeges perének részeként tárgyalják; |
| --- | --- |

7.

továbbra is meggyőződése, hogy Ibrahim Halawa ügyvédei számára rendkívül nehéz lesz, hogy egyéni védelmet biztosítsanak számára, ha ügyét a 2013. augusztusi tüntetésekkel kapcsolatban letartóztatott összes vádlott tömeges perének részeként tárgyalják;

| 8. | határozottan elítéli a tömeges tárgyalás alkalmazását a bírósági eljárás során, és felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy tartsák be a nemzetközi jogot és biztosítsák a legmagasabb szintű nemzetközi normákat a tisztességes tárgyaláshoz és a jogszerű eljáráshoz való jog tekintetében; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy bocsássák szabadon azokat, akiket azért tartóztattak le, mert békésen gyakorolták az egyiptomi alkotmányban és egyéb olyan nemzetközi egyezményekben foglalt véleménynyilvánítási, gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való jogukat, amelyeknek Egyiptom részes fele; mélységes aggodalmának ad hangot a médiakörnyezet súlyos romlása miatt; elítéli az egyiptomi és külföldi újságírók ellen távollétükben lefolytatott tárgyalásokat és elítélésüket; |
| --- | --- |

8.

határozottan elítéli a tömeges tárgyalás alkalmazását a bírósági eljárás során, és felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy tartsák be a nemzetközi jogot és biztosítsák a legmagasabb szintű nemzetközi normákat a tisztességes tárgyaláshoz és a jogszerű eljáráshoz való jog tekintetében; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy bocsássák szabadon azokat, akiket azért tartóztattak le, mert békésen gyakorolták az egyiptomi alkotmányban és egyéb olyan nemzetközi egyezményekben foglalt véleménynyilvánítási, gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való jogukat, amelyeknek Egyiptom részes fele; mélységes aggodalmának ad hangot a médiakörnyezet súlyos romlása miatt; elítéli az egyiptomi és külföldi újságírók ellen távollétükben lefolytatott tárgyalásokat és elítélésüket;

| 9. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a kairói uniós külképviseleten, valamint a tagállamokon, nevezetesen Írországon keresztül kísérjen figyelemmel az Ibrahim Halawa és vádlott-társai perében tartott minden tárgyalást; elvárja, hogy az EKSZ az ügyet a legmagasabb szinten felvesse az Egyiptommal folytatott párbeszéd során, és rendszeresen tegyen jelentést a Parlamentnek a per nyomon követéséről; felhívja az ír hatóságokat és az Unió küldöttségét, hogy továbbra is nyújtsanak teljes körű jogi, konzuli és egyéb támogatást Ibrahim Halawa és rokonai számára, és rendszeresen látogassák meg a börtönben; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy Ibrahim Halawa európai állampolgárságára való tekintettel továbbra is segítsék elő az ír kormány számára a konzuli kapcsolattartást; |
| --- | --- |

9.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a kairói uniós külképviseleten, valamint a tagállamokon, nevezetesen Írországon keresztül kísérjen figyelemmel az Ibrahim Halawa és vádlott-társai perében tartott minden tárgyalást; elvárja, hogy az EKSZ az ügyet a legmagasabb szinten felvesse az Egyiptommal folytatott párbeszéd során, és rendszeresen tegyen jelentést a Parlamentnek a per nyomon követéséről; felhívja az ír hatóságokat és az Unió küldöttségét, hogy továbbra is nyújtsanak teljes körű jogi, konzuli és egyéb támogatást Ibrahim Halawa és rokonai számára, és rendszeresen látogassák meg a börtönben; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy Ibrahim Halawa európai állampolgárságára való tekintettel továbbra is segítsék elő az ír kormány számára a konzuli kapcsolattartást;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének és ideiglenes kormányának. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének és ideiglenes kormányának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0012.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0348.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/134 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/134

---

P8_TA(2015)0464

A maldív-szigeteki helyzet

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a maldív-szigeteki helyzetről (2015/3017(RSP))

(2017/C 399/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Maldív-szigetekről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2004. szeptember 16-i (1) és a 2015. április 30-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Maldív-szigetekről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2004. szeptember 16-i (1) és a 2015. április 30-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az uniós választási megfigyelő missziónak a Maldív Köztársaság 2014. március 22-i parlamenti választásairól szóló zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós választási megfigyelő missziónak a Maldív Köztársaság 2014. március 22-i parlamenti választásairól szóló zárójelentésére,

| — | tekintettel a Maldív-szigeteken akkreditált EU-képviselet által az uniós tagállamok, Norvégia és Svájc colombói nagykövetségével egyetértésben 2014. szeptember 30-án kiadott közös helyi nyilatkozatra a civil társadalmat és az emberi jogokat veszélyeztető fenyegetésekről a Maldív-szigeteken, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Maldív-szigeteken akkreditált EU-képviselet által az uniós tagállamok, Norvégia és Svájc colombói nagykövetségével egyetértésben 2014. szeptember 30-án kiadott közös helyi nyilatkozatra a civil társadalmat és az emberi jogokat veszélyeztető fenyegetésekről a Maldív-szigeteken,

| — | tekintettel a dél-ázsiai országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségének elnöke által 2015. március 12-én tett nyilatkozatra a Mohamed Nasíd volt maldív-szigeteki elnök letartóztatásáról, valamint Külügyi Bizottsága elnökének 2015. április 10-i, a Maldív Köztársaság külügyminiszteréhez címzett levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-ázsiai országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségének elnöke által 2015. március 12-én tett nyilatkozatra a Mohamed Nasíd volt maldív-szigeteki elnök letartóztatásáról, valamint Külügyi Bizottsága elnökének 2015. április 10-i, a Maldív Köztársaság külügyminiszteréhez címzett levelére,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének Mohamed Nasíd volt elnök elítéléséről szóló 2015. március 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének Mohamed Nasíd volt elnök elítéléséről szóló 2015. március 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivője a szükségállapotnak a maldív-szigeteki elnök általi kihirdetéséről szóló 2015. november 5-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) szóvivője a szükségállapotnak a maldív-szigeteki elnök általi kihirdetéséről szóló 2015. november 5-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek a Maldív-szigetek részes fele,

| — | tekintettel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosának Mohamed Nasíd volt elnök peréről tett 2015. március 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Zeid Raad el-Husszein, az ENSZ emberi jogi főbiztosának Mohamed Nasíd volt elnök peréről tett 2015. március 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának 33/2015. számú (Maldív-szigetek), 2015. szeptember 4-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának 33/2015. számú (Maldív-szigetek), 2015. szeptember 4-i véleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2015. május 6-i, a Maldív-szigetekre vonatkozó legutóbbi időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2015. május 6-i, a Maldív-szigetekre vonatkozó legutóbbi időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Abdulla Yameen Abdul Gayoomot hatalomra juttató 2013. évi elnökválasztási folyamatot szabálytalanságok jellemezték; |
| --- | --- |

A.

mivel az Abdulla Yameen Abdul Gayoomot hatalomra juttató 2013. évi elnökválasztási folyamatot szabálytalanságok jellemezték;

| B. | mivel 2015. március 13-án Mohamed Nasídet, a Maldív-szigetek első demokratikusan választott elnökét politikai indíttatású vádak alapján 13 év börtönre ítélték, és mivel ezt az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja elítélte; mivel perét szabálytalanságok jellemezték; mivel más volt tisztségviselőket – többek között Ahmed Adíb volt alelnököt, illetve Mohamed Nazim és Tholhath Ibrahim volt védelmi minisztereket – is letartóztattak és bebörtönöztek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2015. március 13-án Mohamed Nasídet, a Maldív-szigetek első demokratikusan választott elnökét politikai indíttatású vádak alapján 13 év börtönre ítélték, és mivel ezt az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja elítélte; mivel perét szabálytalanságok jellemezték; mivel más volt tisztségviselőket – többek között Ahmed Adíb volt alelnököt, illetve Mohamed Nazim és Tholhath Ibrahim volt védelmi minisztereket – is letartóztattak és bebörtönöztek;

| C. | mivel aggodalmakat fejeztek ki az erős politikai befolyásoltságú maldív igazságszolgáltatással kapcsolatban, amely éveken keresztül visszaélt hatalmával és az aktuális kormánypárt érdekei szerint járt el, az ellenzéki politikusok ellen; |
| --- | --- |

C.

mivel aggodalmakat fejeztek ki az erős politikai befolyásoltságú maldív igazságszolgáltatással kapcsolatban, amely éveken keresztül visszaélt hatalmával és az aktuális kormánypárt érdekei szerint járt el, az ellenzéki politikusok ellen;

| D. | mivel 2015. november 4-én a Maldív-szigetek kormánya szükségállapotot hirdetett ki, amelyet hat nap múlva visszavont, és amely láthatólag a tömeges kormányellenes tüntetések megelőzésének eszköze volt, és mivel a kormányt széles körben elítélték a polgárok alapvető jogainak felfüggesztése, illetve amiatt, hogy felhatalmazta a katonaságot és a rendőrséget, hogy önkényesen végezzenek házkutatást és letartóztatásokat; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. november 4-én a Maldív-szigetek kormánya szükségállapotot hirdetett ki, amelyet hat nap múlva visszavont, és amely láthatólag a tömeges kormányellenes tüntetések megelőzésének eszköze volt, és mivel a kormányt széles körben elítélték a polgárok alapvető jogainak felfüggesztése, illetve amiatt, hogy felhatalmazta a katonaságot és a rendőrséget, hogy önkényesen végezzenek házkutatást és letartóztatásokat;

| E. | mivel 2015. november 27-én és 28-án a Maldív-szigeteken a rendőrség könnygáz és paprikaspray segítségével szétoszlatta az ellenzéki tüntetőket, és letartóztatott egy tucatnál több tüntetőt, akik a volt elnök és más bebörtönzött politikai vezetők szabadon bocsátását követelték; |
| --- | --- |

E.

mivel 2015. november 27-én és 28-án a Maldív-szigeteken a rendőrség könnygáz és paprikaspray segítségével szétoszlatta az ellenzéki tüntetőket, és letartóztatott egy tucatnál több tüntetőt, akik a volt elnök és más bebörtönzött politikai vezetők szabadon bocsátását követelték;

| F. | mivel Mahfúz Szaíd emberi jogi ügyvédet, Mohamed Nasíd volt elnök jogi csapatának tagját 2015. szeptember 4-én megtámadták; |
| --- | --- |

F.

mivel Mahfúz Szaíd emberi jogi ügyvédet, Mohamed Nasíd volt elnök jogi csapatának tagját 2015. szeptember 4-én megtámadták;

| G. | mivel a Maldív-szigeteken a halálbüntetésre hirdetett moratóriumot (beleértve a kiskorúakra kiszabott késleltetett büntetéseket), amelyet 1953-ban vezettek be, 2014 áprilisában visszavonták; |
| --- | --- |

G.

mivel a Maldív-szigeteken a halálbüntetésre hirdetett moratóriumot (beleértve a kiskorúakra kiszabott késleltetett büntetéseket), amelyet 1953-ban vezettek be, 2014 áprilisában visszavonták;

| H. | mivel a parlament olyan jogszabályt fogadott el, amely szerint a hazaárulás bűncselekményét követi el az, aki a Maldív-szigetek kormánya és annak tagjai elleni korlátozó intézkedésekre és egyéb kapcsolódó szankciókra szólít fel; |
| --- | --- |

H.

mivel a parlament olyan jogszabályt fogadott el, amely szerint a hazaárulás bűncselekményét követi el az, aki a Maldív-szigetek kormánya és annak tagjai elleni korlátozó intézkedésekre és egyéb kapcsolódó szankciókra szólít fel;

| I. | mivel az Interparlamentáris Unió parlamenti képviselők emberi jogaival foglalkozó bizottsága szerint a Maldív-szigetek a legrosszabb országok között van az ellenzéki képviselők elleni támadásokat tekintve, ahol az ellenzéki politikusokat rutinszerűen megfélemlítik, letartóztatják és bebörtönzik; mivel a szólásszabadságot (beleértve a sajtószabadságot), az egyesülési szabadságot és a demokratikus pluralizmust egyre nagyobb veszély fenyegeti, és ez kormányellenes tüntetők százainak letartóztatásában és megvádolásában nyilvánul meg; |
| --- | --- |

I.

mivel az Interparlamentáris Unió parlamenti képviselők emberi jogaival foglalkozó bizottsága szerint a Maldív-szigetek a legrosszabb országok között van az ellenzéki képviselők elleni támadásokat tekintve, ahol az ellenzéki politikusokat rutinszerűen megfélemlítik, letartóztatják és bebörtönzik; mivel a szólásszabadságot (beleértve a sajtószabadságot), az egyesülési szabadságot és a demokratikus pluralizmust egyre nagyobb veszély fenyegeti, és ez kormányellenes tüntetők százainak letartóztatásában és megvádolásában nyilvánul meg;

| J. | mivel aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik az iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi és nő csatlakozott az ISIS-hez; mivel a becslések szerint bármely ország közül a Maldív-szigetek rendelkezik az egy főre jutó legtöbb ISIS-újonccal; |
| --- | --- |

J.

mivel aggodalmat okoz, hogy a Maldív-szigeteken fokozódik az iszlám militantizmus, és hogy feltehetően számos radikalizálódott fiatal férfi és nő csatlakozott az ISIS-hez; mivel a becslések szerint bármely ország közül a Maldív-szigetek rendelkezik az egy főre jutó legtöbb ISIS-újonccal;

| K. | mivel a 2014 augusztusában „eltűnt” kormányt kritizáló újságíró, Ahmed Rilwan, azóta sem került elő és jelenleg félő, hogy meghalt; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2014 augusztusában „eltűnt” kormányt kritizáló újságíró, Ahmed Rilwan, azóta sem került elő és jelenleg félő, hogy meghalt;

| L. | mivel a – feltehetően a rendőrséggel összejátszó – bandák és radikális iszlám csoportok gyakran indítanak támadást a kormány fellépéseit kritizáló vagy az ateizmus előmozdításával vádolt intézmények, szervezetek és egyének ellen, és ez megfélemlítő légkört teremt; |
| --- | --- |

L.

mivel a – feltehetően a rendőrséggel összejátszó – bandák és radikális iszlám csoportok gyakran indítanak támadást a kormány fellépéseit kritizáló vagy az ateizmus előmozdításával vádolt intézmények, szervezetek és egyének ellen, és ez megfélemlítő légkört teremt;

| M. | mivel a civil társadalmi szervezetek és az emberi jogi jogvédők növekvő számban szembesülnek zaklatásokkal, fenyegetésekkel és támadásokkal, beleértve a volt maldív emberi jogi bizottságot, amelyet a legfelsőbb bíróság kritikával illetett, amiért az jelentést készített az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékeléséhez; |
| --- | --- |

M.

mivel a civil társadalmi szervezetek és az emberi jogi jogvédők növekvő számban szembesülnek zaklatásokkal, fenyegetésekkel és támadásokkal, beleértve a volt maldív emberi jogi bizottságot, amelyet a legfelsőbb bíróság kritikával illetett, amiért az jelentést készített az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékeléséhez;

| 1. | komoly aggodalmát fejezi ki a demokratikus normák fokozatos gyengülése és a tekintélyelvű rendszer felé mutató növekvő tendenciák miatt a Maldív-szigeteken, amelyek félelmet és politikai feszültséget keltenek, és veszélybe sodorhatják az elmúlt években az országban az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megteremtése terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

1.

komoly aggodalmát fejezi ki a demokratikus normák fokozatos gyengülése és a tekintélyelvű rendszer felé mutató növekvő tendenciák miatt a Maldív-szigeteken, amelyek félelmet és politikai feszültséget keltenek, és veszélybe sodorhatják az elmúlt években az országban az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megteremtése terén elért eredményeket;

| 2. | sajnálatát fejezi ki a politikai ellenfelek üldöztetése miatt; felhívja a Maldív-szigetek kormányát, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássa szabadon Mohamed Nasíd volt elnököt, Ahmed Adíb volt alelnököt, Tholhath Ibrahim és Mohamed Nazim volt védelmi minisztereket, Imran Abdulla sejkkel és más politikai foglyokkal együtt, és mentse fel őket minden vád alól; aggodalmát fejezi ki továbbá a volt elnök romló egészsége állapota miatt; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki a politikai ellenfelek üldöztetése miatt; felhívja a Maldív-szigetek kormányát, hogy azonnal és feltétel nélkül bocsássa szabadon Mohamed Nasíd volt elnököt, Ahmed Adíb volt alelnököt, Tholhath Ibrahim és Mohamed Nazim volt védelmi minisztereket, Imran Abdulla sejkkel és más politikai foglyokkal együtt, és mentse fel őket minden vád alól; aggodalmát fejezi ki továbbá a volt elnök romló egészsége állapota miatt;

| 3. | ismételten mélységesen elítéli Mohamed Nasíd volt elnök perének súlyos szabálytalanságait; |
| --- | --- |

3.

ismételten mélységesen elítéli Mohamed Nasíd volt elnök perének súlyos szabálytalanságait;

| 4. | felhívja a maldív kormányt, hogy garantálja az igazságszolgáltatás teljes pártatlanságát, és tartsa tiszteletben a jogszerű eljárást, illetve a tisztességes, pártatlan és független tárgyaláshoz való jogot; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az ország igazságszolgáltatásának és biztonsági szolgálatának politikamentességét; |
| --- | --- |

4.

felhívja a maldív kormányt, hogy garantálja az igazságszolgáltatás teljes pártatlanságát, és tartsa tiszteletben a jogszerű eljárást, illetve a tisztességes, pártatlan és független tárgyaláshoz való jogot; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az ország igazságszolgáltatásának és biztonsági szolgálatának politikamentességét;

| 5. | mélységes aggodalmát fejezi ki ebben az összefüggésben a legfőbb ügyész menesztésével kapcsolatban, és emlékezteti a kormányt, hogy a legfőbb ügyész hivatala a maldív alkotmány szerint független alkotmányos szerv, és hogy a legfőbb ügyész számára lehetővé kell tenni, hogy más kormányzati ágak általi önkényes politikai beavatkozás vagy megfélemlítés nélkül teljesítse jogszerű alkotmányos megbízatását; |
| --- | --- |

5.

mélységes aggodalmát fejezi ki ebben az összefüggésben a legfőbb ügyész menesztésével kapcsolatban, és emlékezteti a kormányt, hogy a legfőbb ügyész hivatala a maldív alkotmány szerint független alkotmányos szerv, és hogy a legfőbb ügyész számára lehetővé kell tenni, hogy más kormányzati ágak általi önkényes politikai beavatkozás vagy megfélemlítés nélkül teljesítse jogszerű alkotmányos megbízatását;

| 6. | súlyos aggodalmát fejezi ki a maldív-szigeteki emberi jogi helyzet folyamatos romlása miatt, és hogy a Maldív-szigeteken a végrehajtó hatalmi ág visszaél a szükségállapottal, illetve amiatt, hogy fennáll a további romlás veszélye; emlékezteti a Maldív Köztársaságot az emberi jogok – többek között a gyermekek jogai és az alapvető szabadságjogok – tekintetében vállalt kötelezettségvállalásaira; |
| --- | --- |

6.

súlyos aggodalmát fejezi ki a maldív-szigeteki emberi jogi helyzet folyamatos romlása miatt, és hogy a Maldív-szigeteken a végrehajtó hatalmi ág visszaél a szükségállapottal, illetve amiatt, hogy fennáll a további romlás veszélye; emlékezteti a Maldív Köztársaságot az emberi jogok – többek között a gyermekek jogai és az alapvető szabadságjogok – tekintetében vállalt kötelezettségvállalásaira;

| 7. | kéri, hogy alakítsanak ki valódi párbeszédet valamennyi politikai párt között e törékeny szigetállam jövőjéről; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy alakítsanak ki valódi párbeszédet valamennyi politikai párt között e törékeny szigetállam jövőjéről;

| 8. | felhívja a Maldív-szigetek kormányát, hogy tartsa tiszteletben és teljes mértékben támogassa a tiltakozáshoz való jogot, a szólásszabadságot, az egyesülési és gyülekezési jogot, és hogy ne kísérelje meg e jogok korlátozását; felhívja továbbá a Maldív-szigetek kormányát, hogy vessen véget azon polgárőrök büntetlenségének, akik a vallási toleranciát népszerűsítők, a békés tüntetők, a kritikus média és a civil társadalom ellen erőszakkal léptek fel; felszólítja a Maldív-szigeteket, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben nemzetközi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Maldív-szigetek kormányát, hogy tartsa tiszteletben és teljes mértékben támogassa a tiltakozáshoz való jogot, a szólásszabadságot, az egyesülési és gyülekezési jogot, és hogy ne kísérelje meg e jogok korlátozását; felhívja továbbá a Maldív-szigetek kormányát, hogy vessen véget azon polgárőrök büntetlenségének, akik a vallási toleranciát népszerűsítők, a békés tüntetők, a kritikus média és a civil társadalom ellen erőszakkal léptek fel; felszólítja a Maldív-szigeteket, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben nemzetközi kötelezettségeit;

| 9. | felhívja a maldív kormányt, hogy védelmezze azok jogait, akik a demokrácia mellett állnak ki, a mérsékelt muszlimok és a szekularizmus támogatói, akik ellenzik a vahhabita befolyás terjedését a Maldív-szigeteken, valamint biztosítsák az arra való jogukat, hogy a maldív-szigeteki közélet minden területén részt vegyenek; |
| --- | --- |

9.

felhívja a maldív kormányt, hogy védelmezze azok jogait, akik a demokrácia mellett állnak ki, a mérsékelt muszlimok és a szekularizmus támogatói, akik ellenzik a vahhabita befolyás terjedését a Maldív-szigeteken, valamint biztosítsák az arra való jogukat, hogy a maldív-szigeteki közélet minden területén részt vegyenek;

| 10. | emlékeztet rá, hogy a média szabadsága a működő demokráciák egyik talpköve; felhívja a maldív kormányt és hatóságokat, hogy biztosítsa azon újságírók és emberi jogi jogvédők védelmét, akik jogszerű munkájuk miatt fenyegetéseket kapnak, továbbá hogy ebben az összefüggésben tegyék lehetővé Ahmed Rilwan eltűnésének, a Mahfúz Szaíd elleni támadásnak, továbbá az újságírók, a civil társadalom tagjai és független intézmények ellen irányuló támadások és fenyegetések alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet rá, hogy a média szabadsága a működő demokráciák egyik talpköve; felhívja a maldív kormányt és hatóságokat, hogy biztosítsa azon újságírók és emberi jogi jogvédők védelmét, akik jogszerű munkájuk miatt fenyegetéseket kapnak, továbbá hogy ebben az összefüggésben tegyék lehetővé Ahmed Rilwan eltűnésének, a Mahfúz Szaíd elleni támadásnak, továbbá az újságírók, a civil társadalom tagjai és független intézmények ellen irányuló támadások és fenyegetések alapos vizsgálatát;

| 11. | kéri, hogy annak eltörlése céljával sürgősen hirdessenek ismét moratóriumot a halálbüntetésre, és a testi fenyítés alkalmazásának megszüntetése céljával vizsgálják felül a büntető törvénykönyvet; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy annak eltörlése céljával sürgősen hirdessenek ismét moratóriumot a halálbüntetésre, és a testi fenyítés alkalmazásának megszüntetése céljával vizsgálják felül a büntető törvénykönyvet;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak átfogó figyelmeztetéseket az emberi jogok maldív-szigeteki helyzetéről az országba készülő turisták részére; felhívja továbbá az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a maldív-szigeteki emberi jogi és politikai helyzetet; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak átfogó figyelmeztetéseket az emberi jogok maldív-szigeteki helyzetéről az országba készülő turisták részére; felhívja továbbá az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a maldív-szigeteki emberi jogi és politikai helyzetet;

| 13. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a demokrácia és az emberi jogok Maldív-szigeteken tovább romló helyzete fényében célzott szankciók formájában vezessen be korlátozó intézkedéseket, fagyassza be egyes maldív kormánytagok és a maldív üzleti közösségbeli fő támogatóik külföldi számláit és rendeljen el utazási tilalmat velük szemben; |
| --- | --- |

13.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a demokrácia és az emberi jogok Maldív-szigeteken tovább romló helyzete fényében célzott szankciók formájában vezessen be korlátozó intézkedéseket, fagyassza be egyes maldív kormánytagok és a maldív üzleti közösségbeli fő támogatóik külföldi számláit és rendeljen el utazási tilalmat velük szemben;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamoknak és a Maldív-szigetek kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamoknak és a Maldív-szigetek kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 140. E, 2005.6.9., 165. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0180.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/137 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/137

---

P8_TA(2015)0465

Malajzia

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása Malajziáról (2015/3018(RSP))

(2017/C 399/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Malajziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Malajziáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok jövőjéről szóló 2014. január 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az ASEAN közötti kapcsolatok jövőjéről szóló 2014. január 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2015. április 15-i, a lázadásra vonatkozó törvény közelmúltban elfogadott módosításáról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2015. április 15-i, a lázadásra vonatkozó törvény közelmúltban elfogadott módosításáról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2015. március 17-i, Nurul Izzah maláj ellenzéki parlamenti képviselő letartóztatásáról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2015. március 17-i, Nurul Izzah maláj ellenzéki parlamenti képviselő letartóztatásáról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2015. február 10-i, Anwar Ibrahim maláj ellenzéki politikus bűnössé nyilvánításáról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének 2015. február 10-i, Anwar Ibrahim maláj ellenzéki politikus bűnössé nyilvánításáról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogokra vonatkozó uniós stratégiai keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra vonatkozó uniós stratégiai keretre,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa által 2015. április 9-én tett, a terrorizmusellenes és a lázadásra vonatkozó törvény tervezetéről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa által 2015. április 9-én tett, a terrorizmusellenes és a lázadásra vonatkozó törvény tervezetéről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EKSZ-nek az EU és az ASEAN között zajló emberi jogi párbeszédről szóló 2015. október 23-i közös sajtóközleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ-nek az EU és az ASEAN között zajló emberi jogi párbeszédről szóló 2015. október 23-i közös sajtóközleményére,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ 2013. októberi egyetemes időszakos emberi jogi helyzetértékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2013. októberi egyetemes időszakos emberi jogi helyzetértékelésére,

| — | tekintettel a különleges előadó emberkereskedelemről szóló 2015. júniusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különleges előadó emberkereskedelemről szóló 2015. júniusi jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2013. októberi, Malajziára vonatkozó második időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére, valamint annak ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2013. októberi, Malajziára vonatkozó második időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére, valamint annak ajánlásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 1998. évi ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló 1998. évi ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR),

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-ös ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-ös ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének emberi jogi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének emberi jogi nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió Malajziát a délkelet-ázsiai régió kulcsfontosságú politikai és gazdasági partnerének tekinti; mivel az Unió partnerségi és együttműködési megállapodásról és szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat folytat Malajziával; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió Malajziát a délkelet-ázsiai régió kulcsfontosságú politikai és gazdasági partnerének tekinti; mivel az Unió partnerségi és együttműködési megállapodásról és szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat folytat Malajziával;

| B. | mivel Malajziában gyorsan szűkül a nyilvános viták és a szólásszabadság színtere, ugyanis a kormány homályosan megfogalmazott büntetőjogi törvényekkel elhallgattatja bírálóit, elnyomja az általános elégedetlenséget, és ellehetetleníti a békés véleménynyilvánítást, többek között a közérdekű ügyek nyilvános megvitatását; mivel az említett törvények közé tartoznak többek között a lázadásra, a nyomtatott sajtóra és kiadványokra, a kommunikációra és multimédiára, valamint a békés gyülekezésre vonatkozó törvények; |
| --- | --- |

B.

mivel Malajziában gyorsan szűkül a nyilvános viták és a szólásszabadság színtere, ugyanis a kormány homályosan megfogalmazott büntetőjogi törvényekkel elhallgattatja bírálóit, elnyomja az általános elégedetlenséget, és ellehetetleníti a békés véleménynyilvánítást, többek között a közérdekű ügyek nyilvános megvitatását; mivel az említett törvények közé tartoznak többek között a lázadásra, a nyomtatott sajtóra és kiadványokra, a kommunikációra és multimédiára, valamint a békés gyülekezésre vonatkozó törvények;

| C. | mivel 2015. december 3-án a malajziai parlament többségi szavazással elfogadta a nemzeti biztonsági tanácsról szóló törvényjavaslatot; mivel a törvényjavaslat széles körű jogokat biztosít a miniszterelnök által vezetett nemzeti biztonsági tanács számára ahhoz, hogy rendkívüli állapotot rendeljen el a biztonsági kockázatnak tekinthető területeken, és kiterjedt hatáskört biztosít a parancs nélküli letartóztatáshoz, házkutatáshoz és lefoglaláshoz; |
| --- | --- |

C.

mivel 2015. december 3-án a malajziai parlament többségi szavazással elfogadta a nemzeti biztonsági tanácsról szóló törvényjavaslatot; mivel a törvényjavaslat széles körű jogokat biztosít a miniszterelnök által vezetett nemzeti biztonsági tanács számára ahhoz, hogy rendkívüli állapotot rendeljen el a biztonsági kockázatnak tekinthető területeken, és kiterjedt hatáskört biztosít a parancs nélküli letartóztatáshoz, házkutatáshoz és lefoglaláshoz;

| D. | mivel csupán a lázadásra vonatkozó törvény értelmében 2014 eleje óta legalább 78 személyt vizsgáltak ki vagy ítéltek el; |
| --- | --- |

D.

mivel csupán a lázadásra vonatkozó törvény értelmében 2014 eleje óta legalább 78 személyt vizsgáltak ki vagy ítéltek el;

| E. | mivel egy politikai indíttatású perbefogást és az azt követő, a tisztességes eljárás nemzetközi normáit semmibe vevő büntetőeljárást követően Anwar Ibrahim korábbi ellenzéki vezetőt szodómia vádjával 2015. februárjában halálra ítélték; mivel megtagadták tőle a megfelelő orvosi ellátást; |
| --- | --- |

E.

mivel egy politikai indíttatású perbefogást és az azt követő, a tisztességes eljárás nemzetközi normáit semmibe vevő büntetőeljárást követően Anwar Ibrahim korábbi ellenzéki vezetőt szodómia vádjával 2015. februárjában halálra ítélték; mivel megtagadták tőle a megfelelő orvosi ellátást;

| F. | mivel Malajziában az LMBTI-személyeket az ország szodómiaellenes törvénye és a „cross-dressing” jelenségét tiltó regionális törvények értelmében büntetik, és ezen kívül politikai gyűlöletbeszéddel, önkényes letartóztatással, fizikai és szexuális zaklatással, bebörtönzéssel és egyéb visszaélésekkel kell szembenézniük; |
| --- | --- |

F.

mivel Malajziában az LMBTI-személyeket az ország szodómiaellenes törvénye és a „cross-dressing” jelenségét tiltó regionális törvények értelmében büntetik, és ezen kívül politikai gyűlöletbeszéddel, önkényes letartóztatással, fizikai és szexuális zaklatással, bebörtönzéssel és egyéb visszaélésekkel kell szembenézniük;

| G. | mivel Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) malajziai karikaturista ellen az Anwar Ibrahim elítélése kapcsán a kormányt bíráló Twitter-bejegyzéseit követően a lázadásra vonatkozó törvény értelmében vádat emeltek; mivel Khalid Ismath bloggerrel és Azmi Sharom tudóssal szemben hasonló vádakat emeltek; |
| --- | --- |

G.

mivel Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) malajziai karikaturista ellen az Anwar Ibrahim elítélése kapcsán a kormányt bíráló Twitter-bejegyzéseit követően a lázadásra vonatkozó törvény értelmében vádat emeltek; mivel Khalid Ismath bloggerrel és Azmi Sharom tudóssal szemben hasonló vádakat emeltek;

| H. | mivel a malajziai korrupcióellenes bizottság vesztegetés gyanújával kihallgatta a miniszterelnököt, miután bankszámláján 600 millió eurót találtak, melynek sem a forrása, sem a célja nem ismert, valamint miután felfedezték, hogy az általa elindított állami céggel, az 1Malaysia Development Berhaddal (1MDB) folytatott ügyletek során több száz millió euró tűnt el; |
| --- | --- |

H.

mivel a malajziai korrupcióellenes bizottság vesztegetés gyanújával kihallgatta a miniszterelnököt, miután bankszámláján 600 millió eurót találtak, melynek sem a forrása, sem a célja nem ismert, valamint miután felfedezték, hogy az általa elindított állami céggel, az 1Malaysia Development Berhaddal (1MDB) folytatott ügyletek során több száz millió euró tűnt el;

| I. | mivel a fenti állításokról szóló beszámolók közzététele után a nyomtatott sajtóra és a kiadványokra vonatkozó törvény értelmében korlátozták a sajtóorgánumok és a kiadók tevékenységét, és mivel a fenti állításokkal kapcsolatosan folytatott nyomozás miatt letartóztatták Matthias Chang ügyvédet és Khairuddin Abu Hassan politikust; |
| --- | --- |

I.

mivel a fenti állításokról szóló beszámolók közzététele után a nyomtatott sajtóra és a kiadványokra vonatkozó törvény értelmében korlátozták a sajtóorgánumok és a kiadók tevékenységét, és mivel a fenti állításokkal kapcsolatosan folytatott nyomozás miatt letartóztatták Matthias Chang ügyvédet és Khairuddin Abu Hassan politikust;

| J. | mivel a főképviselő 2015. augusztus 5–6-i malajziai látogatása során aggodalmának adott hangot a büntetőjogi törvények visszaélésszerű alkalmazása miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel a főképviselő 2015. augusztus 5–6-i malajziai látogatása során aggodalmának adott hangot a büntetőjogi törvények visszaélésszerű alkalmazása miatt;

| K. | mivel az ENSZ és a nem kormányzati szervezetek szerint a malajziai rendőri erők egyre gyakrabban folyamodnak kínzáshoz, késő éjszakai letartóztatáshoz, indokolatlan fogva tartáshoz és szelektív perbefogáshoz; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ és a nem kormányzati szervezetek szerint a malajziai rendőri erők egyre gyakrabban folyamodnak kínzáshoz, késő éjszakai letartóztatáshoz, indokolatlan fogva tartáshoz és szelektív perbefogáshoz;

| L. | mivel Malajziában továbbra is gyakorolják a halálbüntetést, és jelenleg is mintegy 1 000 fogoly van siralomházban; |
| --- | --- |

L.

mivel Malajziában továbbra is gyakorolják a halálbüntetést, és jelenleg is mintegy 1 000 fogoly van siralomházban;

| M. | mivel Malajzia tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának, és jelenleg az ASEAN soros elnöke, és mivel a 27. ASEAN-csúcstalálkozót 2015. november 18. és 22. között Kuala Lumpurban rendezték; |
| --- | --- |

M.

mivel Malajzia tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának, és jelenleg az ASEAN soros elnöke, és mivel a 27. ASEAN-csúcstalálkozót 2015. november 18. és 22. között Kuala Lumpurban rendezték;

| 1. | ismételten kifejezésre juttatja az EU határozott elkötelezettségét a maláj nép mellett, amellyel az EU hosszú ideje erős politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatokat ápol; |
| --- | --- |

1.

ismételten kifejezésre juttatja az EU határozott elkötelezettségét a maláj nép mellett, amellyel az EU hosszú ideje erős politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatokat ápol;

| 2. | sajnálatát fejezi ki az emberi jogok malajziai helyzetének romlása, és különösen a civil társadalmi aktivisták, a tudósok, a média képviselői és a politikai aktivisták üldöztetése miatt; aggodalmának ad hangot a lázadással kapcsolatos törvény jogcímén vád alá helyezett vagy letartóztatott emberek számának növekedése miatt; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki az emberi jogok malajziai helyzetének romlása, és különösen a civil társadalmi aktivisták, a tudósok, a média képviselői és a politikai aktivisták üldöztetése miatt; aggodalmának ad hangot a lázadással kapcsolatos törvény jogcímén vád alá helyezett vagy letartóztatott emberek számának növekedése miatt;

| 3. | különösen aggódik a nemzeti biztonsági tanácsról szóló törvényjavaslat elfogadása miatt, és sürgeti annak visszavonását; felhívja a kormányt, hogy tartsa fenn a megfelelő egyensúlyt egyrészt a nemzetbiztonság védelmének szükségessége, másrészt és a polgári és politikai jogok rendkívül fontos oltalma között; |
| --- | --- |

3.

különösen aggódik a nemzeti biztonsági tanácsról szóló törvényjavaslat elfogadása miatt, és sürgeti annak visszavonását; felhívja a kormányt, hogy tartsa fenn a megfelelő egyensúlyt egyrészt a nemzetbiztonság védelmének szükségessége, másrészt és a polgári és politikai jogok rendkívül fontos oltalma között;

| 4. | sürgeti a malajziai kormányt, hogy haladéktalanul bocsásson szabadon minden politikai foglyot, közöttük Anwar Ibrahim volt ellenzéki vezetőt, és biztosítsa számukra a megfelelő egészségügyi ellátást, valamint ejtse a politikai indíttatású – többek között Zulkiflee Anwar Haque (Zunar) karikaturistával, Khalid Ismath bloggerrel, Azmi Sharom tudóssal, Khairuddin Abu Hassan és Matthias Chang politikai másként gondolkodókkal, valamint Lena Hendry és Maria Chin Abdullah emberi jogvédőkkel szemben emelt – vádakat; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a malajziai kormányt, hogy haladéktalanul bocsásson szabadon minden politikai foglyot, közöttük Anwar Ibrahim volt ellenzéki vezetőt, és biztosítsa számukra a megfelelő egészségügyi ellátást, valamint ejtse a politikai indíttatású – többek között Zulkiflee Anwar Haque (Zunar) karikaturistával, Khalid Ismath bloggerrel, Azmi Sharom tudóssal, Khairuddin Abu Hassan és Matthias Chang politikai másként gondolkodókkal, valamint Lena Hendry és Maria Chin Abdullah emberi jogvédőkkel szemben emelt – vádakat;

| 5. | felszólítja a malajziai hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül a lázadással kapcsolatos törvényt, és hozzanak összhangba minden jogszabályt – közöttük a terrorizmus megelőzéséről szóló törvényt, a nyomtatott sajtóra és a kiadványokra vonatkozó törvényt, a távközlésre és a multimédiára vonatkozó törvényt, a békés gyülekezésről szóló törvényt és a büntető törvénykönyv egyéb vonatkozó rendelkezéseit – a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága, valamint az emberi jogok védelme tekintetében érvényes nemzetközi normákkal; felszólítja a malajziai hatóságokat, hogy könnyítsék meg a békés gyülekezést, és szavatolják minden résztvevő biztonságát és a szabad véleménynyilvánításhoz való jogát az egész országban; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a malajziai hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül a lázadással kapcsolatos törvényt, és hozzanak összhangba minden jogszabályt – közöttük a terrorizmus megelőzéséről szóló törvényt, a nyomtatott sajtóra és a kiadványokra vonatkozó törvényt, a távközlésre és a multimédiára vonatkozó törvényt, a békés gyülekezésről szóló törvényt és a büntető törvénykönyv egyéb vonatkozó rendelkezéseit – a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága, valamint az emberi jogok védelme tekintetében érvényes nemzetközi normákkal; felszólítja a malajziai hatóságokat, hogy könnyítsék meg a békés gyülekezést, és szavatolják minden résztvevő biztonságát és a szabad véleménynyilvánításhoz való jogát az egész országban;

| 6. | nyomatékosan felszólít arra, hogy állítsák fel a rendőrséggel szembeni panaszokat kezelő és a rendőri visszaéléseket kivizsgáló független bizottságot, amint azt a rendőrségi vizsgálóbizottság 2005-ben ajánlotta, és hogy e bizottság vizsgálja ki a rendőri őrizet során állítólag bekövetkezett kínzásokat és haláleseteket; |
| --- | --- |

6.

nyomatékosan felszólít arra, hogy állítsák fel a rendőrséggel szembeni panaszokat kezelő és a rendőri visszaéléseket kivizsgáló független bizottságot, amint azt a rendőrségi vizsgálóbizottság 2005-ben ajánlotta, és hogy e bizottság vizsgálja ki a rendőri őrizet során állítólag bekövetkezett kínzásokat és haláleseteket;

| 7. | hangsúlyozza a korrupcióval kapcsolatos állítások független és átlátható kivizsgálásának fontosságát, valamint a nyomozókkal folytatandó maradéktalan együttműködés jelentőségét; felhívja a malajziai kormányt, hogy ne gyakoroljon nyomást a malajziai korrupcióellenes bizottságra és a médiára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a korrupcióval kapcsolatos állítások független és átlátható kivizsgálásának fontosságát, valamint a nyomozókkal folytatandó maradéktalan együttműködés jelentőségét; felhívja a malajziai kormányt, hogy ne gyakoroljon nyomást a malajziai korrupcióellenes bizottságra és a médiára;

| 8. | mély sajnálatát fejezi ki a felsőbbrendűséget hirdető csoportok létrejötte miatt, ami tovább fokozza az etnikai feszültségeket; |
| --- | --- |

8.

mély sajnálatát fejezi ki a felsőbbrendűséget hirdető csoportok létrejötte miatt, ami tovább fokozza az etnikai feszültségeket;

| 9. | bátorítja a malajziai kormányt, hogy kezdjen párbeszédet az ellenzéki pártokkal és a civil társadalom képviselőivel; |
| --- | --- |

9.

bátorítja a malajziai kormányt, hogy kezdjen párbeszédet az ellenzéki pártokkal és a civil társadalom képviselőivel;

| 10. | felszólítja a malajziai kormányt, hogy erősítse meg a legfontosabb nemzetközi emberi jogi egyezményeket, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, az ENSZ kínzás elleni egyezményét, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményt, az ILO 169. számú egyezményét, a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát, valamint a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi ENSZ-egyezményt és annak választható jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a malajziai kormányt, hogy erősítse meg a legfontosabb nemzetközi emberi jogi egyezményeket, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, az ENSZ kínzás elleni egyezményét, a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezményt, az ILO 169. számú egyezményét, a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát, valamint a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi ENSZ-egyezményt és annak választható jegyzőkönyvét;

| 11. | felszólítja a malajziai kormányt, hogy az ENSZ minden különleges eljárása keretében adjon ki állandó meghívást, ezáltal lehetővé téve a különmegbízottak beutazását Malajziába anélkül, hogy meghívást kellene igényelniük; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a malajziai kormányt, hogy az ENSZ minden különleges eljárása keretében adjon ki állandó meghívást, ezáltal lehetővé téve a különmegbízottak beutazását Malajziába anélkül, hogy meghívást kellene igényelniük;

| 12. | megismétli álláspontját, amely szerint a halálbüntetés kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód, és felszólítja Malajziát, hogy a halálbüntetés eltörlése irányába tett első lépésként vezessen be a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot valamennyi bűncselekményre vonatkozóan, és hogy minden halálos ítéletet enyhítsen börtönbüntetésre; |
| --- | --- |

12.

megismétli álláspontját, amely szerint a halálbüntetés kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód, és felszólítja Malajziát, hogy a halálbüntetés eltörlése irányába tett első lépésként vezessen be a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot valamennyi bűncselekményre vonatkozóan, és hogy minden halálos ítéletet enyhítsen börtönbüntetésre;

| 13. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerettel összhangban egyeztessék egymással Malajziával kapcsolatos politikáikat annak érdekében, hogy a fent ismertetett kérdésekben minden lehetséges eszközzel ösztönözzék a reformokat, többek között az ENSZ keretében is, hiszen Malajzia 2015-ben és 2016-ban a Biztonsági Tanács nem állandó tagja; |
| --- | --- |

13.

felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerettel összhangban egyeztessék egymással Malajziával kapcsolatos politikáikat annak érdekében, hogy a fent ismertetett kérdésekben minden lehetséges eszközzel ösztönözzék a reformokat, többek között az ENSZ keretében is, hiszen Malajzia 2015-ben és 2016-ban a Biztonsági Tanács nem állandó tagja;

| 14. | határozottan kéri az EU Malajziába delegált küldöttségét, hogy fokozza a véleménynyilvánítás szabadságának megerősítését és az elnyomó törvények reformját célzó projektek finanszírozására irányuló erőfeszítéseit, és használjon fel minden megfelelő eszközt, többek között a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét is az emberi jogi aktivisták védelmében; nyomatékosan felszólít a szodómiaellenes törvény hatályon kívül helyezésére, és kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy az LMBTI- személyek emberi jogainak védelmére és előmozdítására vonatkozó uniós iránymutatásokkal összhangban fokozza a Malajziában élő, erőszakkal és üldöztetéssel szembesülő LMBTI-személyek emberi jogainak érvényre juttatására irányuló munkát, és különösen törekedjen a homoszexualitás és a transzneműség büntethetőségének felszámolására; |
| --- | --- |

14.

határozottan kéri az EU Malajziába delegált küldöttségét, hogy fokozza a véleménynyilvánítás szabadságának megerősítését és az elnyomó törvények reformját célzó projektek finanszírozására irányuló erőfeszítéseit, és használjon fel minden megfelelő eszközt, többek között a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét is az emberi jogi aktivisták védelmében; nyomatékosan felszólít a szodómiaellenes törvény hatályon kívül helyezésére, és kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy az LMBTI- személyek emberi jogainak védelmére és előmozdítására vonatkozó uniós iránymutatásokkal összhangban fokozza a Malajziában élő, erőszakkal és üldöztetéssel szembesülő LMBTI-személyek emberi jogainak érvényre juttatására irányuló munkát, és különösen törekedjen a homoszexualitás és a transzneműség büntethetőségének felszámolására;

| 15. | újólag megerősíti az EU és az ASEAN között az emberi jogok terén folytatott politikai párbeszéd mint a bevált gyakorlatok cseréjére és a kapacitásépítési kezdeményezések előmozdítására szolgáló eszköz fontosságát; |
| --- | --- |

15.

újólag megerősíti az EU és az ASEAN között az emberi jogok terén folytatott politikai párbeszéd mint a bevált gyakorlatok cseréjére és a kapacitásépítési kezdeményezések előmozdítására szolgáló eszköz fontosságát;

| 16. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU és Malajzia közötti szabadkereskedelmi megállapodásra, valamint a partnerségi és együttműködési megállapodásra vonatkozó jövőbeli tárgyalások során az emberi jogokkal kapcsolatos aggályokat megfelelően figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU és Malajzia közötti szabadkereskedelmi megállapodásra, valamint a partnerségi és együttműködési megállapodásra vonatkozó jövőbeli tárgyalások során az emberi jogokkal kapcsolatos aggályokat megfelelően figyelembe vegyék;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Malajzia parlamentjének és kormányának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, valamint az ASEAN-tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Malajzia parlamentjének és kormányának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, valamint az ASEAN-tagállamok kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0022.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/141 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/141

---

P8_TA(2015)0468

EU-Vietnam átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (határozat)

Az Európai Parlament 2015. december 17-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötésére vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

(2017/C 399/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05432/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05432/2015),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (18204/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (18204/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével és 209. cikkével összhangban előterjesztett, és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával együtt értelmezett egyetértésre irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével és 209. cikkével összhangban előterjesztett, és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával együtt értelmezett egyetértésre irányuló kérelemre,

| — | tekintettel a határozat tervezetéről szóló, 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozat tervezetéről szóló, 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Vietnam és az EU (akkor Európai Közösségek) közötti, 1990. október 22-én felvett diplomáciai kapcsolatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vietnam és az EU (akkor Európai Közösségek) közötti, 1990. október 22-én felvett diplomáciai kapcsolatokra,

| — | tekintettel az EU–Vietnam együttműködési keretmegállapodásra, amely 1996. június 1-jén lépett hatályba (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Vietnam együttműködési keretmegállapodásra, amely 1996. június 1-jén lépett hatályba (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. augusztus 4-i bejelentésére, mely szerint az EU és Vietnam megállapodásra jutott a 2012. június 26. óta tárgyalt szabadkereskedelmi megállapodás ügyében; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. augusztus 4-i bejelentésére, mely szerint az EU és Vietnam megállapodásra jutott a 2012. június 26. óta tárgyalt szabadkereskedelmi megállapodás ügyében;

| — | tekintettel az EU ombudsmanja, Emily O’Reilly 2015. március 26-i ajánlástervezetére, amely felhívja a Bizottságot, hogy a Vietnammal kötendő szabadkereskedelmi megállapodás keretében haladéktalanul készítsen egy emberi jogi hatástanulmányt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU ombudsmanja, Emily O’Reilly 2015. március 26-i ajánlástervezetére, amely felhívja a Bizottságot, hogy a Vietnammal kötendő szabadkereskedelmi megállapodás keretében haladéktalanul készítsen egy emberi jogi hatástanulmányt,

| — | tekintettel az Európai Unió Vietnammal kapcsolatos 2014–2020-as többéves indikatív programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Vietnammal kapcsolatos 2014–2020-as többéves indikatív programjára,

| — | tekintettel 2003-ban kezdődött EU–Vietnam emberi jogi párbeszédre és az elmélyített EU–Vietnam emberi jogi párbeszéd 4. fordulójára, melyre 2015. január 19-én Brüsszelben került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2003-ban kezdődött EU–Vietnam emberi jogi párbeszédre és az elmélyített EU–Vietnam emberi jogi párbeszéd 4. fordulójára, melyre 2015. január 19-én Brüsszelben került sor,

| — | tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és az erdészeti termékek kereskedelemével kapcsolatos (FLEGT) cselekvési terv vonatkozásában Vietnammal kötendő önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló, 2010-ben megkezdett tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és az erdészeti termékek kereskedelemével kapcsolatos (FLEGT) cselekvési terv vonatkozásában Vietnammal kötendő önkéntes partnerségi megállapodásra irányuló, 2010-ben megkezdett tárgyalásokra,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagországai – közötti együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 1980. május 30-i 1440/80/EGK tanácsi rendeletre (3) és az Európai Közösség és az ASEAN közötti együttműködési megállapodás Vietnami Szocialista Köztársaságra történő kiterjesztéséről szóló, 1997. február 14-én aláírt jegyzőkönyvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Indonézia, Malajzia, a Fülöp-szigetek, Szingapúr és Thaiföld – a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagországai – közötti együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 1980. május 30-i 1440/80/EGK tanácsi rendeletre (3) és az Európai Közösség és az ASEAN közötti együttműködési megállapodás Vietnami Szocialista Köztársaságra történő kiterjesztéséről szóló, 1997. február 14-én aláírt jegyzőkönyvre (4),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló 2015. május 18-i, „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló 2015. május 18-i, „Az EU és az ASEAN: stratégiai célú partnerség” című közös közleményre,

| — | tekintettel a 2014. október 16–17-én Milánóban tartott 10. ASEM-csúcstalálkozóra, és a következő csúcstalálkozóra, amelyre 2016-ban a mongóliai Ulánbátorban kerül sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. október 16–17-én Milánóban tartott 10. ASEM-csúcstalálkozóra, és a következő csúcstalálkozóra, amelyre 2016-ban a mongóliai Ulánbátorban kerül sor,

| — | tekintettel az Európai Parlament dél-kelet-ázsiai kapcsolatokért felelős küldöttségének 2013. októberi vietnami látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament dél-kelet-ázsiai kapcsolatokért felelős küldöttségének 2013. októberi vietnami látogatására,

| — | tekintettel a 2013. október 30-án Hanoiban megrendezett EP–Vietnam parlamentközi találkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. október 30-án Hanoiban megrendezett EP–Vietnam parlamentközi találkozóra,

| — | tekintettel José Manuel Barroso bizottsági elnök 2014. augusztusi vietnami látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel José Manuel Barroso bizottsági elnök 2014. augusztusi vietnami látogatására,

| — | tekintettel a vietnami miniszterelnök, Nguyen Tan Dung 2014. októberi látogatására az Európai Unióban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vietnami miniszterelnök, Nguyen Tan Dung 2014. októberi látogatására az Európai Unióban,

| — | tekintettel az ASEAN–EU közös együttműködési bizottság 22., 2015. február 5-i jakartai ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN–EU közös együttműködési bizottság 22., 2015. február 5-i jakartai ülésére,

| — | tekintettel a Vietnamról szóló közelmúltbeli állásfoglalásaira, és különösen 2007. július 12-i állásfoglalására az emberi jogok helyzetéről Vietnamban (5), 2008. október 22-i állásfoglalására a demokráciáról, emberi jogokról és az EU és Vietnam közötti új partnerségi és együttműködési megállapodásról (6), 2009. november 26-i állásfoglalására a laoszi és vietnami helyzetről (7), 2013. április 18-i állásfoglalására Vietnamról és különösen a szólásszabadságról (8), 2014. január 15-i állásfoglalására az EU–ASEAN kapcsolatok jövőjéről (9) és 2014. április 17-i állásfoglalására az EU–Vietnam szabadkereskedelmi megállapodás helyzetéről (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vietnamról szóló közelmúltbeli állásfoglalásaira, és különösen 2007. július 12-i állásfoglalására az emberi jogok helyzetéről Vietnamban (5), 2008. október 22-i állásfoglalására a demokráciáról, emberi jogokról és az EU és Vietnam közötti új partnerségi és együttműködési megállapodásról (6), 2009. november 26-i állásfoglalására a laoszi és vietnami helyzetről (7), 2013. április 18-i állásfoglalására Vietnamról és különösen a szólásszabadságról (8), 2014. január 15-i állásfoglalására az EU–ASEAN kapcsolatok jövőjéről (9) és 2014. április 17-i állásfoglalására az EU–Vietnam szabadkereskedelmi megállapodás helyzetéről (10),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „A sajtó és média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el,

| — | tekintettel az „Emberi jogok és technológia: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Emberi jogok és technológia: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel arra, hogy 1995. július 28-án Vietnam a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) teljes jogú tagjává vált, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 1995. július 28-án Vietnam a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) teljes jogú tagjává vált,

| — | tekintettel arra, hogy Vietnam alapító tagja a Mekong Bizottságnak, amely 1995. április 5-én alakult a Mekong folyó medencéjének fenntartható fejlődése érdekében folytatott együttműködés elmélyítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Vietnam alapító tagja a Mekong Bizottságnak, amely 1995. április 5-én alakult a Mekong folyó medencéjének fenntartható fejlődése érdekében folytatott együttműködés elmélyítése érdekében,

| — | tekintettel az ASEAN 26. csúcstalálkozójára, melyet a malajziai Kuala Lumpurban és Langkawin tartottak 2015. április 26–28-án, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ASEAN 26. csúcstalálkozójára, melyet a malajziai Kuala Lumpurban és Langkawin tartottak 2015. április 26–28-án,

| — | tekintettel a 2015. május 29–31-én Szingapúrban megrendezett 14. ázsiai biztonsági csúcstalálkozóra (IISS Shangri-La Dialogue), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. május 29–31-én Szingapúrban megrendezett 14. ázsiai biztonsági csúcstalálkozóra (IISS Shangri-La Dialogue),

| — | tekintettel a Hanoi Core Statement-re (HCS), a Segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozatot végrehajtó vietnami nemzeti stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Hanoi Core Statement-re (HCS), a Segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozatot végrehajtó vietnami nemzeti stratégiára,

| — | tekintettel a Vietnam időszakos egyetemes helyzetértékelésével foglalkozó munkacsoport 2009. október 9-i jelentésére, valamint a Vietnamról szóló, 2014. június 20-i második egyetemes időszakos helyzetértékelés ajánlásaira az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26. ülésén, továbbá Vietnam tagságára az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában a 2014–2016-os időszakban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vietnam időszakos egyetemes helyzetértékelésével foglalkozó munkacsoport 2009. október 9-i jelentésére, valamint a Vietnamról szóló, 2014. június 20-i második egyetemes időszakos helyzetértékelés ajánlásaira az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26. ülésén, továbbá Vietnam tagságára az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában a 2014–2016-os időszakban,

| — | tekintettel arra, hogy Vietnam nemrégiben ratifikálta az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményét, és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményét, valamint az ENSZ vallás és meggyőződés szabadságával foglalkozó különleges előadójának régóta várt 2014. júliusi látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Vietnam nemrégiben ratifikálta az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményét, és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményét, valamint az ENSZ vallás és meggyőződés szabadságával foglalkozó különleges előadójának régóta várt 2014. júliusi látogatására,

| — | tekintettel a vietnami háború (40 évvel ezelőtti) végéről szóló idei megemlékezésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vietnami háború (40 évvel ezelőtti) végéről szóló idei megemlékezésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8–0342/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8–0342/2015),

| A. | mivel 2015-ben ünnepeljük az EU–Vietnam kapcsolatok 25. évfordulóját; mivel ezek a kapcsolatok a kereskedelem és a segítségnyújtás területéről indulva gyorsan átfogóbb kapcsolatokká bővültek; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015-ben ünnepeljük az EU–Vietnam kapcsolatok 25. évfordulóját; mivel ezek a kapcsolatok a kereskedelem és a segítségnyújtás területéről indulva gyorsan átfogóbb kapcsolatokká bővültek;

| B. | mivel az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás célja modern, széles alapokon nyugvó és kölcsönös előnyökkel járó partnerség létrehozása, amely olyan közös érdekeken és elveken alapszik, mint például az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

B.

mivel az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás célja modern, széles alapokon nyugvó és kölcsönös előnyökkel járó partnerség létrehozása, amely olyan közös érdekeken és elveken alapszik, mint például az egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása;

| C. | mivel az EU Vietnam legnagyobb exportpiaca; mivel az EU – tagállamaival együtt – nyújtja a legtöbb hivatalos fejlesztési támogatást Vietnamnak, és 2014–2020-ban az e célra fordítandó uniós költségvetés 30 %-kal, 400 millió euróra fog nőni; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU Vietnam legnagyobb exportpiaca; mivel az EU – tagállamaival együtt – nyújtja a legtöbb hivatalos fejlesztési támogatást Vietnamnak, és 2014–2020-ban az e célra fordítandó uniós költségvetés 30 %-kal, 400 millió euróra fog nőni;

| D. | mivel a vietnami hatóságok bejelentették, hogy 45 ágazatban feloldják a közvetlen külföldi befektetésre vonatkozó tilalmat, és intézkedéseket fogadtak el az országban érvényes üzleti szabályozás könnyítésére a külföldi befektetések fenntartása céljából; |
| --- | --- |

D.

mivel a vietnami hatóságok bejelentették, hogy 45 ágazatban feloldják a közvetlen külföldi befektetésre vonatkozó tilalmat, és intézkedéseket fogadtak el az országban érvényes üzleti szabályozás könnyítésére a külföldi befektetések fenntartása céljából;

| E. | mivel Vietnam az elmúlt évtizedekben következetesen kifejezetten Európa-párti megközelítést alkalmazott és az ASEAN országkoordinátoraként aktívan részt vett az ASEAN–EU párbeszédben 2012–2015-ben és 2015. március 28-tóláprilis 1-jéig Hanoiban vendégül látta az Interparlamentáris Unió 132. ülését; mivel koordinátori szerepe idején jelentősen nőtt az EU és az ASEAN közötti találkozók száma és a találkozók magasabb szinten zajlottak; mivel Vietnam csatlakozott a Kína által vezetett Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank (AIIB) projektjéhez; |
| --- | --- |

E.

mivel Vietnam az elmúlt évtizedekben következetesen kifejezetten Európa-párti megközelítést alkalmazott és az ASEAN országkoordinátoraként aktívan részt vett az ASEAN–EU párbeszédben 2012–2015-ben és 2015. március 28-tóláprilis 1-jéig Hanoiban vendégül látta az Interparlamentáris Unió 132. ülését; mivel koordinátori szerepe idején jelentősen nőtt az EU és az ASEAN közötti találkozók száma és a találkozók magasabb szinten zajlottak; mivel Vietnam csatlakozott a Kína által vezetett Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bank (AIIB) projektjéhez;

| F. | mivel az EU–ASEAN kapcsolatok átfogó jellegűek és számos ágazatra kiterjednek, többek között a kereskedelemre és a beruházásokra, a fejlesztésre, a gazdaságra és a politikai ügyekre; mivel a 2012-es Bandar Seri Bagawan-i cselekvési terv azért került elfogadásra, hogy az EU és az ASEAN között ezekben az ágazatokban folytatott regionális együttműködés nagyobb hangsúlyt kapjon; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU–ASEAN kapcsolatok átfogó jellegűek és számos ágazatra kiterjednek, többek között a kereskedelemre és a beruházásokra, a fejlesztésre, a gazdaságra és a politikai ügyekre; mivel a 2012-es Bandar Seri Bagawan-i cselekvési terv azért került elfogadásra, hogy az EU és az ASEAN között ezekben az ágazatokban folytatott regionális együttműködés nagyobb hangsúlyt kapjon;

| G. | mivel 2015. október 5-én 12 csendes-óceáni ország, köztük Vietnam részvételével létrejött a Csendes-óceáni Partnerség (TPP), amellyel egy új, a világ GDP-jének 36 %-át megtermelő kereskedelmi blokk alakult ki, aminek messzemenő hatásai lehetnek a világkereskedelemre nézve; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015. október 5-én 12 csendes-óceáni ország, köztük Vietnam részvételével létrejött a Csendes-óceáni Partnerség (TPP), amellyel egy új, a világ GDP-jének 36 %-át megtermelő kereskedelmi blokk alakult ki, aminek messzemenő hatásai lehetnek a világkereskedelemre nézve;

| H. | mivel Vietnam az utóbbi két évtizedben jelentős eredményeket ért el a millenniumi fejlesztési célok teljesítése, a szegénység csökkentése, a gazdasági fejlődés, a szociális biztonság, a foglalkoztatás, az oktatás és az egészségügy terén; |
| --- | --- |

H.

mivel Vietnam az utóbbi két évtizedben jelentős eredményeket ért el a millenniumi fejlesztési célok teljesítése, a szegénység csökkentése, a gazdasági fejlődés, a szociális biztonság, a foglalkoztatás, az oktatás és az egészségügy terén;

| I. | mivel a „doi moi” (megújulás) politikájának hatása és a piacgazdaság irányába tett lépések is a szegénységi rés növekedéséhez vezettek; mivel erősödtek a tiltakozások a kormány által lefoglalt földek és ingatlanok miatt; mivel azonban a világszintű recesszió hátrányosan érintette a vietnami kivitelt, és 2014-ben a GDP növekedésének üteme az ázsiai gazdasági válság óta az egyik legalacsonyabb volt; mivel Vietnamban évente több mint egymillió fővel növekszik a munkaerő, ami nagy kihívást jelent; |
| --- | --- |

I.

mivel a „doi moi” (megújulás) politikájának hatása és a piacgazdaság irányába tett lépések is a szegénységi rés növekedéséhez vezettek; mivel erősödtek a tiltakozások a kormány által lefoglalt földek és ingatlanok miatt; mivel azonban a világszintű recesszió hátrányosan érintette a vietnami kivitelt, és 2014-ben a GDP növekedésének üteme az ázsiai gazdasági válság óta az egyik legalacsonyabb volt; mivel Vietnamban évente több mint egymillió fővel növekszik a munkaerő, ami nagy kihívást jelent;

| J. | mivel az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás 1. cikkének (1) bekezdése megerősíti a nemzetközi jog általános alapelvei melletti elkötelezettséget és rögzíti, hogy a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartása a megállapodás alapvető eleme, amely megalapozza mindkét fél belső és nemzetközi szakpolitikáit; mivel még előfordul, hogy emberi jogi jogvédőket kevéssé átlátható körülmények között tartóztatnak le, és mivel a Vietnami Kommunista Párt következő, 2016 januárjában sorra kerülő kongresszusának eredményein lehet majd csak lemérni a demokratikus alapelvek tiszteletben tartásának konkrét mértékét Vietnamban; |
| --- | --- |

J.

mivel az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás 1. cikkének (1) bekezdése megerősíti a nemzetközi jog általános alapelvei melletti elkötelezettséget és rögzíti, hogy a demokratikus alapelvek és az emberi jogok tiszteletben tartása a megállapodás alapvető eleme, amely megalapozza mindkét fél belső és nemzetközi szakpolitikáit; mivel még előfordul, hogy emberi jogi jogvédőket kevéssé átlátható körülmények között tartóztatnak le, és mivel a Vietnami Kommunista Párt következő, 2016 januárjában sorra kerülő kongresszusának eredményein lehet majd csak lemérni a demokratikus alapelvek tiszteletben tartásának konkrét mértékét Vietnamban;

| K. | mivel az ENSZ vallás és meggyőződés szabadságával foglalkozó különleges előadójának beszámolója szerint továbbra is komoly problémát jelent Vietnamban az online és offline véleménynyilvánítás, a sajtó és a média szabadsága, a tájékoztatáshoz való hozzáférés, a gyülekezés és az egyesülés szabadsága, valamint a vallásszabadság korlátozása; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ vallás és meggyőződés szabadságával foglalkozó különleges előadójának beszámolója szerint továbbra is komoly problémát jelent Vietnamban az online és offline véleménynyilvánítás, a sajtó és a média szabadsága, a tájékoztatáshoz való hozzáférés, a gyülekezés és az egyesülés szabadsága, valamint a vallásszabadság korlátozása;

| L. | mivel Vietnam az EU értékes partnere az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és az ENSZ 2015. novemberi párizsi éghajlat-változási konferenciájára való felkészülés részeként ígéretet tett arra, hogy a kibocsátásokat 2010-hez képest 8–10, míg a GDP-arányos energiafogyasztást évente 1–1,5 százalékkal csökkenti; |
| --- | --- |

L.

mivel Vietnam az EU értékes partnere az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és az ENSZ 2015. novemberi párizsi éghajlat-változási konferenciájára való felkészülés részeként ígéretet tett arra, hogy a kibocsátásokat 2010-hez képest 8–10, míg a GDP-arányos energiafogyasztást évente 1–1,5 százalékkal csökkenti;

| M. | mivel számos európai uniós polgár Vietnamból származik, ami történelmi kötelékekre vezethető vissza, és mivel a Cseh Köztársaság etnikai kisebbségként ismerte el vietnami származású állampolgárait; |
| --- | --- |

M.

mivel számos európai uniós polgár Vietnamból származik, ami történelmi kötelékekre vezethető vissza, és mivel a Cseh Köztársaság etnikai kisebbségként ismerte el vietnami származású állampolgárait;

| N. | mivel mostanában kiéleződtek a feszültségek Kína és a Dél-kínai-tenger partján fekvő szomszédos országok, köztük Vietnam között a Dél-kínai-tenger vitatott területein végrehajtott egyoldalú, a nemzetközi jogot sértő fellépések kapcsán; mivel a régióbeli területi viták kiéleződése hatással van a világszintű ügyekre is, és súlyosan fenyegeti a békét, a biztonságot, a stabilitást és a nemzetközi kereskedelmet; mivel e feszültségek megoldása az EU kiemelkedő stratégiai érdeke a világszintű biztonság fenntartása, valamint az uniós kereskedelem szempontjából létfontosságú fő dél-kínai-tengeri hajózási útvonalak stabilitásának biztosítása céljából; mivel Vietnam hivatalosan támogatja a Fülöp-szigetek által a hágai Állandó Döntőbizottsághoz az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) alapján benyújtott 2015. március 16-i jogi beadványt; |
| --- | --- |

N.

mivel mostanában kiéleződtek a feszültségek Kína és a Dél-kínai-tenger partján fekvő szomszédos országok, köztük Vietnam között a Dél-kínai-tenger vitatott területein végrehajtott egyoldalú, a nemzetközi jogot sértő fellépések kapcsán; mivel a régióbeli területi viták kiéleződése hatással van a világszintű ügyekre is, és súlyosan fenyegeti a békét, a biztonságot, a stabilitást és a nemzetközi kereskedelmet; mivel e feszültségek megoldása az EU kiemelkedő stratégiai érdeke a világszintű biztonság fenntartása, valamint az uniós kereskedelem szempontjából létfontosságú fő dél-kínai-tengeri hajózási útvonalak stabilitásának biztosítása céljából; mivel Vietnam hivatalosan támogatja a Fülöp-szigetek által a hágai Állandó Döntőbizottsághoz az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) alapján benyújtott 2015. március 16-i jogi beadványt;

| O. | mivel Vietnam ezzel egyidejűleg fokozta a stratégiai, biztonsági és energetikai együttműködést ázsiai szomszédaival és megerősíti kétoldalú kapcsolatait a kulcsfontosságú nemzetközi szereplőkkel, köztük az Egyesült Államokkal és Oroszországgal a Dél-kínai-tengeren kiújuló feszültségek miatt; |
| --- | --- |

O.

mivel Vietnam ezzel egyidejűleg fokozta a stratégiai, biztonsági és energetikai együttműködést ázsiai szomszédaival és megerősíti kétoldalú kapcsolatait a kulcsfontosságú nemzetközi szereplőkkel, köztük az Egyesült Államokkal és Oroszországgal a Dél-kínai-tengeren kiújuló feszültségek miatt;

| P. | mivel Vietnamban továbbra is rendkívül sok robbanószer-maradvány van a vietnami háborúból, és az emberek és a környezet továbbra is szenvedik a mintegy 20 millió gallon szétpermetezett dioxin hatásait; |
| --- | --- |

P.

mivel Vietnamban továbbra is rendkívül sok robbanószer-maradvány van a vietnami háborúból, és az emberek és a környezet továbbra is szenvedik a mintegy 20 millió gallon szétpermetezett dioxin hatásait;

| 1. | üdvözli a Vietnammal megkötött átfogó partnerségi és együttműködési megállapodást, hangsúlyozva, hogy Vietnam kiemelt stratégiai jelentőséggel bír az EU kulcsfontosságú partnereként Délkelet-Ázsiában és az ASEAN-nál; hangsúlyozza, hogy a megállapodás széles spektrum mentén határozza meg a jövőbeli kapcsolatokat, hogy tovább erősítse a világszintű és regionális kihívásokkal, többek között a jó kormányzással és a korrupció elleni küzdelemmel, a fenntartható fejlődés figyelembevételével megvalósuló gazdasági és társadalmi előrelépéssel, a leszereléssel és a tömegpusztító fegyverekkel, valamint a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködést; felhívja a tagállamok kormányait és parlamentjeit, hogy gyorsítsák fel a ratifikálási folyamatot, hogy a megállapodás hatályba léphessen; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Vietnammal megkötött átfogó partnerségi és együttműködési megállapodást, hangsúlyozva, hogy Vietnam kiemelt stratégiai jelentőséggel bír az EU kulcsfontosságú partnereként Délkelet-Ázsiában és az ASEAN-nál; hangsúlyozza, hogy a megállapodás széles spektrum mentén határozza meg a jövőbeli kapcsolatokat, hogy tovább erősítse a világszintű és regionális kihívásokkal, többek között a jó kormányzással és a korrupció elleni küzdelemmel, a fenntartható fejlődés figyelembevételével megvalósuló gazdasági és társadalmi előrelépéssel, a leszereléssel és a tömegpusztító fegyverekkel, valamint a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködést; felhívja a tagállamok kormányait és parlamentjeit, hogy gyorsítsák fel a ratifikálási folyamatot, hogy a megállapodás hatályba léphessen;

| 2. | reméli, hogy mind az EU, mind Vietnam számára gazdasági szempontból előnyös lesz az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás megerősítése; rámutat egy jövőbeli egyezmény kereskedelemre, beruházásokra, munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére gyakorolt potenciális hatására; üdvözli a vietnami hatóságok által az ország világgazdaságba történő fokozottabb integrálása érdekében végrehajtott gazdasági és pénzügyi reformokat, és felszólítja Vietnamot e reformok folytatására; felhívja a vietnami kormányt és az EU-t, hogy folytassák a gazdasági, kereskedelmi és az új technológiákkal kapcsolatos együttműködést a nemzetközi fórumokon; üdvözli, hogy 2010 óta Vietnamban csaknem kétszeresére nőtt az egy főre jutó GDP; |
| --- | --- |

2.

reméli, hogy mind az EU, mind Vietnam számára gazdasági szempontból előnyös lesz az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás megerősítése; rámutat egy jövőbeli egyezmény kereskedelemre, beruházásokra, munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére gyakorolt potenciális hatására; üdvözli a vietnami hatóságok által az ország világgazdaságba történő fokozottabb integrálása érdekében végrehajtott gazdasági és pénzügyi reformokat, és felszólítja Vietnamot e reformok folytatására; felhívja a vietnami kormányt és az EU-t, hogy folytassák a gazdasági, kereskedelmi és az új technológiákkal kapcsolatos együttműködést a nemzetközi fórumokon; üdvözli, hogy 2010 óta Vietnamban csaknem kétszeresére nőtt az egy főre jutó GDP;

| 3. | hangsúlyozza az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodások jelentőségét az EU–ASEAN kapcsolatokban; úgy véli, hogy az EU–ASEAN együttműködést erősíteni lehetne különböző területeken, többek között a pénzügyi ágazat fejlesztése, az átláthatóság és a makrogazdasági politikák összehangolása terén; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodások jelentőségét az EU–ASEAN kapcsolatokban; úgy véli, hogy az EU–ASEAN együttműködést erősíteni lehetne különböző területeken, többek között a pénzügyi ágazat fejlesztése, az átláthatóság és a makrogazdasági politikák összehangolása terén;

| 4. | felhívja az uniós tagállamokat, hogy a politikai következetességre való törekvésként a lehető legnagyobb mértékben hangolják össze saját fejlesztési együttműködésük egyedi céljait az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő célokkal; |
| --- | --- |

4.

felhívja az uniós tagállamokat, hogy a politikai következetességre való törekvésként a lehető legnagyobb mértékben hangolják össze saját fejlesztési együttműködésük egyedi céljait az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő célokkal;

| 5. | üdvözli az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás korai – a ratifikáció folyamatával párhuzamosan zajló – végrehajtását a kereskedelem, az emberi jogok, a migráció, a regionális biztonság, az energia, a tudomány és a technológia területén; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás korai – a ratifikáció folyamatával párhuzamosan zajló – végrehajtását a kereskedelem, az emberi jogok, a migráció, a regionális biztonság, az energia, a tudomány és a technológia területén;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtása vonatkozásában fontos egyértelmű mutatókat és kötelező határidőket meghatározni; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtása vonatkozásában fontos egyértelmű mutatókat és kötelező határidőket meghatározni;

| 7. | üdvözli az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás emberi jogok terén tett közös kötelezettségvállalásra és együttműködésre utaló cikkeit; reméli, hogy a demokratikus alapelvek és az emberi jogok kölcsönösen elfogadott tiszteletben tartása tovább fogja mélyíteni a vietnami kormánnyal folytatott hosszantartó párbeszédet a vietnami alkotmány 69. cikkében, valamint az emberi jogok európai egyezményének 9., 10. és 11. cikkében rögzített véleménynyilvánítási, gyülekezési, egyesülési szabadság és szabad vallásgyakorlás előmozdításáról; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás emberi jogok terén tett közös kötelezettségvállalásra és együttműködésre utaló cikkeit; reméli, hogy a demokratikus alapelvek és az emberi jogok kölcsönösen elfogadott tiszteletben tartása tovább fogja mélyíteni a vietnami kormánnyal folytatott hosszantartó párbeszédet a vietnami alkotmány 69. cikkében, valamint az emberi jogok európai egyezményének 9., 10. és 11. cikkében rögzített véleménynyilvánítási, gyülekezési, egyesülési szabadság és szabad vallásgyakorlás előmozdításáról;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a nyílt internet és az ikt-k lehetővé teszik, megteremtik és ösztönzik a közösségépítést, a civil társadalmat és a világszintű gazdasági, társadalmi, tudományos, kulturális és politikai fejlődést; ezért hangsúlyozza a szabad és nyílt internethez való hozzáférés jelentőségét gazdasági, társadalmi és emberi jogi szempontból; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a nyílt internet és az ikt-k lehetővé teszik, megteremtik és ösztönzik a közösségépítést, a civil társadalmat és a világszintű gazdasági, társadalmi, tudományos, kulturális és politikai fejlődést; ezért hangsúlyozza a szabad és nyílt internethez való hozzáférés jelentőségét gazdasági, társadalmi és emberi jogi szempontból;

| 9. | üdvözli a vietnami hatóságok azon döntését, hogy megszüntetik a vízumkötelezettséget öt európai ország állampolgárai tekintetében, és úgy véli, hogy ez a döntés ösztönözni fogja a fokozottabb együttműködést az idegenforgalmi ágazatban; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a vietnami hatóságok azon döntését, hogy megszüntetik a vízumkötelezettséget öt európai ország állampolgárai tekintetében, és úgy véli, hogy ez a döntés ösztönözni fogja a fokozottabb együttműködést az idegenforgalmi ágazatban;

| 10. | üdvözli a vietnami miniszterelnök által bejelentett „mestertervet” az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (UNHRC) által elfogadott időszakos egyetemes helyzetértékelés ajánlásainak végrehajtásáról, valamint a 2020-ig végrehajtandó igazságügyi reformstratégiát; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a vietnami miniszterelnök által bejelentett „mestertervet” az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (UNHRC) által elfogadott időszakos egyetemes helyzetértékelés ajánlásainak végrehajtásáról, valamint a 2020-ig végrehajtandó igazságügyi reformstratégiát;

| 11. | üdvözli a Vietnamnak nyújtott hivatalos uniós fejlesztési támogatás 2014–2020-ra szóló költségvetésének 400 millió euróra való növelését; sürgeti a Bizottságot, hogy fektessen be a Vietnamban zajló uniós tevékenységek és az országnak nyújtott támogatás láthatóságának növelésébe az e forrásokban rejlő stratégiai lehetőségek maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Vietnamnak nyújtott hivatalos uniós fejlesztési támogatás 2014–2020-ra szóló költségvetésének 400 millió euróra való növelését; sürgeti a Bizottságot, hogy fektessen be a Vietnamban zajló uniós tevékenységek és az országnak nyújtott támogatás láthatóságának növelésébe az e forrásokban rejlő stratégiai lehetőségek maximalizálása érdekében;

| 12. | arra ösztönzi az EU-t, hogy folytassa Vietnam kapacitásfejlesztését a jó kormányzás és a jogállamiság előmozdítása érdekében, és üdvözli, hogy az EU-val való együttműködés többek között a tudományra és a technológiára, a közlekedésre és a városi és regionális tervezésre és fejlesztésre, valamint a közigazgatás reformjára összpontosít, beleértve az adózást is, amely kulcsfontosságú a belső bevételteremtő képességek lehető legnagyobbra növelése, valamint az adóelkerülés és korrupció elleni küzdelem szempontjából; |
| --- | --- |

12.

arra ösztönzi az EU-t, hogy folytassa Vietnam kapacitásfejlesztését a jó kormányzás és a jogállamiság előmozdítása érdekében, és üdvözli, hogy az EU-val való együttműködés többek között a tudományra és a technológiára, a közlekedésre és a városi és regionális tervezésre és fejlesztésre, valamint a közigazgatás reformjára összpontosít, beleértve az adózást is, amely kulcsfontosságú a belső bevételteremtő képességek lehető legnagyobbra növelése, valamint az adóelkerülés és korrupció elleni küzdelem szempontjából;

| 13. | felhívja az Európai Parlamentet és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtására irányuló megfelelő demokratikus ellenőrzés biztosítása érdekében egymással szoros együttműködésben értékelje az esetleges emberi jogi jogsértéseket; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról; |
| --- | --- |

13.

felhívja az Európai Parlamentet és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás végrehajtására irányuló megfelelő demokratikus ellenőrzés biztosítása érdekében egymással szoros együttműködésben értékelje az esetleges emberi jogi jogsértéseket; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról;

| 14. | üdvözli a szabadkereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását; határozott véleménye, hogy az EU és Vietnam közötti átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásnak és a szabadkereskedelmi megállapodásnak hozzá kell járulniuk az emberi jogok erősítéséhez Vietnamban; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a szabadkereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását; határozott véleménye, hogy az EU és Vietnam közötti átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásnak és a szabadkereskedelmi megállapodásnak hozzá kell járulniuk az emberi jogok erősítéséhez Vietnamban;

| 15. | elismerően nyugtázza, hogy a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodás tartalmazni fog egy fejezetet a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről, kötelezettségvállalásokat az alapvető munkaügyi szabványokkal és az ILO-egyezményekkel kapcsolatban, a munkavállalók alapvető jogainak mindkét fél részéről történő tiszteletben tartását, továbbá olyan kötelezettségvállalásokat, amelyek támogatják a természeti erőforrások megőrzését és fenntartható kezelését, különös tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, valamint a tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerekre; |
| --- | --- |

15.

elismerően nyugtázza, hogy a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodás tartalmazni fog egy fejezetet a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről, kötelezettségvállalásokat az alapvető munkaügyi szabványokkal és az ILO-egyezményekkel kapcsolatban, a munkavállalók alapvető jogainak mindkét fél részéről történő tiszteletben tartását, továbbá olyan kötelezettségvállalásokat, amelyek támogatják a természeti erőforrások megőrzését és fenntartható kezelését, különös tekintettel a vállalati társadalmi felelősségvállalásra, valamint a tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerekre;

| 16. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy feleljen meg az új megállapodás támasztotta elvárásoknak és biztosítsa, hogy az EU és tagállamai által a partnerségi és együttműködési megállapodás és a Vietnammal a jövőben megkötendő szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtása keretében folytatott politikák hozzájáruljanak az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásához és a jó kormányzáshoz; a partnerségi és együttműködési megállapodás VI. címének 35. cikkével összefüggésben kapacitásbővítésre szólít fel az érintett magánszemélyek és közösségek panaszainak rendezésére szolgáló rendszer javítása érdekében; felhívja a vietnami kormányt, hogy erősítse meg a civil társadalom egyesületek és nem kormányzati szervezetek révén való részvételét az ország politikai, gazdasági és társadalmi fejlődésében; |
| --- | --- |

16.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy feleljen meg az új megállapodás támasztotta elvárásoknak és biztosítsa, hogy az EU és tagállamai által a partnerségi és együttműködési megállapodás és a Vietnammal a jövőben megkötendő szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtása keretében folytatott politikák hozzájáruljanak az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásához és a jó kormányzáshoz; a partnerségi és együttműködési megállapodás VI. címének 35. cikkével összefüggésben kapacitásbővítésre szólít fel az érintett magánszemélyek és közösségek panaszainak rendezésére szolgáló rendszer javítása érdekében; felhívja a vietnami kormányt, hogy erősítse meg a civil társadalom egyesületek és nem kormányzati szervezetek révén való részvételét az ország politikai, gazdasági és társadalmi fejlődésében;

| 17. | felhívja a vietnami kormányt, hogy tegyen konkrét lépéseket az UNHRC időszakos egyetemes helyzetértékelése ajánlásainak végrehajtása érdekében, kezdve egy független nemzeti emberi jogi intézmény felállításával; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa Vietnamnak a szükséges kapacitásbővítési támogatást; üdvözli a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén keresztül nyújtott uniós finanszírozást, és sürgeti e kezdeményezések folytatását a kormány erőfeszítéseinek támogatása érdekében; |
| --- | --- |

17.

felhívja a vietnami kormányt, hogy tegyen konkrét lépéseket az UNHRC időszakos egyetemes helyzetértékelése ajánlásainak végrehajtása érdekében, kezdve egy független nemzeti emberi jogi intézmény felállításával; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa Vietnamnak a szükséges kapacitásbővítési támogatást; üdvözli a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén keresztül nyújtott uniós finanszírozást, és sürgeti e kezdeményezések folytatását a kormány erőfeszítéseinek támogatása érdekében;

| 18. | felhívja a Vietnami Kommunista Párt 12. kongresszusát, hogy a 2016. évi választásokra tekintettel tegye lehetővé az állampolgárok fokozott részvételét az állam demokratikus működésében, különösen azáltal, hogy lehetővé teszi ellenzéki pártok, civil társadalmi mozgalmak és nem kormányzati szervezetek létrehozását; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Vietnami Kommunista Párt 12. kongresszusát, hogy a 2016. évi választásokra tekintettel tegye lehetővé az állampolgárok fokozott részvételét az állam demokratikus működésében, különösen azáltal, hogy lehetővé teszi ellenzéki pártok, civil társadalmi mozgalmak és nem kormányzati szervezetek létrehozását;

| 19. | sajnálja, hogy becslések szerint a börtönökben több mint 500 fogvatartott van siralomházban; felhívja a vietnami kormányt, hogy vezessen be azonnali moratóriumot a kivégzésekre és tegye meg a halálbüntetés eltörléséhez szükséges megfelelő jogi lépéseket, valamint üdvözli a rendszer megnyitását, ugyanakkor sajnálatának ad hangot az emberi jogi aktivisták fogva tartása miatt; e tekintetben üdvözli, hogy a kormány készen áll arra, hogy csökkentse a halálbüntetéssel sújtható bűncselekmények körét, és felhívja a kormányt, hogy tegye világossá, hogy sor kerül-e még kivégzésekre, és amennyiben igen, milyen vádak alapján; |
| --- | --- |

19.

sajnálja, hogy becslések szerint a börtönökben több mint 500 fogvatartott van siralomházban; felhívja a vietnami kormányt, hogy vezessen be azonnali moratóriumot a kivégzésekre és tegye meg a halálbüntetés eltörléséhez szükséges megfelelő jogi lépéseket, valamint üdvözli a rendszer megnyitását, ugyanakkor sajnálatának ad hangot az emberi jogi aktivisták fogva tartása miatt; e tekintetben üdvözli, hogy a kormány készen áll arra, hogy csökkentse a halálbüntetéssel sújtható bűncselekmények körét, és felhívja a kormányt, hogy tegye világossá, hogy sor kerül-e még kivégzésekre, és amennyiben igen, milyen vádak alapján;

| 20. | emlékeztet az EU és Vietnam közötti emberi jogi párbeszéd fontosságára, amely hatékonyan és gyakorlatias módon használandó alapvető eszköz, és amelynek célja Vietnam támogatása és ösztönzése a szükséges reformok megvalósítása során; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet az EU és Vietnam közötti emberi jogi párbeszéd fontosságára, amely hatékonyan és gyakorlatias módon használandó alapvető eszköz, és amelynek célja Vietnam támogatása és ösztönzése a szükséges reformok megvalósítása során;

| 21. | sürgeti a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának ratifikálását; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának ratifikálását;

| 22. | megjegyzi, hogy a ruha- és textilipar, amely több mint 2 millió főt foglalkoztat, Vietnam legnagyobb exportágazata, és aggasztja a munkások jogainak védelmére rendelkezésre álló mechanizmusok hiánya; kiemeli, hogy pozitív üzenetet hordozna magában, ha a vietnami hatóságok megerősítenék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezményét, valamint a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. ILO-egyezményt; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a ruha- és textilipar, amely több mint 2 millió főt foglalkoztat, Vietnam legnagyobb exportágazata, és aggasztja a munkások jogainak védelmére rendelkezésre álló mechanizmusok hiánya; kiemeli, hogy pozitív üzenetet hordozna magában, ha a vietnami hatóságok megerősítenék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezményét, valamint a szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. ILO-egyezményt;

| 23. | felhívja a hatóságokat, hogy tartózkodjanak a szólásszabadsághoz, a gyülekezési és az egyesüléshez való jog békés gyakorlásának korlátozásától; ennek kapcsán sürgeti a büntető törvénykönyv, különösen a 79., 87, 88. és 258. cikkének felülvizsgálatát; tudomásul veszi a több mint 18 000 elítélt számára a közelmúltban adott amnesztiát, és sajnálattal állapítja meg, hogy ez nem terjedt ki a politikai foglyokra; továbbra is aggasztja a vietnami börtönökben fogva tartott mintegy 60 lelkiismereti fogoly, köztük emberi jogi jogvédők, újságírók, bloggerek, a földdel kapcsolatos jogok védelmezői, munkások és környezetvédelmi aktivisták sorsa, akiket különféle, elsősorban a szólásszabadsággal kapcsolatos, illetve állam elleni bűncselekmények miatt gyorsított eljárásokban ítéltek el, és kéri szabadon bocsátásukat; ösztönzi a büntető igazságszolgáltatási rendszer, és különösen a büntetőeljárási törvénykönyv reformját, ideértve azokat a záradékokat, amelyek a nemzetbiztonság védelmére hivatkozva békés tevékenységeket kriminalizálnak; felhívja a hatóságokat, hogy hozzanak létre egy független büntető igazságszolgáltatási rendszert; |
| --- | --- |

23.

felhívja a hatóságokat, hogy tartózkodjanak a szólásszabadsághoz, a gyülekezési és az egyesüléshez való jog békés gyakorlásának korlátozásától; ennek kapcsán sürgeti a büntető törvénykönyv, különösen a 79., 87, 88. és 258. cikkének felülvizsgálatát; tudomásul veszi a több mint 18 000 elítélt számára a közelmúltban adott amnesztiát, és sajnálattal állapítja meg, hogy ez nem terjedt ki a politikai foglyokra; továbbra is aggasztja a vietnami börtönökben fogva tartott mintegy 60 lelkiismereti fogoly, köztük emberi jogi jogvédők, újságírók, bloggerek, a földdel kapcsolatos jogok védelmezői, munkások és környezetvédelmi aktivisták sorsa, akiket különféle, elsősorban a szólásszabadsággal kapcsolatos, illetve állam elleni bűncselekmények miatt gyorsított eljárásokban ítéltek el, és kéri szabadon bocsátásukat; ösztönzi a büntető igazságszolgáltatási rendszer, és különösen a büntetőeljárási törvénykönyv reformját, ideértve azokat a záradékokat, amelyek a nemzetbiztonság védelmére hivatkozva békés tevékenységeket kriminalizálnak; felhívja a hatóságokat, hogy hozzanak létre egy független büntető igazságszolgáltatási rendszert;

| 24. | felszólít a vallásszabadság tiszteletben tartására, valamint az etnikai és vallási kisebbségek megkülönböztetésének és elnyomásának megszüntetésére, ideértve a zaklatás különböző formáit, megfigyelést, megfélemlítést, fogva tartást, házi őrizetet, fizikai támadásokat és utazási tilalmakat melyeket keresztényekkel, buddhistákkal, Hoa Hao buddhistákkal és a Cao Dai vallás követőivel szemben alkalmaznak, és különösen az olyan vallási közösségek üldöztetésének felszámolására, mint a Vietnami Egyesült Buddhista Egyház, a keresztény hegyi népek és a Khmer Krom buddhisták; sürgeti az etnikai és vallási kisebbségek társadalmi és gazdasági körülményeinek javítását célzó reformok végrehajtását; kéri a vallási csoportok nyilvántartásba vételét szabályozó jogszabályok felülvizsgálatát; emlékeztet a 87 éves Thich Quang Do, buddhista szerzetes és másként gondolkodó tragikus sorsára, akit több mint 30 éve házi őrizetben tartanak kolostorában anélkül, hogy ellene vádat emeltek volna, és megismétli szabadon engedésére irányuló felhívását; |
| --- | --- |

24.

felszólít a vallásszabadság tiszteletben tartására, valamint az etnikai és vallási kisebbségek megkülönböztetésének és elnyomásának megszüntetésére, ideértve a zaklatás különböző formáit, megfigyelést, megfélemlítést, fogva tartást, házi őrizetet, fizikai támadásokat és utazási tilalmakat melyeket keresztényekkel, buddhistákkal, Hoa Hao buddhistákkal és a Cao Dai vallás követőivel szemben alkalmaznak, és különösen az olyan vallási közösségek üldöztetésének felszámolására, mint a Vietnami Egyesült Buddhista Egyház, a keresztény hegyi népek és a Khmer Krom buddhisták; sürgeti az etnikai és vallási kisebbségek társadalmi és gazdasági körülményeinek javítását célzó reformok végrehajtását; kéri a vallási csoportok nyilvántartásba vételét szabályozó jogszabályok felülvizsgálatát; emlékeztet a 87 éves Thich Quang Do, buddhista szerzetes és másként gondolkodó tragikus sorsára, akit több mint 30 éve házi őrizetben tartanak kolostorában anélkül, hogy ellene vádat emeltek volna, és megismétli szabadon engedésére irányuló felhívását;

| 25. | az igazságügyi rendszer sürgős reformjára szólít fel a tisztességes tárgyalás nemzetközi standardjainak az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 10. cikke szerinti biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

az igazságügyi rendszer sürgős reformjára szólít fel a tisztességes tárgyalás nemzetközi standardjainak az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 10. cikke szerinti biztosítása érdekében;

| 26. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az emberkereskedelem áldozatai vonatkozásában Vietnam az egyik legnagyobb forrásország, és amiatt, hogy sok gyermek – különösen a szexuális erőszakkal kapcsolatos jogszabályok által nem védett fiú – válik gyermekprostitúció, emberkereskedelem vagy rossz bánásmód áldozatává; sürgeti Vietnamot, hogy alakítson ki erős és hatékony gyermekvédelmi törvényeket, amelyek nemtől függetlenül valamennyi gyermekre kiterjednek; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa Vietnamot a migrációs politikák terén meglévő kapacitásainak fejlesztésében és az emberkereskedelem és szervezett bűnözés elleni küzdelemben, többek közt munkaügyi és migrációs politikái összefüggésében is; szintén aggodalmának ad hangot azokkal a jelentésekkel kapcsolatban, amelyek az emberkereskedelem vietnami áldozatainak, többek közt kiskorúaknak az uniós tagállamokban történő kizsákmányolásáról számolnak be; sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen gondoskodjon az emberkereskedelem felszámolását célzó uniós stratégiában szereplő kulcsfontosságú védelmi rendelkezések maradéktalan végrehajtásáról; ösztönzi Vietnam kormányát és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás keretében fontolják meg egy, az emberkereskedelem problémájával foglalkozó albizottság vagy szakértői munkacsoport felállítását; |
| --- | --- |

26.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az emberkereskedelem áldozatai vonatkozásában Vietnam az egyik legnagyobb forrásország, és amiatt, hogy sok gyermek – különösen a szexuális erőszakkal kapcsolatos jogszabályok által nem védett fiú – válik gyermekprostitúció, emberkereskedelem vagy rossz bánásmód áldozatává; sürgeti Vietnamot, hogy alakítson ki erős és hatékony gyermekvédelmi törvényeket, amelyek nemtől függetlenül valamennyi gyermekre kiterjednek; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa Vietnamot a migrációs politikák terén meglévő kapacitásainak fejlesztésében és az emberkereskedelem és szervezett bűnözés elleni küzdelemben, többek közt munkaügyi és migrációs politikái összefüggésében is; szintén aggodalmának ad hangot azokkal a jelentésekkel kapcsolatban, amelyek az emberkereskedelem vietnami áldozatainak, többek közt kiskorúaknak az uniós tagállamokban történő kizsákmányolásáról számolnak be; sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen gondoskodjon az emberkereskedelem felszámolását célzó uniós stratégiában szereplő kulcsfontosságú védelmi rendelkezések maradéktalan végrehajtásáról; ösztönzi Vietnam kormányát és a Bizottságot, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás keretében fontolják meg egy, az emberkereskedelem problémájával foglalkozó albizottság vagy szakértői munkacsoport felállítását;

| 27. | hangsúlyozza a fiatal lakossággal rendelkező, és a városok felé irányuló, egyre növekvő belső migráció által jellemzett Vietnam előtt álló társadalmi és gazdasági kihívásokat; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a fiatal lakossággal rendelkező, és a városok felé irányuló, egyre növekvő belső migráció által jellemzett Vietnam előtt álló társadalmi és gazdasági kihívásokat;

| 28. | üdvözli a 2013-as módosított földtörvény elfogadását, azonban továbbra is komolyan aggódik a tulajdonjoggal kapcsolatos visszaélések, az erőszakos kitelepítések és a fejlesztési projektek megvalósítása céljából történő állami földkisajátítások miatt, amelyek során mezőgazdasági termelők százezreit fosztják meg földtulajdonuktól; felhívja a kormányt, hogy állítsa le a földek elvételét és alakítson ki megfelelő panasztételi mechanizmusokat; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a 2013-as módosított földtörvény elfogadását, azonban továbbra is komolyan aggódik a tulajdonjoggal kapcsolatos visszaélések, az erőszakos kitelepítések és a fejlesztési projektek megvalósítása céljából történő állami földkisajátítások miatt, amelyek során mezőgazdasági termelők százezreit fosztják meg földtulajdonuktól; felhívja a kormányt, hogy állítsa le a földek elvételét és alakítson ki megfelelő panasztételi mechanizmusokat;

| 29. | üdvözli a vietnami hatóságok széleskörű jogi kötelezettségvállalását a nemek közötti egyenlőség, valamint a megkülönböztetés elleni fellépések támogatására, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a családon belüli erőszak, a nő- és gyermekkereskedelem, a nők körében egyre terjedő HIV/AIDS, valamint a szexuális és reprodukciós jogok megsértése továbbra is komoly probléma; sürgeti a vietnami kormányt, hogy folytassa az anyakönyvezés reformját, törölje el a „Hô khâu” (családnyilvántartás) jellemzői miatt alkalmazott esetlegesen megkülönböztető gyakorlatokat, amely sok család és különösen gyermek számára nem teszi lehetővé, hogy nyilvántartásba kerüljön, és ezáltal hozzáférjen az oktatási és szociális szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a vietnami hatóságok széleskörű jogi kötelezettségvállalását a nemek közötti egyenlőség, valamint a megkülönböztetés elleni fellépések támogatására, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a családon belüli erőszak, a nő- és gyermekkereskedelem, a nők körében egyre terjedő HIV/AIDS, valamint a szexuális és reprodukciós jogok megsértése továbbra is komoly probléma; sürgeti a vietnami kormányt, hogy folytassa az anyakönyvezés reformját, törölje el a „Hô khâu” (családnyilvántartás) jellemzői miatt alkalmazott esetlegesen megkülönböztető gyakorlatokat, amely sok család és különösen gyermek számára nem teszi lehetővé, hogy nyilvántartásba kerüljön, és ezáltal hozzáférjen az oktatási és szociális szolgáltatásokhoz;

| 30. | elismeri Vietnam Ázsiában betöltött vezető szerepét az LGBTI-jogok fejlesztése terén, és különösen az azonos neműek esküvői szertartását lehetővé tevő, nemrég elfogadott házassági és családjogi törvényt; |
| --- | --- |

30.

elismeri Vietnam Ázsiában betöltött vezető szerepét az LGBTI-jogok fejlesztése terén, és különösen az azonos neműek esküvői szertartását lehetővé tevő, nemrég elfogadott házassági és családjogi törvényt;

| 31. | osztja a vietnami kormány aggodalmát amiatt, hogy a korrupció az ország előtt álló egyik fő kihívás; kéri azon helyzetek alaposabb kivizsgálását, amikor a korrupciót kifogásoló polgárok a hatóságok célkeresztjébe kerülnek; sürgeti a vietnami hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki az újságírókkal, bloggerekkel és a visszásságokat bejelentő személyekkel szembeni visszaéléseket; emellett sajnálattal veszi tudomásul, hogy a vietnami kormány nem megfelelően alkalmazza a büntető törvénykönyv 258. cikkét, amely akár hét év szabadságvesztéssel bünteti a „demokratikus szabadságjogokkal való visszaélést”; megjegyzi, hogy a korrupció elleni törvény ellenére csak igen kevés ügyben született ítélet, és felhívja a kormányt a törvény végrehajtásának erősítésére; |
| --- | --- |

31.

osztja a vietnami kormány aggodalmát amiatt, hogy a korrupció az ország előtt álló egyik fő kihívás; kéri azon helyzetek alaposabb kivizsgálását, amikor a korrupciót kifogásoló polgárok a hatóságok célkeresztjébe kerülnek; sürgeti a vietnami hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki az újságírókkal, bloggerekkel és a visszásságokat bejelentő személyekkel szembeni visszaéléseket; emellett sajnálattal veszi tudomásul, hogy a vietnami kormány nem megfelelően alkalmazza a büntető törvénykönyv 258. cikkét, amely akár hét év szabadságvesztéssel bünteti a „demokratikus szabadságjogokkal való visszaélést”; megjegyzi, hogy a korrupció elleni törvény ellenére csak igen kevés ügyben született ítélet, és felhívja a kormányt a törvény végrehajtásának erősítésére;

| 32. | felhívja a vietnami hatóságokat, hogy tegyenek jelentősebb erőfeszítéseket a korrupció megfékezésére, hogy ezáltal pozitív jelzést küldjenek a külföldi befektetőknek; megjegyzi, hogy a gyenge jogi infrastruktúra és a korrupt rendszer pénzügyi kiszámíthatatlanságot eredményez, és jelentős mértékben akadályozza a befektetést és az üzleti tevékenységet; |
| --- | --- |

32.

felhívja a vietnami hatóságokat, hogy tegyenek jelentősebb erőfeszítéseket a korrupció megfékezésére, hogy ezáltal pozitív jelzést küldjenek a külföldi befektetőknek; megjegyzi, hogy a gyenge jogi infrastruktúra és a korrupt rendszer pénzügyi kiszámíthatatlanságot eredményez, és jelentős mértékben akadályozza a befektetést és az üzleti tevékenységet;

| 33. | komoly aggodalmának ad hangot a teljes vietnami régiókat, folyókat és a helyi közösségek életét tönkretevő környezeti károk, és különösen a környezetszennyezés, a nem fenntartható bányászati tevékenységek és az erdőirtások miatt, valamint a vietnami vállalkozások külföldön folytatott tevékenységei kapcsán, amelyek hozzájárulnak a környezetkárosodáshoz és a földek nagyarányú felvásárlásához; |
| --- | --- |

33.

komoly aggodalmának ad hangot a teljes vietnami régiókat, folyókat és a helyi közösségek életét tönkretevő környezeti károk, és különösen a környezetszennyezés, a nem fenntartható bányászati tevékenységek és az erdőirtások miatt, valamint a vietnami vállalkozások külföldön folytatott tevékenységei kapcsán, amelyek hozzájárulnak a környezetkárosodáshoz és a földek nagyarányú felvásárlásához;

| 34. | sürgeti a vietnami kormányt, hogy tegyen lépéseket a környezet és a biológiai sokféleség különösen az erdőirtás és a nyersanyag-kitermelés negatív hatásaitól való védelmét biztosító jogszabályok hatékony érvényesítésének biztosítására, világos, időhatárhoz kötött és eredményalapú célkitűzésekkel valamennyi szóban forgó területen; felhívja a Bizottságot, hogy e célból biztosítsa Vietnamnak a szükséges kapacitásbővítési támogatást; |
| --- | --- |

34.

sürgeti a vietnami kormányt, hogy tegyen lépéseket a környezet és a biológiai sokféleség különösen az erdőirtás és a nyersanyag-kitermelés negatív hatásaitól való védelmét biztosító jogszabályok hatékony érvényesítésének biztosítására, világos, időhatárhoz kötött és eredményalapú célkitűzésekkel valamennyi szóban forgó területen; felhívja a Bizottságot, hogy e célból biztosítsa Vietnamnak a szükséges kapacitásbővítési támogatást;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a Mekong Folyó Bizottságnak alapos előzetes konzultációkat kell végrehajtania, valamint el kell végeznie a Mekong folyóval kapcsolatos vízenergia-fejlesztési tervek átfogó környezeti, halászati, megélhetési és határokon átnyúló hatásokkal kapcsolatos hatásvizsgálatát; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a Mekong Folyó Bizottságnak alapos előzetes konzultációkat kell végrehajtania, valamint el kell végeznie a Mekong folyóval kapcsolatos vízenergia-fejlesztési tervek átfogó környezeti, halászati, megélhetési és határokon átnyúló hatásokkal kapcsolatos hatásvizsgálatát;

| 36. | tudomásul veszi, hogy a Természeti Erőforrások és Környezetvédelmi Minisztérium az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó stratégiát fogadott el; rámutat, hogy az ország elkötelezett a biomassza- és napenergia fejlesztése mellett és üdvözli, hogy az uniós segélycsomag (2014–2020) határozottan a fenntartható energetikai fejlesztésekre összpontosít; |
| --- | --- |

36.

tudomásul veszi, hogy a Természeti Erőforrások és Környezetvédelmi Minisztérium az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó stratégiát fogadott el; rámutat, hogy az ország elkötelezett a biomassza- és napenergia fejlesztése mellett és üdvözli, hogy az uniós segélycsomag (2014–2020) határozottan a fenntartható energetikai fejlesztésekre összpontosít;

| 37. | tekintettel a vietnami háború egészségügyi és környezeti következményeire, felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg egy, az áldozatok, valamint a háborús veteránok támogatását célzó alap létrehozását, továbbá hogy specializált missziók küldése révén fokozzák a területek ártalmas anyagoktól való megtisztítására és aknamentesítésére irányuló fellépéseik intenzitását, mivel az ilyen anyagok és aknák még 40 évvel a konfliktus lezárulta után is áldozatokat szednek; |
| --- | --- |

37.

tekintettel a vietnami háború egészségügyi és környezeti következményeire, felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg egy, az áldozatok, valamint a háborús veteránok támogatását célzó alap létrehozását, továbbá hogy specializált missziók küldése révén fokozzák a területek ártalmas anyagoktól való megtisztítására és aknamentesítésére irányuló fellépéseik intenzitását, mivel az ilyen anyagok és aknák még 40 évvel a konfliktus lezárulta után is áldozatokat szednek;

| 38. | kéri a kormányt, hogy fontolja meg újra Vietnam első – Ninh tartományba tervezett – nukleáris erőművének megépítésére és működtetésére vonatkozó döntését; |
| --- | --- |

38.

kéri a kormányt, hogy fontolja meg újra Vietnam első – Ninh tartományba tervezett – nukleáris erőművének megépítésére és működtetésére vonatkozó döntését;

| 39. | üdvözli, hogy Vietnam egyedi intézkedéseket hozott a tudománnyal és technológiával kapcsolatos ismeretek és kutatás fejlesztése érdekében, hogy orvosolja a felsőoktatás hiányosságait, hogy a tengerentúlon élő vietnamiakat odavonzza, valamint hogy e folyamat támogatása érdekében együttműködik európai és egyesült államokbeli felsőoktatási intézményekkel; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy Vietnam egyedi intézkedéseket hozott a tudománnyal és technológiával kapcsolatos ismeretek és kutatás fejlesztése érdekében, hogy orvosolja a felsőoktatás hiányosságait, hogy a tengerentúlon élő vietnamiakat odavonzza, valamint hogy e folyamat támogatása érdekében együttműködik európai és egyesült államokbeli felsőoktatási intézményekkel;

| 40. | felhívja Kínát és az érintett szomszédos országokat, köztük Vietnamot is, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a Dél-kínai-tenger vitatott területeivel kapcsolatos feszültségek enyhítése érdekében; úgy véli, hogy a helyzet veszélyeztetheti az EU fontos érdekeit a régióban, többek közt a globális biztonság és a hajózás szabadsága tekintetében az Unió kereskedelme szempontjából kulcsfontosságú tengeri útvonalakon; hangsúlyozza, hogy a vitákat békésen, bizalomépítő intézkedések, kétoldalú és regionális viták révén, a tengerjogot is magában foglaló nemzetközi jog alapján és pártatlan nemzetközi szervezetek, pl. az UNCLOS közvetítésével kell rendezni; emlékeztet a minden felet bevonó, együttműködésen alapuló megoldások fontosságára; sürgeti a Bizottságot és a főképviselőt/alelnököt, hogy aktívan kövessék nyomon a helyzetet, és támogassák a jogvita nemzetközi joggal összhangban történő megoldását; üdvözli a kínai és vietnami vezetők 2015. áprilisi, közös nyilatkozatát, amelyben kötelezettséget vállaltak rá, hogy a szigetekkel kapcsolatos jogvitát békés úton oldják meg; |
| --- | --- |

40.

felhívja Kínát és az érintett szomszédos országokat, köztük Vietnamot is, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a Dél-kínai-tenger vitatott területeivel kapcsolatos feszültségek enyhítése érdekében; úgy véli, hogy a helyzet veszélyeztetheti az EU fontos érdekeit a régióban, többek közt a globális biztonság és a hajózás szabadsága tekintetében az Unió kereskedelme szempontjából kulcsfontosságú tengeri útvonalakon; hangsúlyozza, hogy a vitákat békésen, bizalomépítő intézkedések, kétoldalú és regionális viták révén, a tengerjogot is magában foglaló nemzetközi jog alapján és pártatlan nemzetközi szervezetek, pl. az UNCLOS közvetítésével kell rendezni; emlékeztet a minden felet bevonó, együttműködésen alapuló megoldások fontosságára; sürgeti a Bizottságot és a főképviselőt/alelnököt, hogy aktívan kövessék nyomon a helyzetet, és támogassák a jogvita nemzetközi joggal összhangban történő megoldását; üdvözli a kínai és vietnami vezetők 2015. áprilisi, közös nyilatkozatát, amelyben kötelezettséget vállaltak rá, hogy a szigetekkel kapcsolatos jogvitát békés úton oldják meg;

| 41. | üdvözli az ASEAN-nak a jogviták békés kezelésében különösen a regionális magatartási kódex létrehozására való törekvése révén játszott szerepét; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az ASEAN-nak a jogviták békés kezelésében különösen a regionális magatartási kódex létrehozására való törekvése révén játszott szerepét;

| 42. | felhív a parlamenti együttműködés, valamint a Parlament és a parlamentközi találkozók szerepének, mint az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás nyomon követése eszközének megerősítésére; |
| --- | --- |

42.

felhív a parlamenti együttműködés, valamint a Parlament és a parlamentközi találkozók szerepének, mint az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodás nyomon követése eszközének megerősítésére;

| 43. | a Vietnammal megkötött átfogó partnerségi és együttműködési megállapodást olyan lehetőségnek tekinti, amelynek révén az EU megerősítheti helyzetét Ázsiában és nagyobb szerepet játszhat a régióban; hangsúlyozza, hogy ez a megállapodás egyben lehetőséget kínál az EU számára, hogy előmozdítsa a békére, a jogállamiságra, a demokráciára, az emberi jogokra, a tengerbiztonságra és a források megosztására vonatkozó célkitűzéseit; |
| --- | --- |

43.

a Vietnammal megkötött átfogó partnerségi és együttműködési megállapodást olyan lehetőségnek tekinti, amelynek révén az EU megerősítheti helyzetét Ázsiában és nagyobb szerepet játszhat a régióban; hangsúlyozza, hogy ez a megállapodás egyben lehetőséget kínál az EU számára, hogy előmozdítsa a békére, a jogállamiságra, a demokráciára, az emberi jogokra, a tengerbiztonságra és a források megosztására vonatkozó célkitűzéseit;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdése szerint a Parlamentet az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodással kapcsolatos eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljeskörűen tájékoztatni kell; ragaszkodik ahhoz, hogy a tájékoztatás magában foglalja részletes írásbeli információk nyújtását az Európai Parlament számára az uniós intézkedések és álláspontok céljairól, különös tekintettel az emberi jogok, a véleménynyilvánítás szabadsága és a jogállamiság terén az országban fennálló helyzet alakulására; hangsúlyozza továbbá, hogy az EU delegáció kapcsolattartási pontjai alapvető szerepet játszottak az ország emberi jogi helyzetének nyomon követésében; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdése szerint a Parlamentet az átfogó partnerségi és együttműködési megállapodással kapcsolatos eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljeskörűen tájékoztatni kell; ragaszkodik ahhoz, hogy a tájékoztatás magában foglalja részletes írásbeli információk nyújtását az Európai Parlament számára az uniós intézkedések és álláspontok céljairól, különös tekintettel az emberi jogok, a véleménynyilvánítás szabadsága és a jogállamiság terén az országban fennálló helyzet alakulására; hangsúlyozza továbbá, hogy az EU delegáció kapcsolattartási pontjai alapvető szerepet játszottak az ország emberi jogi helyzetének nyomon követésében;

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Vietnam kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Vietnam kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0467.

(2)  HL L 136., 1996.6.7., 28. o.

(3)  HL L 144., 1980.6.10., 1. o.

(4)  HL L 117., 1999.5.5., 31. o.

(5)  HL C 175. E, 2008.7.10., 615. o.

(6)  HL C 15. E, 2010.1.21., 58. o.

(7)  HL C 285. E, 2010.10.21., 76. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0189.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0022.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0458.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0288.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/149 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/149

---

P8_TA(2015)0469

Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséről (2015/2936(RSP))

(2017/C 399/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel a Bizottság „Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé” című 2015. október 21-i bizottsági közleményére (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Lépések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé” című 2015. október 21-i bizottsági közleményére (COM(2015)0600),

| — | tekintettel a független tanácsadó Európai Költségvetési Tanács létrehozásáról szóló 2015. október 21-i bizottsági határozatra (C(2015)8000), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független tanácsadó Európai Költségvetési Tanács létrehozásáról szóló 2015. október 21-i bizottsági határozatra (C(2015)8000),

| — | tekintettel a Bizottságnak az euróövezeti nemzeti versenyképességi testületek létrehozására vonatkozó tanácsi ajánlásra vonatkozó 2015. október 21-i ajánlására (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az euróövezeti nemzeti versenyképességi testületek létrehozására vonatkozó tanácsi ajánlásra vonatkozó 2015. október 21-i ajánlására (COM(2015)0601),

| — | tekintettel a Bizottság „Menetrend az euróövezet nemzetközi fórumokon való egységesebb külső képviseletének megteremtéséhez” című 2015. október 21-i közleményére (COM(2015)0602), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Menetrend az euróövezet nemzetközi fórumokon való egységesebb külső képviseletének megteremtéséhez” című 2015. október 21-i közleményére (COM(2015)0602),

| — | tekintettel a Bizottságnak az euróövezet Nemzetközi Valutaalapban való egységes képviseletének fokozatos megteremtésére irányuló intézkedések meghatározásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó 2015. október 21-i javaslatára (COM(2015)0603), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az euróövezet Nemzetközi Valutaalapban való egységes képviseletének fokozatos megteremtésére irányuló intézkedések meghatározásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó 2015. október 21-i javaslatára (COM(2015)0603),

| — | tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló jelentésre („az öt elnök jelentése”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló jelentésre („az öt elnök jelentése”),

| — | tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések” című, 2015. június 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések” című, 2015. június 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az 1173/2011/EU (2), az 1174/2011/EU (3), az 1175/2011/EU (4), az 1176/2011/EU (5) és az 1177/2011/EU rendeletre (6), a 2011/85/EU (7) irányelvre, valamint a 472/2013/EU (8) és a 473/2013/EU (9) rendelete (a „hatos csomag” és a „kettes csomag”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1173/2011/EU (2), az 1174/2011/EU (3), az 1175/2011/EU (4), az 1176/2011/EU (5) és az 1177/2011/EU rendeletre (6), a 2011/85/EU (7) irányelvre, valamint a 472/2013/EU (8) és a 473/2013/EU (9) rendelete (a „hatos csomag” és a „kettes csomag”),

| — | tekintettel a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2014/49/EU irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2014/49/EU irányelvre (10),

| — | tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000152/2015 – B8-1113/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000152/2015 – B8-1113/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az öt elnök jelentése az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról konkrét javaslatokat fogalmazott meg a kérdésben; |
| --- | --- |

A.

mivel az öt elnök jelentése az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról konkrét javaslatokat fogalmazott meg a kérdésben;

| B. | mivel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések” című állásfoglalása hangsúlyozza, hogy jelentős és gyors előrelépésre van szükség az euróövezet megerősítése terén; |
| --- | --- |

B.

mivel „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések” című állásfoglalása hangsúlyozza, hogy jelentős és gyors előrelépésre van szükség az euróövezet megerősítése terén;

| C. | mivel a Bizottság az öt elnök jelentésében vázolt menetrend első lépéseként 2015. október 21-én egy csomagot tett közzé, amely a gazdasági és monetáris unió (GMU) megvalósítását célzó lépéseket tartalmazott, és amely két közleményből, egy tanácsi ajánlásra irányuló ajánlásból, egy tanácsi határozatra irányuló javaslatból és egy bizottsági határozatból állt; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság az öt elnök jelentésében vázolt menetrend első lépéseként 2015. október 21-én egy csomagot tett közzé, amely a gazdasági és monetáris unió (GMU) megvalósítását célzó lépéseket tartalmazott, és amely két közleményből, egy tanácsi ajánlásra irányuló ajánlásból, egy tanácsi határozatra irányuló javaslatból és egy bizottsági határozatból állt;

Általános értékelés

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság javaslatát a GMU megerősítésére vonatkozóan, és – elismerve, hogy ezzel sikerült több lépést is tenni a helyes irányba – megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre lesz szükség az euróövezet intézményrendszerében jelenleg fennálló hiányosságok megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság javaslatát a GMU megerősítésére vonatkozóan, és – elismerve, hogy ezzel sikerült több lépést is tenni a helyes irányba – megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre lesz szükség az euróövezet intézményrendszerében jelenleg fennálló hiányosságok megszüntetése érdekében;

| 2. | összhangban „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések” című állásfoglalásában foglaltakkal, ragaszkodik a hatos és a kettes csomag rendelkezéseinek végrehajtásához, hangsúlyozva egyúttal, hogy a meglévő szerződések és eszközök lehetővé tennék a GMU megvalósításához szükséges fennmaradó intézkedések némelyikének megtételét; |
| --- | --- |

2.

összhangban „A gazdasági kormányzás keretének felülvizsgálata: mérleg és főbb kérdések” című állásfoglalásában foglaltakkal, ragaszkodik a hatos és a kettes csomag rendelkezéseinek végrehajtásához, hangsúlyozva egyúttal, hogy a meglévő szerződések és eszközök lehetővé tennék a GMU megvalósításához szükséges fennmaradó intézkedések némelyikének megtételét;

| 3. | sajnálja, hogy a Bizottság által közzétett csomag nem hagy kellő teret a parlamenti ellenőrzésre és az európai szintű vitára, amely azonban szükséges a GMU keretében hozott döntések demokratikus számonkérhetőségének biztosításához, és következésképp annak biztosításához, hogy a polgárok úgy érezzék, van ráhatásuk az euróövezet gazdasági kormányzására; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a Bizottság által közzétett csomag nem hagy kellő teret a parlamenti ellenőrzésre és az európai szintű vitára, amely azonban szükséges a GMU keretében hozott döntések demokratikus számonkérhetőségének biztosításához, és következésképp annak biztosításához, hogy a polgárok úgy érezzék, van ráhatásuk az euróövezet gazdasági kormányzására;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy – az öt elnök jelentésében foglaltakkal összhangban – időben konzultáljon a Parlamenttel a GMU reformjának 1. és 2. szakasza közötti átmenetről szóló fehér könyv előkészítése keretében; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy – az öt elnök jelentésében foglaltakkal összhangban – időben konzultáljon a Parlamenttel a GMU reformjának 1. és 2. szakasza közötti átmenetről szóló fehér könyv előkészítése keretében;

Az európai szemeszter

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy az öt elnök jelentésében előírtak szerint indítson tárgyalásokat a Parlament, a Tanács és az eurócsoport részvételével az európai gazdasági kormányzást érintő intézményközi megállapodásról, amely magában foglalja az európai szemesztert és a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtásának ellenőrzését; kitart amellett, hogy e megállapodásnak biztosítania kéne – a szerződések keretében –, hogy az európai szemeszter struktúrája lehetővé tegye a folyamat érdemi és rendszeres parlamenti ellenőrzését, különösen az euróövezetre vonatkozó ajánlások tekintetében; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy az öt elnök jelentésében előírtak szerint indítson tárgyalásokat a Parlament, a Tanács és az eurócsoport részvételével az európai gazdasági kormányzást érintő intézményközi megállapodásról, amely magában foglalja az európai szemesztert és a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtásának ellenőrzését; kitart amellett, hogy e megállapodásnak biztosítania kéne – a szerződések keretében –, hogy az európai szemeszter struktúrája lehetővé tegye a folyamat érdemi és rendszeres parlamenti ellenőrzését, különösen az euróövezetre vonatkozó ajánlások tekintetében;

Az Európai Költségvetési Tanács és nemzeti versenyképességi testületek

| 6. | sajnálatosnak tartja a Bizottság azon döntését, hogy a nemzeti versenyképességi testületekkel kapcsolatos döntések meghozatalakor nem a rendes jogalkotási eljárást alkalmazza, és kéri a Bizottságot, hogy erről terjesszen elő jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

6.

sajnálatosnak tartja a Bizottság azon döntését, hogy a nemzeti versenyképességi testületekkel kapcsolatos döntések meghozatalakor nem a rendes jogalkotási eljárást alkalmazza, és kéri a Bizottságot, hogy erről terjesszen elő jogalkotási javaslatot;

| 7. | szükségesnek tartja az Európai Költségvetési Tanács mint a Bizottság tanácsadó testülete Parlament általi elszámoltathatóságának biztosítását, és ezzel összefüggésben azt, hogy annak értékelései nyilvánosak és átláthatók legyenek; |
| --- | --- |

7.

szükségesnek tartja az Európai Költségvetési Tanács mint a Bizottság tanácsadó testülete Parlament általi elszámoltathatóságának biztosítását, és ezzel összefüggésben azt, hogy annak értékelései nyilvánosak és átláthatók legyenek;

Az euróövezet külső képviselete

| 8. | kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az euróövezet nemzetközi képviseletét vonják a Parlament demokratikus ellenőrzése alá; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságtól annak biztosítását, hogy az euróövezet nemzetközi képviseletét vonják a Parlament demokratikus ellenőrzése alá;

o

o o

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0238.

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(6)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(7)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(8)  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

(9)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

(10)  HL L 173., 2014.6.12., 149. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/151

---

P8_TA(2015)0470

2014. évi éves jelentés az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2014. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2015/2229(INI))

(2017/C 399/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen az 1966. december 16-án New Yorkban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen az 1966. december 16-án New Yorkban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre és az annak 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre és az annak 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 8., 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 8., 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokra és demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokra és demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (2),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira,

| — | tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi iránymutatásaira az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról, amelyet a Külügyek Tanácsa 2014. május 12-én fogadott el (3),

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament parlamentközi küldöttségei számára készült, az emberi jogok és a demokrácia nem uniós országokba irányuló látogatásaik során történő előmozdításáról szóló iránymutatásokra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament parlamentközi küldöttségei számára készült, az emberi jogok és a demokrácia nem uniós országokba irányuló látogatásaik során történő előmozdításáról szóló iránymutatásokra (5),

| — | tekintettel „Az EU 2014. évi éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban” című, a Tanács által 2015. június 22-én elfogadott dokumentumra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU 2014. évi éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban” című, a Tanács által 2015. június 22-én elfogadott dokumentumra (6),

| — | tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (7), amely a 2015–2019 közötti időszakra szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (7), amely a 2015–2019 közötti időszakra szól,

| — | tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020)” (GAPII) című cselekvési tervre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020)” (GAPII) című cselekvési tervre (8),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című dokumentumról szóló, 2012. május 14-i tanácsi következtetésekre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című dokumentumról szóló, 2012. május 14-i tanácsi következtetésekre (9),

| — | tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2014. december 5-i tanácsi következtetésekre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2014. december 5-i tanácsi következtetésekre (10),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2015. február 17-i (KKBP) 2015/260 tanácsi határozatra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2015. február 17-i (KKBP) 2015/260 tanácsi határozatra (11),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a fejlesztés terén történő érvényesítéséről szóló, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a fejlesztés terén történő érvényesítéséről szóló, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre (12),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i, 1325. sz. határozatára (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i, 1325. sz. határozatára (13),

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos sürgősségi állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos sürgősségi állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) 25. ülésszaka tekintetében az EU prioritásairól szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) 25. ülésszaka tekintetében az EU prioritásairól szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2015-ben képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2015-ben képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezet (ENSZ) Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezet (ENSZ) Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (22),

| — | tekintettel a kínzás világszerte történő felszámolásáról szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás világszerte történő felszámolásáról szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról és a technológiáról: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról és a technológiáról: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európába irányuló migrációról és menekülthullámról szóló, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel a „nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése a fejlesztési együttműködés keretében” című uniós cselekvési terv megújításáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése a fejlesztési együttműködés keretében” című uniós cselekvési terv megújításáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (28),

| — | tekintettel a halálbüntetésről szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (29),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015” című, 2014. október 8-i közleményére (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015” című, 2014. október 8-i közleményére (30),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című, 2011. március 8-i közös közleményére (31),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (32),

| — | tekintettel a jogokon alapuló megközelítésről, az EU fejlesztési együttműködése során minden emberi jog figyelembevételéről szóló, 2014. április 30-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogokon alapuló megközelítésről, az EU fejlesztési együttműködése során minden emberi jog figyelembevételéről szóló, 2014. április 30-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2014)0152),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i határozatára, amely jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozása céljából nyitott kormányközi munkacsoport létrehozására szólít fel, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozza a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét (33), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i határozatára, amely jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozása céljából nyitott kormányközi munkacsoport létrehozására szólít fel, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozza a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét (33),

| — | tekintettel „Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós megközelítésről – a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása óta végzett tevékenységeinek értékelése” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (34), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós megközelítésről – a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása óta végzett tevékenységeinek értékelése” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (34),

| — | tekintettel az UNFPA és az UNICEF női nemi szervek megcsonkítása elleni közös programjáról készített 2014. évi éves jelentésre (35), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFPA és az UNICEF női nemi szervek megcsonkítása elleni közös programjáról készített 2014. évi éves jelentésre (35),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0344/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0344/2015),

| A. | mivel az EUSZ 21. cikke kötelezi az EU-t olyan közös kül- és biztonságpolitika kialakítására, amely a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartásának elveire épül; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 21. cikke kötelezi az EU-t olyan közös kül- és biztonságpolitika kialakítására, amely a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartásának elveire épül;

| B. | mivel az EUSZ 6. cikke kimondja, hogy az Európai Unió csatlakozik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 6. cikke kimondja, hogy az Európai Unió csatlakozik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez;

| C. | mivel az emberi jogok oszthatatlanságának tiszteletben tartása, előmozdítása és egyetemességének védelmezése az Unió külső fellépésének alapkövei; |
| --- | --- |

C.

mivel az emberi jogok oszthatatlanságának tiszteletben tartása, előmozdítása és egyetemességének védelmezése az Unió külső fellépésének alapkövei;

| D. | mivel az Unió belső és külső politikái közötti, valamint külső politikái közötti fokozott következetesség az Unió sikeres és hatékony emberi jogi politikájának nélkülözhetetlen követelménye; mivel a fokozott következetességnek lehetővé kell tennie, hogy az EU gyorsabb választ adjon az emberi jogok megsértésének korai szakaszaiban; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió belső és külső politikái közötti, valamint külső politikái közötti fokozott következetesség az Unió sikeres és hatékony emberi jogi politikájának nélkülözhetetlen követelménye; mivel a fokozott következetességnek lehetővé kell tennie, hogy az EU gyorsabb választ adjon az emberi jogok megsértésének korai szakaszaiban;

| E. | mivel a hatékony multilateralizmus iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére; |
| --- | --- |

E.

mivel a hatékony multilateralizmus iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére;

| F. | mivel az emberi jogok fenyegetésnek vannak kitéve világszerte; mivel az emberi jogok egyetemességét súlyosan megkérdőjelezi számos tekintélyelvű rezsim, leginkább a multilaterális fórumokon; |
| --- | --- |

F.

mivel az emberi jogok fenyegetésnek vannak kitéve világszerte; mivel az emberi jogok egyetemességét súlyosan megkérdőjelezi számos tekintélyelvű rezsim, leginkább a multilaterális fórumokon;

| G. | mivel a világ népességének több mint fele továbbra is nem demokratikus és elnyomó rendszerekben él, és az elmúlt években a szabadság mértéke világszerte folyamatosan csökkent; mivel az emberi jogok be nem tartása költségekkel jár a társadalom és az egyén számára is; |
| --- | --- |

G.

mivel a világ népességének több mint fele továbbra is nem demokratikus és elnyomó rendszerekben él, és az elmúlt években a szabadság mértéke világszerte folyamatosan csökkent; mivel az emberi jogok be nem tartása költségekkel jár a társadalom és az egyén számára is;

| H. | mivel világszerte számos kísérletet tesznek a civil társadalom mozgásterének csökkentésére, többek között az Emberi Jogi Tanácsban; |
| --- | --- |

H.

mivel világszerte számos kísérletet tesznek a civil társadalom mozgásterének csökkentésére, többek között az Emberi Jogi Tanácsban;

| I. | mivel a szabad választásokon kívül a demokratikus rendszer ismérvei többek között az átlátható kormányzás, a jogállamiság tiszteletben tartása, a véleménynyilvánítás szabadsága, az emberi jogok tiszteletben tartása, a független igazságügyi rendszer létezése, valamint a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartásáról szóló nemzetközi megállapodások és iránymutatások tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

I.

mivel a szabad választásokon kívül a demokratikus rendszer ismérvei többek között az átlátható kormányzás, a jogállamiság tiszteletben tartása, a véleménynyilvánítás szabadsága, az emberi jogok tiszteletben tartása, a független igazságügyi rendszer létezése, valamint a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartásáról szóló nemzetközi megállapodások és iránymutatások tiszteletben tartása;

| J. | mivel a Bizottság alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó új közös cselekvési tervre irányuló ajánlás megszületésekor kijelentette, hogy az emberi jogok megbízatása egyik átfogó prioritását jelentik, iránytűt az uniós intézményekhez, valamint harmadik országokhoz, nemzetközi szervezetekhez és a civil társadalomhoz fűződő valamennyi kapcsolatban; mivel 2017-ben sor kerül az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv félidős felülvizsgálatára, amelynek időzítése egybeesik a külső finanszírozási eszközök félidős felülvizsgálatával, ami hozzájárul az uniós külső fellépés koherenciájának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó új közös cselekvési tervre irányuló ajánlás megszületésekor kijelentette, hogy az emberi jogok megbízatása egyik átfogó prioritását jelentik, iránytűt az uniós intézményekhez, valamint harmadik országokhoz, nemzetközi szervezetekhez és a civil társadalomhoz fűződő valamennyi kapcsolatban; mivel 2017-ben sor kerül az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv félidős felülvizsgálatára, amelynek időzítése egybeesik a külső finanszírozási eszközök félidős felülvizsgálatával, ami hozzájárul az uniós külső fellépés koherenciájának megerősítéséhez;

| K. | mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a Bizottság, a Tanács és a tagállamok felelnek az új cselekvési terv végrehajtásáért; mivel a harmadik országokban az uniós missziók és képviseletek jelentős kiegészítő szerepet játszhatnak a cselekvési terv eredményességében; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a Bizottság, a Tanács és a tagállamok felelnek az új cselekvési terv végrehajtásáért; mivel a harmadik országokban az uniós missziók és képviseletek jelentős kiegészítő szerepet játszhatnak a cselekvési terv eredményességében;

| L. | mivel megfelelő források biztosítására, valamint e források leghatékonyabb felhasználására van szükség az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban való előmozdításának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel megfelelő források biztosítására, valamint e források leghatékonyabb felhasználására van szükség az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban való előmozdításának megerősítéséhez;

| M. | mivel az Uniónak többet kellene tennie saját szakpolitikái emberi jogi hatásainak felmérése, a pozitív hatások maximalizálása, a negatív hatások kivédése vagy enyhítése, valamint az érintett lakosság jogorvoslathoz való hozzáférésének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel az Uniónak többet kellene tennie saját szakpolitikái emberi jogi hatásainak felmérése, a pozitív hatások maximalizálása, a negatív hatások kivédése vagy enyhítése, valamint az érintett lakosság jogorvoslathoz való hozzáférésének megerősítése érdekében;

| N. | mivel a harmadik országokban felmerülő emberi jogi kérdések kezelésének egyik leghatékonyabb eszköze a harmadik országok vezetőivel és hatóságaival valamennyi kétoldalú és multilaterális fórumon való kapcsolattartás; mivel a harmadik országokban a civil társadalmi szervezetek kulcsfontosságú szerepet játszanak az uniós emberi jogi politika alakításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

N.

mivel a harmadik országokban felmerülő emberi jogi kérdések kezelésének egyik leghatékonyabb eszköze a harmadik országok vezetőivel és hatóságaival valamennyi kétoldalú és multilaterális fórumon való kapcsolattartás; mivel a harmadik országokban a civil társadalmi szervezetek kulcsfontosságú szerepet játszanak az uniós emberi jogi politika alakításában és végrehajtásában;

| O. | mivel az Unió egyik fő prioritásának tekinti a harmadik országok civil társadalmával és az emberi jogi jogvédőkkel folytatott szoros együttműködést az emberi jogi visszaélések kezelése során; |
| --- | --- |

O.

mivel az Unió egyik fő prioritásának tekinti a harmadik országok civil társadalmával és az emberi jogi jogvédőkkel folytatott szoros együttműködést az emberi jogi visszaélések kezelése során;

| P. | mivel a nemzetközi együttműködésnek megnövekedett szerepet kell játszania az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a digitális megfigyelő technológiát használó hírszerző szolgálatok hatékony parlamenti felügyeletének megerősítésében; |
| --- | --- |

P.

mivel a nemzetközi együttműködésnek megnövekedett szerepet kell játszania az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a digitális megfigyelő technológiát használó hírszerző szolgálatok hatékony parlamenti felügyeletének megerősítésében;

| Q. | mivel az EU és tagállamai a Nemzetközi Büntetőbíróság szoros szövetségesei annak megalakulása óta, pénzügyi, politikai, diplomáciai és logisztikai támogatást nyújtva számára, miközben előmozdítják a Római Statútum egyetemességét, és a Bíróság függetlenségének erősítése érdekében védelmezik annak sérthetetlenségét; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU és tagállamai a Nemzetközi Büntetőbíróság szoros szövetségesei annak megalakulása óta, pénzügyi, politikai, diplomáciai és logisztikai támogatást nyújtva számára, miközben előmozdítják a Római Statútum egyetemességét, és a Bíróság függetlenségének erősítése érdekében védelmezik annak sérthetetlenségét;

| R. | mivel az emberi jogokat és a demokráciát támogató politikát érvényesíteni kell a külső dimenzióval bíró összes egyéb uniós politikában, mint például a fejlesztéspolitikában, a migrációs politikában, a biztonságpolitikában, a terrorizmus elleni politikában, a bővítési politikában és a kereskedelempolitikában, az emberi jogok tiszteletben tartásának további előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel az emberi jogokat és a demokráciát támogató politikát érvényesíteni kell a külső dimenzióval bíró összes egyéb uniós politikában, mint például a fejlesztéspolitikában, a migrációs politikában, a biztonságpolitikában, a terrorizmus elleni politikában, a bővítési politikában és a kereskedelempolitikában, az emberi jogok tiszteletben tartásának további előmozdítása érdekében;

| S. | mivel az EUMSZ 207. cikke előírja, hogy a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni; |
| --- | --- |

S.

mivel az EUMSZ 207. cikke előírja, hogy a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni;

| T. | mivel a migráció különböző formái fontos kihívást jelentenek az EU külpolitikájában, azonnali, hatékony és tartós megoldásokat követelve a szükséget szenvedők, mint például a háború és az erőszak elől menekülő emberek emberi jogai tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, összhangban az európai értékekkel és a nemzetközi emberi jogi normákkal; |
| --- | --- |

T.

mivel a migráció különböző formái fontos kihívást jelentenek az EU külpolitikájában, azonnali, hatékony és tartós megoldásokat követelve a szükséget szenvedők, mint például a háború és az erőszak elől menekülő emberek emberi jogai tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, összhangban az európai értékekkel és a nemzetközi emberi jogi normákkal;

| U. | mivel a világgazdaság súlyos válságon megy keresztül, amely hatással lehet a gazdasági és szociális jogokra, az emberek életkörülményeire (a munkanélküliség és a szegénység növekedése, egyenlőtlenség és bizonytalan foglalkoztatás, alacsonyabb színvonalú szolgáltatások és e szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés), és ezáltal jóllétükre is; |
| --- | --- |

U.

mivel a világgazdaság súlyos válságon megy keresztül, amely hatással lehet a gazdasági és szociális jogokra, az emberek életkörülményeire (a munkanélküliség és a szegénység növekedése, egyenlőtlenség és bizonytalan foglalkoztatás, alacsonyabb színvonalú szolgáltatások és e szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés), és ezáltal jóllétükre is;

| V. | mivel az egyetemes és oszthatatlan értékekre épülő gondolatszabadságnak, lelkiismereti és vallásszabadságnak, valamint a meggyőződés szabadságának az EU egyik elsődleges célját kell képeznie és fenntartások nélkül támogatni kell őket; mivel ezek a jogok továbbra is nagy fenyegetettségnek vannak kitéve, mert a hozzájuk kapcsolódó jogsértések száma jelentősen megnövekedett; |
| --- | --- |

V.

mivel az egyetemes és oszthatatlan értékekre épülő gondolatszabadságnak, lelkiismereti és vallásszabadságnak, valamint a meggyőződés szabadságának az EU egyik elsődleges célját kell képeznie és fenntartások nélkül támogatni kell őket; mivel ezek a jogok továbbra is nagy fenyegetettségnek vannak kitéve, mert a hozzájuk kapcsolódó jogsértések száma jelentősen megnövekedett;

| W. | mivel a halálbüntetés egyetemes eltörlése továbbra is az Unió külső emberi jogi politikájának egyik kiemelt célkitűzése; mivel 2016 júniusában a norvégiai Oslóban tartják a halálbüntetés elleni 6. világkongresszust; |
| --- | --- |

W.

mivel a halálbüntetés egyetemes eltörlése továbbra is az Unió külső emberi jogi politikájának egyik kiemelt célkitűzése; mivel 2016 júniusában a norvégiai Oslóban tartják a halálbüntetés elleni 6. világkongresszust;

| X. | mivel gyermekek, a nők és a kisebbségekhez tartozók növekvő sajátos fenyegetéseknek, erőszakos cselekményeknek, szexuális erőszaknak vannak kitéve, különösen a háborús övezetekben; |
| --- | --- |

X.

mivel gyermekek, a nők és a kisebbségekhez tartozók növekvő sajátos fenyegetéseknek, erőszakos cselekményeknek, szexuális erőszaknak vannak kitéve, különösen a háborús övezetekben;

| Y. | mivel a Szaharov-díjat 2014-ben Dr. Denis Mukwege kapta meg, aki orvosként és emberi jogi jogvédőként fáradhatatlan erőfeszítéseket tett a szexuális erőszak és a nemi szervek megcsonkítása áldozatainak érdekében; mivel a női nemi szervek megcsonkítása a nők és gyermekek jogainak alapvető megsértése, és mivel az Unió külpolitikájában és emberi jogi politikájában feltétlenül kulcsszerepet kell biztosítani a nemi szervek megcsonkítása és a szexuális erőszak elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseknek; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Szaharov-díjat 2014-ben Dr. Denis Mukwege kapta meg, aki orvosként és emberi jogi jogvédőként fáradhatatlan erőfeszítéseket tett a szexuális erőszak és a nemi szervek megcsonkítása áldozatainak érdekében; mivel a női nemi szervek megcsonkítása a nők és gyermekek jogainak alapvető megsértése, és mivel az Unió külpolitikájában és emberi jogi politikájában feltétlenül kulcsszerepet kell biztosítani a nemi szervek megcsonkítása és a szexuális erőszak elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseknek;

| Z. | mivel 2014-ben becslések szerint 230 millió, jelenleg fegyveres konfliktusok által sújtott országokban vagy területeken élő gyermek volt kitéve szélsőséges erőszaknak és traumának, kényszersorozásoknak vagy erőszakos csoportok általi célzott támadásoknak; |
| --- | --- |

Z.

mivel 2014-ben becslések szerint 230 millió, jelenleg fegyveres konfliktusok által sújtott országokban vagy területeken élő gyermek volt kitéve szélsőséges erőszaknak és traumának, kényszersorozásoknak vagy erőszakos csoportok általi célzott támadásoknak;

| AA. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke elismeri, hogy minden személynek joga van a „saját maga és családja egészségének és jólétének biztosítására alkalmas életszínvonalhoz”, amelynek részeként az anyaság és a gyermekkor különleges segítségre és támogatásra jogosítanak, beleértve az orvosi ellátást; mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26/28 sz. határozata (36) felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanács Szociális Fórumának következő ülését, hogy az elérhető legmagasabb szintű fizikai és mentális egészséghez fűződő, mindenkit megillető joggal összefüggésben összpontosítson a gyógyszerekhez való hozzáférésre; mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) alapokmánya rögzíti, hogy az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jog gyakorlása fajtól, vallástól, politikai meggyőződéstől, valamint gazdasági vagy szociális körülményektől függetlenül minden ember egyik alapvető joga; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke elismeri, hogy minden személynek joga van a „saját maga és családja egészségének és jólétének biztosítására alkalmas életszínvonalhoz”, amelynek részeként az anyaság és a gyermekkor különleges segítségre és támogatásra jogosítanak, beleértve az orvosi ellátást; mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26/28 sz. határozata (36) felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanács Szociális Fórumának következő ülését, hogy az elérhető legmagasabb szintű fizikai és mentális egészséghez fűződő, mindenkit megillető joggal összefüggésben összpontosítson a gyógyszerekhez való hozzáférésre; mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) alapokmánya rögzíti, hogy az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jog gyakorlása fajtól, vallástól, politikai meggyőződéstől, valamint gazdasági vagy szociális körülményektől függetlenül minden ember egyik alapvető joga;

| AB. | mivel az éghajlatváltozás hatással van a vízhez, a természeti erőforrásokhoz és az élelemhez való hozzáférésre; |
| --- | --- |

AB.

mivel az éghajlatváltozás hatással van a vízhez, a természeti erőforrásokhoz és az élelemhez való hozzáférésre;

| AC. | mivel a világörökség részét képező értékes régészeti lelőhelyek terrorista szervezetek és hadban álló alakulatok általi szándékos és szisztematikus pusztításának célja a lakosság destabilizálása és kulturális identitásától való megfosztása, és nemcsak háborús, hanem emberiesség elleni bűncselekménynek is tekintendő; |
| --- | --- |

AC.

mivel a világörökség részét képező értékes régészeti lelőhelyek terrorista szervezetek és hadban álló alakulatok általi szándékos és szisztematikus pusztításának célja a lakosság destabilizálása és kulturális identitásától való megfosztása, és nemcsak háborús, hanem emberiesség elleni bűncselekménynek is tekintendő;

Általános megfontolások

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogok és a demokratikus értékek, mint például a véleménynyilvánítás szabadsága, a gondolatszabadság, a lelkiismereti és vallásszabadság, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság, növekvő fenyegetésnek vannak kitéve a világ számos részén, többek között az elnyomó rendszerekben; mély aggodalmát fejezi ki amiatt is, hogy a civil társadalom mozgástere egyre szűkül, illetve egyre több emberi jogi jogvédőt ér támadás világszerte; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogok és a demokratikus értékek, mint például a véleménynyilvánítás szabadsága, a gondolatszabadság, a lelkiismereti és vallásszabadság, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság, növekvő fenyegetésnek vannak kitéve a világ számos részén, többek között az elnyomó rendszerekben; mély aggodalmát fejezi ki amiatt is, hogy a civil társadalom mozgástere egyre szűkül, illetve egyre több emberi jogi jogvédőt ér támadás világszerte;

| 2. | kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy az emberi jogokat és a demokratikus értékeket ténylegesen a szélesebb világgal folytatott kapcsolataik középpontjába helyezzék, ahogy arra az EUSZ-ben kötelezettséget vállaltak; megjegyzi, hogy a harmadik országokban történő súlyos emberi jogi jogsértések kezelése során az Uniónak megfelelő intézkedéseket kell alkalmaznia, különösen az elnyomó rendszerek esetében, többek között a kereskedelmi, energiaügyi vagy biztonsági kapcsolatokban; |
| --- | --- |

2.

kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy az emberi jogokat és a demokratikus értékeket ténylegesen a szélesebb világgal folytatott kapcsolataik középpontjába helyezzék, ahogy arra az EUSZ-ben kötelezettséget vállaltak; megjegyzi, hogy a harmadik országokban történő súlyos emberi jogi jogsértések kezelése során az Uniónak megfelelő intézkedéseket kell alkalmaznia, különösen az elnyomó rendszerek esetében, többek között a kereskedelmi, energiaügyi vagy biztonsági kapcsolatokban;

| 3. | megismétli, hogy kulcsfontosságú a fokozott következetesség biztosítása az Unió belső és külső politikái között az emberi jogok és a demokratikus értékek tiszteletben tartására való tekintettel; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy – miközben ez a jelentés az emberi jogok előmozdításával kapcsolatos uniós külső politikákkal foglalkozik – a Parlament az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az alapvető jogok uniós helyzetéről készített éves jelentést fogad el; szintén hangsúlyozza a nagyobb következetesség és összhang, és az uniós külső politikák és valamennyi uniós eszköz terén a kettős mérce elkerülésének jelentőségét; |
| --- | --- |

3.

megismétli, hogy kulcsfontosságú a fokozott következetesség biztosítása az Unió belső és külső politikái között az emberi jogok és a demokratikus értékek tiszteletben tartására való tekintettel; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy – miközben ez a jelentés az emberi jogok előmozdításával kapcsolatos uniós külső politikákkal foglalkozik – a Parlament az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az alapvető jogok uniós helyzetéről készített éves jelentést fogad el; szintén hangsúlyozza a nagyobb következetesség és összhang, és az uniós külső politikák és valamennyi uniós eszköz terén a kettős mérce elkerülésének jelentőségét;

| 4. | felhívja az Uniót és annak tagállamait, hogy ténylegesen foglalkozzanak a belső emberi jogi kihívásokkal, mint például a romák helyzete, a menekültekkel és migránsokkal szembeni bánásmód, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyekkel szembeni megkülönböztetés, a rasszizmus, a nőkkel szembeni erőszak, a fogva tartási körülmények és a tömegtájékoztatás szabadsága kérdésével, hogy az Unió külső emberi jogi politikájában fenntarthassa hitelességét és következetességét; |
| --- | --- |

4.

felhívja az Uniót és annak tagállamait, hogy ténylegesen foglalkozzanak a belső emberi jogi kihívásokkal, mint például a romák helyzete, a menekültekkel és migránsokkal szembeni bánásmód, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyekkel szembeni megkülönböztetés, a rasszizmus, a nőkkel szembeni erőszak, a fogva tartási körülmények és a tömegtájékoztatás szabadsága kérdésével, hogy az Unió külső emberi jogi politikájában fenntarthassa hitelességét és következetességét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az Unió megszállt és elcsatolt területek helyzetével szemben tanúsított koherens politikáját; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi humanitárius jognak kell irányadónak lennie az ilyen helyzetekben; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az Unió megszállt és elcsatolt területek helyzetével szemben tanúsított koherens politikáját; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi humanitárius jognak kell irányadónak lennie az ilyen helyzetekben;

| 6. | határozottan elutasítja területek elcsatolását, megszállását és gyarmatosítását, és hangsúlyozza a népek elidegeníthetetlen önrendelkezési jogát; |
| --- | --- |

6.

határozottan elutasítja területek elcsatolását, megszállását és gyarmatosítását, és hangsúlyozza a népek elidegeníthetetlen önrendelkezési jogát;

| 7. | úgy ítéli meg, hogy – annak érdekében, hogy az emberi jogok és a demokrácia világszintű előmozdítására tett kötelezettségvállalásuknak megfeleljenek – az EU-nak és tagállamainak következetes, egységes hangon kell megszólalniuk, és biztosítaniuk kell, hogy üzenetüket meghallgassák; |
| --- | --- |

7.

úgy ítéli meg, hogy – annak érdekében, hogy az emberi jogok és a demokrácia világszintű előmozdítására tett kötelezettségvállalásuknak megfeleljenek – az EU-nak és tagállamainak következetes, egységes hangon kell megszólalniuk, és biztosítaniuk kell, hogy üzenetüket meghallgassák;

| 8. | továbbá hangsúlyozza a Bizottság, a Tanács, az EKSZ, a Parlament és az uniós képviseletek közötti megerősített együttműködés fontosságát az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós politika átfogó következetességének és az összes, külső dimenzióval bíró uniós politika között elfoglalt központi helyzetének javítása céljából, különösen a fejlesztéssel, a biztonsággal, a foglalkoztatással, a migrációval, a kereskedelemmel és a technológiával kapcsolatos területeken; |
| --- | --- |

8.

továbbá hangsúlyozza a Bizottság, a Tanács, az EKSZ, a Parlament és az uniós képviseletek közötti megerősített együttműködés fontosságát az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós politika átfogó következetességének és az összes, külső dimenzióval bíró uniós politika között elfoglalt központi helyzetének javítása céljából, különösen a fejlesztéssel, a biztonsággal, a foglalkoztatással, a migrációval, a kereskedelemmel és a technológiával kapcsolatos területeken;

| 9. | felszólítja az Uniót, hogy fejlessze és foglalja rendszerbe a saját szakpolitikái által kifejtett emberi jogi hatások teljes körét, és biztosítsa, hogy ezek az elemzések ennek következtében politikái átformálását szolgálják; felszólítja az Uniót, hogy hatékonyabb mechanizmusokat fejlesszen ki politikái pozitív emberi jogi hatásainak maximalizálása, a negatív hatások kivédése vagy enyhítése, valamint az érintett lakosság jogorvoslathoz való hozzáférésének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az Uniót, hogy fejlessze és foglalja rendszerbe a saját szakpolitikái által kifejtett emberi jogi hatások teljes körét, és biztosítsa, hogy ezek az elemzések ennek következtében politikái átformálását szolgálják; felszólítja az Uniót, hogy hatékonyabb mechanizmusokat fejlesszen ki politikái pozitív emberi jogi hatásainak maximalizálása, a negatív hatások kivédése vagy enyhítése, valamint az érintett lakosság jogorvoslathoz való hozzáférésének megerősítése érdekében;

| 10. | felhívja a figyelmet az emberi jogok előmozdítása és demokratikus értékek elősegítése iránti hosszú távú elkötelezettségére, amelyet többek között a gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díj évenkénti odaítélése, az Emberi Jogi Albizottság munkája és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatban a havi plenáris üléseken zajló viták, illetve elfogadott állásfoglalások is tükröznek; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet az emberi jogok előmozdítása és demokratikus értékek elősegítése iránti hosszú távú elkötelezettségére, amelyet többek között a gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díj évenkénti odaítélése, az Emberi Jogi Albizottság munkája és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatban a havi plenáris üléseken zajló viták, illetve elfogadott állásfoglalások is tükröznek;

| 11. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a világörökség részét képező értékes régészeti lelőhelyeket az erőszakos cselekményeiket lopott műalkotások kereskedelméből finanszírozó terrorista szervezetek és háborús alakulatok a lakosság destabilizálása és kulturális identitásának aláásása céljából szándékosan és szisztematikusan elpusztítják és kifosztják; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az ENSZ-szel és az UNESCO-val együttműködve harcoljon a háborús övezetekből származó műkincsek illegális kereskedelme ellen, és dolgozzon ki az ilyen övezetekben található kulturális örökség védelmére irányuló kezdeményezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy az emberiség közös örökségének szándékos elpusztítását sorolja az emberiesség elleni bűncselekmények közé, és ennek megfelelően tegyen jogi lépéseket vele szemben; |
| --- | --- |

11.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a világörökség részét képező értékes régészeti lelőhelyeket az erőszakos cselekményeiket lopott műalkotások kereskedelméből finanszírozó terrorista szervezetek és háborús alakulatok a lakosság destabilizálása és kulturális identitásának aláásása céljából szándékosan és szisztematikusan elpusztítják és kifosztják; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az ENSZ-szel és az UNESCO-val együttműködve harcoljon a háborús övezetekből származó műkincsek illegális kereskedelme ellen, és dolgozzon ki az ilyen övezetekben található kulturális örökség védelmére irányuló kezdeményezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy az emberiség közös örökségének szándékos elpusztítását sorolja az emberiesség elleni bűncselekmények közé, és ennek megfelelően tegyen jogi lépéseket vele szemben;

Uniós politikai eszközök az emberi jogok és a demokrácia világszintű előmozdítására

Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban

| 12. | üdvözli a világban az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló 2014. évi éves uniós jelentés elfogadását; úgy ítéli meg, hogy az éves jelentés elengedhetetlen eszköze az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság világban tapasztalható helyzetével kapcsolatos uniós politika vizsgálatának, az arról szóló tájékoztatásnak és vitának; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy biztosítsák az éves jelentésben felmerülő kérdések átfogó nyomon követését, beleértve a felmerülő problémák megoldását célzó konkrét javaslatokat, valamint az EU külső emberi jogi és demokráciával kapcsolatos politikájáról szóló különböző jelentések közötti nagyobb következetességet is; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a világban az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló 2014. évi éves uniós jelentés elfogadását; úgy ítéli meg, hogy az éves jelentés elengedhetetlen eszköze az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság világban tapasztalható helyzetével kapcsolatos uniós politika vizsgálatának, az arról szóló tájékoztatásnak és vitának; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy biztosítsák az éves jelentésben felmerülő kérdések átfogó nyomon követését, beleértve a felmerülő problémák megoldását célzó konkrét javaslatokat, valamint az EU külső emberi jogi és demokráciával kapcsolatos politikájáról szóló különböző jelentések közötti nagyobb következetességet is;

| 13. | megismétli az alelnök/főképviselő felé tett azon felhívását, hogy folytasson vitát az Európai Parlament tagjaival évente két plenáris ülésen, egyszer az EU éves jelentésének bemutatásakor, másodszor pedig a parlamenti jelentésre adott válaszként; hangsúlyozza, hogy a Bizottság és az EKSZ az emberi jogokról és a demokráciáról szóló éves jelentésről megfogalmazott parlamenti állásfoglalásra adott írásbeli válaszai fontos szerepet játszanak az intézményközi kapcsolatokban, mivel a Parlament által felvetett valamennyi pont rendszeres és alapos nyomon követését teszik lehetővé; |
| --- | --- |

13.

megismétli az alelnök/főképviselő felé tett azon felhívását, hogy folytasson vitát az Európai Parlament tagjaival évente két plenáris ülésen, egyszer az EU éves jelentésének bemutatásakor, másodszor pedig a parlamenti jelentésre adott válaszként; hangsúlyozza, hogy a Bizottság és az EKSZ az emberi jogokról és a demokráciáról szóló éves jelentésről megfogalmazott parlamenti állásfoglalásra adott írásbeli válaszai fontos szerepet játszanak az intézményközi kapcsolatokban, mivel a Parlament által felvetett valamennyi pont rendszeres és alapos nyomon követését teszik lehetővé;

| 14. | elismerését fejezi ki az EKSZ-nek és a Bizottságnak az Unió által 2014-ben az emberi jogok és a demokrácia területén végzett tevékenységekről szóló kimerítő jelentésük miatt; mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló éves jelentés jelenlegi formáján egy olvasóbarátabb változattal javítani lehetne, hogy jobb áttekintést adjon az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos, harmadik országokban zajló uniós fellépések konkrét hatásáról és a megtett előrelépésről; továbbá jelentést kér az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről szóló parlamenti állásfoglalásokra válaszul adott lépésekről; |
| --- | --- |

14.

elismerését fejezi ki az EKSZ-nek és a Bizottságnak az Unió által 2014-ben az emberi jogok és a demokrácia területén végzett tevékenységekről szóló kimerítő jelentésük miatt; mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló éves jelentés jelenlegi formáján egy olvasóbarátabb változattal javítani lehetne, hogy jobb áttekintést adjon az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos, harmadik országokban zajló uniós fellépések konkrét hatásáról és a megtett előrelépésről; továbbá jelentést kér az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének eseteiről szóló parlamenti állásfoglalásokra válaszul adott lépésekről;

| 15. | e tekintetben javasolja, hogy az EKSZ fogadjon el elemzőbb megközelítést az éves jelentés megszövegezése során, miközben továbbra is jelentést tesz az uniós stratégiai keret és a cselekvési terv végrehajtásáról; úgy ítéli meg, hogy az éves jelentésnek nemcsak az e területen elért uniós eredményeket és a bevált gyakorlatokat kellene hangsúlyoznia, hanem jeleznie kellene azt is, hogy az EU milyen kihívásokkal és korlátokkal szembesül az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban való előmozdítása érdekében tett erőfeszítései során, és milyen tanulságokat lehet levonni a következő években végrehajtandó konkrét fellépésekre nézve; |
| --- | --- |

15.

e tekintetben javasolja, hogy az EKSZ fogadjon el elemzőbb megközelítést az éves jelentés megszövegezése során, miközben továbbra is jelentést tesz az uniós stratégiai keret és a cselekvési terv végrehajtásáról; úgy ítéli meg, hogy az éves jelentésnek nemcsak az e területen elért uniós eredményeket és a bevált gyakorlatokat kellene hangsúlyoznia, hanem jeleznie kellene azt is, hogy az EU milyen kihívásokkal és korlátokkal szembesül az emberi jogok és a demokrácia harmadik országokban való előmozdítása érdekében tett erőfeszítései során, és milyen tanulságokat lehet levonni a következő években végrehajtandó konkrét fellépésekre nézve;

| 16. | fenntartja azt az álláspontját, hogy az éves jelentésben bemutatott országjelentéseknek kevésbé leíró jellegűeknek és kevésbé statikusaknak kellene lenniük, ehelyett inkább az országok emberi jogokkal kapcsolatos stratégiáinak végrehajtását kellene tükrözniük, és áttekintést kellene adniuk a helyszínen zajló uniós fellépés hatásáról; |
| --- | --- |

16.

fenntartja azt az álláspontját, hogy az éves jelentésben bemutatott országjelentéseknek kevésbé leíró jellegűeknek és kevésbé statikusaknak kellene lenniük, ehelyett inkább az országok emberi jogokkal kapcsolatos stratégiáinak végrehajtását kellene tükrözniük, és áttekintést kellene adniuk a helyszínen zajló uniós fellépés hatásáról;

Az uniós stratégiai keret és az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos (új) cselekvési terv

| 17. | megismétli azon álláspontját, hogy az uniós stratégiai keret és az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos első cselekvési terv 2012. évi elfogadása fontos mérföldkövet jelentett abban a folyamatban, amelynek során az Unió az emberi jogokat és a demokráciát kivétel nélkül integrálja a világ többi részéhez fűződő valamennyi kapcsolatába; |
| --- | --- |

17.

megismétli azon álláspontját, hogy az uniós stratégiai keret és az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos első cselekvési terv 2012. évi elfogadása fontos mérföldkövet jelentett abban a folyamatban, amelynek során az Unió az emberi jogokat és a demokráciát kivétel nélkül integrálja a világ többi részéhez fűződő valamennyi kapcsolatába;

| 18. | üdvözli, hogy a Tanács 2015 júliusában új cselekvési tervet fogadott el az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatban a 2015–2019 közötti időszakra vonatkozóan; elismerésre méltónak találja, hogy az EKSZ az első cselekvési terv értékelése és az új terv elkészítése során konzultált a Bizottsággal, a Parlamenttel, a tagállamokkal, a civil társadalommal és a regionális és nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy a Tanács 2015 júliusában új cselekvési tervet fogadott el az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatban a 2015–2019 közötti időszakra vonatkozóan; elismerésre méltónak találja, hogy az EKSZ az első cselekvési terv értékelése és az új terv elkészítése során konzultált a Bizottsággal, a Parlamenttel, a tagállamokkal, a civil társadalommal és a regionális és nemzetközi szervezetekkel;

| 19. | üdvözli, hogy az EU ismételten kötelezettséget vállalt az emberi jogok világszintű előmozdítására és védelmére, valamint a demokrácia támogatására; megjegyzi, hogy a cselekvési terv célja, hogy lehetővé tegye az EU számára, hogy koncentráltabb, rendszeresebb és összehangoltabb megközelítést alkalmazzon az emberi jogok és a demokrácia területén, valamint erősítse politikáinak és eszközeinek helyszíni hatását; e tekintetben támogatja, hogy öt stratégiai cselekvési terület kiemelt figyelmet kap; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy az EU ismételten kötelezettséget vállalt az emberi jogok világszintű előmozdítására és védelmére, valamint a demokrácia támogatására; megjegyzi, hogy a cselekvési terv célja, hogy lehetővé tegye az EU számára, hogy koncentráltabb, rendszeresebb és összehangoltabb megközelítést alkalmazzon az emberi jogok és a demokrácia területén, valamint erősítse politikáinak és eszközeinek helyszíni hatását; e tekintetben támogatja, hogy öt stratégiai cselekvési terület kiemelt figyelmet kap;

| 20. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EKSZ-t, a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az új cselekvési terv hatékony és következetes végrehajtását; felhívja a figyelmet különösen a hatékonyság növelésének, valamint az emberi jogok és a demokrácia világszintű tiszteletben tartásának előmozdítására irányuló uniós eszközök által elért helyi hatás lehető legnagyobbra növelésének fontosságára; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az emberi jogok megsértésének mielőbbi és megfelelő orvoslását; megismétli, hogy fokozni kell az emberi jogok és a demokrácia érvényesítésére irányuló erőfeszítéseket valamennyi uniós külső fellépés során, magas politikai szinten is; |
| --- | --- |

20.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EKSZ-t, a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az új cselekvési terv hatékony és következetes végrehajtását; felhívja a figyelmet különösen a hatékonyság növelésének, valamint az emberi jogok és a demokrácia világszintű tiszteletben tartásának előmozdítására irányuló uniós eszközök által elért helyi hatás lehető legnagyobbra növelésének fontosságára; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az emberi jogok megsértésének mielőbbi és megfelelő orvoslását; megismétli, hogy fokozni kell az emberi jogok és a demokrácia érvényesítésére irányuló erőfeszítéseket valamennyi uniós külső fellépés során, magas politikai szinten is;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az új cselekvési tervben kitűzött nagyratörő célok teljesítése érdekében az EU-nak elegendő forrást és szakértelmet kell biztosítania, mind a képviseletek és a központ rendelkezésére bocsátott emberi erőforrások, mind a projektekhez rendelkezésre bocsátott pénzforrások tekintetében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az új cselekvési tervben kitűzött nagyratörő célok teljesítése érdekében az EU-nak elegendő forrást és szakértelmet kell biztosítania, mind a képviseletek és a központ rendelkezésére bocsátott emberi erőforrások, mind a projektekhez rendelkezésre bocsátott pénzforrások tekintetében;

| 22. | megismétli azon álláspontját, hogy szilárd egyetértésre és megerősített együttműködésre van szükség a tagállamok és az uniós intézmények között az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos ütemterv átfogó és következetes előmozdítása érdekében; emlékeztet arra, hogy a cselekvési terv mind az EU-t, mind a tagállamokat érinti; ezért határozottan hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak kivétel nélkül nagyobb részt kell vállalniuk a cselekvési terv és az uniós stratégiai keret végrehajtásából, és saját tervként kell használniuk azt az emberi jogok és a demokrácia kétoldalú és multilaterális kapcsolatokban való előmozdítása során; pozitívumként veszi tudomásul az új cselekvési terv előirányzott időközi értékelését, és kiemeli, hogy befogadó jellegű konzultációt kell folytatni az emberi jogok általános érvényesítése terén elért eredmények következetes tükrözése érdekében; |
| --- | --- |

22.

megismétli azon álláspontját, hogy szilárd egyetértésre és megerősített együttműködésre van szükség a tagállamok és az uniós intézmények között az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos ütemterv átfogó és következetes előmozdítása érdekében; emlékeztet arra, hogy a cselekvési terv mind az EU-t, mind a tagállamokat érinti; ezért határozottan hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak kivétel nélkül nagyobb részt kell vállalniuk a cselekvési terv és az uniós stratégiai keret végrehajtásából, és saját tervként kell használniuk azt az emberi jogok és a demokrácia kétoldalú és multilaterális kapcsolatokban való előmozdítása során; pozitívumként veszi tudomásul az új cselekvési terv előirányzott időközi értékelését, és kiemeli, hogy befogadó jellegű konzultációt kell folytatni az emberi jogok általános érvényesítése terén elért eredmények következetes tükrözése érdekében;

| 23. | e tekintetben sürgeti, hogy a Külügyek Tanácsa rendszeresen vitasson meg a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos témákat; megismétli a Külügyek Tanácsához intézett azon felhívását, hogy évente tartson nyilvános vitát az emberi jogok és a demokrácia területén végrehajtott uniós fellépésről; |
| --- | --- |

23.

e tekintetben sürgeti, hogy a Külügyek Tanácsa rendszeresen vitasson meg a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos témákat; megismétli a Külügyek Tanácsához intézett azon felhívását, hogy évente tartson nyilvános vitát az emberi jogok és a demokrácia területén végrehajtott uniós fellépésről;

| 24. | elismerését fejezi ki az EKSZ-nek és a Bizottságnak az első cselekvési terv végrehajtásáról készített jelentéssel kapcsolatban, és azt várja, hogy ez a jelentéstétel az új cselekvési terv keretében is folytatódjon; továbbá emlékeztet azon szándékára, hogy szorosan bekapcsolódjon az új cselekvési terv végrehajtásába, és konzultáljanak vele arról; |
| --- | --- |

24.

elismerését fejezi ki az EKSZ-nek és a Bizottságnak az első cselekvési terv végrehajtásáról készített jelentéssel kapcsolatban, és azt várja, hogy ez a jelentéstétel az új cselekvési terv keretében is folytatódjon; továbbá emlékeztet azon szándékára, hogy szorosan bekapcsolódjon az új cselekvési terv végrehajtásába, és konzultáljanak vele arról;

| 25. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy az összes többi biztossal egyeztetve dolgozzon ki olyan programot, amely általánosan érvényesíti az emberi jogokat a különböző uniós tevékenységekben, különösen a fejlesztés, a migráció, a környezetvédelem, a foglalkoztatás, az internetes adatvédelem, a kereskedelem, a beruházások, a technológia és az üzleti élet területén; |
| --- | --- |

25.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy az összes többi biztossal egyeztetve dolgozzon ki olyan programot, amely általánosan érvényesíti az emberi jogokat a különböző uniós tevékenységekben, különösen a fejlesztés, a migráció, a környezetvédelem, a foglalkoztatás, az internetes adatvédelem, a kereskedelem, a beruházások, a technológia és az üzleti élet területén;

Egyéb uniós politikai eszközök áttekintése

Az Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének megbízatása

| 26. | emlékeztet az EU emberi jogi különleges képviselője megbízatásának jelentőségére az Unió láthatóságának és hatékonyságának növelése tekintetében az emberi jogok és a demokratikus alapelvek egész világon történő védelme és előmozdítása terén; elismerését fejezi ki a jelenlegi különleges képviselőnek jelentős eredményei miatt és azért, mert rendszeres párbeszédet folytat a Parlamenttel és a civil társadalommal; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet az EU emberi jogi különleges képviselője megbízatásának jelentőségére az Unió láthatóságának és hatékonyságának növelése tekintetében az emberi jogok és a demokratikus alapelvek egész világon történő védelme és előmozdítása terén; elismerését fejezi ki a jelenlegi különleges képviselőnek jelentős eredményei miatt és azért, mert rendszeres párbeszédet folytat a Parlamenttel és a civil társadalommal;

| 27. | üdvözli az Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője megbízatásának 2017 februárjáig történő meghosszabbítását, és megismétli azon kérését, hogy ez a megbízatás legyen állandó; ezért a megbízatás a tekintetben történő felülvizsgálatára szólít fel, hogy az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének biztosítsanak saját kezdeményezési jogkört, megfelelő személyzetet és pénzügyi forrásokat, és hogy legyen joga nyilvánosan állást foglalni, jelentést tehessen harmadik országokba tett látogatásai eredményeiről, és közzétehesse az EU emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos álláspontját, az EU emberi jogi különleges képviselője szerepének megerősítése érdekében láthatóságának és hatékonyságának javítása révén; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője megbízatásának 2017 februárjáig történő meghosszabbítását, és megismétli azon kérését, hogy ez a megbízatás legyen állandó; ezért a megbízatás a tekintetben történő felülvizsgálatára szólít fel, hogy az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének biztosítsanak saját kezdeményezési jogkört, megfelelő személyzetet és pénzügyi forrásokat, és hogy legyen joga nyilvánosan állást foglalni, jelentést tehessen harmadik országokba tett látogatásai eredményeiről, és közzétehesse az EU emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos álláspontját, az EU emberi jogi különleges képviselője szerepének megerősítése érdekében láthatóságának és hatékonyságának javítása révén;

| 28. | megismétli a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy foglalja bele az EU földrajzi különleges képviselőinek megbízatásába azt a követelményt, hogy szorosan együtt kell működniük az EU emberi jogi különleges képviselőjével; |
| --- | --- |

28.

megismétli a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy foglalja bele az EU földrajzi különleges képviselőinek megbízatásába azt a követelményt, hogy szorosan együtt kell működniük az EU emberi jogi különleges képviselőjével;

Emberi jogi országstratégiák és az uniós képviseletek szerepe

| 29. | megjegyzi, hogy a Politikai és Biztonsági Bizottság 132 országspecifikus emberi jogi stratégiát hagyott jóvá az uniós képviseletek, az uniós intézmények és a tagállamok egyesített erőfeszítéseit követően; megismétli, hogy támogatja az országspecifikus emberi jogi stratégiák célját, amely az uniós fellépés testre szabása minden egyes országban az országok sajátos helyzetére és igényeire való tekintettel; rámutat az országspecifikus emberi jogi stratégiák folyamatos értékelésének, adott esetben kiigazításuk szükségességére, és az uniós képviseletek, a tagállami nagykövetségek és az uniós intézmények közötti együttműködés, kommunikáció és információcsere további javítását kéri az országspecifikus emberi jogi stratégiák elkészítésével és végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a Politikai és Biztonsági Bizottság 132 országspecifikus emberi jogi stratégiát hagyott jóvá az uniós képviseletek, az uniós intézmények és a tagállamok egyesített erőfeszítéseit követően; megismétli, hogy támogatja az országspecifikus emberi jogi stratégiák célját, amely az uniós fellépés testre szabása minden egyes országban az országok sajátos helyzetére és igényeire való tekintettel; rámutat az országspecifikus emberi jogi stratégiák folyamatos értékelésének, adott esetben kiigazításuk szükségességére, és az uniós képviseletek, a tagállami nagykövetségek és az uniós intézmények közötti együttműködés, kommunikáció és információcsere további javítását kéri az országspecifikus emberi jogi stratégiák elkészítésével és végrehajtásával kapcsolatban;

| 30. | megismétli azon kérését, hogy az Európai Parlament tagjai kapjanak hozzáférést a stratégiák tartalmához, hogy kötelezettségeiket megfelelően és átláthatóan tudják teljesíteni; azt ajánlja, hogy az EKSZ és a Bizottság tegye közzé minden egyes stratégia célját annak érdekében, hogy növelje az országspecifikus emberi jogi stratégiák átláthatóságát; ragaszkodik ahhoz, hogy az EKSZ minden egyes stratégiába foglaljon bele az előrehaladásra vonatkozó egyértelmű és mérhető mutatókat; |
| --- | --- |

30.

megismétli azon kérését, hogy az Európai Parlament tagjai kapjanak hozzáférést a stratégiák tartalmához, hogy kötelezettségeiket megfelelően és átláthatóan tudják teljesíteni; azt ajánlja, hogy az EKSZ és a Bizottság tegye közzé minden egyes stratégia célját annak érdekében, hogy növelje az országspecifikus emberi jogi stratégiák átláthatóságát; ragaszkodik ahhoz, hogy az EKSZ minden egyes stratégiába foglaljon bele az előrehaladásra vonatkozó egyértelmű és mérhető mutatókat;

| 31. | határozottan hangsúlyozza, hogy az országspecifikus emberi jogi stratégiákat figyelembe kell venni az egyes harmadik országokkal kapcsolatos politikai döntéshozatal minden szintjén, többek között a magas szintű politikai és emberi jogi párbeszédek, az országstratégiai dokumentumok és az éves cselekvési programok előkészítése során; |
| --- | --- |

31.

határozottan hangsúlyozza, hogy az országspecifikus emberi jogi stratégiákat figyelembe kell venni az egyes harmadik országokkal kapcsolatos politikai döntéshozatal minden szintjén, többek között a magas szintű politikai és emberi jogi párbeszédek, az országstratégiai dokumentumok és az éves cselekvési programok előkészítése során;

| 32. | üdvözli emberi jogi és/vagy a nemek közötti egyenlőségért felelős kapcsolattartók kijelölését minden képviseletnél és a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) küldetései során; megjegyzi azonban, hogy az online nyilvánosan elérhető tájékoztatás sok esetben idejétmúlt, ezért annak mielőbbi felülvizsgálatát kéri; |
| --- | --- |

32.

üdvözli emberi jogi és/vagy a nemek közötti egyenlőségért felelős kapcsolattartók kijelölését minden képviseletnél és a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) küldetései során; megjegyzi azonban, hogy az online nyilvánosan elérhető tájékoztatás sok esetben idejétmúlt, ezért annak mielőbbi felülvizsgálatát kéri;

| 33. | emlékeztet az alelnöknek/főképviselőnek és az EKSZ-nek címzett azon ajánlására, hogy dolgozzanak ki egyértelmű működési útmutatót a képviseletek kapcsolattartói funkciója tekintetében, hogy a kapcsolattartók valódi emberi jogi tanácsadóként léphessenek fel, és hatékonyan tudják végezni munkájukat következetesen és befogadó módon, a képviseletek munkájának optimalizálása érdekében; úgy véli, hogy az emberi jogi kapcsolattartók munkáját ugyanígy támogatniuk kell a tagállamok diplomáciai személyzetének is; véleménye szerint az emberi jogi kapcsolattartók munkájának teljesen függetlennek és politikai befolyástól, valamint a harmadik országok nemzeti hatóságai általi zaklatástól mentesnek kell lennie, különösen az emberi jogi aktivistákkal és a civil társadalommal folytatott kapcsolataik terén; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet az alelnöknek/főképviselőnek és az EKSZ-nek címzett azon ajánlására, hogy dolgozzanak ki egyértelmű működési útmutatót a képviseletek kapcsolattartói funkciója tekintetében, hogy a kapcsolattartók valódi emberi jogi tanácsadóként léphessenek fel, és hatékonyan tudják végezni munkájukat következetesen és befogadó módon, a képviseletek munkájának optimalizálása érdekében; úgy véli, hogy az emberi jogi kapcsolattartók munkáját ugyanígy támogatniuk kell a tagállamok diplomáciai személyzetének is; véleménye szerint az emberi jogi kapcsolattartók munkájának teljesen függetlennek és politikai befolyástól, valamint a harmadik országok nemzeti hatóságai általi zaklatástól mentesnek kell lennie, különösen az emberi jogi aktivistákkal és a civil társadalommal folytatott kapcsolataik terén;

Emberi jogi párbeszédek és konzultációk

| 34. | elismeri, hogy a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd az emberi jogok előmozdítása és védelme terén a kétoldalú kapcsolatok és együttműködés hatékony eszköze lehet, feltéve, hogy azok nem öncélúak, hanem a partnerek konkrét kötelezettségvállalásainak és eredményeinek biztosítására szolgáló eszközök; ezért üdvözli és ösztönzi, hogy egyre több országgal alakuljon ki emberi jogi párbeszéd, így például Mianmarral/Burmával; e tekintetben például elégedetten veszi tudomásul az EU és Moldova közötti emberi jogi párbeszéd hatodik fordulóját; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd az emberi jogok előmozdítása és védelme terén a kétoldalú kapcsolatok és együttműködés hatékony eszköze lehet, feltéve, hogy azok nem öncélúak, hanem a partnerek konkrét kötelezettségvállalásainak és eredményeinek biztosítására szolgáló eszközök; ezért üdvözli és ösztönzi, hogy egyre több országgal alakuljon ki emberi jogi párbeszéd, így például Mianmarral/Burmával; e tekintetben például elégedetten veszi tudomásul az EU és Moldova közötti emberi jogi párbeszéd hatodik fordulóját;

| 35. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy emberi jogi párbeszédeiket és az azokhoz tartozó civil társadalmi szemináriumokat az országspecifikus emberi jogi stratégiákat tükrözve, egyértelmű, eredményorientált megközelítéssel folytassák le; sürgeti az EKSZ-t, hogy következetesen folytasson előkészítő párbeszédet a civil társadalmi szervezetekkel, és ezek eredményeit foglalja bele magába az emberi jogi párbeszédbe; továbbra is kitart amellett, hogy az alelnök/főképviselő, az EU emberi jogi különleges képviselője és az EKSZ az emberi jogi párbeszédek során rendszeresen, valamint elszámoltatható és átlátható módon vesse fel a kockázatnak kitett vagy börtönbe zárt emberi jogi jogvédők és a politikai foglyok egyedi eseteit, valamint az emberi jogok megsértéseit; lényegesnek tartja, hogy az EKSZ rendszeresen biztosítsa az egyes emberi jogi párbeszédek során tett kötelezettségvállalások teljesítését; |
| --- | --- |

35.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy emberi jogi párbeszédeiket és az azokhoz tartozó civil társadalmi szemináriumokat az országspecifikus emberi jogi stratégiákat tükrözve, egyértelmű, eredményorientált megközelítéssel folytassák le; sürgeti az EKSZ-t, hogy következetesen folytasson előkészítő párbeszédet a civil társadalmi szervezetekkel, és ezek eredményeit foglalja bele magába az emberi jogi párbeszédbe; továbbra is kitart amellett, hogy az alelnök/főképviselő, az EU emberi jogi különleges képviselője és az EKSZ az emberi jogi párbeszédek során rendszeresen, valamint elszámoltatható és átlátható módon vesse fel a kockázatnak kitett vagy börtönbe zárt emberi jogi jogvédők és a politikai foglyok egyedi eseteit, valamint az emberi jogok megsértéseit; lényegesnek tartja, hogy az EKSZ rendszeresen biztosítsa az egyes emberi jogi párbeszédek során tett kötelezettségvállalások teljesítését;

| 36. | megismétli az EKSZ-hez intézett azon felhívását, hogy dolgozzon ki átfogó mechanizmust az emberi jogi párbeszédek működésének nyomon követésére és felülvizsgálatára a civil társadalommal és emberi jogi szervezetekkel együttműködésben hatásuk javítása céljából; úgy véli, hogy amennyiben ezek a párbeszédek állandóan kudarcba fulladnak, politikai következtetéseket kell levonni és alternatív eszközöket kell alkalmazni az emberi jogok előmozdításának támogatására az érintett országban; ebben a tekintetben megjegyzi, hogy az Oroszországgal folytatott emberi jogi párbeszéd 2014-ben felfüggesztésre került, és megjegyzi, hogy a Kínával és Belarusszal folytatott párbeszédek sem járnak eredménnyel; ezért sürgeti az EKSZ-t, hogy alaposan gondolja újra Oroszországgal és Kínával kapcsolatos emberi jogi stratégiáját; |
| --- | --- |

36.

megismétli az EKSZ-hez intézett azon felhívását, hogy dolgozzon ki átfogó mechanizmust az emberi jogi párbeszédek működésének nyomon követésére és felülvizsgálatára a civil társadalommal és emberi jogi szervezetekkel együttműködésben hatásuk javítása céljából; úgy véli, hogy amennyiben ezek a párbeszédek állandóan kudarcba fulladnak, politikai következtetéseket kell levonni és alternatív eszközöket kell alkalmazni az emberi jogok előmozdításának támogatására az érintett országban; ebben a tekintetben megjegyzi, hogy az Oroszországgal folytatott emberi jogi párbeszéd 2014-ben felfüggesztésre került, és megjegyzi, hogy a Kínával és Belarusszal folytatott párbeszédek sem járnak eredménnyel; ezért sürgeti az EKSZ-t, hogy alaposan gondolja újra Oroszországgal és Kínával kapcsolatos emberi jogi stratégiáját;

| 37. | felhívja az EU-t és képviseleteit, hogy a civil társadalommal együtt fokozzák a politikai párbeszédet, amelyet az emberi jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot megsértő kormányokkal folytatnak, és ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és a harmadik országok közötti, emberi jogokról szóló politikai párbeszéd terjedjen ki többek között az LMBTI-személyekkel, a vallással vagy meggyőződéssel, nemi, faji vagy etnikai hovatartozással, életkorral, fogyatékossággal és szexuális irányultsággal kapcsolatos megkülönböztetésmentesség befogadóbb és átfogóbb meghatározására; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési támogatást különösen a rossz fejlődési és emberi jogi mutatókkal rendelkező országokban fenn kell tartani, sőt meg kell erősíteni, de lehetőség szerint civil társadalmi szervezeteken és helyi nem kormányzati partnereken keresztül kell folyósítani, és szisztematikusan ellenőrizni kell, emellett a helyi emberi jogi helyzet javítására vonatkozó kormányzati kötelezettségvállalásoknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

37.

felhívja az EU-t és képviseleteit, hogy a civil társadalommal együtt fokozzák a politikai párbeszédet, amelyet az emberi jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot megsértő kormányokkal folytatnak, és ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és a harmadik országok közötti, emberi jogokról szóló politikai párbeszéd terjedjen ki többek között az LMBTI-személyekkel, a vallással vagy meggyőződéssel, nemi, faji vagy etnikai hovatartozással, életkorral, fogyatékossággal és szexuális irányultsággal kapcsolatos megkülönböztetésmentesség befogadóbb és átfogóbb meghatározására; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési támogatást különösen a rossz fejlődési és emberi jogi mutatókkal rendelkező országokban fenn kell tartani, sőt meg kell erősíteni, de lehetőség szerint civil társadalmi szervezeteken és helyi nem kormányzati partnereken keresztül kell folyósítani, és szisztematikusan ellenőrizni kell, emellett a helyi emberi jogi helyzet javítására vonatkozó kormányzati kötelezettségvállalásoknak kell kísérniük;

| 38. | elismeri a magánszemélyek elleni kiegészítő intézkedések (célzott szankciók, például vagyonbefagyasztás vagy utazási tilalom) jelentőségét az elnyomó rendszerek elleni küzdelem során olyankor, amikor a párbeszédek rendre kudarcba fulladnak; |
| --- | --- |

38.

elismeri a magánszemélyek elleni kiegészítő intézkedések (célzott szankciók, például vagyonbefagyasztás vagy utazási tilalom) jelentőségét az elnyomó rendszerek elleni küzdelem során olyankor, amikor a párbeszédek rendre kudarcba fulladnak;

Az EU emberi jogi iránymutatásai

| 39. | üdvözli, hogy a Tanács 2014. májusban elfogadta az EU emberi jogi iránymutatásait az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról; emlékeztet azonban az EKSZ-hez intézett azon kérésére, hogy egyértelműsítse a kiválasztási folyamatot az uniós iránymutatásokban szereplő témák vonatkozásában, és tanácskozzon a Parlamenttel és a civil társadalommal is ebben az ügyben a témák kiválasztása előtt; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy a Tanács 2014. májusban elfogadta az EU emberi jogi iránymutatásait az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról; emlékeztet azonban az EKSZ-hez intézett azon kérésére, hogy egyértelműsítse a kiválasztási folyamatot az uniós iránymutatásokban szereplő témák vonatkozásában, és tanácskozzon a Parlamenttel és a civil társadalommal is ebben az ügyben a témák kiválasztása előtt;

| 40. | megismétli az alelnökhöz/főképviselőhöz és az EKSZ-hez intézett azon felhívását, hogy ténylegesen és következetesen hajtsák végre a nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatos uniós iránymutatásokat (37), többek között az olyan országokban zajló konfliktusok és humanitárius válságok kapcsán, mint Szíria, Irak, Líbia és Ukrajna; ezzel összefüggésben azt javasolja, hogy az EKSZ támogassa a nemzetközi humanitárius jog állami és nem állami szereplők általi tiszteletben tartását előmozdító civil társadalmi szervezeteket; továbbá sürgeti, hogy az EU aktívan használjon minden rendelkezésére álló eszközt arra, hogy ösztönözze, hogy az állami és nem állami szereplők megfeleljenek a nemzetközi humanitárius jognak; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy járuljanak hozzá a Svájc és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának megerősítésére irányuló, jelenleg is zajló kezdeményezéshez; |
| --- | --- |

40.

megismétli az alelnökhöz/főképviselőhöz és az EKSZ-hez intézett azon felhívását, hogy ténylegesen és következetesen hajtsák végre a nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatos uniós iránymutatásokat (37), többek között az olyan országokban zajló konfliktusok és humanitárius válságok kapcsán, mint Szíria, Irak, Líbia és Ukrajna; ezzel összefüggésben azt javasolja, hogy az EKSZ támogassa a nemzetközi humanitárius jog állami és nem állami szereplők általi tiszteletben tartását előmozdító civil társadalmi szervezeteket; továbbá sürgeti, hogy az EU aktívan használjon minden rendelkezésére álló eszközt arra, hogy ösztönözze, hogy az állami és nem állami szereplők megfeleljenek a nemzetközi humanitárius jognak; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy járuljanak hozzá a Svájc és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának megerősítésére irányuló, jelenleg is zajló kezdeményezéshez;

| 41. | kifejezetten hangsúlyozza, hogy rendszeresen értékelni kell az uniós emberi jogi iránymutatások, köztük a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatások végrehajtását, jól meghatározott referenciaértékek alkalmazásával; úgy ítéli meg, hogy az iránymutatások megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében további intézkedéseket kell hozni, melyek célja az iránymutatások tartalmának megismertetése az EKSZ, az uniós képviseletek és a tagállami külképviseletek személyzetével; ismételten felszólít arra, hogy a civil társadalmat és az emberi jogi szervezeteket aktívabban be kell vonni az iránymutatások kiválasztásába, kidolgozásába, értékelésébe és felülvizsgálatába; |
| --- | --- |

41.

kifejezetten hangsúlyozza, hogy rendszeresen értékelni kell az uniós emberi jogi iránymutatások, köztük a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatások végrehajtását, jól meghatározott referenciaértékek alkalmazásával; úgy ítéli meg, hogy az iránymutatások megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében további intézkedéseket kell hozni, melyek célja az iránymutatások tartalmának megismertetése az EKSZ, az uniós képviseletek és a tagállami külképviseletek személyzetével; ismételten felszólít arra, hogy a civil társadalmat és az emberi jogi szervezeteket aktívabban be kell vonni az iránymutatások kiválasztásába, kidolgozásába, értékelésébe és felülvizsgálatába;

Az emberi jogok és a demokrácia az EU külső politikáiban és eszközeiben

| 42. | emlékeztet arra, hogy az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy az emberi jogokat és a demokráciát a harmadik országokkal folytatott kapcsolatainak középpontjába helyezi; ezért hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a demokratikus alapelvek előmozdítását minden, külső dimenzióval bíró uniós politika – például a bővítési és a szomszédságpolitika, a közös biztonság- és védelempolitika, valamint a fejlesztési, a kereskedelmi, a migrációs és a bel- és igazságügyi politika – révén és megfelelő pénzügyi eszközökkel támogatni kell; ezzel összefüggésben kiemeli az EU arra irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseit, hogy az emberi jogi jogsértéseket felvegye a válságmegelőzéssel kapcsolatos korai riasztási mátrixába; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet arra, hogy az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy az emberi jogokat és a demokráciát a harmadik országokkal folytatott kapcsolatainak középpontjába helyezi; ezért hangsúlyozza, hogy az emberi jogok és a demokratikus alapelvek előmozdítását minden, külső dimenzióval bíró uniós politika – például a bővítési és a szomszédságpolitika, a közös biztonság- és védelempolitika, valamint a fejlesztési, a kereskedelmi, a migrációs és a bel- és igazságügyi politika – révén és megfelelő pénzügyi eszközökkel támogatni kell; ezzel összefüggésben kiemeli az EU arra irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseit, hogy az emberi jogi jogsértéseket felvegye a válságmegelőzéssel kapcsolatos korai riasztási mátrixába;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak az alapszerződésekben rögzített kötelezettsége biztosítani azt, hogy minden külső politikáját és fellépését olyan módon alakítsa ki és hajtsa végre, amely megszilárdítja és támogatja az emberi jogokat és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak az alapszerződésekben rögzített kötelezettsége biztosítani azt, hogy minden külső politikáját és fellépését olyan módon alakítsa ki és hajtsa végre, amely megszilárdítja és támogatja az emberi jogokat és a jogállamiságot;

| 44. | úgy véli, hogy az Unió külső pénzügyi eszközei jelentős mértékben hozzájárulnak a demokrácia és az emberi jogok értékeinek külföldön történő előmozdításához és megvédéséhez; ismételten felszólít a különböző tematikus és földrajzi eszközök közötti koherencia javítására; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az Unió külső pénzügyi eszközei jelentős mértékben hozzájárulnak a demokrácia és az emberi jogok értékeinek külföldön történő előmozdításához és megvédéséhez; ismételten felszólít a különböző tematikus és földrajzi eszközök közötti koherencia javítására;

| 45. | tudomásul veszi a Bizottság azon kötelezettségvállalásának teljesítésére irányuló erőfeszítéseit, hogy az emberi jogi rendelkezéseket is megvizsgálja a jogalkotási és nem jogalkotási javaslatok, végrehajtási intézkedések és kereskedelmi megállapodások hatásvizsgálata során; sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a hatásvizsgálatok minőségét, átfogó jellegét és nyomon követését, hogy biztosítsa az emberi jogi kérdések rendszeres figyelembevételét; rámutat arra a szerepre, amelyet a civil társadalom játszhatna ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi a Bizottság azon kötelezettségvállalásának teljesítésére irányuló erőfeszítéseit, hogy az emberi jogi rendelkezéseket is megvizsgálja a jogalkotási és nem jogalkotási javaslatok, végrehajtási intézkedések és kereskedelmi megállapodások hatásvizsgálata során; sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a hatásvizsgálatok minőségét, átfogó jellegét és nyomon követését, hogy biztosítsa az emberi jogi kérdések rendszeres figyelembevételét; rámutat arra a szerepre, amelyet a civil társadalom játszhatna ebben a folyamatban;

Bővítési és szomszédságpolitika

| 46. | emlékeztet arra, hogy az EU bővítési politikája az emberi jogok és a demokratikus alapelvek tiszteletben tartása erősítésének egyik leghatékonyabb eszköze; megjegyzi, hogy a bővítési folyamat annak ellenére folytatódni fog, hogy 2019-ig nem kerülhet sor bővítésre a tárgyalások állása és az érintett országokban uralkodó helyzet miatt, és üdvözli az új megközelítés alkalmazását a csatlakozási tárgyalásokon az igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, valamint a szabadságról, a biztonságról és a jog érvényesüléséről szóló fejezetekkel kapcsolatban, mely megközelítés kellően figyelembe veszi az érintett reformok megfelelő végrehajtásához szükséges időt; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy az EU bővítési politikája az emberi jogok és a demokratikus alapelvek tiszteletben tartása erősítésének egyik leghatékonyabb eszköze; megjegyzi, hogy a bővítési folyamat annak ellenére folytatódni fog, hogy 2019-ig nem kerülhet sor bővítésre a tárgyalások állása és az érintett országokban uralkodó helyzet miatt, és üdvözli az új megközelítés alkalmazását a csatlakozási tárgyalásokon az igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, valamint a szabadságról, a biztonságról és a jog érvényesüléséről szóló fejezetekkel kapcsolatban, mely megközelítés kellően figyelembe veszi az érintett reformok megfelelő végrehajtásához szükséges időt;

| 47. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes csatlakozásra váró országokban és a szomszédságpolitikában részt vevő számos országban gyengül a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság; hangsúlyozza, hogy sürgősen javítani kell a média függetlenségét és tulajdonviszonyainak átláthatóságát ezekben az országokban, és foglalkozni kell az újságírókra nehezedő politikai és gazdasági nyomással, amely gyakran cenzúrához és öncenzúrához vezet; felhívja a Bizottságot, hogy a csatlakozási tárgyalások folyamata során továbbra is kövesse figyelemmel a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiát, illetve fordítson ezekre kiemelt figyelmet; |
| --- | --- |

47.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes csatlakozásra váró országokban és a szomszédságpolitikában részt vevő számos országban gyengül a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság; hangsúlyozza, hogy sürgősen javítani kell a média függetlenségét és tulajdonviszonyainak átláthatóságát ezekben az országokban, és foglalkozni kell az újságírókra nehezedő politikai és gazdasági nyomással, amely gyakran cenzúrához és öncenzúrához vezet; felhívja a Bizottságot, hogy a csatlakozási tárgyalások folyamata során továbbra is kövesse figyelemmel a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiát, illetve fordítson ezekre kiemelt figyelmet;

| 48. | sajnálja, hogy a kisebbségek védelmére vonatkozó jogi keretek megfelelő végrehajtása továbbra is kihívást jelent, ahogy azt a Bizottság 2014–2015-ös bővítési stratégiájában (38) is jelzi; kéri, hogy a csatlakozásra váró országok fokozzák erőfeszítéseiket a kisebbségek elfogadásával kapcsolatos kultúra erősítésére például azáltal, hogy javítják a kisebbségek bevonását a döntéshozatali folyamatba és fokozzák bevonásukat az oktatási rendszerbe, kiemelt figyelmet fordítva a roma gyermekekre; sürgeti az EU-t, hogy a bővítési folyamat során szorosan kövesse nyomon az emberi jogokat, többek között a kisebbségekhez tartozó személyek jogait védelmező rendelkezések végrehajtását és a megkülönböztetés minden formája, így például a szexuális irányultságon alapuló, közösség tagja elleni bűncselekmények elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

48.

sajnálja, hogy a kisebbségek védelmére vonatkozó jogi keretek megfelelő végrehajtása továbbra is kihívást jelent, ahogy azt a Bizottság 2014–2015-ös bővítési stratégiájában (38) is jelzi; kéri, hogy a csatlakozásra váró országok fokozzák erőfeszítéseiket a kisebbségek elfogadásával kapcsolatos kultúra erősítésére például azáltal, hogy javítják a kisebbségek bevonását a döntéshozatali folyamatba és fokozzák bevonásukat az oktatási rendszerbe, kiemelt figyelmet fordítva a roma gyermekekre; sürgeti az EU-t, hogy a bővítési folyamat során szorosan kövesse nyomon az emberi jogokat, többek között a kisebbségekhez tartozó személyek jogait védelmező rendelkezések végrehajtását és a megkülönböztetés minden formája, így például a szexuális irányultságon alapuló, közösség tagja elleni bűncselekmények elleni küzdelmet;

| 49. | aggodalommal veszi tudomásul a demokratikus politikai kultúra romlását egyes tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő számos országban; emlékeztet arra, hogy a jó kormányzás, a jogállamiság, a véleménynyilvánítás szabadsága és az emberi jogok tiszteletben tartása, a politikai párbeszéd, a kompromisszumkötés és az összes érintett fél döntéshozatali folyamatba történő bevonása a demokratikus rendszerek lényegét jelenti; szintén aggodalommal veszi tudomásul, hogy a csatlakozásra váró országok alig léptek előre az igazságszolgáltatás függetlenségének javítása és a korrupció elleni küzdelem terén; a Bizottsággal együtt sürgeti, hogy a csatlakozásra váró országok alakítsák ki a nyomozások, büntetőeljárások és jogerős ítéletek hiteles nyilvántartását; |
| --- | --- |

49.

aggodalommal veszi tudomásul a demokratikus politikai kultúra romlását egyes tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő számos országban; emlékeztet arra, hogy a jó kormányzás, a jogállamiság, a véleménynyilvánítás szabadsága és az emberi jogok tiszteletben tartása, a politikai párbeszéd, a kompromisszumkötés és az összes érintett fél döntéshozatali folyamatba történő bevonása a demokratikus rendszerek lényegét jelenti; szintén aggodalommal veszi tudomásul, hogy a csatlakozásra váró országok alig léptek előre az igazságszolgáltatás függetlenségének javítása és a korrupció elleni küzdelem terén; a Bizottsággal együtt sürgeti, hogy a csatlakozásra váró országok alakítsák ki a nyomozások, büntetőeljárások és jogerős ítéletek hiteles nyilvántartását;

| 50. | az európai szomszédságpolitika folyamatban lévő felülvizsgálatára tekintettel emlékeztet arra, hogy az EUSZ kimondja, hogy az Unió a vele szomszédos országokkal különleges kapcsolatokat alakít ki, amelyek az Unió értékeire, többek között az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartására épülnek (39); emlékeztet arra is, hogy a 2011-es arab tavaszt követően az EU újradefiniálta szomszédságpolitikáját a „többért többet” elv alapján a demokratikus intézmények megerősítése és az emberi jogok előmozdítása szándékával; hangsúlyozza, hogy az EU szomszédságában az elmúlt néhány évben felmerülő jelentős kihívások, így például Közel-Keleten és Észak-Afrikában az instabilitás és a konfliktushelyzet fokozódása, és az, hogy szélsőséges és dzsihádista csoportok kihasználják ezeket a helyzeteket, valamint az Oroszország fellépései által okozott emberi szenvedés jelentősen befolyásolták az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

50.

az európai szomszédságpolitika folyamatban lévő felülvizsgálatára tekintettel emlékeztet arra, hogy az EUSZ kimondja, hogy az Unió a vele szomszédos országokkal különleges kapcsolatokat alakít ki, amelyek az Unió értékeire, többek között az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartására épülnek (39); emlékeztet arra is, hogy a 2011-es arab tavaszt követően az EU újradefiniálta szomszédságpolitikáját a „többért többet” elv alapján a demokratikus intézmények megerősítése és az emberi jogok előmozdítása szándékával; hangsúlyozza, hogy az EU szomszédságában az elmúlt néhány évben felmerülő jelentős kihívások, így például Közel-Keleten és Észak-Afrikában az instabilitás és a konfliktushelyzet fokozódása, és az, hogy szélsőséges és dzsihádista csoportok kihasználják ezeket a helyzeteket, valamint az Oroszország fellépései által okozott emberi szenvedés jelentősen befolyásolták az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartását;

| 51. | ezért hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitikának továbbra is középpontba kell helyeznie az emberi jogok és a demokratikus alapelvek tiszteletben tartását; megismétli, hogy az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása ugyanakkor mind a partnerországok, mind az EU érdekében áll; |
| --- | --- |

51.

ezért hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitikának továbbra is középpontba kell helyeznie az emberi jogok és a demokratikus alapelvek tiszteletben tartását; megismétli, hogy az emberi jogok és a demokrácia előmozdítása ugyanakkor mind a partnerországok, mind az EU érdekében áll;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is aktívan támogatnia kell a szomszédos országokban a demokratikus és valóban az emberi jogokkal foglalkozó intézményeket, a civil társadalmat és a sajtószabadságot; pozitívumként értékeli ezzel összefüggésben a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze és a Civil Társadalmi Eszköz keretében folyamatosan nyújtott jelentős támogatást; továbbá üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány következetes és hatékony elkötelezettségét az EU keleti és déli szomszédságában a demokrácia előmozdítása és az alapvető jogok és szabadságjogok tiszteletben tartása mellett, ahogy azt a Demokráciáért Európai Alapítvány tevékenységének értékeléséről szóló első parlamenti jelentésben (40) is jelezte; határozottan bátorítja az Uniót és tagállamait, hogy az EU-val szomszédos országokban zajló demokratikus reformfolyamatok támogatása érdekében továbbra is nyújtsanak erőteljes ösztönzést, illetve adják át a saját átalakulási folyamataik során szerzett ismereteiket; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is aktívan támogatnia kell a szomszédos országokban a demokratikus és valóban az emberi jogokkal foglalkozó intézményeket, a civil társadalmat és a sajtószabadságot; pozitívumként értékeli ezzel összefüggésben a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze és a Civil Társadalmi Eszköz keretében folyamatosan nyújtott jelentős támogatást; továbbá üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány következetes és hatékony elkötelezettségét az EU keleti és déli szomszédságában a demokrácia előmozdítása és az alapvető jogok és szabadságjogok tiszteletben tartása mellett, ahogy azt a Demokráciáért Európai Alapítvány tevékenységének értékeléséről szóló első parlamenti jelentésben (40) is jelezte; határozottan bátorítja az Uniót és tagállamait, hogy az EU-val szomszédos országokban zajló demokratikus reformfolyamatok támogatása érdekében továbbra is nyújtsanak erőteljes ösztönzést, illetve adják át a saját átalakulási folyamataik során szerzett ismereteiket;

| 53. | fenntartja, hogy mindenképpen meg kell szüntetni az ukrajnai orosz agressziót, és biztosítani kell a stabilitást és az emberi jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

53.

fenntartja, hogy mindenképpen meg kell szüntetni az ukrajnai orosz agressziót, és biztosítani kell a stabilitást és az emberi jogok tiszteletben tartását;

Emberi jogok a kereskedelemben

| 54. | megismétli, hogy támogatja emberi jogi záradékok bevezetését az EU és harmadik országok közötti minden nemzetközi megállapodásba, figyelembe véve többek között az európai szociális párbeszédet és a foglalkoztatásra vonatkozó ILO-normákat; felhívja a Bizottságot, hogy ténylegesen és rendszeresen ellenőrizze és értékelje az emberi jogi záradékok végrehajtását, és tegyen rendszeresen jelentést a Parlamentnek arról, hogy a partnerországok betartják-e az emberi jogokat; üdvözli, hogy a Tanács rendszeresebben alkalmaz korlátozó intézkedéseket olyan harmadik országokkal szemben, amelyek szándékosan megsértik az emberi jogokat; e tekintetben ajánlja, hogy amennyiben valamely olyan harmadik ország, amellyel megállapodást kötött, súlyosan megsérti az emberi jogokat, az Unió tegyen konkrét lépéseket az emberi jogi záradékokban előírt megfelelő intézkedések végrehajtására; |
| --- | --- |

54.

megismétli, hogy támogatja emberi jogi záradékok bevezetését az EU és harmadik országok közötti minden nemzetközi megállapodásba, figyelembe véve többek között az európai szociális párbeszédet és a foglalkoztatásra vonatkozó ILO-normákat; felhívja a Bizottságot, hogy ténylegesen és rendszeresen ellenőrizze és értékelje az emberi jogi záradékok végrehajtását, és tegyen rendszeresen jelentést a Parlamentnek arról, hogy a partnerországok betartják-e az emberi jogokat; üdvözli, hogy a Tanács rendszeresebben alkalmaz korlátozó intézkedéseket olyan harmadik országokkal szemben, amelyek szándékosan megsértik az emberi jogokat; e tekintetben ajánlja, hogy amennyiben valamely olyan harmadik ország, amellyel megállapodást kötött, súlyosan megsérti az emberi jogokat, az Unió tegyen konkrét lépéseket az emberi jogi záradékokban előírt megfelelő intézkedések végrehajtására;

| 55. | üdvözli az új általános preferenciarendszer (GSP) 2014. január 1-i hatálybalépését (978/2012/EU rendelet); pozitívumként értékeli, hogy 14 ország 2014 végére GSP+-kedvezményt kapott, és emlékeztet arra, hogy az országok számára előírás az emberi jogokkal és a munkaügyi szabványokkal kapcsolatos 27 alapvető nemzetközi egyezmény ratifikálásának folytatása, valamint tényleges végrehajtásuk nyomon követése az egyezmények és az EU által megállapított kritériumokkal összhangban; elvárja, hogy a Bizottság ténylegesen és átlátható módon értékelje az ügyeket és 2015 végéig készítsen jelentést a Parlament és a Tanács részére az egyezmények GSP+-kedvezményezettek általi megerősítésének és tényleges végrehajtásának állásáról; megismétli azon ajánlását, hogy a Római Statútumot a jövőben vegyék fel az egyezmények jegyzékébe; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az új általános preferenciarendszer (GSP) 2014. január 1-i hatálybalépését (978/2012/EU rendelet); pozitívumként értékeli, hogy 14 ország 2014 végére GSP+-kedvezményt kapott, és emlékeztet arra, hogy az országok számára előírás az emberi jogokkal és a munkaügyi szabványokkal kapcsolatos 27 alapvető nemzetközi egyezmény ratifikálásának folytatása, valamint tényleges végrehajtásuk nyomon követése az egyezmények és az EU által megállapított kritériumokkal összhangban; elvárja, hogy a Bizottság ténylegesen és átlátható módon értékelje az ügyeket és 2015 végéig készítsen jelentést a Parlament és a Tanács részére az egyezmények GSP+-kedvezményezettek általi megerősítésének és tényleges végrehajtásának állásáról; megismétli azon ajánlását, hogy a Római Statútumot a jövőben vegyék fel az egyezmények jegyzékébe;

Üzleti és az emberi jogok

| 56. | úgy ítéli meg, hogy a kereskedelem és az emberi jogok kölcsönösen erősíthetik egymást, és az üzleti világ fontos szerepet játszik az emberi jogok és a demokrácia előmozdításában; úgy véli, hogy az emberi jogok előmozdításának a kormány és a magánszektor közötti együttműködésen kell alapulnia; ezzel összefüggésben megerősíti, hogy az európai vállalatoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy harmadik országokban folytatott tevékenységük tiszteletben tartsa az emberi jogi normákat; emellett ismételten megerősíti annak fontosságát, hogy az EU előmozdítsa a vállalati társadalmi felelősségvállalást, valamint hogy az európai vállalkozások vezető szerepet játsszanak az üzleti magatartásra és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi normák előmozdításában; felszólítja továbbá az EU-t, hogy vállaljon tevékeny szerepet az emberi jogok kérdésével és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 12. ülésén, és támogassa a politikáiknak az OECD multinacionális vállalkozásokról szóló iránymutatásaival való összehangolására irányuló erőfeszítéseket; javasolja, hogy az Unió és tagállamai vegyenek részt az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, jogilag kötelező erejű, az ENSZ rendszerébe illeszkedő nemzetközi eszközről folytatott vitában; |
| --- | --- |

56.

úgy ítéli meg, hogy a kereskedelem és az emberi jogok kölcsönösen erősíthetik egymást, és az üzleti világ fontos szerepet játszik az emberi jogok és a demokrácia előmozdításában; úgy véli, hogy az emberi jogok előmozdításának a kormány és a magánszektor közötti együttműködésen kell alapulnia; ezzel összefüggésben megerősíti, hogy az európai vállalatoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy harmadik országokban folytatott tevékenységük tiszteletben tartsa az emberi jogi normákat; emellett ismételten megerősíti annak fontosságát, hogy az EU előmozdítsa a vállalati társadalmi felelősségvállalást, valamint hogy az európai vállalkozások vezető szerepet játsszanak az üzleti magatartásra és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi normák előmozdításában; felszólítja továbbá az EU-t, hogy vállaljon tevékeny szerepet az emberi jogok kérdésével és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 12. ülésén, és támogassa a politikáiknak az OECD multinacionális vállalkozásokról szóló iránymutatásaival való összehangolására irányuló erőfeszítéseket; javasolja, hogy az Unió és tagállamai vegyenek részt az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, jogilag kötelező erejű, az ENSZ rendszerébe illeszkedő nemzetközi eszközről folytatott vitában;

| 57. | a fentiekre tekintettel úgy véli, hogy az EKSZ-nek elő kell írnia, hogy az uniós képviseletek vegyék fel a kapcsolatot a harmadik országokban működő uniós vállalkozásokkal, hogy üzleti jellegű tevékenységeik során biztosítsák az emberi jogok tiszteletben tartását; ezenfelül emlékeztet arra a kérésére, hogy az uniós képviseletek a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) keretében végrehajtott helyi pályázati felhívásokba foglalják bele prioritásként az emberi jogok tiszteletben tartását az üzleti műveletek során, valamint hogy az uniós képviseletek az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatással összhangban hozzák meg a szükséges intézkedéseket az emberi jogi jogvédők védelmezése érdekében; |
| --- | --- |

57.

a fentiekre tekintettel úgy véli, hogy az EKSZ-nek elő kell írnia, hogy az uniós képviseletek vegyék fel a kapcsolatot a harmadik országokban működő uniós vállalkozásokkal, hogy üzleti jellegű tevékenységeik során biztosítsák az emberi jogok tiszteletben tartását; ezenfelül emlékeztet arra a kérésére, hogy az uniós képviseletek a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) keretében végrehajtott helyi pályázati felhívásokba foglalják bele prioritásként az emberi jogok tiszteletben tartását az üzleti műveletek során, valamint hogy az uniós képviseletek az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatással összhangban hozzák meg a szükséges intézkedéseket az emberi jogi jogvédők védelmezése érdekében;

| 58. | ismételten kéri a Bizottságot, hogy 2015 végéig számoljon be az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek (41) uniós tagállamok általi végrehajtásáról; |
| --- | --- |

58.

ismételten kéri a Bizottságot, hogy 2015 végéig számoljon be az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek (41) uniós tagállamok általi végrehajtásáról;

| 59. | összevont uniós fellépésre szólít fel a nagyarányú földszerzések problémájának kezelése érdekében megfelelő védintézkedések előmozdítása révén e jelenség megakadályozására az érintett országokban és az ezen országokban tevékenykedő uniós és egyéb európai vállalatoknál; |
| --- | --- |

59.

összevont uniós fellépésre szólít fel a nagyarányú földszerzések problémájának kezelése érdekében megfelelő védintézkedések előmozdítása révén e jelenség megakadályozására az érintett országokban és az ezen országokban tevékenykedő uniós és egyéb európai vállalatoknál;

| 60. | felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki kísérleti projektet az emberi jogok oszthatatlanságáról, a földkérdésekről (nagyarányú földszerzés és kényszerkilakoltatások), valamint az ezzel kapcsolatos uniós szakpolitikák koherenciájáról; felszólítja az Uniót, hogy tegyen jelentést a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához csatolt fakultatív jegyzőkönyvhöz való csatlakozás megfontolásáról, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló, 2015–2019 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalásnak megfelelően; |
| --- | --- |

60.

felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki kísérleti projektet az emberi jogok oszthatatlanságáról, a földkérdésekről (nagyarányú földszerzés és kényszerkilakoltatások), valamint az ezzel kapcsolatos uniós szakpolitikák koherenciájáról; felszólítja az Uniót, hogy tegyen jelentést a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához csatolt fakultatív jegyzőkönyvhöz való csatlakozás megfontolásáról, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló, 2015–2019 közötti időszakra vonatkozó uniós cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalásnak megfelelően;

Az emberi jogok és a fejlesztés

| 61. | úgy véli, hogy a fejlesztési együttműködésnek együtt kell járnia az emberi jogok és demokratikus alapelvek előmozdításával; ebben az összefüggésben emlékeztet az ENSZ nyilatkozatára, miszerint az emberi jogokon alapuló megközelítés hiányában nem lehet maradéktalanul megvalósítani a fejlesztési célokat; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU elkötelezte magát a partnerországok támogatása mellett, figyelembe véve fejlettségi szintjüket és eredményeiket az emberi jogok és a demokrácia vonatkozásában; ösztönzi egyértelműen meghatározott eredménykeretek valamennyi eszközbe történő beillesztését a marginalizált és kiszolgáltatott csoportok bevonása, valamint az emberi jogokon alapuló megközelítés érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a fejlesztési együttműködésnek együtt kell járnia az emberi jogok és demokratikus alapelvek előmozdításával; ebben az összefüggésben emlékeztet az ENSZ nyilatkozatára, miszerint az emberi jogokon alapuló megközelítés hiányában nem lehet maradéktalanul megvalósítani a fejlesztési célokat; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU elkötelezte magát a partnerországok támogatása mellett, figyelembe véve fejlettségi szintjüket és eredményeiket az emberi jogok és a demokrácia vonatkozásában; ösztönzi egyértelműen meghatározott eredménykeretek valamennyi eszközbe történő beillesztését a marginalizált és kiszolgáltatott csoportok bevonása, valamint az emberi jogokon alapuló megközelítés érvényesítése érdekében;

| 62. | üdvözli a 2014 áprilisában közzétett és a Tanács által üdvözölt bizottsági szolgálati munkadokumentumot, amely az emberi jogokon alapuló megközelítésről szól, és amely az uniós fejlesztési együttműködés vonatkozásában valamennyi emberi jogot – többek között a nők és a lányok jogait is – felöleli; ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a jogokon alapuló megközelítés végrehajtását, továbbá biztosítsa, hogy az emberi jogok és a fejlesztési együttműködés az adott helyszínen kölcsönösen megerősítsék egymást; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen átlátható és nyilvános értékelést a jogokon alapuló megközelítés uniós eszköztárának végrehajtásáról; sürgeti az EU-t, hogy erősítse meg az emberi jogok határozott előmozdítójaként játszott szerepét a világban az emberi jogok és aktivistáik védelmére és előmozdítására irányuló összes rendelkezésre álló polgári eszköz hatékony, következetes és megfontolt igénybevétele, valamint a fejlesztési segélyezésre vonatkozó politikánk hatékonysága révén, összhangban a 16. számú új fenntartható fejlesztési céllal; |
| --- | --- |

62.

üdvözli a 2014 áprilisában közzétett és a Tanács által üdvözölt bizottsági szolgálati munkadokumentumot, amely az emberi jogokon alapuló megközelítésről szól, és amely az uniós fejlesztési együttműködés vonatkozásában valamennyi emberi jogot – többek között a nők és a lányok jogait is – felöleli; ösztönzi a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a jogokon alapuló megközelítés végrehajtását, továbbá biztosítsa, hogy az emberi jogok és a fejlesztési együttműködés az adott helyszínen kölcsönösen megerősítsék egymást; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen átlátható és nyilvános értékelést a jogokon alapuló megközelítés uniós eszköztárának végrehajtásáról; sürgeti az EU-t, hogy erősítse meg az emberi jogok határozott előmozdítójaként játszott szerepét a világban az emberi jogok és aktivistáik védelmére és előmozdítására irányuló összes rendelkezésre álló polgári eszköz hatékony, következetes és megfontolt igénybevétele, valamint a fejlesztési segélyezésre vonatkozó politikánk hatékonysága révén, összhangban a 16. számú új fenntartható fejlesztési céllal;

| 63. | üdvözli, hogy a New York-i különleges ENSZ-csúcstalálkozón elfogadták a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó nagyratörő fenntartható fejlesztési menetrendet, valamint hogy az Unió vezető szerepet játszik ebben a folyamatban, illetve különösen azt, hogy az olyan alapvető uniós értékek is bekerültek a menetrendbe, mint az emberi jogok és a jó kormányzás; örömmel állapítja meg, hogy az új menetrend egyértelműen az emberi jogi kötelezettségvállalásokon alapul, valamint hogy 17 célja és 169 célkitűzése az emberi jogok mindenki számára történő érvényesítésére törekszik; egyetért a dokumentum alapját képező, az emberi jogok és az emberi méltóság egyetemes tiszteletben tartásával, a jogállamisággal, az igazságossággal, az egyenlőséggel, a megkülönböztetésmentességgel, a faj, az etnikai hovatartozás és a kulturális sokszínűség tiszteletben tartásával, valamint az emberekben rejlő potenciál teljes körű kiaknázását lehetővé tevő és a közös jóléthez hozzájáruló esélyegyenlőséggel jellemezhető világról alkotott elképzeléssel; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet és annak jövőbeli nyomonkövetési intézkedéseit és valamennyi szereplő – beleértve a civil társadalmat és a magánszektort – általi végrehajtását alátámassza az emberi jogokon és a nemek egyenlőségén alapuló megközelítés, valamint a szegénység felszámolásának, az egyenlőtlenségek és a társadalmi kirekesztés csökkentésének és a gazdaság demokratizálódásának célja; |
| --- | --- |

63.

üdvözli, hogy a New York-i különleges ENSZ-csúcstalálkozón elfogadták a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó nagyratörő fenntartható fejlesztési menetrendet, valamint hogy az Unió vezető szerepet játszik ebben a folyamatban, illetve különösen azt, hogy az olyan alapvető uniós értékek is bekerültek a menetrendbe, mint az emberi jogok és a jó kormányzás; örömmel állapítja meg, hogy az új menetrend egyértelműen az emberi jogi kötelezettségvállalásokon alapul, valamint hogy 17 célja és 169 célkitűzése az emberi jogok mindenki számára történő érvényesítésére törekszik; egyetért a dokumentum alapját képező, az emberi jogok és az emberi méltóság egyetemes tiszteletben tartásával, a jogállamisággal, az igazságossággal, az egyenlőséggel, a megkülönböztetésmentességgel, a faj, az etnikai hovatartozás és a kulturális sokszínűség tiszteletben tartásával, valamint az emberekben rejlő potenciál teljes körű kiaknázását lehetővé tevő és a közös jóléthez hozzájáruló esélyegyenlőséggel jellemezhető világról alkotott elképzeléssel; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet és annak jövőbeli nyomonkövetési intézkedéseit és valamennyi szereplő – beleértve a civil társadalmat és a magánszektort – általi végrehajtását alátámassza az emberi jogokon és a nemek egyenlőségén alapuló megközelítés, valamint a szegénység felszámolásának, az egyenlőtlenségek és a társadalmi kirekesztés csökkentésének és a gazdaság demokratizálódásának célja;

| 64. | hangsúlyozza a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia jelentőségét az új fenntartható fejlesztési napirend megvalósításában; rámutat arra, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítésnek a fejlesztési célú szakpolitikai koherencia mélyebb megértéséhez kell vezetnie, mivel a jogok megvalósítása előtt álló akadályok leküzdése nélkül nem lehetséges a fenntartható fejlődés és a szegénység felszámolása irányába történő elmozdulás; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia jelentőségét az új fenntartható fejlesztési napirend megvalósításában; rámutat arra, hogy az emberi jogokon alapuló megközelítésnek a fejlesztési célú szakpolitikai koherencia mélyebb megértéséhez kell vezetnie, mivel a jogok megvalósítása előtt álló akadályok leküzdése nélkül nem lehetséges a fenntartható fejlődés és a szegénység felszámolása irányába történő elmozdulás;

| 65. | ismételten megerősíti, hogy sürgősen kezelni kell a szegénységgel összefüggő és elhanyagolt betegségek globális problémáját; globális egészségre, innovációra és a gyógyszerekhez való hozzáférésre irányuló ambiciózus és hosszú távú politikai stratégia és cselekvési terv kidolgozására szólít fel, amely többek között a kutatásba és a fejlesztésbe fektet be annak érdekében, hogy – fajon, valláson, politikai meggyőződésen, gazdasági vagy szociális körülményeken, nemi identitáson vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül – védelmezze minden ember ahhoz való jogát, hogy az egészség és a jólét szempontjából megfelelő életszínvonalon éljen; |
| --- | --- |

65.

ismételten megerősíti, hogy sürgősen kezelni kell a szegénységgel összefüggő és elhanyagolt betegségek globális problémáját; globális egészségre, innovációra és a gyógyszerekhez való hozzáférésre irányuló ambiciózus és hosszú távú politikai stratégia és cselekvési terv kidolgozására szólít fel, amely többek között a kutatásba és a fejlesztésbe fektet be annak érdekében, hogy – fajon, valláson, politikai meggyőződésen, gazdasági vagy szociális körülményeken, nemi identitáson vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélkül – védelmezze minden ember ahhoz való jogát, hogy az egészség és a jólét szempontjából megfelelő életszínvonalon éljen;

| 66. | hangsúlyozza, hogy addisz-abebai cselekvési terv kötelezettségvállalást jelent az egyetemes szociális védelem, egyetemes egészségügyi ellátás és az alapvető közszolgáltatások – köztük az egészségügyi ellátás és az oktatás – mindenki számára történő biztosítására; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy addisz-abebai cselekvési terv kötelezettségvállalást jelent az egyetemes szociális védelem, egyetemes egészségügyi ellátás és az alapvető közszolgáltatások – köztük az egészségügyi ellátás és az oktatás – mindenki számára történő biztosítására;

| 67. | elismeréssel nyugtázza az EKSZ és a Bizottság által készített, és a Tanács által támogatott, a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában útmutatással szolgáló dokumentum megjelenését, amit az a cél vezérel, hogy a terrorizmus elleni küzdelemben a harmadik országoknak segítséget nyújtó projektek tervezése és végrehajtása során biztosítva legyen az emberi jogok tiszteletben tartása; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy biztosítsák a dokumentum tényleges végrehajtását, kezdve annak széleskörű terjesztésével; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása a sikeres terrorellenes politikák alapját képezi, ideértve a digitális megfigyelési technológiák alkalmazását is; támogatja az ISIS/Dáis által elkövetett emberi jogi jogsértések megakadályozására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

67.

elismeréssel nyugtázza az EKSZ és a Bizottság által készített, és a Tanács által támogatott, a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában útmutatással szolgáló dokumentum megjelenését, amit az a cél vezérel, hogy a terrorizmus elleni küzdelemben a harmadik országoknak segítséget nyújtó projektek tervezése és végrehajtása során biztosítva legyen az emberi jogok tiszteletben tartása; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy biztosítsák a dokumentum tényleges végrehajtását, kezdve annak széleskörű terjesztésével; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartása a sikeres terrorellenes politikák alapját képezi, ideértve a digitális megfigyelési technológiák alkalmazását is; támogatja az ISIS/Dáis által elkövetett emberi jogi jogsértések megakadályozására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket;

Az őslakos népek jogai

| 68. | felszólítja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az őslakos népekkel foglalkozó világkonferencia záródokumentumának (az ENSZ közgyűlés 69/2. sz. határozata (42)) megfelelően az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat végrehajtásának nyomon követése, értékelése és javítása érdekében támogassák az őslakos népek jogaival foglalkozó szakértői mechanizmus mandátumának felülvizsgálását; sürgeti a tagállamokat, hogy kérjék fel a különleges eljárások megbízottait, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az őslakos nőket és gyermekeket érintő kérdésekre, és ezekről a kérdésekről rendszeresen tegyenek jelentést az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának; sürgeti az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy támogassák az őslakos népekkel foglalkozó horizontális cselekvési terv kidolgozását, amint azt az ENSZ-közgyűlés 2014. szeptemberi állásfoglalása is kéri, különös tekintettel az őslakos népekkel folytatott rendszeres konzultáció megszervezésére, amely szintén a folyamat részét képezi; mély sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Nyugat-Afrika egyes területein a mentális zavarokkal küzdőket fához láncolják az erdőben vagy magukra hagyják őket az utcán, és hogy e széles körben elterjedt gyakorlatot a helyi közösségek elfogadják; |
| --- | --- |

68.

felszólítja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az őslakos népekkel foglalkozó világkonferencia záródokumentumának (az ENSZ közgyűlés 69/2. sz. határozata (42)) megfelelően az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat végrehajtásának nyomon követése, értékelése és javítása érdekében támogassák az őslakos népek jogaival foglalkozó szakértői mechanizmus mandátumának felülvizsgálását; sürgeti a tagállamokat, hogy kérjék fel a különleges eljárások megbízottait, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az őslakos nőket és gyermekeket érintő kérdésekre, és ezekről a kérdésekről rendszeresen tegyenek jelentést az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának; sürgeti az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy támogassák az őslakos népekkel foglalkozó horizontális cselekvési terv kidolgozását, amint azt az ENSZ-közgyűlés 2014. szeptemberi állásfoglalása is kéri, különös tekintettel az őslakos népekkel folytatott rendszeres konzultáció megszervezésére, amely szintén a folyamat részét képezi; mély sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Nyugat-Afrika egyes területein a mentális zavarokkal küzdőket fához láncolják az erdőben vagy magukra hagyják őket az utcán, és hogy e széles körben elterjedt gyakorlatot a helyi közösségek elfogadják;

A migrációval és menekültekkel kapcsolatos uniós fellépés

| 69. | mélységes aggodalmának ad hangot és szolidaritását fejezi ki azon jelentős számú migráns és menekült iránt, akik konfliktusok, zaklatás, kormányzási mulasztások, az illegális bevándorlást, emberkereskedelmet és embercsempészetet szervező hálózatok, valamint szélsőséges csoportok és bűnbandák áldozataiként súlyos emberi jogi jogsértések áldozataivá válnak; emellett mélységes sajnálatának ad hangot az Unió határait elérni kívánó emberek életét követelő tragédiák miatt; |
| --- | --- |

69.

mélységes aggodalmának ad hangot és szolidaritását fejezi ki azon jelentős számú migráns és menekült iránt, akik konfliktusok, zaklatás, kormányzási mulasztások, az illegális bevándorlást, emberkereskedelmet és embercsempészetet szervező hálózatok, valamint szélsőséges csoportok és bűnbandák áldozataiként súlyos emberi jogi jogsértések áldozataivá válnak; emellett mélységes sajnálatának ad hangot az Unió határait elérni kívánó emberek életét követelő tragédiák miatt;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a migrációs áramlások alapvető okait kell mihamarabb kezelni, és ezért a menekültválság külső dimenziójával kell foglalkozni, többek közt a szomszédságunkban zajló konfliktusok fenntartható megoldásainak megtalálása, az érintett harmadik országokkal együttműködés és partnerség kialakítása, valamint az EU külső politikái révén; hangsúlyozza a migráció átfogó, emberi jogokon alapuló megközelítésének szükségességét, és felhívja az EU-t, hogy erősítse meg együttműködését az ENSZ-szel, beleértve annak intézményeit, valamint a regionális szervezetekkel, kormányokkal és nem kormányzati szervezetekkel a migrációs áramlások alapvető okainak kezelése és a konfliktusövezetek közelében található menekülttáborok helyzetének javítása érdekében; ismételten felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy a nem uniós államokkal kötött valamennyi migrációs együttműködési és visszafogadási megállapodás feleljen meg a nemzetközi jognak; emlékeztet arra, hogy egy globális migrációs stratégia szorosan kapcsolódik a fejlesztési és humanitárius politikákhoz – beleértve humanitárius folyosók létrehozását és humanitárius vízumok kibocsátását – és egyéb külső politikákhoz; tudomásul veszi az Európai Unió tengeri erőinek az embercsempészek és emberkereskedők ellen a Földközi-tengeri térségben indított műveletét (EUNAVFOR Med); hangsúlyozza továbbá, hogy sürgősen határozottabb uniós szintű politikákat kell kidolgozni a migránsokkal és menekültekkel kapcsolatos sürgető kérdések megoldására és egy tényleges, méltányos és fenntartható tehermegosztási mechanizmus kialakítására a tagállamok között; kiemeli a Bizottság által 2015. szeptember 9-én javasolt, a menekültválság kezelését célzó intézkedéseket, így többek között a Dublini Rendelet előirányzott felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a migrációs áramlások alapvető okait kell mihamarabb kezelni, és ezért a menekültválság külső dimenziójával kell foglalkozni, többek közt a szomszédságunkban zajló konfliktusok fenntartható megoldásainak megtalálása, az érintett harmadik országokkal együttműködés és partnerség kialakítása, valamint az EU külső politikái révén; hangsúlyozza a migráció átfogó, emberi jogokon alapuló megközelítésének szükségességét, és felhívja az EU-t, hogy erősítse meg együttműködését az ENSZ-szel, beleértve annak intézményeit, valamint a regionális szervezetekkel, kormányokkal és nem kormányzati szervezetekkel a migrációs áramlások alapvető okainak kezelése és a konfliktusövezetek közelében található menekülttáborok helyzetének javítása érdekében; ismételten felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy a nem uniós államokkal kötött valamennyi migrációs együttműködési és visszafogadási megállapodás feleljen meg a nemzetközi jognak; emlékeztet arra, hogy egy globális migrációs stratégia szorosan kapcsolódik a fejlesztési és humanitárius politikákhoz – beleértve humanitárius folyosók létrehozását és humanitárius vízumok kibocsátását – és egyéb külső politikákhoz; tudomásul veszi az Európai Unió tengeri erőinek az embercsempészek és emberkereskedők ellen a Földközi-tengeri térségben indított műveletét (EUNAVFOR Med); hangsúlyozza továbbá, hogy sürgősen határozottabb uniós szintű politikákat kell kidolgozni a migránsokkal és menekültekkel kapcsolatos sürgető kérdések megoldására és egy tényleges, méltányos és fenntartható tehermegosztási mechanizmus kialakítására a tagállamok között; kiemeli a Bizottság által 2015. szeptember 9-én javasolt, a menekültválság kezelését célzó intézkedéseket, így többek között a Dublini Rendelet előirányzott felülvizsgálatát;

| 71. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy külső szakpolitikáiban növelje az emberkereskedelem elleni küzdelem támogatását, külön figyelmet fordítva az áldozatok és főként a kiskorúak védelmére; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak erősítenie kellene a harmadik országokkal és egyéb érintett szereplőkkel folytatott együttműködését a bevált gyakorlatok cseréje és a nemzetközi embercsempész-hálózatok felszámolásához való hozzájárulás érdekében; megismétli, hogy minden uniós tagállamnak végre kell hajtania az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelvet (43) és az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os stratégiát (44); |
| --- | --- |

71.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy külső szakpolitikáiban növelje az emberkereskedelem elleni küzdelem támogatását, külön figyelmet fordítva az áldozatok és főként a kiskorúak védelmére; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak erősítenie kellene a harmadik országokkal és egyéb érintett szereplőkkel folytatott együttműködését a bevált gyakorlatok cseréje és a nemzetközi embercsempész-hálózatok felszámolásához való hozzájárulás érdekében; megismétli, hogy minden uniós tagállamnak végre kell hajtania az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelvet (43) és az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os stratégiát (44);

| 72. | emlékeztet arra, hogy 2014-ben 17,5 millió ember kényszerült elhagyni lakóhelyét éghajlati katasztrófák miatt; emlékeztet arra, hogy ezek a kényszerű lakóhelyelhagyások főleg déli régiókat érintenek, amelyek a legjobban ki vannak téve az éghajlatváltozás hatásainak; hangsúlyozza, hogy e lakóhelyelhagyások 85 %-a fejlődő országokban történik, elsősorban országon belül és régiók között; emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok keretében az uniós tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy GDP-jük 0,7 %-át fejlesztési segélyek finanszírozására fordítják; |
| --- | --- |

72.

emlékeztet arra, hogy 2014-ben 17,5 millió ember kényszerült elhagyni lakóhelyét éghajlati katasztrófák miatt; emlékeztet arra, hogy ezek a kényszerű lakóhelyelhagyások főleg déli régiókat érintenek, amelyek a legjobban ki vannak téve az éghajlatváltozás hatásainak; hangsúlyozza, hogy e lakóhelyelhagyások 85 %-a fejlődő országokban történik, elsősorban országon belül és régiók között; emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célok keretében az uniós tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy GDP-jük 0,7 %-át fejlesztési segélyek finanszírozására fordítják;

| 73. | felkéri az EU-t, hogy vegyen részt aktívan a „klímamenekült” fogalmáról és ezen belül ennek lehetséges jogi meghatározásáról folyó vitában, amely fogalmat a nemzetközi jogban vagy a jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásokban még nem ismerték el; |
| --- | --- |

73.

felkéri az EU-t, hogy vegyen részt aktívan a „klímamenekült” fogalmáról és ezen belül ennek lehetséges jogi meghatározásáról folyó vitában, amely fogalmat a nemzetközi jogban vagy a jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásokban még nem ismerték el;

| 74. | megismétli a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatával kapcsolatos közös uniós álláspont kidolgozására irányuló felhívását, amely álláspontnak biztosítania kell az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, és kezelnie kell olyan kérdéseket, mint a jogi keret, az arányosság, az elszámoltathatóság, a polgári lakosok védelme és az átláthatóság; sürgeti az EU-t, hogy tiltsák be az emberi beavatkozás nélküli támadások végrehajtására képes, teljesen önálló módon működő fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát; felhívja az EU-t, hogy ellenezze és tiltsa be a törvénytelen és célzott kivégzések gyakorlatát, és kötelezze el magát megfelelő intézkedések meghozatala mellett – összhangban a nemzeti és nemzetközi jogi kötelezettségekkel –, amennyiben okkal feltételezhető, hogy a joghatósága alá tartozó egyének vagy csoportok összefüggésbe hozhatóak külföldön végrehajtott célzott kivégzésekkel; |
| --- | --- |

74.

megismétli a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatával kapcsolatos közös uniós álláspont kidolgozására irányuló felhívását, amely álláspontnak biztosítania kell az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, és kezelnie kell olyan kérdéseket, mint a jogi keret, az arányosság, az elszámoltathatóság, a polgári lakosok védelme és az átláthatóság; sürgeti az EU-t, hogy tiltsák be az emberi beavatkozás nélküli támadások végrehajtására képes, teljesen önálló módon működő fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát; felhívja az EU-t, hogy ellenezze és tiltsa be a törvénytelen és célzott kivégzések gyakorlatát, és kötelezze el magát megfelelő intézkedések meghozatala mellett – összhangban a nemzeti és nemzetközi jogi kötelezettségekkel –, amennyiben okkal feltételezhető, hogy a joghatósága alá tartozó egyének vagy csoportok összefüggésbe hozhatóak külföldön végrehajtott célzott kivégzésekkel;

Nemzetközi kulturális és sportesemények és emberi jogok

| 75. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentős sporteseményeknek adnak otthont olyan tekintélyelvű államok, amelyek megsértik az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; hangsúlyozza, hogy tájékoztató kampányokat kell szervezni a közvélemény számára arról, hogy a sporteseményekkel összefüggésben biztosítani kell az emberi jogi – így többek között a kényszerprostitúció és az emberkereskedelem problémájával foglalkozó – rendelkezések érvényesülését; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy működjenek együtt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával (UNHCR) és egyéb multilaterális fórumokkal, továbbá nemzeti sportszövetségekkel, vállalati szereplőkkel és civil szervezetekkel az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében ezen események tekintetében, többek között azáltal is, hogy az e normáknak való megfelelés legyen a jelentős sportesemények odaítélésének egyik döntő kritériuma; ezzel összefüggésben különleges figyelemmel kíséri a soron következő 2018-as oroszországi és 2022-es katari labdarúgó-világbajnokságokat, valamint a 2022-es pekingi olimpiai játékokat; |
| --- | --- |

75.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentős sporteseményeknek adnak otthont olyan tekintélyelvű államok, amelyek megsértik az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; hangsúlyozza, hogy tájékoztató kampányokat kell szervezni a közvélemény számára arról, hogy a sporteseményekkel összefüggésben biztosítani kell az emberi jogi – így többek között a kényszerprostitúció és az emberkereskedelem problémájával foglalkozó – rendelkezések érvényesülését; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy működjenek együtt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával (UNHCR) és egyéb multilaterális fórumokkal, továbbá nemzeti sportszövetségekkel, vállalati szereplőkkel és civil szervezetekkel az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében ezen események tekintetében, többek között azáltal is, hogy az e normáknak való megfelelés legyen a jelentős sportesemények odaítélésének egyik döntő kritériuma; ezzel összefüggésben különleges figyelemmel kíséri a soron következő 2018-as oroszországi és 2022-es katari labdarúgó-világbajnokságokat, valamint a 2022-es pekingi olimpiai játékokat;

Uniós fellépés multilaterális szervezetekben

| 76. | megismétli, hogy teljes mértékben támogatja az EU szilárd elkötelezettségét az emberi jogok és demokratikus alapelveknek az ENSZ és annak szakosodott ügynökségei, az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet struktúráival való együttműködés révén történő előmozdítása mellett, összhangban az EUSZ 21. és 220. cikkével; ezért üdvözli a fenntartható fejlesztési célok elfogadását; |
| --- | --- |

76.

megismétli, hogy teljes mértékben támogatja az EU szilárd elkötelezettségét az emberi jogok és demokratikus alapelveknek az ENSZ és annak szakosodott ügynökségei, az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet struktúráival való együttműködés révén történő előmozdítása mellett, összhangban az EUSZ 21. és 220. cikkével; ezért üdvözli a fenntartható fejlesztési célok elfogadását;

| 77. | megismétli továbbá annak fontosságát, hogy az EU aktívan és következetesen részt vegyen az ENSZ valamennyi emberi jogi mechanizmusában, különösen az ENSZ-közgyűlés Harmadik Bizottságában és az Emberi Jogi Tanácsban; tudomásul veszi az EKSZ, az EU New York-i és genfi képviselete és a tagállamok uniós emberi jogi ügyekben az ENSZ szintjén mutatott következetességének fokozására irányuló erőfeszítéseit; ösztönzi az EU-t, hogy hallassa nagyobb erővel a hangját, többek közt a több régióra kiterjedő kezdeményezések egyre gyakrabban alkalmazott gyakorlatának fokozása és az állásfoglalások együttes támogatása, illetve az állásfoglalásokban való vezető szerepe révén; |
| --- | --- |

77.

megismétli továbbá annak fontosságát, hogy az EU aktívan és következetesen részt vegyen az ENSZ valamennyi emberi jogi mechanizmusában, különösen az ENSZ-közgyűlés Harmadik Bizottságában és az Emberi Jogi Tanácsban; tudomásul veszi az EKSZ, az EU New York-i és genfi képviselete és a tagállamok uniós emberi jogi ügyekben az ENSZ szintjén mutatott következetességének fokozására irányuló erőfeszítéseit; ösztönzi az EU-t, hogy hallassa nagyobb erővel a hangját, többek közt a több régióra kiterjedő kezdeményezések egyre gyakrabban alkalmazott gyakorlatának fokozása és az állásfoglalások együttes támogatása, illetve az állásfoglalásokban való vezető szerepe révén;

| 78. | felszólít a nyugat-szaharai lakosság alapvető jogainak, többek között egyesülési szabadságának, véleménynyilvánítási szabadságának és gyülekezési jogának tiszteletben tartására; követeli az összes nyugat-szaharai politikai fogoly szabadon bocsátását; követeli, hogy a parlamenti képviselők, független megfigyelők, a nem kormányzati szervezetek és a sajtó bejuthassanak Nyugat-Szahara területeire; sürgeti az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy az ENSZ Nyugat-szaharai Népszavazási Missziójának (MINURSO) adjon emberi jogi megbízatást, összhangban az ENSZ világszerte működő minden egyéb békefenntartó missziójával; támogatja a nyugat-szaharai konfliktus igazságos és tartós – a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogán alapuló és az ENSZ vonatkozó határozatainak megfelelő – megoldását; |
| --- | --- |

78.

felszólít a nyugat-szaharai lakosság alapvető jogainak, többek között egyesülési szabadságának, véleménynyilvánítási szabadságának és gyülekezési jogának tiszteletben tartására; követeli az összes nyugat-szaharai politikai fogoly szabadon bocsátását; követeli, hogy a parlamenti képviselők, független megfigyelők, a nem kormányzati szervezetek és a sajtó bejuthassanak Nyugat-Szahara területeire; sürgeti az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy az ENSZ Nyugat-szaharai Népszavazási Missziójának (MINURSO) adjon emberi jogi megbízatást, összhangban az ENSZ világszerte működő minden egyéb békefenntartó missziójával; támogatja a nyugat-szaharai konfliktus igazságos és tartós – a nyugat-szaharai nép önrendelkezési jogán alapuló és az ENSZ vonatkozó határozatainak megfelelő – megoldását;

| 79. | emlékeztet arra, hogy folytatni kell a parlamenti küldöttség ENSZ-közgyűlésbe való delegálásának intézményesített gyakorlatát; üdvözli e gyakorlat 2015-ben, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 28. ülésén való újbóli alkalmazását; |
| --- | --- |

79.

emlékeztet arra, hogy folytatni kell a parlamenti küldöttség ENSZ-közgyűlésbe való delegálásának intézményesített gyakorlatát; üdvözli e gyakorlat 2015-ben, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 28. ülésén való újbóli alkalmazását;

| 80. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa hitelességének és legitimitásának megerősítése érdekében valamennyi tagnak a legmagasabb szintű emberi jogi normákat kell követnie, illetve emberi jogi kötelezettségeit be kell tartania; úgy ítéli meg, hogy az emberi jogokat minden nemzetközi fórumon elő kell mozdítani, fejleszteni kell és meg kell szilárdítani; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé jelentést azokról a tevékenységekről és fellépésekről, amelyeket az emberi jogi ütemterv előmozdítása és a nemzetközi szervezetek, mint például a WTO és a Világbank (BIRD, IFC, MIGA) emberi jogokkal kapcsolatos elszámoltathatóságának és felelősségének erősítése érdekében végez; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa hitelességének és legitimitásának megerősítése érdekében valamennyi tagnak a legmagasabb szintű emberi jogi normákat kell követnie, illetve emberi jogi kötelezettségeit be kell tartania; úgy ítéli meg, hogy az emberi jogokat minden nemzetközi fórumon elő kell mozdítani, fejleszteni kell és meg kell szilárdítani; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé jelentést azokról a tevékenységekről és fellépésekről, amelyeket az emberi jogi ütemterv előmozdítása és a nemzetközi szervezetek, mint például a WTO és a Világbank (BIRD, IFC, MIGA) emberi jogokkal kapcsolatos elszámoltathatóságának és felelősségének erősítése érdekében végez;

| 81. | ismételten határozott elkötelezettségét fejezi ki az iránt, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legsúlyosabb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és igazságot szolgáltassanak a háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára, ezért megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját; sajnálatosnak tartja, hogy 2014-ben egyetlen állam sem ratifikálta a Római Statútumot; felhívja a figyelmet azon felelősségre, hogy vessenek véget a büntetlenségnek, és kezdeményezzenek bírósági eljárást a népirtások, az emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények – ide értve a szexuális erőszakkal kapcsolatos bűncselekményeket – elkövetői ellen; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos elfogatóparancsot máig nem hajtottak végre; sürgeti, hogy az EU továbbra is nyújtson erőteljes diplomáciai és politikai támogatást a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) és az ENSZ közötti kapcsolatok megerősítése és kiszélesítése céljából, különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsában, valamint kétoldalú kapcsolataiban és az összes egyéb fórumon; felhívja az EU-t, beleértve a küldöttségeket, valamint az uniós tagállamokat, hogy növeljék a Római Statútum egyetemességének, megerősítésének és tényleges végrehajtásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az NBB számára a szükséges forrásokat, és növeljék a nemzetközi bűnüldözési rendszer számára nyújtott támogatásukat, többek között a civil társadalmi szereplőknek a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszközén (EIDHR) keresztül nyújtott pénzügyi támogatás révén; kéri az EU nemzetközi és nemzeti igazságszolgáltatás közötti komplementaritásra vonatkozó 2013-as eszközkészletének alkalmazását; |
| --- | --- |

81.

ismételten határozott elkötelezettségét fejezi ki az iránt, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legsúlyosabb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és igazságot szolgáltassanak a háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára, ezért megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját; sajnálatosnak tartja, hogy 2014-ben egyetlen állam sem ratifikálta a Római Statútumot; felhívja a figyelmet azon felelősségre, hogy vessenek véget a büntetlenségnek, és kezdeményezzenek bírósági eljárást a népirtások, az emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények – ide értve a szexuális erőszakkal kapcsolatos bűncselekményeket – elkövetői ellen; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos elfogatóparancsot máig nem hajtottak végre; sürgeti, hogy az EU továbbra is nyújtson erőteljes diplomáciai és politikai támogatást a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) és az ENSZ közötti kapcsolatok megerősítése és kiszélesítése céljából, különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsában, valamint kétoldalú kapcsolataiban és az összes egyéb fórumon; felhívja az EU-t, beleértve a küldöttségeket, valamint az uniós tagállamokat, hogy növeljék a Római Statútum egyetemességének, megerősítésének és tényleges végrehajtásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az NBB számára a szükséges forrásokat, és növeljék a nemzetközi bűnüldözési rendszer számára nyújtott támogatásukat, többek között a civil társadalmi szereplőknek a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszközén (EIDHR) keresztül nyújtott pénzügyi támogatás révén; kéri az EU nemzetközi és nemzeti igazságszolgáltatás közötti komplementaritásra vonatkozó 2013-as eszközkészletének alkalmazását;

| 82. | felhívja az EU-t és annak tagállamait, hogy tevőlegesen támogassák az NBB-t, valamint hogy annak határozatait a harmadik országokkal folytatott mindenfajta párbeszédben érvényesítsék; |
| --- | --- |

82.

felhívja az EU-t és annak tagállamait, hogy tevőlegesen támogassák az NBB-t, valamint hogy annak határozatait a harmadik országokkal folytatott mindenfajta párbeszédben érvényesítsék;

Az emberi jogok tiszteletben tartásának fokozása a világban

A gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadság, valamint a meggyőződés szabadsága

| 83. | emlékeztet arra, hogy a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés szabadsága az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, valamint az ENSZ által elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában elismert alapvető emberi jog; emlékeztet továbbá arra, hogy e szabadság kölcsönösen összefügg más emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal, és egyaránt jelenti a hithez és a hit elutasításához való jogot, valamint a teista és nem teista hit vagy az ateista meggyőződés gyakorlásának szabadságát, valamint a választott meggyőződés elfogadásához, megváltoztatásához és feladásához, vagy az ahhoz való visszatéréshez való jogot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány ország még mindig nem tartja be az ENSZ normáit és állami elnyomást alkalmaz, amely magában foglalhatja a fizikai büntetést, a börtönbüntetéseket, a mértéktelen pénzbírságokat és akár a halálbüntetést a vallás és a meggyőződés szabadságának megsértésével; aggodalmát fejezi ki a vallási és világnézeti kisebbségek, köztük keresztény közösségek növekvő üldözése, és a gyülekezeti helyeik elleni jogellenes károkozás miatt; |
| --- | --- |

83.

emlékeztet arra, hogy a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés szabadsága az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, valamint az ENSZ által elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában elismert alapvető emberi jog; emlékeztet továbbá arra, hogy e szabadság kölcsönösen összefügg más emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal, és egyaránt jelenti a hithez és a hit elutasításához való jogot, valamint a teista és nem teista hit vagy az ateista meggyőződés gyakorlásának szabadságát, valamint a választott meggyőződés elfogadásához, megváltoztatásához és feladásához, vagy az ahhoz való visszatéréshez való jogot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány ország még mindig nem tartja be az ENSZ normáit és állami elnyomást alkalmaz, amely magában foglalhatja a fizikai büntetést, a börtönbüntetéseket, a mértéktelen pénzbírságokat és akár a halálbüntetést a vallás és a meggyőződés szabadságának megsértésével; aggodalmát fejezi ki a vallási és világnézeti kisebbségek, köztük keresztény közösségek növekvő üldözése, és a gyülekezeti helyeik elleni jogellenes károkozás miatt;

| 84. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy növeljék a valláson alapuló megkülönböztetés összes formájának felszámolására irányuló erőfeszítéseiket, valamint hogy harmadik országokkal való kapcsolataik során mozdítsák elő a vallások közti párbeszédet; konkrét intézkedéseket kér az istenkáromlás elleni törvények áldozatául eső vallási kisebbségek, nem hívők, hitüket elhagyók és ateisták védelmére, és felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy lépjenek fel az ilyen törvények visszavonása érdekében; üdvözli, hogy az EU elkötelezett a vallás és a meggyőződés szabadságának nemzetközi fórumokon való előmozdítása mellett, többek között a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatásának támogatása révén; teljes mértékben támogatja azt a gyakorlatot, hogy az EU vezető szerepet vállal az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában és az ENSZ-közgyűlésben az e témában hozott tematikus határozatok vonatkozásában; konkrét fellépést és intézkedéseket kér a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások hatékony végrehajtása és javítása érdekében; úgy véli, hogy nemzetközi és regionális fórumokon is fel kell lépni, nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet fenntartva – többek között az uniós képviseleteken keresztül – a vallási szervezetekkel és közösségekkel, összhangban az EUMSZ 17. cikkével felhívja a figyelmet továbbá az uniós alkalmazottak szisztematikus és következetes képzésének szükségességére, mind a központokban, mind pedig a küldöttségeken; |
| --- | --- |

84.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy növeljék a valláson alapuló megkülönböztetés összes formájának felszámolására irányuló erőfeszítéseiket, valamint hogy harmadik országokkal való kapcsolataik során mozdítsák elő a vallások közti párbeszédet; konkrét intézkedéseket kér az istenkáromlás elleni törvények áldozatául eső vallási kisebbségek, nem hívők, hitüket elhagyók és ateisták védelmére, és felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy lépjenek fel az ilyen törvények visszavonása érdekében; üdvözli, hogy az EU elkötelezett a vallás és a meggyőződés szabadságának nemzetközi fórumokon való előmozdítása mellett, többek között a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatásának támogatása révén; teljes mértékben támogatja azt a gyakorlatot, hogy az EU vezető szerepet vállal az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában és az ENSZ-közgyűlésben az e témában hozott tematikus határozatok vonatkozásában; konkrét fellépést és intézkedéseket kér a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások hatékony végrehajtása és javítása érdekében; úgy véli, hogy nemzetközi és regionális fórumokon is fel kell lépni, nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet fenntartva – többek között az uniós képviseleteken keresztül – a vallási szervezetekkel és közösségekkel, összhangban az EUMSZ 17. cikkével felhívja a figyelmet továbbá az uniós alkalmazottak szisztematikus és következetes képzésének szükségességére, mind a központokban, mind pedig a küldöttségeken;

Az Európai Unió fellépése a halálbüntetés ellen

| 85. | üdvözli az alelnök/főképviselő és az Európa Tanács főtitkára 2014. októberi együttes nyilatkozatát (45), amelyben ismét leszögezik, hogy minden esetben és minden körülmények között határozottan és feltétel nélkül ellenzik a halálbüntetés alkalmazását; továbbra is fenntartja azt az álláspontját, hogy az EU emberi jogokkal kapcsolatos politikája egyik központi célkitűzésévé kell tenni a halálbüntetés általános eltörlését; megjegyzi, hogy a kábítószer-ellenes politikára harmadik országoknak nyújtott támogatásnak a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények esetében kiszabható halálbüntetés eltörlését kell céloznia; kéri, hogy a halálbüntetés elleni, 2016 júniusában Oslóban (Norvégia) tartandó 6. világértekezlet keretében az EU és a tagállamok egyértelműen szólaljanak fel a halálbüntetés ellen, fokozzák a halálbüntetés eltörlése melletti elkötelezettségüket és támogassák az e témáról szóló tájékoztatási kampányokat; |
| --- | --- |

85.

üdvözli az alelnök/főképviselő és az Európa Tanács főtitkára 2014. októberi együttes nyilatkozatát (45), amelyben ismét leszögezik, hogy minden esetben és minden körülmények között határozottan és feltétel nélkül ellenzik a halálbüntetés alkalmazását; továbbra is fenntartja azt az álláspontját, hogy az EU emberi jogokkal kapcsolatos politikája egyik központi célkitűzésévé kell tenni a halálbüntetés általános eltörlését; megjegyzi, hogy a kábítószer-ellenes politikára harmadik országoknak nyújtott támogatásnak a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények esetében kiszabható halálbüntetés eltörlését kell céloznia; kéri, hogy a halálbüntetés elleni, 2016 júniusában Oslóban (Norvégia) tartandó 6. világértekezlet keretében az EU és a tagállamok egyértelműen szólaljanak fel a halálbüntetés ellen, fokozzák a halálbüntetés eltörlése melletti elkötelezettségüket és támogassák az e témáról szóló tájékoztatási kampányokat;

| 86. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy világszerte növekszik a halálos ítéletek és kivégzések száma; mélyen sajnálja, hogy egyes harmadik országok jogrendszerében még mindig szerepel a halálbüntetés; sajnálatosnak tartja, hogy Belarusz két év szünet után ismét folytatja a halálos ítéletek végrehajtását; ezért ismételten felszólítja Belaruszt, hogy vezessen be moratóriumot a halálbüntetésre vonatkozóan, és hogy ez legyen az első lépés annak végleges eltörlése felé; megjegyzi, hogy nyolc állam jogrendszere halálbüntetéssel sújtja a homoszexualitást; |
| --- | --- |

86.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy világszerte növekszik a halálos ítéletek és kivégzések száma; mélyen sajnálja, hogy egyes harmadik országok jogrendszerében még mindig szerepel a halálbüntetés; sajnálatosnak tartja, hogy Belarusz két év szünet után ismét folytatja a halálos ítéletek végrehajtását; ezért ismételten felszólítja Belaruszt, hogy vezessen be moratóriumot a halálbüntetésre vonatkozóan, és hogy ez legyen az első lépés annak végleges eltörlése felé; megjegyzi, hogy nyolc állam jogrendszere halálbüntetéssel sújtja a homoszexualitást;

| 87. | sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak iránymutatást egy átfogó és hatékony európai stratégia kialakításához, tekintettel arra, hogy több tucat európai polgárra kivégzés vár harmadik országokban, és ennek keretében gondoskodjanak a személyazonosítást, a jogi segélynyújtást és a diplomáciai képviseletet célzó megerősített mechanizmusokról; |
| --- | --- |

87.

sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak iránymutatást egy átfogó és hatékony európai stratégia kialakításához, tekintettel arra, hogy több tucat európai polgárra kivégzés vár harmadik országokban, és ennek keretében gondoskodjanak a személyazonosítást, a jogi segélynyújtást és a diplomáciai képviseletet célzó megerősített mechanizmusokról;

| 88. | felhívja az EU-t, hogy valamennyi diplomáciai és együttműködési eszköz felhasználásával továbbra is biztosítsa, hogy a halálbüntetést alkalmazó országok eltöröljék azt; emellett ismét felhívja az EU-t, hogy továbbra is kövesse nyomon a kivégzések körülményeit a halálbüntetést alkalmazó országokban; |
| --- | --- |

88.

felhívja az EU-t, hogy valamennyi diplomáciai és együttműködési eszköz felhasználásával továbbra is biztosítsa, hogy a halálbüntetést alkalmazó országok eltöröljék azt; emellett ismét felhívja az EU-t, hogy továbbra is kövesse nyomon a kivégzések körülményeit a halálbüntetést alkalmazó országokban;

A kínzás és a rossz bánásmód elleni küzdelem

| 89. | úgy véli, hogy az ENSZ kínzás elleni egyezményének 30. évfordulóját követően és tekintettel arra, hogy a kínzás és rossz bánásmód világszerte továbbra is elterjedt gyakorlat, az EU-nak fokoznia kell e súlyos emberi jogi jogsértések felszámolására irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy fokozott figyelmet igényelnek egyes kiszolgáltatott csoportok tagjai – így a gyermekek és a nők, vagy az etnikai, nyelvi vagy vallási kisebbségek tagjai –, akik fogva tartásuk során kínzásnak vagy rossz bánásmódnak vannak kitéve; ezért sürgeti az EKSZ-t és az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozottabb diplomáciai tevékenység és a témakör közvéleményben való rendszeresebb tudatosítása révén vegyen részt a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemben, tükrözve az értékeket és elveket, amelyek mellett az EU elkötelezte magát; javasolja, hogy az EKSZ, az uniós küldöttségek és a tagállamok e cél érdekében teljes mértékben használjanak fel minden létező eszközt, így a kínzással kapcsolatos uniós iránymutatásokat (46); ezzel összefüggésben ajánlja a kivégzésekre vagy kínzásra felhasználható gyógyszerek kivitelére vonatkozó ellenőrzési mechanizmusok folyamatos javítását, beleértve egy célzott végfelhasználási záradék bevezetését, amely felfüggesztené vagy leállítaná olyan biztonsági vonatkozású termékek átadását, amelyek a gyakorlatban nyilvánvalóan nem használhatók másra, mint halálbüntetés végrehajtására vagy kínzásra; |
| --- | --- |

89.

úgy véli, hogy az ENSZ kínzás elleni egyezményének 30. évfordulóját követően és tekintettel arra, hogy a kínzás és rossz bánásmód világszerte továbbra is elterjedt gyakorlat, az EU-nak fokoznia kell e súlyos emberi jogi jogsértések felszámolására irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy fokozott figyelmet igényelnek egyes kiszolgáltatott csoportok tagjai – így a gyermekek és a nők, vagy az etnikai, nyelvi vagy vallási kisebbségek tagjai –, akik fogva tartásuk során kínzásnak vagy rossz bánásmódnak vannak kitéve; ezért sürgeti az EKSZ-t és az alelnököt/főképviselőt, hogy fokozottabb diplomáciai tevékenység és a témakör közvéleményben való rendszeresebb tudatosítása révén vegyen részt a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemben, tükrözve az értékeket és elveket, amelyek mellett az EU elkötelezte magát; javasolja, hogy az EKSZ, az uniós küldöttségek és a tagállamok e cél érdekében teljes mértékben használjanak fel minden létező eszközt, így a kínzással kapcsolatos uniós iránymutatásokat (46); ezzel összefüggésben ajánlja a kivégzésekre vagy kínzásra felhasználható gyógyszerek kivitelére vonatkozó ellenőrzési mechanizmusok folyamatos javítását, beleértve egy célzott végfelhasználási záradék bevezetését, amely felfüggesztené vagy leállítaná olyan biztonsági vonatkozású termékek átadását, amelyek a gyakorlatban nyilvánvalóan nem használhatók másra, mint halálbüntetés végrehajtására vagy kínzásra;

| 90. | hangsúlyozza, hogy vannak olyan országok, amelyek nem tettek lépéseket azon sürgős igény kielégítésére, hogy teljes körű forrásokkal ellátott terveket dolgozzanak ki a börtönökben uralkodó körülmények kezelésére; megjegyzi, hogy nagyon kevés előrehaladás történt annak biztosítása terén, hogy a börtönlétesítmények megfeleljenek a nemzetközi emberi jogi normáknak, valamint hogy védjék a fogvatartottak élethez, testi épséghez és méltósághoz való jogát; hangsúlyozza, hogy javítani kell a fogva tartás körülményeit az emberi jogok tiszteletben tartása érdekében, továbbá hogy a bebörtönzött személyek nem részesülhetnek embertelen vagy megalázó bánásmódban vagy büntetésben; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy vannak olyan országok, amelyek nem tettek lépéseket azon sürgős igény kielégítésére, hogy teljes körű forrásokkal ellátott terveket dolgozzanak ki a börtönökben uralkodó körülmények kezelésére; megjegyzi, hogy nagyon kevés előrehaladás történt annak biztosítása terén, hogy a börtönlétesítmények megfeleljenek a nemzetközi emberi jogi normáknak, valamint hogy védjék a fogvatartottak élethez, testi épséghez és méltósághoz való jogát; hangsúlyozza, hogy javítani kell a fogva tartás körülményeit az emberi jogok tiszteletben tartása érdekében, továbbá hogy a bebörtönzött személyek nem részesülhetnek embertelen vagy megalázó bánásmódban vagy büntetésben;

Hátrányos megkülönböztetés

| 91. | hangsúlyozza azonban, hogy semmilyen körülmények között sem indokolható társadalmi, vallási vagy kulturális meggyőződéssel és hagyományokkal a megkülönböztetés, az erőszak, a megtorlás útján történő büntetés, a kínzás, a nők és gyermekek elleni szexuális visszaélések, a nemi szervek megcsonkítása, a gyermekkereskedelem, a kényszerházasságok, a nőkereskedelem, a társadalmi osztály vagy származás alapján történő megkülönböztetés és társadalmi kirekesztés és a kapcsolati erőszak semmilyen formája; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza azonban, hogy semmilyen körülmények között sem indokolható társadalmi, vallási vagy kulturális meggyőződéssel és hagyományokkal a megkülönböztetés, az erőszak, a megtorlás útján történő büntetés, a kínzás, a nők és gyermekek elleni szexuális visszaélések, a nemi szervek megcsonkítása, a gyermekkereskedelem, a kényszerházasságok, a nőkereskedelem, a társadalmi osztály vagy származás alapján történő megkülönböztetés és társadalmi kirekesztés és a kapcsolati erőszak semmilyen formája;

| 92. | a leghatározottabban elítéli a hátrányos megkülönböztetés valamennyi – többek között fajra, bőrszínre, nemre, nemi irányultságra, nemi identitásra, nyelvre, kultúrára, vallásra vagy meggyőződésre, társadalmi eredetre, kasztra, születésre, életkorra, fogyatékosságra vagy bármely más körülményre alapozott – formáját; sürgeti az EU-t, hogy az emberi jogi és politikai párbeszéd, az uniós küldöttségek munkája és a nyilvános diplomácia révén fokozza a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus és idegengyűlölet valamennyi formájának felszámolására irányuló erőfeszítéseit; sürgeti továbbá az EU-t, hogy továbbra is mozdítsa elő a szóban forgó ügyet támogató valamennyi ENSZ-egyezmény – így a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény vagy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény – ratifikálását és maradéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

92.

a leghatározottabban elítéli a hátrányos megkülönböztetés valamennyi – többek között fajra, bőrszínre, nemre, nemi irányultságra, nemi identitásra, nyelvre, kultúrára, vallásra vagy meggyőződésre, társadalmi eredetre, kasztra, születésre, életkorra, fogyatékosságra vagy bármely más körülményre alapozott – formáját; sürgeti az EU-t, hogy az emberi jogi és politikai párbeszéd, az uniós küldöttségek munkája és a nyilvános diplomácia révén fokozza a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus és idegengyűlölet valamennyi formájának felszámolására irányuló erőfeszítéseit; sürgeti továbbá az EU-t, hogy továbbra is mozdítsa elő a szóban forgó ügyet támogató valamennyi ENSZ-egyezmény – így a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló nemzetközi egyezmény vagy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény – ratifikálását és maradéktalan végrehajtását;

Az LMBTI-személyek jogai

| 93. | úgy véli, hogy az EU-nak folytatnia kell a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális személyek (LGBTI-személyek) jogainak fokozott mértékű tiszteletben tartására irányuló erőfeszítéseit, összhangban a témára vonatkozó uniós iránymutatásokkal (47); ajánlja az iránymutatások végrehajtását, többek között a harmadik országokban dolgozó uniós alkalmazottak képzése révén; sajnálatosnak tartja, hogy 78 országban a homoszexualitás még mindig büntetendő, és ebből nyolc országban halálbüntetéssel sújtják, és úgy véli, hogy az emberek ellen szexuális orientációjuk alapján folytatott erőszakos gyakorlatok és az ellenük elkövetett erőszakos cselekmények nem maradhatnak büntetlenül; támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának folyamatos munkáját, amelynek célja a megkülönböztetést alkalmazó jogszabályok elleni küzdelem, valamint támogatja azt a munkát, amelyet az ENSZ egyéb szervei végeznek; aggodalmát fejezi ki az LMBTI-személyek emberi jogainak védelméért síkra szálló aktivisták alapvető szabadságjogainak korlátozása miatt, és felhívja az EU-t, hogy fokozza támogatásukat; úgy véli, hogy az LMBTI-személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek jogintézményekhez, lehetőség szerint bejegyzett élettársi kapcsolat vagy házastársi viszony révén; |
| --- | --- |

93.

úgy véli, hogy az EU-nak folytatnia kell a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális személyek (LGBTI-személyek) jogainak fokozott mértékű tiszteletben tartására irányuló erőfeszítéseit, összhangban a témára vonatkozó uniós iránymutatásokkal (47); ajánlja az iránymutatások végrehajtását, többek között a harmadik országokban dolgozó uniós alkalmazottak képzése révén; sajnálatosnak tartja, hogy 78 országban a homoszexualitás még mindig büntetendő, és ebből nyolc országban halálbüntetéssel sújtják, és úgy véli, hogy az emberek ellen szexuális orientációjuk alapján folytatott erőszakos gyakorlatok és az ellenük elkövetett erőszakos cselekmények nem maradhatnak büntetlenül; támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának folyamatos munkáját, amelynek célja a megkülönböztetést alkalmazó jogszabályok elleni küzdelem, valamint támogatja azt a munkát, amelyet az ENSZ egyéb szervei végeznek; aggodalmát fejezi ki az LMBTI-személyek emberi jogainak védelméért síkra szálló aktivisták alapvető szabadságjogainak korlátozása miatt, és felhívja az EU-t, hogy fokozza támogatásukat; úgy véli, hogy az LMBTI-személyek alapvető jogai nagyobb valószínűséggel érvényesülnek, ha ők is hozzáférhetnek jogintézményekhez, lehetőség szerint bejegyzett élettársi kapcsolat vagy házastársi viszony révén;

| 94. | hangsúlyozza, hogy a harmadik országokban a kisebbségi közösségeknek sajátos szükségleteik vannak, és elő kell mozdítani e közösségek teljes mértékű egyenlőségét a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet minden területén; |
| --- | --- |

94.

hangsúlyozza, hogy a harmadik országokban a kisebbségi közösségeknek sajátos szükségleteik vannak, és elő kell mozdítani e közösségek teljes mértékű egyenlőségét a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet minden területén;

Kasztok szerinti megkülönböztetés

| 95. | aggodalommal veszi tudomásul a kasztok szerinti megkülönböztetés mértékét és következményeit és az emberi jogok kasztokon alapuló megsértését, többek között a jogrendszerhez vagy foglalkoztatáshoz való hozzáférés megtiltását, valamint a továbbra is fennálló szegregációt, szegénységet és megbélyegzést; felszólít a kaszton alapuló megkülönböztetés megelőzésére és felszámolására szolgáló uniós eszköz elfogadására; javasolja a témának az EKSZ és a Bizottság iránymutatásaiban és cselekvési terveiben való érvényesítését, különösen a megkülönböztetés valamennyi formája elleni uniós fellépést, valamint a nők és lányok elleni erőszak, illetve az őket érintő megkülönböztetés valamennyi formája felszámolására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

95.

aggodalommal veszi tudomásul a kasztok szerinti megkülönböztetés mértékét és következményeit és az emberi jogok kasztokon alapuló megsértését, többek között a jogrendszerhez vagy foglalkoztatáshoz való hozzáférés megtiltását, valamint a továbbra is fennálló szegregációt, szegénységet és megbélyegzést; felszólít a kaszton alapuló megkülönböztetés megelőzésére és felszámolására szolgáló uniós eszköz elfogadására; javasolja a témának az EKSZ és a Bizottság iránymutatásaiban és cselekvési terveiben való érvényesítését, különösen a megkülönböztetés valamennyi formája elleni uniós fellépést, valamint a nők és lányok elleni erőszak, illetve az őket érintő megkülönböztetés valamennyi formája felszámolására irányuló erőfeszítéseket;

A fogyatékossággal élő személyek jogai

| 96. | üdvözli a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény ratifikálását; megismétli annak fontosságát, hogy mind a tagállamok, mind pedig az uniós intézmények hatékonyan végrehajtsák az egyezményt; különösen hangsúlyozza, hogy hitelesen be kell építeni az általános hozzáférhetőség elvét és a fogyatékossággal élő személyek összes jogát az EU valamennyi vonatkozó szakpolitikájába, többek között a fejlesztési együttműködés terén, és kiemeli e kérdés előíró és horizontális jellegét; |
| --- | --- |

96.

üdvözli a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény ratifikálását; megismétli annak fontosságát, hogy mind a tagállamok, mind pedig az uniós intézmények hatékonyan végrehajtsák az egyezményt; különösen hangsúlyozza, hogy hitelesen be kell építeni az általános hozzáférhetőség elvét és a fogyatékossággal élő személyek összes jogát az EU valamennyi vonatkozó szakpolitikájába, többek között a fejlesztési együttműködés terén, és kiemeli e kérdés előíró és horizontális jellegét;

| 97. | szorgalmazza, hogy az alelnök/főképviselő folytassa a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) azon országok által ratifikálása és végrehajtása folyamatának támogatását, amelyek azt még nem ratifikálták és nem hajtották végre; |
| --- | --- |

97.

szorgalmazza, hogy az alelnök/főképviselő folytassa a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) azon országok által ratifikálása és végrehajtása folyamatának támogatását, amelyek azt még nem ratifikálták és nem hajtották végre;

| 98. | kiemeli, hogy a nemzetközi közösség prioritásként azonosította a fogyatékossággal élő nők helyzetét; emlékeztet az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala által közzétett következtetésekre, melyek kimondták, hogy a fogyatékkal élő nők és lányok elleni erőszak kezelését célzó politikákat és programokat a fogyatékkal élőkkel szorosan együttműködve kell kidolgozni, elismerve önállóságukat, valamint a fogyatékossággal foglalkozó szervezetekkel; hangsúlyozza az intézmények rendszeres felügyeletének és a gondozóknak nyújtott megfelelő képzések fontosságát; szorgalmazza, hogy az EU a fogyatékosság miatti hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet rendelje hozzá külső fellépési, együttműködési és fejlesztés támogatási politikáihoz, köztük a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéhez (EIDHR); |
| --- | --- |

98.

kiemeli, hogy a nemzetközi közösség prioritásként azonosította a fogyatékossággal élő nők helyzetét; emlékeztet az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala által közzétett következtetésekre, melyek kimondták, hogy a fogyatékkal élő nők és lányok elleni erőszak kezelését célzó politikákat és programokat a fogyatékkal élőkkel szorosan együttműködve kell kidolgozni, elismerve önállóságukat, valamint a fogyatékossággal foglalkozó szervezetekkel; hangsúlyozza az intézmények rendszeres felügyeletének és a gondozóknak nyújtott megfelelő képzések fontosságát; szorgalmazza, hogy az EU a fogyatékosság miatti hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet rendelje hozzá külső fellépési, együttműködési és fejlesztés támogatási politikáihoz, köztük a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéhez (EIDHR);

A nők és lányok jogai

| 99. | emlékeztet arra, hogy a 2014. évi Szaharov-díjat Dr. Denis Mukwege kapta meg a szexuális erőszak áldozataiért tett áldozatos munkájáért és a nők jogainak folyamatos előmozdításáért, ami felhívta a figyelmet a nők, lányok és gyermekek elleni, háborús fegyverként alkalmazott erőszakra és nemi szerveik megcsonkítására; határozottan elítéli a nőkkel, lányokkal és gyermekekkel szemben elkövetett erőszak és bántalmazás valamennyi formáját, különös tekintettel a nők ellen elkövetett nemi erőszak háborús fegyverként történő alkalmazására, a női nemi szervek megcsonkítására, a gyermek-, korai és kényszerházasságra, a szexuális rabszolgaságra, a párkapcsolaton belüli nemi erőszakra és az ártalmas hagyományos gyakorlatok egyéb formáira; hangsúlyozza, hogy a konfliktusok során erőszak áldozatává vált nők, lányok és gyermekek számára biztosítani kell az egészségügyi és pszichológiai ellátáshoz való hozzáférést, összhangban a nemzetközi joggal; ezzel összefüggésben nyugtázza az alelnök/főképviselő humanitárius segítségnyújtási politikáról szóló levelét, különös tekintettel annak a szexuális erőszak megelőzésére, valamint a konfliktushelyzetekben bekövetkező nemi erőszak esetén a nők támogatására és egészségügyi és pszichológiai ellátáshoz való hozzáférésére vonatkozó szakaszaira; felhívja az Európa Tanács tagállamait a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezmény aláírására és megerősítésére; |
| --- | --- |

99.

emlékeztet arra, hogy a 2014. évi Szaharov-díjat Dr. Denis Mukwege kapta meg a szexuális erőszak áldozataiért tett áldozatos munkájáért és a nők jogainak folyamatos előmozdításáért, ami felhívta a figyelmet a nők, lányok és gyermekek elleni, háborús fegyverként alkalmazott erőszakra és nemi szerveik megcsonkítására; határozottan elítéli a nőkkel, lányokkal és gyermekekkel szemben elkövetett erőszak és bántalmazás valamennyi formáját, különös tekintettel a nők ellen elkövetett nemi erőszak háborús fegyverként történő alkalmazására, a női nemi szervek megcsonkítására, a gyermek-, korai és kényszerházasságra, a szexuális rabszolgaságra, a párkapcsolaton belüli nemi erőszakra és az ártalmas hagyományos gyakorlatok egyéb formáira; hangsúlyozza, hogy a konfliktusok során erőszak áldozatává vált nők, lányok és gyermekek számára biztosítani kell az egészségügyi és pszichológiai ellátáshoz való hozzáférést, összhangban a nemzetközi joggal; ezzel összefüggésben nyugtázza az alelnök/főképviselő humanitárius segítségnyújtási politikáról szóló levelét, különös tekintettel annak a szexuális erőszak megelőzésére, valamint a konfliktushelyzetekben bekövetkező nemi erőszak esetén a nők támogatására és egészségügyi és pszichológiai ellátáshoz való hozzáférésére vonatkozó szakaszaira; felhívja az Európa Tanács tagállamait a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezmény aláírására és megerősítésére;

| 100. | hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek kezdeményeznie kell a bevált gyakorlatok cseréjét, hogy felvegye a küzdelmet azzal szemben, hogy a szexuális erőszakhoz kapcsolódó bűncselekmények áldozatai nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz; határozottan elítéli, hogy a harmadik országokban a nők nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, különösen ha nemi alapú erőszak áldozataivá válnak; kéri a Bizottságot, hogy vállaljon aktív szerepet e bűncselekmények harmadik országokon belüli, és bizonyos esetekben a tagállamok általi üldözésében; sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt az EKSZ-szel az áldozatok számára elérhető támogatások fokozása érdekében, az EU humanitárius fellépéseibe építsen be a nemi alapú erőszakos cselekményeket érintő beavatkozási mechanizmusokat, valamint hogy kapjanak elsőbbséget azok az uniós humanitárius fellépések, amelyek a konfliktusok során elkövetett nemi alapú erőszakra és szexuális erőszakra irányulnak; üdvözli az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy nyomon követi a fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos szexuális cselekmények megszüntetése céljából 2014 júniusában, Londonban rendezett világtalálkozót, és e célból konkrét intézkedéseket kér a Bizottságtól; |
| --- | --- |

100.

hangsúlyozza, hogy az EKSZ-nek kezdeményeznie kell a bevált gyakorlatok cseréjét, hogy felvegye a küzdelmet azzal szemben, hogy a szexuális erőszakhoz kapcsolódó bűncselekmények áldozatai nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz; határozottan elítéli, hogy a harmadik országokban a nők nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, különösen ha nemi alapú erőszak áldozataivá válnak; kéri a Bizottságot, hogy vállaljon aktív szerepet e bűncselekmények harmadik országokon belüli, és bizonyos esetekben a tagállamok általi üldözésében; sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt az EKSZ-szel az áldozatok számára elérhető támogatások fokozása érdekében, az EU humanitárius fellépéseibe építsen be a nemi alapú erőszakos cselekményeket érintő beavatkozási mechanizmusokat, valamint hogy kapjanak elsőbbséget azok az uniós humanitárius fellépések, amelyek a konfliktusok során elkövetett nemi alapú erőszakra és szexuális erőszakra irányulnak; üdvözli az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy nyomon követi a fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos szexuális cselekmények megszüntetése céljából 2014 júniusában, Londonban rendezett világtalálkozót, és e célból konkrét intézkedéseket kér a Bizottságtól;

| 101. | sajnálja, hogy a nemi alapú erőszak tekintetében sok országban nem áll rendelkezésre megelőzési politika, nem támogatják az áldozatokat, és az elkövetők nagy arányban büntetlenséget élveznek; kéri az EKSZ-t a jogalkotási eljárásokkal és a rendőrségi és igazságügyi alkalmazottaknak, valamint a közalkalmazottaknak szóló képzési programokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok harmadik országokkal folytatott cseréjére; felhívja az EU-t, hogy támogassa azon civil szervezeteket, amelyek az emberi jogok védelmén és a nemek közötti egyenlőség előmozdításán fáradoznak a harmadik országokban, emellett a szinergiák kialakítása és a nők szerepének erősítése érdekében működjön együtt tevékenyen a férfiak és nők közötti egyenlőség területén fellépő nemzetközi szervezetekkel, mint például az ILO-val, az OECD-vel, az ENSZ-szel és az Afrikai Unióval; |
| --- | --- |

101.

sajnálja, hogy a nemi alapú erőszak tekintetében sok országban nem áll rendelkezésre megelőzési politika, nem támogatják az áldozatokat, és az elkövetők nagy arányban büntetlenséget élveznek; kéri az EKSZ-t a jogalkotási eljárásokkal és a rendőrségi és igazságügyi alkalmazottaknak, valamint a közalkalmazottaknak szóló képzési programokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok harmadik országokkal folytatott cseréjére; felhívja az EU-t, hogy támogassa azon civil szervezeteket, amelyek az emberi jogok védelmén és a nemek közötti egyenlőség előmozdításán fáradoznak a harmadik országokban, emellett a szinergiák kialakítása és a nők szerepének erősítése érdekében működjön együtt tevékenyen a férfiak és nők közötti egyenlőség területén fellépő nemzetközi szervezetekkel, mint például az ILO-val, az OECD-vel, az ENSZ-szel és az Afrikai Unióval;

| 102. | mélységes aggodalmának ad hangot a nemi alapú erőszak eseteinek a világ számos részén tapasztalható növekedése és a nőgyilkosságok növekvő aránya miatt Latin-Amerikában, melyek az általánossá váló erőszak és a strukturális megkülönböztetés részét képezik határozottan elítéli a nemi alapú erőszak valamennyi formáját, a nők ellen elkövetett gyilkosságok formájában megmutatkozó iszonyatos bűncselekményeket és e bűncselekmények büntetlenül hagyását, ami hozzájárulhat az erőszak terjedéséhez és a gyilkosságok számának növekedéséhez; |
| --- | --- |

102.

mélységes aggodalmának ad hangot a nemi alapú erőszak eseteinek a világ számos részén tapasztalható növekedése és a nőgyilkosságok növekvő aránya miatt Latin-Amerikában, melyek az általánossá váló erőszak és a strukturális megkülönböztetés részét képezik határozottan elítéli a nemi alapú erőszak valamennyi formáját, a nők ellen elkövetett gyilkosságok formájában megmutatkozó iszonyatos bűncselekményeket és e bűncselekmények büntetlenül hagyását, ami hozzájárulhat az erőszak terjedéséhez és a gyilkosságok számának növekedéséhez;

| 103. | mélységes aggodalmát fejezi ki a közel-keleti és afrikai menekülttáborokban élő nők és lányok emberi jogainak lehetséges megsértése – többek között a szexuális erőszak, valamint a nőkkel és lányokkal szemben tanúsított egyenlőtlen bánásmód jelentett esetei – miatt; kéri az EKSZ-t, hogy a harmadik országokban szorgalmazzon szigorúbb szabályokat és bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy felszámolják a bármely nemhez tartozó menekültekkel szemben alkalmazott egyenlőtlen bánásmódot; |
| --- | --- |

103.

mélységes aggodalmát fejezi ki a közel-keleti és afrikai menekülttáborokban élő nők és lányok emberi jogainak lehetséges megsértése – többek között a szexuális erőszak, valamint a nőkkel és lányokkal szemben tanúsított egyenlőtlen bánásmód jelentett esetei – miatt; kéri az EKSZ-t, hogy a harmadik országokban szorgalmazzon szigorúbb szabályokat és bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy felszámolják a bármely nemhez tartozó menekültekkel szemben alkalmazott egyenlőtlen bánásmódot;

| 104. | sajnálja, hogy a világ népességének a fele szembesül a bérezésben megnyilvánuló megkülönböztetéssel, és hogy a nők világszerte a férfiak átlagjövedelmének 60–90 %-át keresik meg; |
| --- | --- |

104.

sajnálja, hogy a világ népességének a fele szembesül a bérezésben megnyilvánuló megkülönböztetéssel, és hogy a nők világszerte a férfiak átlagjövedelmének 60–90 %-át keresik meg;

| 105. | felhívja a Bizottságot, az EKSZ-t és az alelnököt/főképviselőt, hogy a nemek közti egyenlőségnek valamennyi külső politikájukban és programjukban való érvényesítése, a nemekkel kapcsolatos kérdések nyilvános felvetése, valamint e célkitűzés megfelelő forrásokkal való ellátása révén továbbra is mozdítsák elő a nők politikai és gazdasági szerepvállalásának erősítését; megelégedéssel veszi tudomásul a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalása növelésének a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó új keretét (48); hangsúlyozza, hogy a horizontális pillért kell középpontba állítani, amely arra irányul, hogy a Bizottság és az EKSZ hatékonyabban teljesítse a nők és lányok jogainak külkapcsolatok révén való megerősítésére tett kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

105.

felhívja a Bizottságot, az EKSZ-t és az alelnököt/főképviselőt, hogy a nemek közti egyenlőségnek valamennyi külső politikájukban és programjukban való érvényesítése, a nemekkel kapcsolatos kérdések nyilvános felvetése, valamint e célkitűzés megfelelő forrásokkal való ellátása révén továbbra is mozdítsák elő a nők politikai és gazdasági szerepvállalásának erősítését; megelégedéssel veszi tudomásul a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalása növelésének a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó új keretét (48); hangsúlyozza, hogy a horizontális pillért kell középpontba állítani, amely arra irányul, hogy a Bizottság és az EKSZ hatékonyabban teljesítse a nők és lányok jogainak külkapcsolatok révén való megerősítésére tett kötelezettségvállalásait;

| 106. | sajnálja, hogy a nemek közötti egyenlőség nem valósul meg a politikai életben; emlékeztet arra, hogy a nők és a férfiak egyenlők, és ugyanazokat a politikai jogokat és polgári szabadságjogokat kell élvezniük, továbbá sajnálja, hogy a nők alulreprezentáltak a gazdasági, társadalmi és politikai döntéshozatalban; hangsúlyozza, hogy hatékony védelmi mechanizmusra van szükség az emberi jogokat védő nők esetében; kvótarendszer bevezetését javasolja annak eszközeként, hogy elő lehessen mozdítani a nők politikai testületekben és a demokratikus folyamatban való részvételét, különösen jelöltként való indulását; |
| --- | --- |

106.

sajnálja, hogy a nemek közötti egyenlőség nem valósul meg a politikai életben; emlékeztet arra, hogy a nők és a férfiak egyenlők, és ugyanazokat a politikai jogokat és polgári szabadságjogokat kell élvezniük, továbbá sajnálja, hogy a nők alulreprezentáltak a gazdasági, társadalmi és politikai döntéshozatalban; hangsúlyozza, hogy hatékony védelmi mechanizmusra van szükség az emberi jogokat védő nők esetében; kvótarendszer bevezetését javasolja annak eszközeként, hogy elő lehessen mozdítani a nők politikai testületekben és a demokratikus folyamatban való részvételét, különösen jelöltként való indulását;

| 107. | felhívja az EU-t, hogy folytassa a nők gazdasági, társadalmi és politikai szerepvállalásának erősítését, amely eszközt jelent jogaik és alapvető szabadságjogaik megfelelő biztosításának előmozdításához, és részesítse kiemelt figyelemben annak kérdését, hogy a lányok, köztük a legszegényebbek és a társadalom peremére szorult közösségekből származók minőségi oktatásban részesülhessenek; kéri a nők szakképzésének, a tudománnyal és a technológiával kapcsolatos felsőfokú képzésben való részvételének, a harmadik országok oktatási szakembereinek szánt, nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzési programok kidolgozásának, valamint a sztereotípiák terjedése oktatási anyagok segítségével történő megelőzésének támogatását; sürgeti az EU-t, hogy ezt a kiemelt célt kövesse minden diplomáciai, kereskedelmi és fejlesztési együttműködési tevékenysége során; |
| --- | --- |

107.

felhívja az EU-t, hogy folytassa a nők gazdasági, társadalmi és politikai szerepvállalásának erősítését, amely eszközt jelent jogaik és alapvető szabadságjogaik megfelelő biztosításának előmozdításához, és részesítse kiemelt figyelemben annak kérdését, hogy a lányok, köztük a legszegényebbek és a társadalom peremére szorult közösségekből származók minőségi oktatásban részesülhessenek; kéri a nők szakképzésének, a tudománnyal és a technológiával kapcsolatos felsőfokú képzésben való részvételének, a harmadik országok oktatási szakembereinek szánt, nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos képzési programok kidolgozásának, valamint a sztereotípiák terjedése oktatási anyagok segítségével történő megelőzésének támogatását; sürgeti az EU-t, hogy ezt a kiemelt célt kövesse minden diplomáciai, kereskedelmi és fejlesztési együttműködési tevékenysége során;

| 108. | hangsúlyozza, hogy a menekülttáborokban, válságövezetekben, valamint a mélyszegénység és a szélsőséges környezeti jelenségek – többek között aszály és áradások – által érintett területeken folytatni kell a lányok oktatását; |
| --- | --- |

108.

hangsúlyozza, hogy a menekülttáborokban, válságövezetekben, valamint a mélyszegénység és a szélsőséges környezeti jelenségek – többek között aszály és áradások – által érintett területeken folytatni kell a lányok oktatását;

| 109. | ösztönzi az EU-t, hogy a KBVP-műveleteken és az ENSZ béketeremtési eszköztárán belül továbbra is érvényesítse a nők és lányok támogatását, és folytassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa nőkről, békéről és a biztonságról szóló 1325(2000) (49) és 1820(2008) (50) határozatainak végrehajtására és megerősítésére irányuló erőfeszítéseit; ezzel összefüggésben felhívja az EU-t, hogy nemzetközi szinten támogassa a nők konfliktusmegelőzésbe és -megoldásba, békefenntartó műveletekbe, humanitárius segítségnyújtásba, konfliktus utáni újjáépítésbe, valamint tartós és stabil politikai megoldásokhoz vezető demokratikus átalakulási folyamatokba való bevonása többletértékének elismerését; továbbá hangsúlyozza, hogy a nők számára biztosítani kell az emberi jogok teljes skáláját és hozzá kell járulni szerepvállalásuk erősítéséhez, többek között a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrend keretében, valamint a Pekingi Cselekvési Platform és az isztambuli egyezmény támogatása révén; üdvözli, hogy az EU támogatja a nemi kérdésekben elfogadott ENSZ-határozatokat, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadsága által a nők társadalmi szerepvállalásának növelésében betöltött szerepről szóló határozatra; pozitívumként értékeli az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottsága 59. ülésszakának következtetéseit (51); |
| --- | --- |

109.

ösztönzi az EU-t, hogy a KBVP-műveleteken és az ENSZ béketeremtési eszköztárán belül továbbra is érvényesítse a nők és lányok támogatását, és folytassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa nőkről, békéről és a biztonságról szóló 1325(2000) (49) és 1820(2008) (50) határozatainak végrehajtására és megerősítésére irányuló erőfeszítéseit; ezzel összefüggésben felhívja az EU-t, hogy nemzetközi szinten támogassa a nők konfliktusmegelőzésbe és -megoldásba, békefenntartó műveletekbe, humanitárius segítségnyújtásba, konfliktus utáni újjáépítésbe, valamint tartós és stabil politikai megoldásokhoz vezető demokratikus átalakulási folyamatokba való bevonása többletértékének elismerését; továbbá hangsúlyozza, hogy a nők számára biztosítani kell az emberi jogok teljes skáláját és hozzá kell járulni szerepvállalásuk erősítéséhez, többek között a 2015 utáni időszakra vonatkozó menetrend keretében, valamint a Pekingi Cselekvési Platform és az isztambuli egyezmény támogatása révén; üdvözli, hogy az EU támogatja a nemi kérdésekben elfogadott ENSZ-határozatokat, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadsága által a nők társadalmi szerepvállalásának növelésében betöltött szerepről szóló határozatra; pozitívumként értékeli az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottsága 59. ülésszakának következtetéseit (51);

| 110. | kéri a Bizottságot, hogy az ezen a téren elfogadott uniós iránymutatásokkal összhangban minden uniós választási megfigyelő misszió keretében rendszeresen tegyenek a nők választási folyamatokban való részvételének javítását célzó konkrét fellépéseket, figyelembe véve a 2014 áprilisában, Brüsszelben megrendezett magas rangú választási szakértői szemináriumon megfogalmazott következtetéseket, és okulva a korábbi missziók tapasztalataiból; |
| --- | --- |

110.

kéri a Bizottságot, hogy az ezen a téren elfogadott uniós iránymutatásokkal összhangban minden uniós választási megfigyelő misszió keretében rendszeresen tegyenek a nők választási folyamatokban való részvételének javítását célzó konkrét fellépéseket, figyelembe véve a 2014 áprilisában, Brüsszelben megrendezett magas rangú választási szakértői szemináriumon megfogalmazott következtetéseket, és okulva a korábbi missziók tapasztalataiból;

| 111. | üdvözli az EKSZ harmadik országokban tett, arra irányuló erőfeszítéseit, hogy felgyorsítsa a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW), a Pekingi Cselekvési Platform, a népesedésről és a fejlesztésről szóló kairói nyilatkozat és a 2015 utáni fejlesztési menetrend nyomán a nők jogaira vonatkozóan fennálló kötelezettségek végrehajtását és vállalások teljesítését; |
| --- | --- |

111.

üdvözli az EKSZ harmadik országokban tett, arra irányuló erőfeszítéseit, hogy felgyorsítsa a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW), a Pekingi Cselekvési Platform, a népesedésről és a fejlesztésről szóló kairói nyilatkozat és a 2015 utáni fejlesztési menetrend nyomán a nők jogaira vonatkozóan fennálló kötelezettségek végrehajtását és vállalások teljesítését;

| 112. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ne csorbuljanak a pekingi cselekvési platform vívmányai az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog, illetve a szexuális és reproduktív jogok védelme tekintetében; kiemeli, hogy a szexuális és reproduktív egészség és az ahhoz fűződő jogok egyetemes tiszteletben tartása és a megfelelő szolgáltatásokhoz való hozzáférés hozzájárul a gyermekhalandóság és az anyák halálozási aránya csökkentéséhez; rámutat, hogy a családtervezés, az anyák egészsége, a fogamzásgátlókhoz, illetve a biztonságos abortuszhoz való könnyű hozzáférés jelentősen elősegíti a nők életének megmentését, valamint azt, hogy újrakezdjék életüket, amennyiben erőszak áldozatává váltak; hangsúlyozza, hogy ezeket a politikákat a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködés középpontjába kell helyezni; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ne csorbuljanak a pekingi cselekvési platform vívmányai az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog, illetve a szexuális és reproduktív jogok védelme tekintetében; kiemeli, hogy a szexuális és reproduktív egészség és az ahhoz fűződő jogok egyetemes tiszteletben tartása és a megfelelő szolgáltatásokhoz való hozzáférés hozzájárul a gyermekhalandóság és az anyák halálozási aránya csökkentéséhez; rámutat, hogy a családtervezés, az anyák egészsége, a fogamzásgátlókhoz, illetve a biztonságos abortuszhoz való könnyű hozzáférés jelentősen elősegíti a nők életének megmentését, valamint azt, hogy újrakezdjék életüket, amennyiben erőszak áldozatává váltak; hangsúlyozza, hogy ezeket a politikákat a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködés középpontjába kell helyezni;

| 113. | úgy véli, hogy a korai házasság sérti az alapvető emberi jogokat és a lányok életének minden területét befolyásolja: elveszi gyermekkorukat, lehetőségeik korlátozásával kockára teszi a tanulmányaikat, veszélyezteti egészségüket, valamint növeli annak kockázatát, hogy erőszak és szexuális bántalmazás áldozataivá váljanak; |
| --- | --- |

113.

úgy véli, hogy a korai házasság sérti az alapvető emberi jogokat és a lányok életének minden területét befolyásolja: elveszi gyermekkorukat, lehetőségeik korlátozásával kockára teszi a tanulmányaikat, veszélyezteti egészségüket, valamint növeli annak kockázatát, hogy erőszak és szexuális bántalmazás áldozataivá váljanak;

| 114. | mélységes aggodalommal veszi tudomásul, hogy az 1980-as évek óta a menyasszony-rendelési iparág riasztó ütemben növekszik; aggodalommal állapítja meg, hogy számos olyan dokumentált eset van, amikor a menyasszonyrendelés útján megkötött házasságot követően a férfi megtámadta és/vagy meggyilkolta a nőt; sajnálja, hogy menyasszonyrendelő weboldalakon jelentős számú kiskorú lány jelenik meg, és hangsúlyozza, hogy amennyiben gyermekeket szexuális célokra használnak, azt gyermekbántalmazásnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

114.

mélységes aggodalommal veszi tudomásul, hogy az 1980-as évek óta a menyasszony-rendelési iparág riasztó ütemben növekszik; aggodalommal állapítja meg, hogy számos olyan dokumentált eset van, amikor a menyasszonyrendelés útján megkötött házasságot követően a férfi megtámadta és/vagy meggyilkolta a nőt; sajnálja, hogy menyasszonyrendelő weboldalakon jelentős számú kiskorú lány jelenik meg, és hangsúlyozza, hogy amennyiben gyermekeket szexuális célokra használnak, azt gyermekbántalmazásnak kell tekinteni;

| 115. | elítéli a béranyaság gyakorlatát, amely aláássa a nők emberi méltóságát, mivel testüket és annak reproduktív funkcióit árucikként használja; úgy véli, hogy be kell tiltani és az emberi jogi eszközökben sürgősen kezelni kell a terhességi béranyaságot, amely reproduktív kizsákmányolást és az emberi test pénzügyi vagy egyéb haszonszerzésre való használatát foglalja magában, különösen a fejlődő országban élő, kiszolgáltatott nők esetén; |
| --- | --- |

115.

elítéli a béranyaság gyakorlatát, amely aláássa a nők emberi méltóságát, mivel testüket és annak reproduktív funkcióit árucikként használja; úgy véli, hogy be kell tiltani és az emberi jogi eszközökben sürgősen kezelni kell a terhességi béranyaságot, amely reproduktív kizsákmányolást és az emberi test pénzügyi vagy egyéb haszonszerzésre való használatát foglalja magában, különösen a fejlődő országban élő, kiszolgáltatott nők esetén;

A gyermekek jogai

| 116. | ismételten megerősíti a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és annak fakultatív jegyzőkönyve egyetemes ratifikálásának és hatékony végrehajtásának sürgős szükségességét; felszólítja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a gyermekmunka Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 182. sz. egyezményének 3. cikkében meghatározott legrosszabb formái, így többek között a gyermekrabszolgaság, a gyermekkereskedelem, a gyermekprostitúció, valamint a gyermekek testi és szellemi egészségére veszélyes munkakörök felszámolása mellett; |
| --- | --- |

116.

ismételten megerősíti a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és annak fakultatív jegyzőkönyve egyetemes ratifikálásának és hatékony végrehajtásának sürgős szükségességét; felszólítja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a gyermekmunka Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 182. sz. egyezményének 3. cikkében meghatározott legrosszabb formái, így többek között a gyermekrabszolgaság, a gyermekkereskedelem, a gyermekprostitúció, valamint a gyermekek testi és szellemi egészségére veszélyes munkakörök felszámolása mellett;

| 117. | üdvözli a Tanács a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2014. decemberi következtetéseit (52), és felhívja az EU-t, hogy továbbra is nyújtson támogatást partnerországainak a gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formája elleni fellépéshez – beleértve a szexuális kizsákmányolást is – és a gyermekek jogainak védelmére meglévő kapacitásaik megerősítéséhez; üdvözli az EU–UNICEF gyermekjogi eszközrendszer (53) globális szintű, 2014-ben sorra került bevezetését; nyugtázza az Európa Tanács emberi jogi biztosának az interszexuális gyermekek jogairól szóló, 2014. májusi nyilatkozatát; |
| --- | --- |

117.

üdvözli a Tanács a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2014. decemberi következtetéseit (52), és felhívja az EU-t, hogy továbbra is nyújtson támogatást partnerországainak a gyermekekkel szembeni erőszak valamennyi formája elleni fellépéshez – beleértve a szexuális kizsákmányolást is – és a gyermekek jogainak védelmére meglévő kapacitásaik megerősítéséhez; üdvözli az EU–UNICEF gyermekjogi eszközrendszer (53) globális szintű, 2014-ben sorra került bevezetését; nyugtázza az Európa Tanács emberi jogi biztosának az interszexuális gyermekek jogairól szóló, 2014. májusi nyilatkozatát;

| 118. | megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy a következő öt évre vonatkozóan tegyen javaslatot egy ambiciózus és átfogó gyermekjogi stratégiára és cselekvési tervre, amely támogatja a gyermekek jogainak előmozdítására irányuló uniós erőfeszítéseket, különösen a gyermekek vízhez, megfelelő higiénés körülményekhez, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosítása, a fegyveres csoportokba besorolt gyermekek rehabilitációjának és reintegrációjának biztosítása, a gyermekmunka, a gyermekkínzás és a gyermekboszorkányság kérdésének, a gyermekkereskedelemnek és -házasságnak, továbbá a gyermekek szexuális kizsákmányolásának felszámolása, valamint a gyermekek fegyveres konfliktusokban való segítése és számukra a konfliktusövezetekben és a menekülttáborokban az oktatáshoz való hozzáférés biztosítása révén; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be a Parlamentnek a gyermekközpontú uniós külső fellépéssel kapcsolatban elért eredményekről; üdvözli a „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű kampányt, és felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák támogatásukat a toborzás és a gyermekek fegyveres konfliktusokban való, kormányzati fegyveres erők általi felhasználásának 2016-ig történő felszámolására vonatkozó cél elérése érdekében; |
| --- | --- |

118.

megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy a következő öt évre vonatkozóan tegyen javaslatot egy ambiciózus és átfogó gyermekjogi stratégiára és cselekvési tervre, amely támogatja a gyermekek jogainak előmozdítására irányuló uniós erőfeszítéseket, különösen a gyermekek vízhez, megfelelő higiénés körülményekhez, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférésének biztosítása, a fegyveres csoportokba besorolt gyermekek rehabilitációjának és reintegrációjának biztosítása, a gyermekmunka, a gyermekkínzás és a gyermekboszorkányság kérdésének, a gyermekkereskedelemnek és -házasságnak, továbbá a gyermekek szexuális kizsákmányolásának felszámolása, valamint a gyermekek fegyveres konfliktusokban való segítése és számukra a konfliktusövezetekben és a menekülttáborokban az oktatáshoz való hozzáférés biztosítása révén; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be a Parlamentnek a gyermekközpontú uniós külső fellépéssel kapcsolatban elért eredményekről; üdvözli a „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű kampányt, és felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák támogatásukat a toborzás és a gyermekek fegyveres konfliktusokban való, kormányzati fegyveres erők általi felhasználásának 2016-ig történő felszámolására vonatkozó cél elérése érdekében;

| 119. | üdvözli, hogy az EU együttműködik az UNICEF-fel, aminek eredményeként eszközkészletet dolgoztak ki a gyermekek jogainak a fejlesztéspolitikában való általános érvényesítésére, támogatva az alapvető millenniumi fejlesztési célokat és a gyermekvédelmi programokat a gyermekjogok érvényesítése érdekében, különösen a kényes helyzetekben, valamint az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalával együttműködésben; |
| --- | --- |

119.

üdvözli, hogy az EU együttműködik az UNICEF-fel, aminek eredményeként eszközkészletet dolgoztak ki a gyermekek jogainak a fejlesztéspolitikában való általános érvényesítésére, támogatva az alapvető millenniumi fejlesztési célokat és a gyermekvédelmi programokat a gyermekjogok érvényesítése érdekében, különösen a kényes helyzetekben, valamint az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalával együttműködésben;

| 120. | üdvözli, hogy az EU tevőlegesen együttműködik az ENSZ számos, a gazdasági, szociális és kulturális jogokkal foglalkozó különleges előadójával, így a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogával, az oktatáshoz való joggal, az élelemhez való joggal, a mélyszegénységgel és emberi jogokkal, valamint a megfelelő lakhatás kérdésével foglalkozó különleges előadókkal; pozitívumként értékeli, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének a 2014–2017 közötti időszakra vonatkozó, többéves indikatív programjában megerősítették a gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdítását, mely program többek közt hozzá kíván járulni a szakszervezetek megerősítéséhez, a bérekkel kapcsolatos kérdések fokozott tudatosításához, a földterületek védelméhez, a gazdasági helyzet megerősítésén keresztül történő társadalmi beilleszkedés előmozdításához, valamint a gazdasági megkülönböztetés és a munkahelyi erőszak csökkenéséhez; |
| --- | --- |

120.

üdvözli, hogy az EU tevőlegesen együttműködik az ENSZ számos, a gazdasági, szociális és kulturális jogokkal foglalkozó különleges előadójával, így a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés emberi jogával, az oktatáshoz való joggal, az élelemhez való joggal, a mélyszegénységgel és emberi jogokkal, valamint a megfelelő lakhatás kérdésével foglalkozó különleges előadókkal; pozitívumként értékeli, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének a 2014–2017 közötti időszakra vonatkozó, többéves indikatív programjában megerősítették a gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdítását, mely program többek közt hozzá kíván járulni a szakszervezetek megerősítéséhez, a bérekkel kapcsolatos kérdések fokozott tudatosításához, a földterületek védelméhez, a gazdasági helyzet megerősítésén keresztül történő társadalmi beilleszkedés előmozdításához, valamint a gazdasági megkülönböztetés és a munkahelyi erőszak csökkenéséhez;

A demokrácia megerősítése világszerte

| 121. | hangsúlyozza, hogy az EU kötelezettséget vállalt ara, hogy a világ többi részével fenntartott kapcsolatai során fenntartja és előmozdítja az emberi jogok és demokratikus értékek tiszteletben tartását; emlékeztet rá, hogy a demokratikus rendszereket nem csak a szabad és méltányos választási eljárások, hanem többek közt a szólásszabadság, a sajtó és az egyesülés szabadsága, a jogállamiság, az elszámoltathatóság, az igazságszolgáltatás függetlensége, valamint a pártatlan közigazgatás jellemzik; hangsúlyozza, hogy a demokrácia és az emberi jogok elválaszthatatlanul összefonódnak egymással és kölcsönösen erősítik egymást, ahogyan arra a Tanács a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló 2009. november 18-i következtetéseiben is emlékeztet; üdvözli, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési terv fokozott figyelmet szentel a demokrácia támogatását célzó tevékenységeknek; |
| --- | --- |

121.

hangsúlyozza, hogy az EU kötelezettséget vállalt ara, hogy a világ többi részével fenntartott kapcsolatai során fenntartja és előmozdítja az emberi jogok és demokratikus értékek tiszteletben tartását; emlékeztet rá, hogy a demokratikus rendszereket nem csak a szabad és méltányos választási eljárások, hanem többek közt a szólásszabadság, a sajtó és az egyesülés szabadsága, a jogállamiság, az elszámoltathatóság, az igazságszolgáltatás függetlensége, valamint a pártatlan közigazgatás jellemzik; hangsúlyozza, hogy a demokrácia és az emberi jogok elválaszthatatlanul összefonódnak egymással és kölcsönösen erősítik egymást, ahogyan arra a Tanács a demokráciának az EU külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló 2009. november 18-i következtetéseiben is emlékeztet; üdvözli, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési terv fokozott figyelmet szentel a demokrácia támogatását célzó tevékenységeknek;

A véleménynyilvánítás szabadságának védelme és a civil társadalom megerősítése

| 122. | megismétli, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága minden demokratikus társadalom kulcsfontosságú eleme, mivel a pluralizmus kultúráját táplálja, amely lehetővé teszi, hogy a polgárok felelősségre vonják kormányaikat és döntéshozóikat, és támogatja a jogállamiság tiszteletben tartását; ezért sürgeti az Uniót, hogy fokozza a véleménynyilvánítás szabadságának külső politikái és eszközei révén való előmozdítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

122.

megismétli, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága minden demokratikus társadalom kulcsfontosságú eleme, mivel a pluralizmus kultúráját táplálja, amely lehetővé teszi, hogy a polgárok felelősségre vonják kormányaikat és döntéshozóikat, és támogatja a jogállamiság tiszteletben tartását; ezért sürgeti az Uniót, hogy fokozza a véleménynyilvánítás szabadságának külső politikái és eszközei révén való előmozdítására irányuló erőfeszítéseit;

| 123. | ismételten felhívja az Európai Uniót és annak tagállamait, hogy fokozottan kövessék nyomon a véleménynyilvánítás szabadsága és a média korlátozásának valamennyi formáját a harmadik országokban, valamint hogy késedelem nélkül és szisztematikusan ítéljék el ezeket a korlátozásokat, még azokban az esetekben is, amikor azokat jogos célból, például a terrorizmus elleni küzdelem, az állambiztonság és a bűnüldözés érdekében alkalmazzák; fontosnak tartja az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatások hatékony végrehajtását, valamint ezen iránymutatások hatásának rendszeres nyomon követését; emlékeztet az információhoz való, mind online, mind offline, megkülönböztetésmentes hozzáférés és a véleménynyilvánítás szabadsága mindenki számára való biztosításának és védelmének uniós céljára; |
| --- | --- |

123.

ismételten felhívja az Európai Uniót és annak tagállamait, hogy fokozottan kövessék nyomon a véleménynyilvánítás szabadsága és a média korlátozásának valamennyi formáját a harmadik országokban, valamint hogy késedelem nélkül és szisztematikusan ítéljék el ezeket a korlátozásokat, még azokban az esetekben is, amikor azokat jogos célból, például a terrorizmus elleni küzdelem, az állambiztonság és a bűnüldözés érdekében alkalmazzák; fontosnak tartja az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatások hatékony végrehajtását, valamint ezen iránymutatások hatásának rendszeres nyomon követését; emlékeztet az információhoz való, mind online, mind offline, megkülönböztetésmentes hozzáférés és a véleménynyilvánítás szabadsága mindenki számára való biztosításának és védelmének uniós céljára;

| 124. | úgy véli, hogy az információs és kommunikációs technológiák (ikt-k) az információk hozzáférhetőségének maximalizálása révén lehetőséget kínálnak az emberi jogok és a demokratikus gyakorlatok megerősítésére, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődésre; hangsúlyozza továbbá az ikt-k civil társadalmi mozgalmak erőfeszítéseiben játszott szerepét, különösen a nem demokratikus rendszerekben; aggodalmát fejezi ki az ikt-k egyes önkényuralmi rendszerek általi, az emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó aktivisták számára növekvő veszélyt jelentő használata miatt; hangsúlyozza a fokozott támogatás jelentőségét a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók és bloggerek védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az információhoz való korlátlan hozzáférés elősegítése terén; felhívja a Bizottságot, hogy az európai exportellenőrzési rendszer felülvizsgálata keretében fordítson különös figyelmet a kettős felhasználású termékek emberi jogi apektusaira; |
| --- | --- |

124.

úgy véli, hogy az információs és kommunikációs technológiák (ikt-k) az információk hozzáférhetőségének maximalizálása révén lehetőséget kínálnak az emberi jogok és a demokratikus gyakorlatok megerősítésére, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődésre; hangsúlyozza továbbá az ikt-k civil társadalmi mozgalmak erőfeszítéseiben játszott szerepét, különösen a nem demokratikus rendszerekben; aggodalmát fejezi ki az ikt-k egyes önkényuralmi rendszerek általi, az emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó aktivisták számára növekvő veszélyt jelentő használata miatt; hangsúlyozza a fokozott támogatás jelentőségét a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók és bloggerek védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az információhoz való korlátlan hozzáférés elősegítése terén; felhívja a Bizottságot, hogy az európai exportellenőrzési rendszer felülvizsgálata keretében fordítson különös figyelmet a kettős felhasználású termékek emberi jogi apektusaira;

Az emberi jogi jogvédőknek nyújtott uniós támogatás

| 125. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a civil társadalom, beleértve az emberi jogi jogvédőket, egyre több támadásnak van kitéve szerte a világon; mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyre több ország, például Oroszország és néhány közép-ázsiai állam szigorú törvényeket hoz a nem kormányzati szervezetek tevékenységeinek elfojtására, korlátozva a külföldi finanszírozáshoz való hozzáférésüket, terhet jelentő jelentési kötelezettségeket és ezek nem teljesítése esetén súlyos büntetéseket vezetve be; emlékeztet arra, hogy a gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való jog alapvető jellemzője egy demokratikus, nyitott és toleráns társadalomnak; további erőfeszítésekre szólít fel a civil társadalmi szervezeteknél dolgozókkal szembeni, világszerte tapasztalható korlátozások és megfélemlítés ellen, és felszólítja az EU-t, hogy mutasson példát az érintett jogok védelme és előmozdítása terén; |
| --- | --- |

125.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a civil társadalom, beleértve az emberi jogi jogvédőket, egyre több támadásnak van kitéve szerte a világon; mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyre több ország, például Oroszország és néhány közép-ázsiai állam szigorú törvényeket hoz a nem kormányzati szervezetek tevékenységeinek elfojtására, korlátozva a külföldi finanszírozáshoz való hozzáférésüket, terhet jelentő jelentési kötelezettségeket és ezek nem teljesítése esetén súlyos büntetéseket vezetve be; emlékeztet arra, hogy a gyülekezési és egyesülési szabadsághoz való jog alapvető jellemzője egy demokratikus, nyitott és toleráns társadalomnak; további erőfeszítésekre szólít fel a civil társadalmi szervezeteknél dolgozókkal szembeni, világszerte tapasztalható korlátozások és megfélemlítés ellen, és felszólítja az EU-t, hogy mutasson példát az érintett jogok védelme és előmozdítása terén;

| 126. | pozitívumként értékeli, hogy az új cselekvési tervben az alelnök/főképviselő ismételten hangsúlyozza, hogy az EU elkötelezett a helyi szereplők és civil társadalmi szervezetek szerepének megerősítése mellett, valamint hangsúlyozza, hogy a civil társadalom, és különösen az emberi jogi jogvédők cselekvési terének jelentős leszűkülése miatt az Európai Uniónak fokozott figyelmet kell fordítania rájuk, és erőteljesebben fel kell lépnie érdekükben; ezért sürgeti az Európai Uniót és tagállamait, hogy dolgozzanak ki koherens és átfogó választ azokra a jelentős kihívásokra, amelyekkel a civil társadalom, így az emberi jogi jogvédők világszerte szembesülnek; |
| --- | --- |

126.

pozitívumként értékeli, hogy az új cselekvési tervben az alelnök/főképviselő ismételten hangsúlyozza, hogy az EU elkötelezett a helyi szereplők és civil társadalmi szervezetek szerepének megerősítése mellett, valamint hangsúlyozza, hogy a civil társadalom, és különösen az emberi jogi jogvédők cselekvési terének jelentős leszűkülése miatt az Európai Uniónak fokozott figyelmet kell fordítania rájuk, és erőteljesebben fel kell lépnie érdekükben; ezért sürgeti az Európai Uniót és tagállamait, hogy dolgozzanak ki koherens és átfogó választ azokra a jelentős kihívásokra, amelyekkel a civil társadalom, így az emberi jogi jogvédők világszerte szembesülnek;

| 127. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy folyamatosan kövessék nyomon az egyesülési és a gyülekezési szabadság megsértéseinek eseteit, ideértve a civil társadalmi szervezetekre és tevékenységeikre vonatkozó tiltások és korlátozások különböző formáit, és a politikai párbeszéd minden szintjén tegyék szóvá ezeket az ügyeket; |
| --- | --- |

127.

felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy folyamatosan kövessék nyomon az egyesülési és a gyülekezési szabadság megsértéseinek eseteit, ideértve a civil társadalmi szervezetekre és tevékenységeikre vonatkozó tiltások és korlátozások különböző formáit, és a politikai párbeszéd minden szintjén tegyék szóvá ezeket az ügyeket;

| 128. | felhívja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy használjanak fel minden, rendelkezésre álló eszközt, hogy rendszeresen felvessék a veszélyben lévő emberi jogi jogvédők és civil társadalmi aktivisták egyedi eseteit, különös tekintettel a bebörtönzött személyek ügyeire; ösztönzi az uniós küldöttségeket és a tagállamok diplomáciai személyzetét, hogy továbbra is tevőlegesen támogassák az emberi jogi jogvédőket a perek rendszeres nyomon követése, a fogvatartott aktivisták látogatása, valamint adott esetben az egyes esetekről szóló nyilatkozatok kiadása és az emberi jogi jogsértéseknek a megfelelő partnereikkel való felvetése révén; ragaszkodik ahhoz, hogy a vezető uniós képviselők – nevezetesen az alelnök/főképviselő, a biztosok, az EU különleges képviselői és a tagállamok kormányzati tisztviselői – rendszeresen találkozzanak az emberi jogi jogvédőkkel, amikor olyan országokba utaznak, amelyekben a civil társadalomra nyomást gyakorolnak; |
| --- | --- |

128.

felhívja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy használjanak fel minden, rendelkezésre álló eszközt, hogy rendszeresen felvessék a veszélyben lévő emberi jogi jogvédők és civil társadalmi aktivisták egyedi eseteit, különös tekintettel a bebörtönzött személyek ügyeire; ösztönzi az uniós küldöttségeket és a tagállamok diplomáciai személyzetét, hogy továbbra is tevőlegesen támogassák az emberi jogi jogvédőket a perek rendszeres nyomon követése, a fogvatartott aktivisták látogatása, valamint adott esetben az egyes esetekről szóló nyilatkozatok kiadása és az emberi jogi jogsértéseknek a megfelelő partnereikkel való felvetése révén; ragaszkodik ahhoz, hogy a vezető uniós képviselők – nevezetesen az alelnök/főképviselő, a biztosok, az EU különleges képviselői és a tagállamok kormányzati tisztviselői – rendszeresen találkozzanak az emberi jogi jogvédőkkel, amikor olyan országokba utaznak, amelyekben a civil társadalomra nyomást gyakorolnak;

| 129. | pozitívumként értékeli, hogy az EU a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén világszerte segítséget nyújt az emberi jogi jogvédőknek és a civil társadalomnak; hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos az EIDHR-nek a leginkább veszélyben lévő emberi jogi jogvédők védelme céljából való felhasználása; hangsúlyozza továbbá, hogy a veszélyben lévő emberi jogi jogvédőknek nyújtott támogatás során elsősorban a hatékonysági kritériumot kell figyelembe venni, és el kell kerülni a túlságosan előíró feltételek megállapítását; felhívja a Bizottságot, az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket az emberi jogi jogvédők támogatása céljából rendelkezésre álló alapok megfelelő felhasználásának biztosítására; |
| --- | --- |

129.

pozitívumként értékeli, hogy az EU a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén világszerte segítséget nyújt az emberi jogi jogvédőknek és a civil társadalomnak; hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos az EIDHR-nek a leginkább veszélyben lévő emberi jogi jogvédők védelme céljából való felhasználása; hangsúlyozza továbbá, hogy a veszélyben lévő emberi jogi jogvédőknek nyújtott támogatás során elsősorban a hatékonysági kritériumot kell figyelembe venni, és el kell kerülni a túlságosan előíró feltételek megállapítását; felhívja a Bizottságot, az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket az emberi jogi jogvédők támogatása céljából rendelkezésre álló alapok megfelelő felhasználásának biztosítására;

A választási eljárások támogatása és a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és a pártatlan közigazgatás megerősítése harmadik országokban

| 130. | üdvözli, hogy az EU 2014-ben nyolc választási megfigyelő missziót (EOM) és a nyolc választási szakértői missziót (EEM) indított a világ számos országába; megismétli, hogy kedvezően ítéli meg a választási folyamatok vonatkozásában nyújtott uniós támogatást, valamint az Unió által a választási megfigyelőknek biztosított támogatást és választási segítségnyújtást; |
| --- | --- |

130.

üdvözli, hogy az EU 2014-ben nyolc választási megfigyelő missziót (EOM) és a nyolc választási szakértői missziót (EEM) indított a világ számos országába; megismétli, hogy kedvezően ítéli meg a választási folyamatok vonatkozásában nyújtott uniós támogatást, valamint az Unió által a választási megfigyelőknek biztosított támogatást és választási segítségnyújtást;

| 131. | emlékeztet a választási megfigyelő missziók által készített jelentések és ajánlások megfelelő nyomon követésének fontosságára, melynek révén fokozható a hatásuk és az érintett országok demokratikus normái tekintetében nyújtott uniós támogatás; |
| --- | --- |

131.

emlékeztet a választási megfigyelő missziók által készített jelentések és ajánlások megfelelő nyomon követésének fontosságára, melynek révén fokozható a hatásuk és az érintett országok demokratikus normái tekintetében nyújtott uniós támogatás;

| 132. | javasolja, hogy az EU fokozza a demokratikus folyamatok átfogóbb megközelítésének kialakítására irányuló erőfeszítéseit – mely folyamatoknak csak az egyik dimenzióját képezik a szabad és tisztességes választások –, hogy pozitívan járuljon hozzá a demokratikus intézmények és a választási folyamatokba vetett közbizalom megerősítéséhez világszerte; |
| --- | --- |

132.

javasolja, hogy az EU fokozza a demokratikus folyamatok átfogóbb megközelítésének kialakítására irányuló erőfeszítéseit – mely folyamatoknak csak az egyik dimenzióját képezik a szabad és tisztességes választások –, hogy pozitívan járuljon hozzá a demokratikus intézmények és a választási folyamatokba vetett közbizalom megerősítéséhez világszerte;

| 133. | e tekintetben pozitívumként értékeli, hogy 2014-ben, a Tanács 2009. novemberi következtetéseiben és a 2012-es, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben tett kötelezettségvállalást követően, 12 kiválasztott uniós küldöttségben elindult a demokráciatámogatással kapcsolatos kísérleti projektek második generációja; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy e kísérleti projektek jelentős szerepet játszanak a demokráciatámogatás nagyobb koherenciájának az EU külső politikái és eszközei által történő megvalósításában; |
| --- | --- |

133.

e tekintetben pozitívumként értékeli, hogy 2014-ben, a Tanács 2009. novemberi következtetéseiben és a 2012-es, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben tett kötelezettségvállalást követően, 12 kiválasztott uniós küldöttségben elindult a demokráciatámogatással kapcsolatos kísérleti projektek második generációja; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy e kísérleti projektek jelentős szerepet játszanak a demokráciatámogatás nagyobb koherenciájának az EU külső politikái és eszközei által történő megvalósításában;

| 134. | üdvözli, hogy a Bizottság, az EKSZ és a tagállamok az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési tervben kötelezettséget vállaltak arra, hogy a harmadik országokban határozottabban és következetesebben működnek együtt a választások lebonyolításáért felelős szervekkel, parlamenti intézményekkel, helyi nem kormányzati szervezetekkel, emberi jogi jogvédőkkel és civil társadalmi szervezetekkel, hogy intenzívebben bevonják őket a választások nyomon követésébe és hozzájáruljanak szerepük növeléséhez, és ennek érdekében a demokratikus folyamatok megerősítéséhez; |
| --- | --- |

134.

üdvözli, hogy a Bizottság, az EKSZ és a tagállamok az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési tervben kötelezettséget vállaltak arra, hogy a harmadik országokban határozottabban és következetesebben működnek együtt a választások lebonyolításáért felelős szervekkel, parlamenti intézményekkel, helyi nem kormányzati szervezetekkel, emberi jogi jogvédőkkel és civil társadalmi szervezetekkel, hogy intenzívebben bevonják őket a választások nyomon követésébe és hozzájáruljanak szerepük növeléséhez, és ennek érdekében a demokratikus folyamatok megerősítéséhez;

| 135. | emlékeztet arra, hogy a bővítés és a szomszédságpolitikák keretében az Európai Unió, a politikusok, a tudományos szakemberek, a média, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom által nyert tapasztalatok és a demokráciába való átmenetekből levont tanulságok pozitív módon járulhatnak hozzá azoknak a legjobb gyakorlatoknak az azonosításához, amelyeket világszerte fel lehetne használni az egyéb demokratizálódási folyamatok támogatására és megszilárdítására; |
| --- | --- |

135.

emlékeztet arra, hogy a bővítés és a szomszédságpolitikák keretében az Európai Unió, a politikusok, a tudományos szakemberek, a média, a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom által nyert tapasztalatok és a demokráciába való átmenetekből levont tanulságok pozitív módon járulhatnak hozzá azoknak a legjobb gyakorlatoknak az azonosításához, amelyeket világszerte fel lehetne használni az egyéb demokratizálódási folyamatok támogatására és megszilárdítására;

| 136. | emlékeztet arra, hogy a korrupció fenyegetést jelent az emberi jogok egyenlő érvényesülésére és aláássa a demokratikus folyamatokat, így a jogállamiságot és tisztességes igazságszolgáltatást; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU kizárólagos hatáskört kért az ENSZ Korrupció elleni egyezményének (UNCAC) aláírása tekintetében; |
| --- | --- |

136.

emlékeztet arra, hogy a korrupció fenyegetést jelent az emberi jogok egyenlő érvényesülésére és aláássa a demokratikus folyamatokat, így a jogállamiságot és tisztességes igazságszolgáltatást; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU kizárólagos hatáskört kért az ENSZ Korrupció elleni egyezményének (UNCAC) aláírása tekintetében;

| 137. | véleménye szerint az EU-nak a harmadik országokkal folytatott párbeszéd valamennyi fórumán hangsúlyoznia kell a közügyek, az államháztartás és a köztulajdon átláthatóságának, hozzáférhetőségének, sérthetetlenségének, elszámoltathatóságának, valamint megfelelő kezelésének fontosságát, az UNCAC-ban foglaltak szerint; úgy véli, hogy a korrupció valamennyi formája aláássa a demokratikus elveket, és negatívan hat a társadalmi és gazdasági fejlődésre; kéri az UNCAC felhívásának nyomon követését és az OECD ajánlásainak megfelelő figyelembevételét; úgy véli, hogy az EU-nak következetesebben és szisztematikusabban kellene támogatnia a harmadik országokat a korrupció kezelésében azáltal, hogy szakértelmet és támogatást biztosít számukra független és hatékony korrupcióellenes intézmények létrehozásában és megszilárdításában, többek között a magánszektorral folytatott proaktív együttműködés révén; ajánlja továbbá innovatív pénzügyi mechanizmusok kidolgozását a korrupció valamennyi formája elleni küzdelem megerősítése érdekében; ezzel összefüggésben nyugtázza a pénzügyi tranzakciók nemzetközi szintű szabályozásának javítására irányuló felhívást; |
| --- | --- |

137.

véleménye szerint az EU-nak a harmadik országokkal folytatott párbeszéd valamennyi fórumán hangsúlyoznia kell a közügyek, az államháztartás és a köztulajdon átláthatóságának, hozzáférhetőségének, sérthetetlenségének, elszámoltathatóságának, valamint megfelelő kezelésének fontosságát, az UNCAC-ban foglaltak szerint; úgy véli, hogy a korrupció valamennyi formája aláássa a demokratikus elveket, és negatívan hat a társadalmi és gazdasági fejlődésre; kéri az UNCAC felhívásának nyomon követését és az OECD ajánlásainak megfelelő figyelembevételét; úgy véli, hogy az EU-nak következetesebben és szisztematikusabban kellene támogatnia a harmadik országokat a korrupció kezelésében azáltal, hogy szakértelmet és támogatást biztosít számukra független és hatékony korrupcióellenes intézmények létrehozásában és megszilárdításában, többek között a magánszektorral folytatott proaktív együttműködés révén; ajánlja továbbá innovatív pénzügyi mechanizmusok kidolgozását a korrupció valamennyi formája elleni küzdelem megerősítése érdekében; ezzel összefüggésben nyugtázza a pénzügyi tranzakciók nemzetközi szintű szabályozásának javítására irányuló felhívást;

| 138. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak fokoznia kell a jogállamiságnak és az igazságszolgáltatás függetlenségének előmozdítására irányuló erőfeszítéseit multilaterális és bilaterális szinten; ösztönzi az Európai Uniót, hogy a harmadik országokban folyó jogalkotási és intézményi reformfolyamatok tekintetében biztosított segítségnyújtással világszerte támogassa a méltányos közigazgatást és igazságszolgáltatást; ösztönzi továbbá az uniós küldöttségeket és a tagállamok nagykövetségeit, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének előmozdítása céljából rendszeresen kövessék nyomon a bírósági eljárásokat; |
| --- | --- |

138.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak fokoznia kell a jogállamiságnak és az igazságszolgáltatás függetlenségének előmozdítására irányuló erőfeszítéseit multilaterális és bilaterális szinten; ösztönzi az Európai Uniót, hogy a harmadik országokban folyó jogalkotási és intézményi reformfolyamatok tekintetében biztosított segítségnyújtással világszerte támogassa a méltányos közigazgatást és igazságszolgáltatást; ösztönzi továbbá az uniós küldöttségeket és a tagállamok nagykövetségeit, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének előmozdítása céljából rendszeresen kövessék nyomon a bírósági eljárásokat;

Az Európai Parlament emberi jogi tevékenységének fokozása

| 139. | üdvözli az emberi jogok és a demokrácia előmozdítására vonatkozóan az Európai Parlament parlamentközi küldöttségeinek készített iránymutatások a Küldöttségi Elnökök Értekezlete által az Emberi Jogi Albizottsággal együttműködésben folytatott felülvizsgálatát; ajánlja ezzel összefüggésben egy olyan gyakorlat bevezetését, amelynek keretében a harmadik országokban tett küldöttségi látogatások során szisztematikusabban és átláthatóbban vetik fel az emberi jogi kérdéseket, különösen a Parlament állásfoglalásaiban említett egyedi eseteket, és írásban, illetve ha politikailag indokolt, egyedi eligazító üléseken beszámolnak a megtett intézkedésekről az Emberi Jogi Albizottságnak; |
| --- | --- |

139.

üdvözli az emberi jogok és a demokrácia előmozdítására vonatkozóan az Európai Parlament parlamentközi küldöttségeinek készített iránymutatások a Küldöttségi Elnökök Értekezlete által az Emberi Jogi Albizottsággal együttműködésben folytatott felülvizsgálatát; ajánlja ezzel összefüggésben egy olyan gyakorlat bevezetését, amelynek keretében a harmadik országokban tett küldöttségi látogatások során szisztematikusabban és átláthatóbban vetik fel az emberi jogi kérdéseket, különösen a Parlament állásfoglalásaiban említett egyedi eseteket, és írásban, illetve ha politikailag indokolt, egyedi eligazító üléseken beszámolnak a megtett intézkedésekről az Emberi Jogi Albizottságnak;

| 140. | hangsúlyozza, hogy folyamatosan gondolkodni kell arról, hogy milyen módon lehet legmegfelelőbben maximalizálni az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló parlamenti állásfoglalások hitelességét, láthatóságát és hatékonyságát; |
| --- | --- |

140.

hangsúlyozza, hogy folyamatosan gondolkodni kell arról, hogy milyen módon lehet legmegfelelőbben maximalizálni az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló parlamenti állásfoglalások hitelességét, láthatóságát és hatékonyságát;

| 141. | ösztönzi annak az elképzelésnek a megvitatását, miszerint az emberi jogok támogatásával és előmozdításával kapcsolatban a Parlament rendelkezésére álló különböző eszközöket egyetlen stratégiai dokumentumban foglalnák össze, amelyet a Parlament a plenáris ülésen fogadna el; |
| --- | --- |

141.

ösztönzi annak az elképzelésnek a megvitatását, miszerint az emberi jogok támogatásával és előmozdításával kapcsolatban a Parlament rendelkezésére álló különböző eszközöket egyetlen stratégiai dokumentumban foglalnák össze, amelyet a Parlament a plenáris ülésen fogadna el;

o

o o

| 142. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 70. ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az EU küldöttségvezetőinek. |
| --- | --- |

142.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 70. ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az EU küldöttségvezetőinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0070.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/hu/pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/142549.pdf

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(5)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10152-2015-INIT/hu/pdf

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/hu/pdf

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13201-2015-INIT/hu/pdf

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

(10)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=HU&f=ST%2015559%202014%20INIT

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:32015D0260

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/hu/pdf

(13)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(14)  HL C 236. E, 2011.8.12., 69. o.

(15)  HL C 33. E, 2013.2.5., 165. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0394.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0420.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0252.

(21)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0079.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0259.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0206.

(24)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0076.

(25)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0272.

(26)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0288.

(27)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0317.

(28)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0350.

(29)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0348.

(30)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_hu.pdf

(31)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52011DC0200

(32)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:hu:PDF

(33)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(34)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0274.

(35)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/Joint%20Programme%20on%20FGMC%20Summary%20Report.pdf

(36)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/086/06/PDF/G1408606.pdf?OpenElement

(37)  https://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/hr/news53.pdf.

(38)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_hu.pdf

(39)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2014.077.01.0027.01.HUN&toc=OJ:L:2014:077:TOC

(40)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0274.

(41)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(42)  http://wcip2014.org/wp-content/uploads/2013/03/N1446828.pdf

(43)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(44)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/eu_strategy_towards_the_eradication_of_trafficking_in_human_beings_2012-2016_1.pdf

(45)  http://www.coe.int/en/web/portal/10-october-against-death-penalty

(46)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/TortureGuidelines.pdf

(47)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137584.pdf.

(48)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5690_en.pdf

(49)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(50)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1820(2008)

(51)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/2015/27

(52)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=HU&f=ST%2015559%202014%20INIT

(53)  http://www.unicef.org/eu/crtoolkit/downloads/Child-Rights-Toolkit-Web-Links.pdf

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/176 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/176

---

P8_TA(2015)0471

A daytoni békemegállapodás 20. évfordulója

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a daytoni békemegállapodás 20. évfordulójáról (2015/2979(RSP))

(2017/C 399/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a daytoni békemegállapodásra, annak általános keretére és tizenkét mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a daytoni békemegállapodásra, annak általános keretére és tizenkét mellékletére,

| — | tekintettel a Srebrenicáról szóló 2005. július 7-i (1), 2009. január 15-i (2) és 2015. július 9-i (3) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Srebrenicáról szóló 2005. július 7-i (1), 2009. január 15-i (2) és 2015. július 9-i (3) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Velencei Bizottságnak a bosznia-hercegovinai alkotmányos reformról szóló 2005. március 11-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottságnak a bosznia-hercegovinai alkotmányos reformról szóló 2005. március 11-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a daytoni békemegállapodás aláírására 1995. december 14-én, Párizsban került sor, és a megállapodás véget vetett a második világháború óta Európában dúló legvéresebb háborúnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a daytoni békemegállapodás aláírására 1995. december 14-én, Párizsban került sor, és a megállapodás véget vetett a második világháború óta Európában dúló legvéresebb háborúnak;

| B. | mivel a megállapodás véget vetett a háborúnak, de nem tudott létrehozni működőképes, önfenntartó államot, és mivel az ország intézményi felépítése túlságosan bonyolult és nem bizonyult hatékonynak; |
| --- | --- |

B.

mivel a megállapodás véget vetett a háborúnak, de nem tudott létrehozni működőképes, önfenntartó államot, és mivel az ország intézményi felépítése túlságosan bonyolult és nem bizonyult hatékonynak;

| 1. | emlékeztet a daytoni békemegállapodás aláírásának jelentőségére, megemlékezik a bosznia-hercegovinai háború minden tragikus áldozatáról, és őszinte részvétét fejezi ki az elhunytak családjai felé; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet a daytoni békemegállapodás aláírásának jelentőségére, megemlékezik a bosznia-hercegovinai háború minden tragikus áldozatáról, és őszinte részvétét fejezi ki az elhunytak családjai felé;

| 2. | sajnálattal állapítja meg, hogy 20 évvel a konfliktus vége után és a békerendezés fő szempontjait, valamint az ország helyzetének jövőbeli alakulását körvonalazó általános keretmegállapodás elfogadását követően az egymást követő kormányok nem tudtak létrehozni teljes mértékben működőképes, önfenntartó államot; |
| --- | --- |

2.

sajnálattal állapítja meg, hogy 20 évvel a konfliktus vége után és a békerendezés fő szempontjait, valamint az ország helyzetének jövőbeli alakulását körvonalazó általános keretmegállapodás elfogadását követően az egymást követő kormányok nem tudtak létrehozni teljes mértékben működőképes, önfenntartó államot;

| 3. | üdvözli a menekültek és a belső menekültek visszatérésével, valamint az újjáépítéssel és a tulajdon visszaszolgáltatásával kapcsolatban a daytoni megállapodás VII. mellékletének rendelkezéseivel összhangban elért eredményeket; megismétli, hogy szükség van e melléklet és a kapcsolódó stratégia teljes körű végrehajtására a lakóhelyüket országukon belül elhagyni kényszerülő személyek, a menekültek és a háború által érintett más személyek fenntartható visszatérésének, valamint helyzetük igazságos, átfogó és tartós rendezésének biztosítása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a horvátok, bosnyákok és mások Boszniai Szerb Köztársaságba történő fenntartható visszatérésének szükségességét; hangsúlyozza, hogy javítani kell a lakóhelyükre visszatérők társadalmi-gazdasági beilleszkedését; szorgalmazza, hogy fokozni kell az erőfeszítések valamennyi szinten történő összehangolását és több figyelmet kell fordítani a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő legkiszolgáltatottabb emberekre, többek között a romákra és az erőszak női áldozataira; sajnálattal állapítja meg, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága szerint még mindig mintegy 7 000 embert tartanak számon eltűntként, akiknek sorsa továbbra is ismeretlen; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a menekültek és a belső menekültek visszatérésével, valamint az újjáépítéssel és a tulajdon visszaszolgáltatásával kapcsolatban a daytoni megállapodás VII. mellékletének rendelkezéseivel összhangban elért eredményeket; megismétli, hogy szükség van e melléklet és a kapcsolódó stratégia teljes körű végrehajtására a lakóhelyüket országukon belül elhagyni kényszerülő személyek, a menekültek és a háború által érintett más személyek fenntartható visszatérésének, valamint helyzetük igazságos, átfogó és tartós rendezésének biztosítása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a horvátok, bosnyákok és mások Boszniai Szerb Köztársaságba történő fenntartható visszatérésének szükségességét; hangsúlyozza, hogy javítani kell a lakóhelyükre visszatérők társadalmi-gazdasági beilleszkedését; szorgalmazza, hogy fokozni kell az erőfeszítések valamennyi szinten történő összehangolását és több figyelmet kell fordítani a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő legkiszolgáltatottabb emberekre, többek között a romákra és az erőszak női áldozataira; sajnálattal állapítja meg, hogy a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága szerint még mindig mintegy 7 000 embert tartanak számon eltűntként, akiknek sorsa továbbra is ismeretlen;

| 4. | elismeri, hogy Bosznia-Hercegovina pozitív átalakuláson ment át az elmúlt 20 év során, és egy háború sújtotta, konfliktusból kilábaló országból az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó állammá vált; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy Bosznia-Hercegovina pozitív átalakuláson ment át az elmúlt 20 év során, és egy háború sújtotta, konfliktusból kilábaló országból az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó állammá vált;

| 5. | ismételten kifejezésre juttatja az Unió elkötelezettségét a Bosznia-Hercegovina és minden nyugat-balkáni ország előtt nyitva álló európai távlatok és a csatlakozási folyamat folytatása mellett; meggyőződése, hogy a regionális együttműködés és az európai integrációs folyamat a megbékélés előmozdításának, valamint a gyűlölet és a megosztottság leküzdésének legjobb módja; |
| --- | --- |

5.

ismételten kifejezésre juttatja az Unió elkötelezettségét a Bosznia-Hercegovina és minden nyugat-balkáni ország előtt nyitva álló európai távlatok és a csatlakozási folyamat folytatása mellett; meggyőződése, hogy a regionális együttműködés és az európai integrációs folyamat a megbékélés előmozdításának, valamint a gyűlölet és a megosztottság leküzdésének legjobb módja;

| 6. | felhívja a hatóságokat, hogy a daytoni békemegállapodás 20. évfordulóját használják ösztönzőül a szükséges reformok előmozdítására, különös tekintettel Bosznia-Hercegovina közeljövőben esedékes uniós csatlakozási kérelmére; emlékeztet rá, hogy elsőbbséget kell élveznie a polgárok társadalmi-gazdasági szükségletei kielégítésének, és hogy létre kell hozni egy uniós ügyekkel kapcsolatos hatékony koordinációs mechanizmust; ismételten hangsúlyozza, hogy ezzel párhuzamosan folytatni kell az alkotmányos és politikai reformokat, valamint a politikai rendszer demokratizálását is, ami az országot alkotó mindhárom nemzet és az ország összes állampolgára valódi egyenlőségének és demokratikus képviseletének biztosítása irányába mutat; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina valamennyi állampolgára számára egyenlő esélyeket kell biztosítani arra, hogy a politikai döntéshozatal valamennyi szintjére megválaszthatók legyenek; |
| --- | --- |

6.

felhívja a hatóságokat, hogy a daytoni békemegállapodás 20. évfordulóját használják ösztönzőül a szükséges reformok előmozdítására, különös tekintettel Bosznia-Hercegovina közeljövőben esedékes uniós csatlakozási kérelmére; emlékeztet rá, hogy elsőbbséget kell élveznie a polgárok társadalmi-gazdasági szükségletei kielégítésének, és hogy létre kell hozni egy uniós ügyekkel kapcsolatos hatékony koordinációs mechanizmust; ismételten hangsúlyozza, hogy ezzel párhuzamosan folytatni kell az alkotmányos és politikai reformokat, valamint a politikai rendszer demokratizálását is, ami az országot alkotó mindhárom nemzet és az ország összes állampolgára valódi egyenlőségének és demokratikus képviseletének biztosítása irányába mutat; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina valamennyi állampolgára számára egyenlő esélyeket kell biztosítani arra, hogy a politikai döntéshozatal valamennyi szintjére megválaszthatók legyenek;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Bosznia-Hercegovina és országrészei kormányának és parlamentjének, valamint a nyugat-balkáni országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Bosznia-Hercegovina és országrészei kormányának és parlamentjének, valamint a nyugat-balkáni országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 157. E, 2006.7.6., 468. o.

(2)  HL C 46. E, 2010.2.24., 111. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0276.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/178 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/178

---

P8_TA(2015)0472

Fegyverkivitel: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a fegyverkivitelről: a 2008/944/KKBP közös álláspont végrehajtása (2015/2114(INI))

(2017/C 399/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (a továbbiakban: közös álláspont) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (a továbbiakban: közös álláspont) (1),

| — | tekintettel a közös álláspont felülvizsgálatára, amelyet az Európai Unió Tanácsának a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportja (COARM) végzett el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös álláspont felülvizsgálatára, amelyet az Európai Unió Tanácsának a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportja (COARM) végzett el,

| — | tekintettel a Tanácsnak a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont 8. cikkének (2) bekezdése szerinti tizenhatodik éves jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont 8. cikkének (2) bekezdése szerinti tizenhatodik éves jelentésére (2),

| — | tekintettel a fegyverkivitel ellenőrzésének és a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról szóló, 2012. november 19-i 2012/711/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverkivitel ellenőrzésének és a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról szóló, 2012. november 19-i 2012/711/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a 2003. december 9-i, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. december 9-i, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiára,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Egy biztonságos Európa egy jobb világban” című európai biztonsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Egy biztonságos Európa egy jobb világban” című európai biztonsági stratégiára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2013. április 2-án elfogadott fegyverkereskedelmi szerződésre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2013. április 2-án elfogadott fegyverkereskedelmi szerződésre (3),

| — | tekintettel a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásáról szóló, 2014. február 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásáról szóló, 2014. február 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai védelmieszköz-piacokon végbemenő változásoknak az európai biztonsági és védelmi képességekre kifejtett hatásáról szóló, 2015. május 21-i állásfoglalására (5), különösen a 4., 10., 18., 19., 20. és 21. bekezdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmieszköz-piacokon végbemenő változásoknak az európai biztonsági és védelmi képességekre kifejtett hatásáról szóló, 2015. május 21-i állásfoglalására (5), különösen a 4., 10., 18., 19., 20. és 21. bekezdésre,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági Stratégia keretében a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtásának támogatása céljával végzett uniós tevékenységekről szóló, 2013. december 16-i 2013/768/KKBP tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági Stratégia keretében a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtásának támogatása céljával végzett uniós tevékenységekről szóló, 2013. december 16-i 2013/768/KKBP tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel az 599/2014/EU rendelettel módosított, a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendeletre (7) és az I. mellékletében foglalt, a kettős felhasználású termékek és technológiák jegyzékére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 599/2014/EU rendelettel módosított, a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendeletre (7) és az I. mellékletében foglalt, a kettős felhasználású termékek és technológiák jegyzékére,

| — | tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az exportellenőrzési politikák felülvizsgálata: a biztonság és versenyképesség biztosítása változó világunkban” című, 2014. április 24-i bizottsági közleményre (COM(2014)0244)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az exportellenőrzési politikák felülvizsgálata: a biztonság és versenyképesség biztosítása változó világunkban” című, 2014. április 24-i bizottsági közleményre (COM(2014)0244)),

| — | tekintettel a kettős felhasználású termékekre vonatkozó export-ellenőrzési rendszer felülvizsgálatáról szóló, 2014. június 12-i parlamenti, tanácsi és bizottsági együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kettős felhasználású termékekre vonatkozó export-ellenőrzési rendszer felülvizsgálatáról szóló, 2014. június 12-i parlamenti, tanácsi és bizottsági együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az exportellenőrzési politika felülvizsgálatára vonatkozó, 2014. november 21-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az exportellenőrzési politika felülvizsgálatára vonatkozó, 2014. november 21-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a technológia: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a technológia: megfigyelési rendszerek és hálózati behatoló rendszerek hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án elfogadott, a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiára, valamint az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról és az 1999/34/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi együttes fellépésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2005. december 15–16-án elfogadott, a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiára, valamint az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulásáról és az 1999/34/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP tanácsi együttes fellépésre,

| — | tekintettel a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP tanácsi közös álláspontra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP tanácsi közös álláspontra (10),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a Tanács által 2015. február 9-én elfogadott, aktualizált közös katonai listájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a Tanács által 2015. február 9-én elfogadott, aktualizált közös katonai listájára,

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP közös tanácsi állásponthoz kapcsolódó felhasználói útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP közös tanácsi állásponthoz kapcsolódó felhasználói útmutatóra,

| — | tekintettel a hagyományos fegyverek, valamint a kettős felhasználású áruk és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló, 1996. május 12-i Wassenaari Megállapodásra, valamint ezen áruk, technológiák és lőszerek 2015-ben aktualizált jegyzékeire (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hagyományos fegyverek, valamint a kettős felhasználású áruk és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló, 1996. május 12-i Wassenaari Megállapodásra, valamint ezen áruk, technológiák és lőszerek 2015-ben aktualizált jegyzékeire (11),

| — | tekintettel a hagyományos fegyverek, valamint a kettős felhasználású áruk és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló Wassenaari Megállapodás 2013. december 3–4. között, Bécsben megtartott 19. plenáris ülésének határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hagyományos fegyverek, valamint a kettős felhasználású áruk és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló Wassenaari Megállapodás 2013. december 3–4. között, Bécsben megtartott 19. plenáris ülésének határozataira,

| — | tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0185),

| — | tekintettel a 2006. február 24-én elfogadott európai konszenzusra a fejlesztési politikára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. február 24-én elfogadott európai konszenzusra a fejlesztési politikára,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637),

| — | tekintettel a fenntartható fejlesztési célokra, és különösen a 16. számú célra: a 16.4. cél azt szorgalmazza, hogy az államok jelentősen csökkentsék a tiltott fegyveráramlást; |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlesztési célokra, és különösen a 16. számú célra: a 16.4. cél azt szorgalmazza, hogy az államok jelentősen csökkentsék a tiltott fegyveráramlást;

| — | tekintettel az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 346. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 346. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ fegyverkereskedelmi szerződésére, amely 2014. december 24-én lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fegyverkereskedelmi szerződésére, amely 2014. december 24-én lépett hatályba,

| — | tekintettel az ENSZ Jogi Tanácsának a fegyveres konfliktusokban a fegyvertranszfer által az emberi jogokra gyakorolt hatásról szóló, 2013. október 8-i 24/35. sz. határozatára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Jogi Tanácsának a fegyveres konfliktusokban a fegyvertranszfer által az emberi jogokra gyakorolt hatásról szóló, 2013. október 8-i 24/35. sz. határozatára (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0338/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0338/2015),

| A. | mivel az EU-t körülvevő globális biztonsági környezet drámai mértékben megváltozott, különösen a déli és a keleti szomszédságban; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-t körülvevő globális biztonsági környezet drámai mértékben megváltozott, különösen a déli és a keleti szomszédságban;

| B. | mivel az ENSZ Alapokmányának 51. cikke értelmében az egyének vagy a közösségek elidegeníthetetlen joga, hogy megvédjék önmagukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ Alapokmányának 51. cikke értelmében az egyének vagy a közösségek elidegeníthetetlen joga, hogy megvédjék önmagukat;

| C. | mivel a nemzetközi stabilitás érdekében fontos az eseti vizsgálat alapján történő elrettentő hatás biztosítása, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartva az ENSZ Alapokmányának 51. cikkét és a közös álláspont regionális békére, biztonságra és stabilitásra vonatkozó negyedik kritériumát; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzetközi stabilitás érdekében fontos az eseti vizsgálat alapján történő elrettentő hatás biztosítása, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartva az ENSZ Alapokmányának 51. cikkét és a közös álláspont regionális békére, biztonságra és stabilitásra vonatkozó negyedik kritériumát;

| D. | mivel a fegyverek ellenőrizetlen elterjedése súlyos veszélyt jelent a békére és a biztonságra, az emberi jogokra és a fenntartható fejlődésre nézve; mivel percenként fegyveres erőszak következtében meghal valaki, és 15 új fegyver készül valahol a világon; |
| --- | --- |

D.

mivel a fegyverek ellenőrizetlen elterjedése súlyos veszélyt jelent a békére és a biztonságra, az emberi jogokra és a fenntartható fejlődésre nézve; mivel percenként fegyveres erőszak következtében meghal valaki, és 15 új fegyver készül valahol a világon;

| E. | mivel a nemzetközi fegyverkereskedelem szabályozása természetéből fakadóan az egész világra kiterjedő törekvés; mivel az Uniónak a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása, a konfliktusok megelőzése, a szegénység felszámolása, a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a nemzetközi stabilitás és biztonság elősegítése érdekében külkapcsolatai keretében biztosítania kell külső tevékenységei egészének összhangját; mivel a 2010–2014-es időszakban világviszonylatban az uniós tagállamok tették ki a hagyományos fegyverek szállításának 25,4 %-át (13); |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetközi fegyverkereskedelem szabályozása természetéből fakadóan az egész világra kiterjedő törekvés; mivel az Uniónak a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása, a konfliktusok megelőzése, a szegénység felszámolása, a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a nemzetközi stabilitás és biztonság elősegítése érdekében külkapcsolatai keretében biztosítania kell külső tevékenységei egészének összhangját; mivel a 2010–2014-es időszakban világviszonylatban az uniós tagállamok tették ki a hagyományos fegyverek szállításának 25,4 %-át (13);

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a szegénység felszámolása az uniós fejlesztéspolitika kiemelt célja, valamint az Unió stabilabb és virágzóbb világ megteremtésére irányuló külső fellépésének egyik prioritása; továbbá mivel a konfliktusoktól sújtott országoknak történő fegyverszállítás amellett, hogy lehetővé teszi az erőszakos cselekmények elszaporodását, kedvezőtlenül hat az érintett országok fejlődési lehetőségeire, amint azt a humanitárius szervezetek ezt számszerűsítő jelentései is mutatják (14); |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a szegénység felszámolása az uniós fejlesztéspolitika kiemelt célja, valamint az Unió stabilabb és virágzóbb világ megteremtésére irányuló külső fellépésének egyik prioritása; továbbá mivel a konfliktusoktól sújtott országoknak történő fegyverszállítás amellett, hogy lehetővé teszi az erőszakos cselekmények elszaporodását, kedvezőtlenül hat az érintett országok fejlődési lehetőségeire, amint azt a humanitárius szervezetek ezt számszerűsítő jelentései is mutatják (14);

| G. | mivel az uniós tagállamok 2013-ban összesen 36,7 milliárd EUR értékben exportáltak fegyvert, amiből 26 milliárd EUR összegű kivitel harmadik országokba irányult; mivel ehhez képest a szomszédsági eszköz 2014 és 2020 közötti időszakra szóló teljes költségvetése 15,4 milliárd EUR; mivel az uniós tagállamok irányuló teljes fegyverkivitel 30 %-át képviselték; és nehezen állapítható meg, hogy ez a kereskedelmi forgalom az EU közvetlen biztonsági érdekeit szolgálja; |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós tagállamok 2013-ban összesen 36,7 milliárd EUR értékben exportáltak fegyvert, amiből 26 milliárd EUR összegű kivitel harmadik országokba irányult; mivel ehhez képest a szomszédsági eszköz 2014 és 2020 közötti időszakra szóló teljes költségvetése 15,4 milliárd EUR; mivel az uniós tagállamok irányuló teljes fegyverkivitel 30 %-át képviselték; és nehezen állapítható meg, hogy ez a kereskedelmi forgalom az EU közvetlen biztonsági érdekeit szolgálja;

| H. | mivel a 2008/944/KKBP közös álláspont egy jogilag kötelező erejű keretet hoz létre, és nyolc olyan kritériumot határoz meg, amelyeket a tagállamoknak a hagyományos fegyverek kivitelével kapcsolatos engedélyezési döntések során alkalmazniuk kell; mivel e közös álláspontot kellően figyelembe kell venni különösen az európai védelmi piac és az európai védelmi technológiai és ipari bázis megteremtése kapcsán; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2008/944/KKBP közös álláspont egy jogilag kötelező erejű keretet hoz létre, és nyolc olyan kritériumot határoz meg, amelyeket a tagállamoknak a hagyományos fegyverek kivitelével kapcsolatos engedélyezési döntések során alkalmazniuk kell; mivel e közös álláspontot kellően figyelembe kell venni különösen az európai védelmi piac és az európai védelmi technológiai és ipari bázis megteremtése kapcsán;

| I. | mivel Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Kanada, Montenegró és Norvégia mint harmadik országok hivatalosan csatlakoztak a közös álláspontban rögzített kritériumokhoz és elvekhez; |
| --- | --- |

I.

mivel Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Kanada, Montenegró és Norvégia mint harmadik országok hivatalosan csatlakoztak a közös álláspontban rögzített kritériumokhoz és elvekhez;

Globális biztonsági környezet és fegyverkivitel

| 1. | mélységesen aggasztja, hogy elsősorban Ukrajnában, Szíriában, Irakban, Líbiában és Jemenben terjednek a fegyveres konfliktusok, és mindazon nemzetközi konfliktusok miatt, amelyek az egyre inkább globalizált világban veszélyt jelentenek a világ stabilitására és biztonságára nézve, és amelyek miatt az Unió szomszédságában csökkent a stabilitás és a biztonság; megjegyzi, hogy a konfliktus sújtotta államokba irányuló fegyverkereskedelem hozzájárulhatott e konfliktusok kialakulásához; |
| --- | --- |

1.

mélységesen aggasztja, hogy elsősorban Ukrajnában, Szíriában, Irakban, Líbiában és Jemenben terjednek a fegyveres konfliktusok, és mindazon nemzetközi konfliktusok miatt, amelyek az egyre inkább globalizált világban veszélyt jelentenek a világ stabilitására és biztonságára nézve, és amelyek miatt az Unió szomszédságában csökkent a stabilitás és a biztonság; megjegyzi, hogy a konfliktus sújtotta államokba irányuló fegyverkereskedelem hozzájárulhatott e konfliktusok kialakulásához;

| 2. | sajnálatosnak tartja, hogy a számos fegyverkivitel-ellenőrzési rendszer ellenére az elmúlt két év fejleményei azt mutatják, hogy a fegyverek gyakran kerülnek terroristák vagy olyan országok elnyomó rezsimjei kezébe, ahol gyermekeket toboroznak vagy bevethetik őket, illetve olyan rezsimek birtokába, amelyek a nemzetközi terrorizmussal kétes kapcsolatban állnak és elnyomó belpolitikát és agresszív külpolitikát folytatnak, ezért úgy véli, hogy hatékony fegyverkivitel-ellenőrzési rendszereket kell bevezetni; elítéli a belső és külső bizonytalanság és fegyveres konfliktusok szítására, vagy a belső elnyomás, regionális konfliktusok és az emberi jogok és az alapvető szabadságok súlyos megsértésének támogatására irányuló fegyverhasználatot; sajnálatosnak tartja továbbá, hogy a tiltott fegyverkereskedelem továbbra is jelentős, jövedelmező üzletág; |
| --- | --- |

2.

sajnálatosnak tartja, hogy a számos fegyverkivitel-ellenőrzési rendszer ellenére az elmúlt két év fejleményei azt mutatják, hogy a fegyverek gyakran kerülnek terroristák vagy olyan országok elnyomó rezsimjei kezébe, ahol gyermekeket toboroznak vagy bevethetik őket, illetve olyan rezsimek birtokába, amelyek a nemzetközi terrorizmussal kétes kapcsolatban állnak és elnyomó belpolitikát és agresszív külpolitikát folytatnak, ezért úgy véli, hogy hatékony fegyverkivitel-ellenőrzési rendszereket kell bevezetni; elítéli a belső és külső bizonytalanság és fegyveres konfliktusok szítására, vagy a belső elnyomás, regionális konfliktusok és az emberi jogok és az alapvető szabadságok súlyos megsértésének támogatására irányuló fegyverhasználatot; sajnálatosnak tartja továbbá, hogy a tiltott fegyverkereskedelem továbbra is jelentős, jövedelmező üzletág;

| 3. | sajnálatosnak tartja, hogy évente körülbelül félmillióan (15) halnak meg fegyveres erőszak következtében, egyrészt fegyveres konfliktusokban, másrészt bűncselekményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

sajnálatosnak tartja, hogy évente körülbelül félmillióan (15) halnak meg fegyveres erőszak következtében, egyrészt fegyveres konfliktusokban, másrészt bűncselekményekkel kapcsolatban;

| 4. | ismételten kijelenti, hogy a közös álláspont betartása alapvető az uniós elvek és értékek érvényre juttatása – kiváltképpen a nemzetközi emberi jogi jogszabályok és a nemzetközi humanitárius jog, valamint a saját biztonsága, illetve a regionális és globális biztonság tekintetében vállalt uniós kötelezettségek – szempontjából; |
| --- | --- |

4.

ismételten kijelenti, hogy a közös álláspont betartása alapvető az uniós elvek és értékek érvényre juttatása – kiváltképpen a nemzetközi emberi jogi jogszabályok és a nemzetközi humanitárius jog, valamint a saját biztonsága, illetve a regionális és globális biztonság tekintetében vállalt uniós kötelezettségek – szempontjából;

| 5. | megjegyzi, hogy az uniós tagállamok jelentős globális fegyverexportőrök: a 16. éves jelentés szerint 2013-ban 36,711 milliárd EUR értékű kivitelükből 10,735 EUR értékben a tagállamokba, 25,976 milliárd EUR értékben pedig harmadik országokba irányult; megismétli, hogy a közös álláspont 10. cikke értelmében a gazdasági, kereskedelmi és ipari érdekek tagállamok általi figyelembevétele nem befolyásolhatja a fegyverkivitelt szabályozó nyolc kritérium alkalmazását; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az uniós tagállamok jelentős globális fegyverexportőrök: a 16. éves jelentés szerint 2013-ban 36,711 milliárd EUR értékű kivitelükből 10,735 EUR értékben a tagállamokba, 25,976 milliárd EUR értékben pedig harmadik országokba irányult; megismétli, hogy a közös álláspont 10. cikke értelmében a gazdasági, kereskedelmi és ipari érdekek tagállamok általi figyelembevétele nem befolyásolhatja a fegyverkivitelt szabályozó nyolc kritérium alkalmazását;

| 6. | sajnálja azonban, hogy a 10. cikket gyakran figyelmen kívül hagyják, különösen mivel a védelmi ágazatban tevékenykedő vállalkozások európai forgalomkiesésüket egyre nagyobb mértékben az EU-n kívülre történő kivitellel ellensúlyozzák; mélységesen aggasztják azon következmények, amelyeket az érzékeny ismeretek és technológiák harmadik országoknak történő átadása idézett elő az EU biztonságára és védelmére nézve, ami az eltérő stratégiai érdekekkel rendelkező harmadik országoktól, például Oroszországtól való függőség fokozott kockázatával jár; |
| --- | --- |

6.

sajnálja azonban, hogy a 10. cikket gyakran figyelmen kívül hagyják, különösen mivel a védelmi ágazatban tevékenykedő vállalkozások európai forgalomkiesésüket egyre nagyobb mértékben az EU-n kívülre történő kivitellel ellensúlyozzák; mélységesen aggasztják azon következmények, amelyeket az érzékeny ismeretek és technológiák harmadik országoknak történő átadása idézett elő az EU biztonságára és védelmére nézve, ami az eltérő stratégiai érdekekkel rendelkező harmadik országoktól, például Oroszországtól való függőség fokozott kockázatával jár;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a védelmi iparnak a tagállamok védelme és biztonsága végrehajtásának eszközeként kell szolgálnia biztosítva az ellátás biztonságát az Unióban, miközben hozzájárul a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a közös biztonság- és védelempolitika megerősítésének végrehajtásához, mivel ez fontos szerepet játszik a globális stabilitás és biztonság garantálásában; elismeri, hogy a fegyverkivitel elengedhetetlen az európai védelmi ipari és technológiai bázis megerősítéséhez és továbbfejlesztéséhez, és amely fontos az innovációs és technológiai fejlesztések széles skálájához; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a védelmi iparnak a tagállamok védelme és biztonsága végrehajtásának eszközeként kell szolgálnia biztosítva az ellátás biztonságát az Unióban, miközben hozzájárul a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a közös biztonság- és védelempolitika megerősítésének végrehajtásához, mivel ez fontos szerepet játszik a globális stabilitás és biztonság garantálásában; elismeri, hogy a fegyverkivitel elengedhetetlen az európai védelmi ipari és technológiai bázis megerősítéséhez és továbbfejlesztéséhez, és amely fontos az innovációs és technológiai fejlesztések széles skálájához;

| 8. | elismeri azon fegyverkivitelek jogszerűségét, amelyek teljes mértékben megfelelnek a 2008/944/KKBP közös álláspont 4. cikke c)bekezdésében foglalt kritériumoknak, és amelyeket az Unióhoz intézett kérések és megkeresések nyomán hajtanak végre a védelemhez való joggal összhangban; jogos önvédelem esetében támogatja a védelmi fegyverek szállítását; tudomásul veszi bizonyos tagállamok azzal kapcsolatos döntését, hogy védelmi fegyvereket szállítanak az iraki kurd fegyveres erők (Pesmerga) és Ukrajna számára; megállapítja, hogy a tagállamok e tekintetben nem egyeztetnek egymással; |
| --- | --- |

8.

elismeri azon fegyverkivitelek jogszerűségét, amelyek teljes mértékben megfelelnek a 2008/944/KKBP közös álláspont 4. cikke c)bekezdésében foglalt kritériumoknak, és amelyeket az Unióhoz intézett kérések és megkeresések nyomán hajtanak végre a védelemhez való joggal összhangban; jogos önvédelem esetében támogatja a védelmi fegyverek szállítását; tudomásul veszi bizonyos tagállamok azzal kapcsolatos döntését, hogy védelmi fegyvereket szállítanak az iraki kurd fegyveres erők (Pesmerga) és Ukrajna számára; megállapítja, hogy a tagállamok e tekintetben nem egyeztetnek egymással;

| 9. | rámutat arra, hogy bár az embargókat vagy a konfliktusokat követően az engedélyek megtagadása és felfüggesztése kedvező jelnek tekinthető, ugyanakkor azt jelzi, hogy az EU exportpolitikája pusztán reagáló jellegű; úgy véli, hogy a közös álláspont szerint az engedélyezés előtt a fogadó országokkal és az Unió biztonsági érdekeivel kapcsolatos konkrét kockázatok tekintetében alapos értékelésre van szükség; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy bár az embargókat vagy a konfliktusokat követően az engedélyek megtagadása és felfüggesztése kedvező jelnek tekinthető, ugyanakkor azt jelzi, hogy az EU exportpolitikája pusztán reagáló jellegű; úgy véli, hogy a közös álláspont szerint az engedélyezés előtt a fogadó országokkal és az Unió biztonsági érdekeivel kapcsolatos konkrét kockázatok tekintetében alapos értékelésre van szükség;

| 10. | megjegyzi, hogy a fegyverek és robbanóanyagok eltérítéséből, csempészetéből és felhalmozásából eredő kockázatok egyre nagyobbak és továbbra is megoldandó kihívást jelentenek; hangsúlyozza, hogy a fegyvercsempészet és -kereskedelem növekedése, valamint a belépési pontokon, például a kikötőkben való ellenőrzések hiánya miatt a magas szintű korrupció jellemezte harmadik országokból származó fegyverekkel kapcsolatos kockázatok megjelenhetnek Európában, ami veszélyezteti az emberek biztonságát, amint azt az EUROPOL legfrissebb jelentése is kiemelte (16); |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a fegyverek és robbanóanyagok eltérítéséből, csempészetéből és felhalmozásából eredő kockázatok egyre nagyobbak és továbbra is megoldandó kihívást jelentenek; hangsúlyozza, hogy a fegyvercsempészet és -kereskedelem növekedése, valamint a belépési pontokon, például a kikötőkben való ellenőrzések hiánya miatt a magas szintű korrupció jellemezte harmadik országokból származó fegyverekkel kapcsolatos kockázatok megjelenhetnek Európában, ami veszélyezteti az emberek biztonságát, amint azt az EUROPOL legfrissebb jelentése is kiemelte (16);

| 11. | hangsúlyozza, hogy a fegyverkivitel ellenőrzése az EU kül- és biztonságpolitikájának szerves részét képezi és az EUMSZ 21. cikkében foglalt elvek irányadóak rá, azaz a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása, a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság fokozása; emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú a fegyverkivitel és az EU mint az emberi jogok globális szószólójának hitelessége közötti összhang biztosítása; mélyen meg van győződve arról, hogy a közös álláspontban foglalt nyolc kritérium hatékonyabb végrehajtása jelentős mértékben hozzájárulna mind a KKBP, mind a KBVP fejlődéséhez; arra hív fel, hogy a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó új uniós globális stratégia megfelelőképpen vegye figyelembe a fegyverkivitellel kapcsolatos kérdéseket, tekintettel a megváltozott biztonsági környezetre és a kapcsolódó kockázatokra, valamint az európai biztonsági érdekekre leselkedő veszélyekre; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a fegyverkivitel ellenőrzése az EU kül- és biztonságpolitikájának szerves részét képezi és az EUMSZ 21. cikkében foglalt elvek irányadóak rá, azaz a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása, a béke megőrzése, a konfliktusok megelőzése és a nemzetközi biztonság fokozása; emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú a fegyverkivitel és az EU mint az emberi jogok globális szószólójának hitelessége közötti összhang biztosítása; mélyen meg van győződve arról, hogy a közös álláspontban foglalt nyolc kritérium hatékonyabb végrehajtása jelentős mértékben hozzájárulna mind a KKBP, mind a KBVP fejlődéséhez; arra hív fel, hogy a kül- és biztonságpolitikára vonatkozó új uniós globális stratégia megfelelőképpen vegye figyelembe a fegyverkivitellel kapcsolatos kérdéseket, tekintettel a megváltozott biztonsági környezetre és a kapcsolódó kockázatokra, valamint az európai biztonsági érdekekre leselkedő veszélyekre;

| 12. | sajnálatosnak tartja, hogy a jogellenes, tiltott és szabályozatlan fegyvertranszferek továbbra is veszélyeztetik a politikai stabilitást és akadályozzák a demokratikus társadalmi és/vagy gazdasági fejlődést a világ egyes részein; elismeri, hogy a 2008/944/KKBP közös álláspont nyolcadik kritériumának következetes értelmezése és hatékony megvalósítása döntő hozzájárulást jelentene az EU fejlesztési célokkal kapcsolatos politikai koherenciájához; szorgalmazza, hogy továbbra is helyezzenek hangsúlyt a nyolcadik kritériumra, hogy fel lehessen mérni a fegyverekkel kapcsolatok kiadásoknak a szegényebb fogadó országok fejlődési esélyeire gyakorolt esetleges negatív hatásait; |
| --- | --- |

12.

sajnálatosnak tartja, hogy a jogellenes, tiltott és szabályozatlan fegyvertranszferek továbbra is veszélyeztetik a politikai stabilitást és akadályozzák a demokratikus társadalmi és/vagy gazdasági fejlődést a világ egyes részein; elismeri, hogy a 2008/944/KKBP közös álláspont nyolcadik kritériumának következetes értelmezése és hatékony megvalósítása döntő hozzájárulást jelentene az EU fejlesztési célokkal kapcsolatos politikai koherenciájához; szorgalmazza, hogy továbbra is helyezzenek hangsúlyt a nyolcadik kritériumra, hogy fel lehessen mérni a fegyverekkel kapcsolatok kiadásoknak a szegényebb fogadó országok fejlődési esélyeire gyakorolt esetleges negatív hatásait;

Fegyverkereskedelmi Szerződés

| 13. | örvendetesnek tartja a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatálybalépését; üdvözli az EU által a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemes megerősítésének és végrehajtásának előmozdítása céljából megtett tájékoztatási tevékenységeket, és e tekintetben elsősorban a legnagyobb fegyverkereskedelmet bonyolító országokkal együttesen kitartó erőfeszítéseket szorgalmaz; sürgeti, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem ratifikálták a Fegyverkereskedelmi Szerződést, mielőbb tegyék ezt meg; elismeri, hogy miközben a Fegyverkereskedelmi Szerződés pozitív előrelépést jelent, ugyanakkor nem egyértelmű (homályos fogalmak, kivételek a beszámolási kötelezettség alól, hiányzik a szankcionálási rendszer) és megvannak a saját korlátai is; |
| --- | --- |

13.

örvendetesnek tartja a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatálybalépését; üdvözli az EU által a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemes megerősítésének és végrehajtásának előmozdítása céljából megtett tájékoztatási tevékenységeket, és e tekintetben elsősorban a legnagyobb fegyverkereskedelmet bonyolító országokkal együttesen kitartó erőfeszítéseket szorgalmaz; sürgeti, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem ratifikálták a Fegyverkereskedelmi Szerződést, mielőbb tegyék ezt meg; elismeri, hogy miközben a Fegyverkereskedelmi Szerződés pozitív előrelépést jelent, ugyanakkor nem egyértelmű (homályos fogalmak, kivételek a beszámolási kötelezettség alól, hiányzik a szankcionálási rendszer) és megvannak a saját korlátai is;

| 14. | üdvözli a részes felek által 2015. augusztus 24–27. között Cancúnban megrendezett első konferencia sikerét, ám megjegyzi, hogy az éves jelentések szerkezete tekintetében nem sikerült egyezségre jutni; úgy véli, hogy a szerződés csak akkor lehet igazán sikeres, ha sikerül előmozdítani annak egyetemes alkalmazását, és ha kötelező érvényű vagy büntető mechanizmusokat vezetnek be a szabályok alkalmazásának elmulasztása esetén; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a részes felek által 2015. augusztus 24–27. között Cancúnban megrendezett első konferencia sikerét, ám megjegyzi, hogy az éves jelentések szerkezete tekintetében nem sikerült egyezségre jutni; úgy véli, hogy a szerződés csak akkor lehet igazán sikeres, ha sikerül előmozdítani annak egyetemes alkalmazását, és ha kötelező érvényű vagy büntető mechanizmusokat vezetnek be a szabályok alkalmazásának elmulasztása esetén;

| 15. | üdvözli azt a követelményt, miszerint a Fegyverkereskedelmi Szerződés részes feleinek az engedélyekkel kapcsolatos döntéshozatali eljárás során tekintetbe kell venniük azt a kockázatot, hogy az átadandó fegyverek nemi alapú erőszakhoz kapcsolódó, vagy nők és gyermekek elleni súlyos erőszakos cselekmények elkövetésére vagy elősegítésére használhatók fel; felszólítja a tagállamokat, hogy a nők és gyermekek elleni súlyos erőszakos cselekmények elkövetése vagy elősegítése tekintetében tegyék határozottabbá a közös álláspont megfogalmazását; |
| --- | --- |

15.

üdvözli azt a követelményt, miszerint a Fegyverkereskedelmi Szerződés részes feleinek az engedélyekkel kapcsolatos döntéshozatali eljárás során tekintetbe kell venniük azt a kockázatot, hogy az átadandó fegyverek nemi alapú erőszakhoz kapcsolódó, vagy nők és gyermekek elleni súlyos erőszakos cselekmények elkövetésére vagy elősegítésére használhatók fel; felszólítja a tagállamokat, hogy a nők és gyermekek elleni súlyos erőszakos cselekmények elkövetése vagy elősegítése tekintetében tegyék határozottabbá a közös álláspont megfogalmazását;

| 16. | elismerően nyilatkozik arról, hogy az EU a világon egyedülállóan jogilag kötelező erejű keretrendszerrel rendelkezik a fegyverkiviteli ellenőrzés végrehajtására, többek között a válságövezetekben és a megkérdőjelezhető emberi jogi helyzetű országokban; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy számos európai és harmadik ország a közös álláspont alapján csatlakozott a fegyverkiviteli ellenőrzési rendszerhez; |
| --- | --- |

16.

elismerően nyilatkozik arról, hogy az EU a világon egyedülállóan jogilag kötelező erejű keretrendszerrel rendelkezik a fegyverkiviteli ellenőrzés végrehajtására, többek között a válságövezetekben és a megkérdőjelezhető emberi jogi helyzetű országokban; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy számos európai és harmadik ország a közös álláspont alapján csatlakozott a fegyverkiviteli ellenőrzési rendszerhez;

| 17. | üdvözli, hogy Albánia, Bosznia-Hercegovina, Kanada, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Montenegró és Norvégia csatlakozott a 2008/944/KKBP közös álláspontban rögzített kritériumokhoz és elvekhez; megjegyzi, hogy az Unió és a csatlakozó harmadik országok között 2012 óta speciális információcsere-rendszer működik; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy Albánia, Bosznia-Hercegovina, Kanada, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Montenegró és Norvégia csatlakozott a 2008/944/KKBP közös álláspontban rögzített kritériumokhoz és elvekhez; megjegyzi, hogy az Unió és a csatlakozó harmadik országok között 2012 óta speciális információcsere-rendszer működik;

A közös álláspont

| 18. | emlékeztet arra, hogy a közös álláspont a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos összehangolt megközelítést hivatott elérni, amely a közös álláspont 3. cikke értelmében nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy korlátozóbb nemzeti politikákat hajtsanak végre; emlékeztet továbbá arra, hogy még mindig a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, hogy megtagadják bármely katonai technológia vagy fegyver átadását, és hogy a közös álláspontban meghatározott közös szabályozást a (3) preambulumbekezdés szerint a katonai technológia átadásának felügyelete során minimális követelménynek kell tekinteni; rámutat arra, hogy az európai szintű harmonizáció nem szolgálhat ürügyként a szigorúbb nemzeti szabályok enyhítésére; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a közös álláspont a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos összehangolt megközelítést hivatott elérni, amely a közös álláspont 3. cikke értelmében nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy korlátozóbb nemzeti politikákat hajtsanak végre; emlékeztet továbbá arra, hogy még mindig a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, hogy megtagadják bármely katonai technológia vagy fegyver átadását, és hogy a közös álláspontban meghatározott közös szabályozást a (3) preambulumbekezdés szerint a katonai technológia átadásának felügyelete során minimális követelménynek kell tekinteni; rámutat arra, hogy az európai szintű harmonizáció nem szolgálhat ürügyként a szigorúbb nemzeti szabályok enyhítésére;

| 19. | felszólítja a tagállamokat, hogy minden esetben következetesen értelmezzék és szigorúan alkalmazzák a közös álláspontban foglalt kritériumokat, és ne hagyják, hogy a politikai vagy gazdasági megfontolások vezéreljék a döntéshozatali folyamatot; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy bontsák fel a már megkötött szerződéseket abban az esetben, ha valamely megállapodás az élesen megváltozott helyzetnek köszönhetően sérti a közös álláspontot; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a tagállamokat, hogy minden esetben következetesen értelmezzék és szigorúan alkalmazzák a közös álláspontban foglalt kritériumokat, és ne hagyják, hogy a politikai vagy gazdasági megfontolások vezéreljék a döntéshozatali folyamatot; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy bontsák fel a már megkötött szerződéseket abban az esetben, ha valamely megállapodás az élesen megváltozott helyzetnek köszönhetően sérti a közös álláspontot;

| 20. | úgy véli, hogy a valódi problémát az jelenti, hogy a tagállamok nem szigorú szabályok mentén alkalmazzák és következetlenül értelmezik a közös álláspontot, ezért alapvetően fontosnak tartja, hogy egységesen és ambiciózusan alkalmazzák a nyolc kritériumot; e tekintetben rámutat arra, hogy hiányoznak a kritériumok megsértése esetén alkalmazandó szankcionálási mechanizmusok, és ajánlatosnak tartja olyan intézkedések előírását, amelyek független ellenőrzések lefolytatására, a közös álláspont megsértése esetén pedig szankcionálási mechanizmusok alkalmazására irányulnak; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a valódi problémát az jelenti, hogy a tagállamok nem szigorú szabályok mentén alkalmazzák és következetlenül értelmezik a közös álláspontot, ezért alapvetően fontosnak tartja, hogy egységesen és ambiciózusan alkalmazzák a nyolc kritériumot; e tekintetben rámutat arra, hogy hiányoznak a kritériumok megsértése esetén alkalmazandó szankcionálási mechanizmusok, és ajánlatosnak tartja olyan intézkedések előírását, amelyek független ellenőrzések lefolytatására, a közös álláspont megsértése esetén pedig szankcionálási mechanizmusok alkalmazására irányulnak;

| 21. | tudomásul veszi a 2008/944/KKBP közös álláspontnak a COARM által elvégzett felülvizsgálatát és azt a következtetést, miszerint az álláspont megfelelően szolgálja a Tanács által kitűzött célokat, és hogy összhangban áll a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel; megállapítja, hogy a súlyos szíriai és iraki helyzet, a fokozódó terrorcselekmények, és a Közel-Keleten és Észak-Afrikában elterjedt, az Unió biztonságára esetleg kiható konfliktusok és instabilitás ellenére nem történt változtatás; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi a 2008/944/KKBP közös álláspontnak a COARM által elvégzett felülvizsgálatát és azt a következtetést, miszerint az álláspont megfelelően szolgálja a Tanács által kitűzött célokat, és hogy összhangban áll a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel; megállapítja, hogy a súlyos szíriai és iraki helyzet, a fokozódó terrorcselekmények, és a Közel-Keleten és Észak-Afrikában elterjedt, az Unió biztonságára esetleg kiható konfliktusok és instabilitás ellenére nem történt változtatás;

| 22. | tudomásul veszi a Tanács közös álláspontjához kapcsolódó felhasználói útmutatónak és az EU katonai listájának aktualizálását; várakozással tekint egy új online információmegosztási mechanizmusnak a COARM általi elfogadása elé; üdvözli a Fegyverkereskedelmi Szerződés azon szempontjaira való új hivatkozásokat, amelyek még nem szerepelnek a közös álláspontban, valamint a hetedik kritériumra vonatkozó részletes útmutatás módosításait; erőfeszítések megtételére szólít fel, különösen a nyolcadik kritérium eredményes végrehajtására vonatkozó iránymutatás tekintetében; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a Tanács közös álláspontjához kapcsolódó felhasználói útmutatónak és az EU katonai listájának aktualizálását; várakozással tekint egy új online információmegosztási mechanizmusnak a COARM általi elfogadása elé; üdvözli a Fegyverkereskedelmi Szerződés azon szempontjaira való új hivatkozásokat, amelyek még nem szerepelnek a közös álláspontban, valamint a hetedik kritériumra vonatkozó részletes útmutatás módosításait; erőfeszítések megtételére szólít fel, különösen a nyolcadik kritérium eredményes végrehajtására vonatkozó iránymutatás tekintetében;

| 23. | felhívja a tagállamokat a nyolc kritérium szigorúbb alkalmazásának biztosítására; úgy gondolja, hogy európai szinten a COARM-hoz tartozó tagállamoknak bővíteniük kell vizsgálataikat, hogy figyelembe vegyék a célországban fennálló viszonyokat, valamint a szóban forgó konkrét katonai technológiát; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy alkalmazzanak szigorúbb nemzeti kritériumokat; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat a nyolc kritérium szigorúbb alkalmazásának biztosítására; úgy gondolja, hogy európai szinten a COARM-hoz tartozó tagállamoknak bővíteniük kell vizsgálataikat, hogy figyelembe vegyék a célországban fennálló viszonyokat, valamint a szóban forgó konkrét katonai technológiát; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy alkalmazzanak szigorúbb nemzeti kritériumokat;

| 24. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban a jogi eljárások vállalatok általi (vélt vagy valós) kilátásba helyezése hatással lehet a kiviteli engedélyek iránti kérelmek elbírálására; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a nyolc kritérium szigorú és pontos alkalmazása biztosítja az engedélyek visszautasításához szükséges alapokat; |
| --- | --- |

24.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy néhány tagállamban a jogi eljárások vállalatok általi (vélt vagy valós) kilátásba helyezése hatással lehet a kiviteli engedélyek iránti kérelmek elbírálására; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a nyolc kritérium szigorú és pontos alkalmazása biztosítja az engedélyek visszautasításához szükséges alapokat;

| 25. | tudomásul veszi, hogy a második kritérium értelmében a tagállamok csak akkor kötelesek megtagadni a kiviteli engedélyt, ha nyilvánvaló kockázata van annak, hogy az exportálandó katonai technológiát vagy felszerelést belső elnyomásra használhatják fel; figyelembe véve, hogy ez a kritérium teret enged a közös szabályok nem következetes alkalmazásának, kéri, hogy a második kritérium további pontosítása érdekében konzultáljanak az Európa Tanács képviselőivel, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és az emberi jogi szervezetekkel; |
| --- | --- |

25.

tudomásul veszi, hogy a második kritérium értelmében a tagállamok csak akkor kötelesek megtagadni a kiviteli engedélyt, ha nyilvánvaló kockázata van annak, hogy az exportálandó katonai technológiát vagy felszerelést belső elnyomásra használhatják fel; figyelembe véve, hogy ez a kritérium teret enged a közös szabályok nem következetes alkalmazásának, kéri, hogy a második kritérium további pontosítása érdekében konzultáljanak az Európa Tanács képviselőivel, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és az emberi jogi szervezetekkel;

| 26. | bírálja, hogy több tagállam rendszeresen megsérti a nyolc kritériumot; sajnálja, hogy a nyolc kritérium tagállamok általi megsértésére nem vezettek be semmilyen szankcionálási mechanizmust, és erre vonatkozóan nincsenek tervek sem; úgy véli, hogy biztosítani kell a független ellenőrzés elvégzésének módjait és eszközeit, valamint a közös álláspont megsértése esetén alkalmazandó szankcionálási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

26.

bírálja, hogy több tagállam rendszeresen megsérti a nyolc kritériumot; sajnálja, hogy a nyolc kritérium tagállamok általi megsértésére nem vezettek be semmilyen szankcionálási mechanizmust, és erre vonatkozóan nincsenek tervek sem; úgy véli, hogy biztosítani kell a független ellenőrzés elvégzésének módjait és eszközeit, valamint a közös álláspont megsértése esetén alkalmazandó szankcionálási mechanizmusokat;

| 27. | arra kér minden tagállamot, hogy elővigyázatosságból foglalkozzanak a fegyvertranszferrel kapcsolatos engedélyezési eljárások terén felmerülő kockázatokkal, miként az általánosan bevett gyakorlat az egyéb problémák – például a terrorizmus, a pénzmosás és a környezetvédelmi megfontolások – kezelésénél is; |
| --- | --- |

27.

arra kér minden tagállamot, hogy elővigyázatosságból foglalkozzanak a fegyvertranszferrel kapcsolatos engedélyezési eljárások terén felmerülő kockázatokkal, miként az általánosan bevett gyakorlat az egyéb problémák – például a terrorizmus, a pénzmosás és a környezetvédelmi megfontolások – kezelésénél is;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az embargókkal kapcsolatban koherensebb politikára van szükség, amelyet azonnali hatállyal alkalmazni kell; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék egyértelművé a „katonai” és „nem katonai” fegyverek kivitelével kapcsolatos nemzeti és nemzetközi előírásokat, amelyek következtében a „nem katonainak” minősített kézifegyverek átadása révén megkerülhetők a szabályozási rendszerek; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az embargókkal kapcsolatban koherensebb politikára van szükség, amelyet azonnali hatállyal alkalmazni kell; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék egyértelművé a „katonai” és „nem katonai” fegyverek kivitelével kapcsolatos nemzeti és nemzetközi előírásokat, amelyek következtében a „nem katonainak” minősített kézifegyverek átadása révén megkerülhetők a szabályozási rendszerek;

| 29. | emlékeztet arra, hogy a lőfegyverek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyv 10. cikkének végrehajtásáról szóló 258/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet a polgári felhasználásra szánt lőfegyverek átadásának hatékony ellenőrzését célozza; elismeri a polgári célokra használt vadász- és sportfegyverek kivitelének e rendelet szerinti jogszerűségét; üdvözli a lőfegyverekről (ezen belül is a fegyverek hatástalanításáról, a közigazgatási szankciókról és a jelzőfegyverekről) szóló uniós jogszabályok felülvizsgálatát és a szomszédos országokkal való, a fegyvercsempészettel kapcsolatos rendőrségi együttműködés megerősítésére irányuló szándékot; ennek megfelelően kéri a Bizottságot az EUROPOL kapacitásainak megerősítésére; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy a lőfegyverek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyv 10. cikkének végrehajtásáról szóló 258/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet a polgári felhasználásra szánt lőfegyverek átadásának hatékony ellenőrzését célozza; elismeri a polgári célokra használt vadász- és sportfegyverek kivitelének e rendelet szerinti jogszerűségét; üdvözli a lőfegyverekről (ezen belül is a fegyverek hatástalanításáról, a közigazgatási szankciókról és a jelzőfegyverekről) szóló uniós jogszabályok felülvizsgálatát és a szomszédos országokkal való, a fegyvercsempészettel kapcsolatos rendőrségi együttműködés megerősítésére irányuló szándékot; ennek megfelelően kéri a Bizottságot az EUROPOL kapacitásainak megerősítésére;

| 30. | felszólítja a tagállamokat, hogy a közös álláspontba foglaljanak bele egy olyan mechanizmust, amely automatikusan befagyasztaná a meglévő fegyverkiviteli engedélyeket azon országok irányába, amelyekkel szemben a fegyverkiviteli engedély kiadását követően vezettek be európai fegyverembargót; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a tagállamokat, hogy a közös álláspontba foglaljanak bele egy olyan mechanizmust, amely automatikusan befagyasztaná a meglévő fegyverkiviteli engedélyeket azon országok irányába, amelyekkel szemben a fegyverkiviteli engedély kiadását követően vezettek be európai fegyverembargót;

| 31. | javasolja azon lehetőség megvizsgálását, hogy a nyolc kritériumot a fegyverkivitellel kapcsolatos szolgáltatások (például a tanácsadás) kereskedelmére és az uniós székhelyű katonai magánvállalatok harmadik országokban folytatott tevékenységére is alkalmazzák és kiterjesszék; az úszó fegyverraktárak kérdésével kapcsolatban egységes uniós megközelítést szorgalmaz; |
| --- | --- |

31.

javasolja azon lehetőség megvizsgálását, hogy a nyolc kritériumot a fegyverkivitellel kapcsolatos szolgáltatások (például a tanácsadás) kereskedelmére és az uniós székhelyű katonai magánvállalatok harmadik országokban folytatott tevékenységére is alkalmazzák és kiterjesszék; az úszó fegyverraktárak kérdésével kapcsolatban egységes uniós megközelítést szorgalmaz;

| 32. | felszólít minden olyan tagállamot, amely még nem tett maradéktalanul eleget a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP tanácsi közös álláspontnak, hogy szolgáljanak magyarázattal arról, hogy ezt miért nem tették még meg, illetve mikor és milyen lépéseket kívánnak tenni annak érdekében, hogy eleget tegyenek az e közös álláspontban foglalt kötelezettségeiknek; ösztönzi a tagállamokat, hogy a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos jogszabályaikba foglalják bele a fegyverszállítási és fegyverfinanszírozási szolgáltatásokat is; |
| --- | --- |

32.

felszólít minden olyan tagállamot, amely még nem tett maradéktalanul eleget a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP tanácsi közös álláspontnak, hogy szolgáljanak magyarázattal arról, hogy ezt miért nem tették még meg, illetve mikor és milyen lépéseket kívánnak tenni annak érdekében, hogy eleget tegyenek az e közös álláspontban foglalt kötelezettségeiknek; ösztönzi a tagállamokat, hogy a fegyverkereskedelemmel kapcsolatos jogszabályaikba foglalják bele a fegyverszállítási és fegyverfinanszírozási szolgáltatásokat is;

| 33. | aggasztja a kivitelek eltérítésének lehetősége, és felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki hatékony ellenőrzési rendszert (nyomon követési rendszert, a visszaélést tiltó záradék végfelhasználói tanúsítványba való beillesztését és a végfelhasználók helyszíni vizsgálatát), ideértve az e célra kijelölt személyzet megerősítését; meggyőződése, hogy a tagállamoknak egymás között, az Europollal és az Eurojusttal, valamint a harmadik országokkal megerősített együttműködést kell folytatniuk annak érdekében, hogy az illegális fegyverszállításban érintett kereskedőkkel és csempészekkel szemben lehetővé tegyék bűnvádi eljárás indítását; felhívja a Tanácsot, hogy jobban hangolja össze a hetedik kritériumot a Fegyverkereskedelmi Szerződés 11. cikkével; |
| --- | --- |

33.

aggasztja a kivitelek eltérítésének lehetősége, és felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki hatékony ellenőrzési rendszert (nyomon követési rendszert, a visszaélést tiltó záradék végfelhasználói tanúsítványba való beillesztését és a végfelhasználók helyszíni vizsgálatát), ideértve az e célra kijelölt személyzet megerősítését; meggyőződése, hogy a tagállamoknak egymás között, az Europollal és az Eurojusttal, valamint a harmadik országokkal megerősített együttműködést kell folytatniuk annak érdekében, hogy az illegális fegyverszállításban érintett kereskedőkkel és csempészekkel szemben lehetővé tegyék bűnvádi eljárás indítását; felhívja a Tanácsot, hogy jobban hangolja össze a hetedik kritériumot a Fegyverkereskedelmi Szerződés 11. cikkével;

| 34. | mélységesen aggasztja, hogy az EU exportellenőrzése kijátszható a harmadik országokban történő engedélyezett gyártás vagy uniós székhelyű vállalatok tengerentúli leányvállalatai révén; arra ösztönzi a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportot (COARM), hogy a következő éves jelentésében alaposan vizsgálja meg ezt a kérdést; |
| --- | --- |

34.

mélységesen aggasztja, hogy az EU exportellenőrzése kijátszható a harmadik országokban történő engedélyezett gyártás vagy uniós székhelyű vállalatok tengerentúli leányvállalatai révén; arra ösztönzi a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportot (COARM), hogy a következő éves jelentésében alaposan vizsgálja meg ezt a kérdést;

| 35. | kéri a munkavégzés nagyobb összehangolását a Tanácson és az EKSZ-en belül a konfliktusmegelőzéssel, a fejlődéssel és az emberi jogokkal kapcsolatos vonatkozások megfelelő figyelembevételének biztosítása érdekében; a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoport (COARM) és az emberi jogi munkacsoport (COHOM) közötti rendszeres konzultációkat szorgalmaz, valamint kéri a COARM-ot, hogy vegye fel a kapcsolatot minden érintett uniós szereplővel – például az Intcennel, a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával és az uniós küldöttségekkel – annak érdekében, hogy még nagyobb összhangot teremtsenek és megosszák azokat az információkat, amelyek fontosak lehetnek a fegyvertranszferek engedélyezésével kapcsolatos döntéseknél, különösen a javasolt fogadó országokat érintő kockázatok tekintetében, és ezáltal javítsák a közös állásponttal összefüggésben hozott döntések minőségét; |
| --- | --- |

35.

kéri a munkavégzés nagyobb összehangolását a Tanácson és az EKSZ-en belül a konfliktusmegelőzéssel, a fejlődéssel és az emberi jogokkal kapcsolatos vonatkozások megfelelő figyelembevételének biztosítása érdekében; a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoport (COARM) és az emberi jogi munkacsoport (COHOM) közötti rendszeres konzultációkat szorgalmaz, valamint kéri a COARM-ot, hogy vegye fel a kapcsolatot minden érintett uniós szereplővel – például az Intcennel, a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával és az uniós küldöttségekkel – annak érdekében, hogy még nagyobb összhangot teremtsenek és megosszák azokat az információkat, amelyek fontosak lehetnek a fegyvertranszferek engedélyezésével kapcsolatos döntéseknél, különösen a javasolt fogadó országokat érintő kockázatok tekintetében, és ezáltal javítsák a közös állásponttal összefüggésben hozott döntések minőségét;

Átláthatóság

| 36. | sajnálja, hogy a tizenhatodik éves jelentést későn fogadták el, amely minden eddiginél nagyobb késedelmet szenvedett; |
| --- | --- |

36.

sajnálja, hogy a tizenhatodik éves jelentést későn fogadták el, amely minden eddiginél nagyobb késedelmet szenvedett;

| 37. | megjegyzi, hogy a teljes körű információszolgáltatás kiterjed mind a kibocsátott fegyverkiviteli engedélyek, mind a tényleges kivitel pénzügyi értékére vonatkozó adatokra, rendeltetési hely és az uniós katonai lista kategóriái szerinti bontásban; felszólítja a többi tagállamot, hogy tegyenek eleget az éves jelentéstétellel kapcsolatos kötelezettségüknek és visszamenőleg szolgáltassanak adatokat a tizenhatodik éves jelentéshez, valamint időben szolgáltassanak adatokat a következő éves jelentésekhez; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a teljes körű információszolgáltatás kiterjed mind a kibocsátott fegyverkiviteli engedélyek, mind a tényleges kivitel pénzügyi értékére vonatkozó adatokra, rendeltetési hely és az uniós katonai lista kategóriái szerinti bontásban; felszólítja a többi tagállamot, hogy tegyenek eleget az éves jelentéstétellel kapcsolatos kötelezettségüknek és visszamenőleg szolgáltassanak adatokat a tizenhatodik éves jelentéshez, valamint időben szolgáltassanak adatokat a következő éves jelentésekhez;

| 38. | megállapítja, hogy a jelentés egységes tájékoztatást foglal magában a kiadott kiviteli engedélyekre vonatkozóan, viszont nem tartalmaz átfogó információt a tényleges fegyverkivitelről; sürgeti a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vizsgálják meg, milyen módon lehet javítani a jelentéstételi kötelezettség betartását, valamint növelni a kiviteli ellenőrzési keretrendszer átláthatóságát és nyilvános ellenőrzését, azaz miként biztosítható, hogy a tagállamok minden fegyverkivitelről jelentést tegyenek; kéri e hiányosság pótlását, és ennek megfelelően egy olyan éves jelentés kidolgozását, amely típus és célország szerinti bontásban tartalmazza a tényleges fegyverkiviteli adatokat; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy a jelentés egységes tájékoztatást foglal magában a kiadott kiviteli engedélyekre vonatkozóan, viszont nem tartalmaz átfogó információt a tényleges fegyverkivitelről; sürgeti a Tanácsot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vizsgálják meg, milyen módon lehet javítani a jelentéstételi kötelezettség betartását, valamint növelni a kiviteli ellenőrzési keretrendszer átláthatóságát és nyilvános ellenőrzését, azaz miként biztosítható, hogy a tagállamok minden fegyverkivitelről jelentést tegyenek; kéri e hiányosság pótlását, és ennek megfelelően egy olyan éves jelentés kidolgozását, amely típus és célország szerinti bontásban tartalmazza a tényleges fegyverkiviteli adatokat;

| 39. | kéri egy egységes jelentéstételi és benyújtási eljárás – többek között határidő – bevezetését a tényleges kivitelre vonatkozó információk és az összes tagállamban egységesen alkalmazandó és követendő, engedélyekkel kapcsolatos adatok tekintetében; felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak be átfogó jelentést a megtagadott engedélyekről, beleértve a fogadó állammal és az adott hatósággal kapcsolatos, engedélyspecifikus információkat, az átadandó áruk megnevezését és mennyiségét a katonai lista alkategóriáinak figyelembevételével, valamint feltüntetve a megtagadás pontos okát; azt javasolja, hogy változtassák meg az éves jelentés formátumát, a jelentést tegyék nyilvánossá, interaktívvá és kereshető online adatbázissá; |
| --- | --- |

39.

kéri egy egységes jelentéstételi és benyújtási eljárás – többek között határidő – bevezetését a tényleges kivitelre vonatkozó információk és az összes tagállamban egységesen alkalmazandó és követendő, engedélyekkel kapcsolatos adatok tekintetében; felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak be átfogó jelentést a megtagadott engedélyekről, beleértve a fogadó állammal és az adott hatósággal kapcsolatos, engedélyspecifikus információkat, az átadandó áruk megnevezését és mennyiségét a katonai lista alkategóriáinak figyelembevételével, valamint feltüntetve a megtagadás pontos okát; azt javasolja, hogy változtassák meg az éves jelentés formátumát, a jelentést tegyék nyilvánossá, interaktívvá és kereshető online adatbázissá;

| 40. | fokozottabb konzultációt kér a tagállamok között a törékeny helyzetű és instabil – elsősorban a szomszédos területeken agresszívan fellépő – régiókba vagy országokba történő kereskedelem tekintetében; a fegyverkivitel és a kettős felhasználású technológiák értékesítése terén az Oroszországgal szembeni uniós szankciórendszer végrehajtásának mélyreható és rendszeres ellenőrzését szorgalmazza; felhívja a tagállamokat, hogy hozzák létre a fegyverkivitellel kapcsolatos jogszabályok megsértése miatt elítélt személyek (jogi és magánszemélyek) és az azonosított eltérítési esetek listáját, valamint azon személyek jegyzékét, akikről – bár nem lehetett bíróságon elítélni őket – megállapítást nyert, hogy visszaéléseket követtek el a fegyverkereskedelem terén, vagy a nemzetközi biztonságot veszélyeztető cselekményekben vettek részt; felhívja a tagállamokat, hogy szolgáltassanak részletes információkat a megadott engedélyek visszavonására és felfüggesztésére vonatkozó eljárásokról az embargó alá helyezett országok tekintetében; |
| --- | --- |

40.

fokozottabb konzultációt kér a tagállamok között a törékeny helyzetű és instabil – elsősorban a szomszédos területeken agresszívan fellépő – régiókba vagy országokba történő kereskedelem tekintetében; a fegyverkivitel és a kettős felhasználású technológiák értékesítése terén az Oroszországgal szembeni uniós szankciórendszer végrehajtásának mélyreható és rendszeres ellenőrzését szorgalmazza; felhívja a tagállamokat, hogy hozzák létre a fegyverkivitellel kapcsolatos jogszabályok megsértése miatt elítélt személyek (jogi és magánszemélyek) és az azonosított eltérítési esetek listáját, valamint azon személyek jegyzékét, akikről – bár nem lehetett bíróságon elítélni őket – megállapítást nyert, hogy visszaéléseket követtek el a fegyverkereskedelem terén, vagy a nemzetközi biztonságot veszélyeztető cselekményekben vettek részt; felhívja a tagállamokat, hogy szolgáltassanak részletes információkat a megadott engedélyek visszavonására és felfüggesztésére vonatkozó eljárásokról az embargó alá helyezett országok tekintetében;

| 41. | elengedhetetlennek tartja, hogy az uniós tagjelölt országok tiszteletben tartsák az Unió fegyverkivitellel és fegyverkereskedelemmel kapcsolatos álláspontját és elveit; |
| --- | --- |

41.

elengedhetetlennek tartja, hogy az uniós tagjelölt országok tiszteletben tartsák az Unió fegyverkivitellel és fegyverkereskedelemmel kapcsolatos álláspontját és elveit;

| 42. | kéri, hogy a rendőrségek és a határrendészeti hatóságok közötti, információ- és adatbáziscserén alapuló együttműködési eljárásokon keresztül ellenőrizzék az illegális fegyverkereskedelmet és működjenek együtt annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék az Unió és polgárai biztonságának kockázatait; |
| --- | --- |

42.

kéri, hogy a rendőrségek és a határrendészeti hatóságok közötti, információ- és adatbáziscserén alapuló együttműködési eljárásokon keresztül ellenőrizzék az illegális fegyverkereskedelmet és működjenek együtt annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék az Unió és polgárai biztonságának kockázatait;

Nyilvános ellenőrzés

| 43. | emlékeztet arra, hogy a tagállamokra hárul a politikai felelősség azzal kapcsolatban, hogy exportálnak-e katonai vagy kettős felhasználású termékeket; felszólítja a tagállamokat, hogy minden egyes kiadott engedélyről nyújtsanak részletes tájékoztatást, hogy európai szinten ellenőrizni lehessen, hogy egy ország se szegje meg a közös álláspont kritériumait gazdasági, politikai vagy személyes érdekekből; kéri, hogy az EKSZ/COARM vállalja magára azon engedélyek elemzésének feladatát, amelyek esetében kétségek merülnek fel a közös álláspontban előírt kritériumok teljesülését illetően; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy a tagállamokra hárul a politikai felelősség azzal kapcsolatban, hogy exportálnak-e katonai vagy kettős felhasználású termékeket; felszólítja a tagállamokat, hogy minden egyes kiadott engedélyről nyújtsanak részletes tájékoztatást, hogy európai szinten ellenőrizni lehessen, hogy egy ország se szegje meg a közös álláspont kritériumait gazdasági, politikai vagy személyes érdekekből; kéri, hogy az EKSZ/COARM vállalja magára azon engedélyek elemzésének feladatát, amelyek esetében kétségek merülnek fel a közös álláspontban előírt kritériumok teljesülését illetően;

| 44. | határozott meggyőződése, hogy a polgároknak és a parlamenteknek joguk van ahhoz, hogy részletesen tájékoztassák őket a kormányuk által a fegyverkivitellel kapcsolatban hozott döntésekről, mivel ezek kihatnak az adott nemzet és az érintett országok biztonságára és jólétére, illetve összhangban az átláthatóság és a nyilvánosság általi fokozottabb ellenőrzés érdekeivel; kéri a jelentések nyilvánossá tételét; |
| --- | --- |

44.

határozott meggyőződése, hogy a polgároknak és a parlamenteknek joguk van ahhoz, hogy részletesen tájékoztassák őket a kormányuk által a fegyverkivitellel kapcsolatban hozott döntésekről, mivel ezek kihatnak az adott nemzet és az érintett országok biztonságára és jólétére, illetve összhangban az átláthatóság és a nyilvánosság általi fokozottabb ellenőrzés érdekeivel; kéri a jelentések nyilvánossá tételét;

| 45. | felszólítja a Tanácsot és az EKSZ-t, hogy javítsák az uniós szankciók és fegyverembargók politikák tekintetében az információkhoz való hozzáférést, mivel ezen információk gyakran elavultak vagy nehezen hozzáférhető formában állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Tanácsot és az EKSZ-t, hogy javítsák az uniós szankciók és fegyverembargók politikák tekintetében az információkhoz való hozzáférést, mivel ezen információk gyakran elavultak vagy nehezen hozzáférhető formában állnak rendelkezésre;

| 46. | kéri a parlamenti felügyeletnek a parlamentekhez benyújtandó éves jelentések révén történő fokozását nemzeti és európai szinten is; kéri az európai fegyverkivitel és az európai védelmi ipari politika megvitatását a közös kül- és biztonságpolitikával és a közös biztonság- és védelmi politikával foglalkozó következő parlamentközi konferencián; |
| --- | --- |

46.

kéri a parlamenti felügyeletnek a parlamentekhez benyújtandó éves jelentések révén történő fokozását nemzeti és európai szinten is; kéri az európai fegyverkivitel és az európai védelmi ipari politika megvitatását a közös kül- és biztonságpolitikával és a közös biztonság- és védelmi politikával foglalkozó következő parlamentközi konferencián;

| 47. | üdvözli, hogy rendszeres konzultációt folytatnak a civil társadalommal az átláthatóság növelése terén; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t/a COARM-ot, hogy folytassa e párbeszédet a civil társadalommal, a nem kormányzati szervekkel és a megfelelő szellemi műhelyekkel; ösztönzi a civil társadalmat és a tudományos világot, hogy a fegyverkereskedelmet vessék független ellenőrzést alá; |
| --- | --- |

47.

üdvözli, hogy rendszeres konzultációt folytatnak a civil társadalommal az átláthatóság növelése terén; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t/a COARM-ot, hogy folytassa e párbeszédet a civil társadalommal, a nem kormányzati szervekkel és a megfelelő szellemi műhelyekkel; ösztönzi a civil társadalmat és a tudományos világot, hogy a fegyverkereskedelmet vessék független ellenőrzést alá;

Új technológiák és a kettős felhasználású termékek kérdése

| 48. | úgy gondolja, hogy a technológiai fejlesztések egyre inkább megnehezítik a tisztán katonai és tisztán polgári felhasználás közötti különbségtételt, és hogy ezért – a Wassenaari Megállapodás fényében – külön figyelmet kell szentelni a kettős felhasználású termékek jegyzékének; felhívja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, a Bizottság alelnökét, a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy ne legyenek joghézagok a Wassenaari Megállapodás szintjén, valamint a katonai lista és a kettős felhasználásról szóló rendelet mellékletei között, és hogy különös figyelmet fordítsanak a stratégiai jelentőségű új technológiára, például a távirányítású légijármű-rendszerekre, az alkalmazott robotikára és a megfigyelési technológiára; |
| --- | --- |

48.

úgy gondolja, hogy a technológiai fejlesztések egyre inkább megnehezítik a tisztán katonai és tisztán polgári felhasználás közötti különbségtételt, és hogy ezért – a Wassenaari Megállapodás fényében – külön figyelmet kell szentelni a kettős felhasználású termékek jegyzékének; felhívja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, a Bizottság alelnökét, a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy ne legyenek joghézagok a Wassenaari Megállapodás szintjén, valamint a katonai lista és a kettős felhasználásról szóló rendelet mellékletei között, és hogy különös figyelmet fordítsanak a stratégiai jelentőségű új technológiára, például a távirányítású légijármű-rendszerekre, az alkalmazott robotikára és a megfigyelési technológiára;

| 49. | emlékeztet arra, hogy bizonyos megfigyelési és behatolási technológiák világméretű elterjedése nemcsak az emberi jogokra lehet káros hatással, hanem jelentős veszélyt jelenthet az európai stratégiai érdekekre vagy digitális infrastruktúránkra nézve is; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet arra, hogy bizonyos megfigyelési és behatolási technológiák világméretű elterjedése nemcsak az emberi jogokra lehet káros hatással, hanem jelentős veszélyt jelenthet az európai stratégiai érdekekre vagy digitális infrastruktúránkra nézve is;

| 50. | üdvözli a Bizottság arra irányuló jelenlegi kezdeményezését, hogy korszerűsítsék a kettős felhasználású termékek kivitelének uniós ellenőrzését, valamint a Bizottság azon szándékát, hogy 2016 első felében új jogalkotási javaslatot terjesszen elő a kettős felhasználású technológiák kereskedelmi kivitelének korlátozását és szabályozását szolgáló intelligens és hatékony politikákra vonatkozóan, ugyanakkor hatékony biztosítékok beillesztésével annak megelőzésére, hogy e kiviteli ellenőrzések gátolják a kutatást, többek között a tudományos és az informatikai biztonsági kutatást; hangsúlyozza, hogy a javaslatnak a kiviteli ellenőrzési rendszer következetességének és átláthatóságának javítására kell irányulnia, valamint maximálisan figyelembe kell vennie a biztonsági kihívások változó jellegét és a technológiai fejlődés sebességét, különösen a megfigyelési és behatolási szoftverek és berendezések esetében; üdvözli a Wassenaari Megállapodás részes felei által a megfigyelést, bűnüldözést és információgyűjtést szolgáló eszközöket és hálózati megfigyelő rendszereket érintő ellenőrzéssel kapcsolatosan 2013. december 4-én kötött megállapodást; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2014. áprilisi együttes nyilatkozatában foglalt megállapodásnak megfelelően sürgős szükség van a harmadik országokban az emberi jogok megsértésére felhasználható ikt-termékek és -szolgáltatások potenciálisan káros kivitelének kezelésére; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a Bizottság arra irányuló jelenlegi kezdeményezését, hogy korszerűsítsék a kettős felhasználású termékek kivitelének uniós ellenőrzését, valamint a Bizottság azon szándékát, hogy 2016 első felében új jogalkotási javaslatot terjesszen elő a kettős felhasználású technológiák kereskedelmi kivitelének korlátozását és szabályozását szolgáló intelligens és hatékony politikákra vonatkozóan, ugyanakkor hatékony biztosítékok beillesztésével annak megelőzésére, hogy e kiviteli ellenőrzések gátolják a kutatást, többek között a tudományos és az informatikai biztonsági kutatást; hangsúlyozza, hogy a javaslatnak a kiviteli ellenőrzési rendszer következetességének és átláthatóságának javítására kell irányulnia, valamint maximálisan figyelembe kell vennie a biztonsági kihívások változó jellegét és a technológiai fejlődés sebességét, különösen a megfigyelési és behatolási szoftverek és berendezések esetében; üdvözli a Wassenaari Megállapodás részes felei által a megfigyelést, bűnüldözést és információgyűjtést szolgáló eszközöket és hálózati megfigyelő rendszereket érintő ellenőrzéssel kapcsolatosan 2013. december 4-én kötött megállapodást; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2014. áprilisi együttes nyilatkozatában foglalt megállapodásnak megfelelően sürgős szükség van a harmadik országokban az emberi jogok megsértésére felhasználható ikt-termékek és -szolgáltatások potenciálisan káros kivitelének kezelésére;

| 51. | felszólítja a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre elegendő erőforrást a kettős felhasználású termékek kivitelével, kereskedelmével és szállításával kapcsolatos ellenőrzések hatékony végrehajtására és javítására; üdvözli az EU által finanszírozott, folyamatban lévő kapacitásépítési programokat, amelyek a kettős felhasználású termékek kivitelére irányuló, harmadik országokbeli ellenőrzési rendszerek támogatását célozzák; felszólítja a tagállamokat, hogy az Unión belül is mozgósítsanak képzési kapacitásokat; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre elegendő erőforrást a kettős felhasználású termékek kivitelével, kereskedelmével és szállításával kapcsolatos ellenőrzések hatékony végrehajtására és javítására; üdvözli az EU által finanszírozott, folyamatban lévő kapacitásépítési programokat, amelyek a kettős felhasználású termékek kivitelére irányuló, harmadik országokbeli ellenőrzési rendszerek támogatását célozzák; felszólítja a tagállamokat, hogy az Unión belül is mozgósítsanak képzési kapacitásokat;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak mielőbb képesnek kell lennie arra, hogy pontos és naprakész tájékoztatással szolgáljon a kiviteli engedély kérelmezését illetően bizonytalan társaságok számára a lehetséges kereskedelmi ügyletek jogszerűségéről vagy esetleges káros hatásairól; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak mielőbb képesnek kell lennie arra, hogy pontos és naprakész tájékoztatással szolgáljon a kiviteli engedély kérelmezését illetően bizonytalan társaságok számára a lehetséges kereskedelmi ügyletek jogszerűségéről vagy esetleges káros hatásairól;

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat annak vizsgálatára vonatkozóan, hogyan alkalmazhatók az ikt-kkel kapcsolatos uniós előírások az ilyen technológiák vagy más szolgáltatások olyan harmadik országokba irányuló exportjából fakadó esetlegesen káros hatások megelőzése érdekében, amelyekben az olyan fogalmak, mint a „jogszerű adatszerzés” nem tekinthetők egyenértékűnek az Unióban használatos értelmezésükkel, vagy például ahol nem tartják kellőképpen tiszteletben az emberi jogokat, illetve ahol nincs jogállam; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat annak vizsgálatára vonatkozóan, hogyan alkalmazhatók az ikt-kkel kapcsolatos uniós előírások az ilyen technológiák vagy más szolgáltatások olyan harmadik országokba irányuló exportjából fakadó esetlegesen káros hatások megelőzése érdekében, amelyekben az olyan fogalmak, mint a „jogszerű adatszerzés” nem tekinthetők egyenértékűnek az Unióban használatos értelmezésükkel, vagy például ahol nem tartják kellőképpen tiszteletben az emberi jogokat, illetve ahol nincs jogállam;

| 54. | megerősíti, hogy az egyéb megfontolásokkal szemben az uniós, de különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában lefektetett előírásoknak kell az elsődleges szempontnak lennie az olyan esetek értékelése során, amikor többek között a kettős felhasználású technológiákat oly módon használják fel, amely korlátozhatja az emberi jogokat; |
| --- | --- |

54.

megerősíti, hogy az egyéb megfontolásokkal szemben az uniós, de különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában lefektetett előírásoknak kell az elsődleges szempontnak lennie az olyan esetek értékelése során, amikor többek között a kettős felhasználású technológiákat oly módon használják fel, amely korlátozhatja az emberi jogokat;

| 55. | sajnálja, hogy az emberi jogokra tudvalevőleg veszélyt jelentő kettős felhasználású technológiák kereskedelmével foglalkozó bizonyos európai és nemzetközi vállalatok aktívan együttműködnek olyan rezsimekkel, amelyekben megsértik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

55.

sajnálja, hogy az emberi jogokra tudvalevőleg veszélyt jelentő kettős felhasználású technológiák kereskedelmével foglalkozó bizonyos európai és nemzetközi vállalatok aktívan együttműködnek olyan rezsimekkel, amelyekben megsértik az emberi jogokat;

| 56. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyilvánosan zárja ki az ilyen tevékenységekben részt vevő vállalatokat az uniós közbeszerzési eljárásokból, a kutatási- fejlesztési finanszírozásból és a pénzügyi támogatás minden más formájából; |
| --- | --- |

56.

sürgeti a Bizottságot, hogy nyilvánosan zárja ki az ilyen tevékenységekben részt vevő vállalatokat az uniós közbeszerzési eljárásokból, a kutatási- fejlesztési finanszírozásból és a pénzügyi támogatás minden más formájából;

o

o o

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

(2)  HL C 103., 2015.3.27., 1. o.

(3)  Fegyverkereskedelmi szerződés, ENSZ, 13-27217.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0081.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0215.

(6)  HL L 341., 2013.12.18., 56. o.

(7)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0288.

(9)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

(10)  HL L 156., 2003.6.25., 79. o.

(11)  http://www.wassenaar.org/controllists/, „a kettős felhasználású áruk, technológiák és lőszerek jegyzéke”, a hagyományos fegyverek, valamint a kettős felhasználású áruk és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló Wassenaari Megállapodás, 2015. március 25.

(12)  A/HRC/RES/24/35

(13)  Trends in international arms transfers (A nemzetközi fegyvertranszferrel kapcsolatos trendek), 2014, SPIRI Fact Sheet, 2015. március.

(14)  (IANSA, Oxfam Internacional és Saferworld: Africa's Missing Billions: International arms flows and the cost of conflict [Afrika elvesztett milliárdjai – A nemzetközi fegyveráramlás és a konfliktusok ára], 2007).

(15)  „Global Burden of Armed Violence 2015: Every Body Counts” – a fegyveres erőszakról és a fejlesztésről szóló Genfi Nyilatkozat adata.

(16)  A jövőbeni szervezett bűnözéssel kapcsolatos kutatás, Europol (2015).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/188 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/188

---

P8_TA(2015)0473

Szabadalmak és növényfajta-oltalmak

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a szabadalmakról és a növényfajta-oltalmakról (2015/2981(RSP))

(2017/C 399/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a lényegében biológiai eljárások szabadalmaztatásáról szóló 2012. május 10-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lényegében biológiai eljárások szabadalmaztatásáról szóló 2012. május 10-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról szóló, 1998. július 6-i 98/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 4. cikkére, amely kimondja, hogy a lényegében biológiai eljárásokból származó termékek nem részesülhetnek szabadalmi oltalomban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biotechnológiai találmányok jogi oltalmáról szóló, 1998. július 6-i 98/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 4. cikkére, amely kimondja, hogy a lényegében biológiai eljárásokból származó termékek nem részesülhetnek szabadalmi oltalomban,

| — | tekintettel az 1973. október 5-i Európai Szabadalmi Egyezményre (ESZE), különösen 53. cikkének b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1973. október 5-i Európai Szabadalmi Egyezményre (ESZE), különösen 53. cikkének b) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) Bővített Fellebbezési Tanácsának a (paradicsomról szóló) G2/12. sz., valamint a (brokkoliról szóló) G2/13. sz. ügyben 2015. március 25-én hozott határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) Bővített Fellebbezési Tanácsának a (paradicsomról szóló) G2/12. sz., valamint a (brokkoliról szóló) G2/13. sz. ügyben 2015. március 25-én hozott határozatára,

| — | tekintettel az Európai Szabadalmi Egyezmény végrehajtási rendeletére, különösen annak 26. cikkére, amely kimondja, hogy a 98/44/EK irányelv a biotechnológiai újításokkal kapcsolatos európai szabadalmi bejelentések és szabadalmak értelmezésének kiegészítő eszközeként használandó, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szabadalmi Egyezmény végrehajtási rendeletére, különösen annak 26. cikkére, amely kimondja, hogy a 98/44/EK irányelv a biotechnológiai újításokkal kapcsolatos európai szabadalmi bejelentések és szabadalmak értelmezésének kiegészítő eszközeként használandó,

| — | tekintettel az új növényfajták oltalmáról szóló, 1961. december 2-i, 1972. november 10-én, 1978. október 23-án és 1991. március 19-én Genfben felülvizsgált nemzetközi egyezményre (a továbbiakban: „az 1991-es UPOV-egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új növényfajták oltalmáról szóló, 1961. december 2-i, 1972. november 10-én, 1978. október 23-án és 1991. március 19-én Genfben felülvizsgált nemzetközi egyezményre (a továbbiakban: „az 1991-es UPOV-egyezmény”),

| — | tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: „2100/94/EK tanácsi rendelet”), különösen annak 15. cikke c) és d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban: „2100/94/EK tanácsi rendelet”), különösen annak 15. cikke c) és d) pontjára,

| — | tekintettel az egységes szabadalmi bíróság létrehozásáról szóló 2013. február 19-i tanácsi megállapodásra (4), különösen annak 27. cikke c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes szabadalmi bíróság létrehozásáról szóló 2013. február 19-i tanácsi megállapodásra (4), különösen annak 27. cikke c) pontjára,

| — | tekintettel a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól, beleértve a hamisított áruk kereskedelméről szóló megállapodásra (TRIPS-megállapodás), különösen annak 27. cikke (3) bekezdésére, amely kimondja, hogy a tagok kizárhatják a szabadalmi oltalomból a lényegében biológiai eljárásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól, beleértve a hamisított áruk kereskedelméről szóló megállapodásra (TRIPS-megállapodás), különösen annak 27. cikke (3) bekezdésére, amely kimondja, hogy a tagok kizárhatják a szabadalmi oltalomból a lényegében biológiai eljárásokat,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a globális élelmezésbiztonság garantálása, az éghajlatváltozás kezelése és a növénynemesítési ágazatban a monopóliumok kialakulásának megelőzése, ugyanakkor a kkv-kat szolgáló több lehetőség biztosítása érdekében a biológiai növényi anyagokhoz, köztük a növényi jellemzőkhöz való hozzáférés elengedhetetlen az innováció fellendítéséhez, valamint az új fajták kifejlesztéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a globális élelmezésbiztonság garantálása, az éghajlatváltozás kezelése és a növénynemesítési ágazatban a monopóliumok kialakulásának megelőzése, ugyanakkor a kkv-kat szolgáló több lehetőség biztosítása érdekében a biológiai növényi anyagokhoz, köztük a növényi jellemzőkhöz való hozzáférés elengedhetetlen az innováció fellendítéséhez, valamint az új fajták kifejlesztéséhez;

| B. | mivel a szellemitulajdon-jogok fontosak az új növényi termékek kifejlesztésére irányuló gazdasági ösztönzők megőrzése, valamint a versenyképesség biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

B.

mivel a szellemitulajdon-jogok fontosak az új növényi termékek kifejlesztésére irányuló gazdasági ösztönzők megőrzése, valamint a versenyképesség biztosítása szempontjából;

| C. | mivel a hagyományos nemesítési módszerekből származó termékekre vagy a hagyományos nemesítéshez szükséges genetikai anyagra vonatkozó szabadalmi oltalom alááshatja az Európai Szabadalmi Egyezmény 53. cikkének b) pontjában és a 98/44/EK irányelv 4. cikkében meghatározott kizárást; |
| --- | --- |

C.

mivel a hagyományos nemesítési módszerekből származó termékekre vagy a hagyományos nemesítéshez szükséges genetikai anyagra vonatkozó szabadalmi oltalom alááshatja az Európai Szabadalmi Egyezmény 53. cikkének b) pontjában és a 98/44/EK irányelv 4. cikkében meghatározott kizárást;

| D. | mivel a lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékeket, például növényeket, magokat, ősi tulajdonságokat és géneket ki kell zárni a szabadalmaztathatóságból; |
| --- | --- |

D.

mivel a lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékeket, például növényeket, magokat, ősi tulajdonságokat és géneket ki kell zárni a szabadalmaztathatóságból;

| E. | mivel a növénynemesítés egy olyan innovatív folyamat, amelyet a gazdálkodók és a gazdálkodó közösségek a mezőgazdaság kezdetei óta gyakorolnak, és mivel a genetikai sokféleség fenntartásához fontosak a nem szabadalmaztatott fajták és nemesítési módszerek; |
| --- | --- |

E.

mivel a növénynemesítés egy olyan innovatív folyamat, amelyet a gazdálkodók és a gazdálkodó közösségek a mezőgazdaság kezdetei óta gyakorolnak, és mivel a genetikai sokféleség fenntartásához fontosak a nem szabadalmaztatott fajták és nemesítési módszerek;

| F. | mivel a 98/44/EK irányelv szabályozza a biotechnológiai találmányokat, különösen a géntechnológiát, ugyanakkor mivel – ahogyan az az (52) és (53) preambulumbekezdésből is kitűnik – a jogalkotónak nem állt szándékában az irányelv hatálya alá tartozó, lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékek szabadalmaztathatóságának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

F.

mivel a 98/44/EK irányelv szabályozza a biotechnológiai találmányokat, különösen a géntechnológiát, ugyanakkor mivel – ahogyan az az (52) és (53) preambulumbekezdésből is kitűnik – a jogalkotónak nem állt szándékában az irányelv hatálya alá tartozó, lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékek szabadalmaztathatóságának lehetővé tétele;

| G. | mivel számos, lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékkel kapcsolatos szabadalmi bejelentés vár az Európai Szabadalmi Hivatal döntésére, és mivel ezért sürgősen tisztázni kell a 98/44/EK irányelv és különösen annak 4. cikke hatályát és értelmezését; |
| --- | --- |

G.

mivel számos, lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékkel kapcsolatos szabadalmi bejelentés vár az Európai Szabadalmi Hivatal döntésére, és mivel ezért sürgősen tisztázni kell a 98/44/EK irányelv és különösen annak 4. cikke hatályát és értelmezését;

| H. | mivel a 98/44/EK irányelv a 12. cikk (3) bekezdésének b) pontjából, valamint a 13. cikk (3) bekezdésének b) pontjából következően burkoltan elismeri a szabadalmi oltalom alá tartozó anyagok kísérleti célú felhasználásának jogát; |
| --- | --- |

H.

mivel a 98/44/EK irányelv a 12. cikk (3) bekezdésének b) pontjából, valamint a 13. cikk (3) bekezdésének b) pontjából következően burkoltan elismeri a szabadalmi oltalom alá tartozó anyagok kísérleti célú felhasználásának jogát;

| I. | mivel az egységes szabadalmi bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 27. cikkének c) pontjában előírt, növényfajta-oltalom alóli mentesség csak az egységes szabadalmi rendszer keretében megítélt szabadalmakra lesz alkalmazandó, és nem vonatkozik automatikusan az Unión belüli nemzeti szabadalmakra, ami a szabadalmi oltalom alá tartozó lényegében biológiai eljárásokkal előállított anyagokkal folytatott nemesítés lehetősége tekintetében harmonizálatlan helyzetet teremt; |
| --- | --- |

I.

mivel az egységes szabadalmi bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 27. cikkének c) pontjában előírt, növényfajta-oltalom alóli mentesség csak az egységes szabadalmi rendszer keretében megítélt szabadalmakra lesz alkalmazandó, és nem vonatkozik automatikusan az Unión belüli nemzeti szabadalmakra, ami a szabadalmi oltalom alá tartozó lényegében biológiai eljárásokkal előállított anyagokkal folytatott nemesítés lehetősége tekintetében harmonizálatlan helyzetet teremt;

| J. | mivel a növényfajta-oltalmi jogok az 1991-es UPOV-egyezményen alapuló nemzetközi rendszerének és a 2100/94/EK tanácsi rendeleten alapuló uniós rendszerének alapelve, hogy a növényfajta jogosultja nem akadályozhat meg másokat abban, hogy a védett növényt további nemesítési tevékenység céljából felhasználják; |
| --- | --- |

J.

mivel a növényfajta-oltalmi jogok az 1991-es UPOV-egyezményen alapuló nemzetközi rendszerének és a 2100/94/EK tanácsi rendeleten alapuló uniós rendszerének alapelve, hogy a növényfajta jogosultja nem akadályozhat meg másokat abban, hogy a védett növényt további nemesítési tevékenység céljából felhasználják;

| 1. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Szabadalmi Hivatal Bővített Fellebbezési Tanácsa által a (paradicsomról szóló) G2/12. számú és a (brokkoliról szóló) G2/13. számú ügyben a közelmúltban hozott határozat ahhoz vezethet, hogy az ESZH további szabadalmakat ítél meg a lényegében biológiai eljárások, például keresztezés vagy szelekció révén egyes új fajtákba bevezetett természetes jellemzők tekintetében; |
| --- | --- |

1.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Szabadalmi Hivatal Bővített Fellebbezési Tanácsa által a (paradicsomról szóló) G2/12. számú és a (brokkoliról szóló) G2/13. számú ügyben a közelmúltban hozott határozat ahhoz vezethet, hogy az ESZH további szabadalmakat ítél meg a lényegében biológiai eljárások, például keresztezés vagy szelekció révén egyes új fajtákba bevezetett természetes jellemzők tekintetében;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb tisztázza a 98/44/EK irányelv és különösen 4. cikke, 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja és 13. cikke (3) bekezdésének b) pontja hatályát és értelmezését annak érdekében, hogy jogilag egyértelmű legyen a lényegében biológiai eljárásokkal létrehozott termékek szabadalmaztathatóságának tiltása, illetve a szabadalom hatálya alá tartozó biológiai anyaggal történő nemesítés lehetőségének engedélyezése; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb tisztázza a 98/44/EK irányelv és különösen 4. cikke, 12. cikke (3) bekezdésének b) pontja és 13. cikke (3) bekezdésének b) pontja hatályát és értelmezését annak érdekében, hogy jogilag egyértelmű legyen a lényegében biológiai eljárásokkal létrehozott termékek szabadalmaztathatóságának tiltása, illetve a szabadalom hatálya alá tartozó biológiai anyaggal történő nemesítés lehetőségének engedélyezése;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékek szabadalmaztathatóságával kapcsolatos pontosításról tájékoztassa az ESZH-t, hogy azt az értelmezés kiegészítő eszközeként lehessen használni; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lényegében biológiai eljárásokkal előállított termékek szabadalmaztathatóságával kapcsolatos pontosításról tájékoztassa az ESZH-t, hogy azt az értelmezés kiegészítő eszközeként lehessen használni;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az Unió gondoskodjon a lényegében biológiai eljárásokkal előállított anyagokhoz való garantált hozzáférésről és azok növénynemesítés céljaira történő felhasználásáról a nemesítők számára biztosított mentességet garantáló tagállami gyakorlatokba történő beavatkozás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az Unió gondoskodjon a lényegében biológiai eljárásokkal előállított anyagokhoz való garantált hozzáférésről és azok növénynemesítés céljaira történő felhasználásáról a nemesítők számára biztosított mentességet garantáló tagállami gyakorlatokba történő beavatkozás elkerülése érdekében;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szabadalmijog-harmonizációról zajló többoldalú tárgyalások keretében törekedjen a lényegében biológiai eljárások szabadalmaztathatóságból történő kizárására; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szabadalmijog-harmonizációról zajló többoldalú tárgyalások keretében törekedjen a lényegében biológiai eljárások szabadalmaztathatóságból történő kizárására;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy a 98/44/EK irányelv 16. cikkének c) pontjában előírtaknak, valamint a Parlament 2012. május 10-i, a lényegében biológiai eljárások szabadalmaztatásáról szóló állásfoglalásában kérteknek megfelelően készítsen jelentést a szabadalmi jognak a biotechnológia és a géntechnológia területén bekövetkezett fejlődéséről és következményeiről; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy a 98/44/EK irányelv 16. cikkének c) pontjában előírtaknak, valamint a Parlament 2012. május 10-i, a lényegében biológiai eljárások szabadalmaztatásáról szóló állásfoglalásában kérteknek megfelelően készítsen jelentést a szabadalmi jognak a biotechnológia és a géntechnológia területén bekövetkezett fejlődéséről és következményeiről;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Szabadalmi Hivatalnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Szabadalmi Hivatalnak.

---

(1)  HL C 261. E, 2013.9.10., 31. o.

(2)  HL L 213., 1998.7.30., 13. o.

(3)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

(4)  HL C 175., 2013.6.20., 1. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/190 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/190

---

P8_TA(2015)0474

A burundi helyzet

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2015/2973(RSP))

(2017/C 399/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra,

| — | tekintettel Burundi alkotmányára és különösen annak 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Burundi alkotmányára és különösen annak 96. cikkére,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Federica Mogherininek és a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztosnak, Neven Mimicának az egyre romló burundi helyzetről szóló 2015. december 13-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Federica Mogherininek és a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztosnak, Neven Mimicának az egyre romló burundi helyzetről szóló 2015. december 13-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és Burundi közötti, a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultációkról szóló, 2015. december 8-én elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Burundi közötti, a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultációkról szóló, 2015. december 8-én elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2248 (2015) sz., 2015. november 12-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2248 (2015) sz., 2015. november 12-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárhelyettesének, Jan Eliassonnak, az Afrikai Unió elnökének, Nkosazana Dlamini-Zumának, valamint a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Federica Mogherininek a Burundiról szóló 2015. november 12-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárhelyettesének, Jan Eliassonnak, az Afrikai Unió elnökének, Nkosazana Dlamini-Zumának, valamint a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Federica Mogherininek a Burundiról szóló 2015. november 12-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló 2015. június 13-i, október 17-i és november 13-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló 2015. június 13-i, október 17-i és november 13-i határozatára,

| — | tekintettel a Kelet-afrikai Közösség által 2015. május 31-én és július 6-án a burundi helyzetről közzétett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet-afrikai Közösség által 2015. május 31-én és július 6-án a burundi helyzetről közzétett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a burundi helyzetről szóló 2015. december 9-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a burundi helyzetről szóló 2015. december 9-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2015. október 1-jei (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2015. október 1-jei (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Burundiról szóló 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundiról szóló 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a burundi helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a burundi helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (1);

| — | tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a burundi hatóságoktól a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultáció megkezdését kérő levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a burundi hatóságoktól a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultáció megkezdését kérő levélre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze, Fatou Bensouda 2015. november 6-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze, Fatou Bensouda 2015. november 6-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az elmúlt napokban, a három bujumburai katonai tábor elleni támadásokat követően jelentősen romlott a burundi biztonsági helyzet; mivel a burundi biztonsági erők 2015. december 11-én és 12-én legalább 87 ember gyilkoltak meg; mivel a jelek szerint e gyilkosságok között sok válogatás nélküli kivégzés is volt; |
| --- | --- |

A.

mivel az elmúlt napokban, a három bujumburai katonai tábor elleni támadásokat követően jelentősen romlott a burundi biztonsági helyzet; mivel a burundi biztonsági erők 2015. december 11-én és 12-én legalább 87 ember gyilkoltak meg; mivel a jelek szerint e gyilkosságok között sok válogatás nélküli kivégzés is volt;

| B. | mivel a burundi alkotmány 96. cikke és a békét és megbékélést célzó arushai megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az elnök legfeljebb két cikluson át töltheti be e tisztséget; mivel Pierre Nkurunziza elnök 2005 óta van hivatalban, minthogy 2010-ben újraválasztották; |
| --- | --- |

B.

mivel a burundi alkotmány 96. cikke és a békét és megbékélést célzó arushai megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az elnök legfeljebb két cikluson át töltheti be e tisztséget; mivel Pierre Nkurunziza elnök 2005 óta van hivatalban, minthogy 2010-ben újraválasztották;

| C. | mivel Burundiban 2015. június 29-én parlamenti és helyi választásokat, 2015. július 21-én pedig elnökválasztást tartottak, mivel a nemzetközi közösség úgy ítélte meg, hogy egyik választási folyamat sem volt átlátható, inkluzív, szabad és hiteles; mivel ezért az Afrikai Unió (AU) megtagadta, hogy megfigyelőket küldjön a választásokra, az EU felfüggesztette a Burundiba indított választási megfigyelő misszióját, és a burundi ellenzék jelentős része a választások bojkottálása mellett döntött; |
| --- | --- |

C.

mivel Burundiban 2015. június 29-én parlamenti és helyi választásokat, 2015. július 21-én pedig elnökválasztást tartottak, mivel a nemzetközi közösség úgy ítélte meg, hogy egyik választási folyamat sem volt átlátható, inkluzív, szabad és hiteles; mivel ezért az Afrikai Unió (AU) megtagadta, hogy megfigyelőket küldjön a választásokra, az EU felfüggesztette a Burundiba indított választási megfigyelő misszióját, és a burundi ellenzék jelentős része a választások bojkottálása mellett döntött;

| D. | mivel Nkurunziza elnök harmadszori jelölése, majd 2015. július 21-i újraválasztása a polgárháború vége óta a legsúlyosabb politikai válságba sodorta az országot; |
| --- | --- |

D.

mivel Nkurunziza elnök harmadszori jelölése, majd 2015. július 21-i újraválasztása a polgárháború vége óta a legsúlyosabb politikai válságba sodorta az országot;

| E. | mivel a burundi kormány figyelmen kívül hagyta az AU és a Kelet-afrikai Közösség (EAC) által 2015. június 13-án, illetve 2015. július 6-án elfogadott határozatokat és ajánlásokat, amelyek teljes körű végrehajtása előkészítette volna a terepet a hiteles és az egész társadalom részvételével zajló választásokhoz; |
| --- | --- |

E.

mivel a burundi kormány figyelmen kívül hagyta az AU és a Kelet-afrikai Közösség (EAC) által 2015. június 13-án, illetve 2015. július 6-án elfogadott határozatokat és ajánlásokat, amelyek teljes körű végrehajtása előkészítette volna a terepet a hiteles és az egész társadalom részvételével zajló választásokhoz;

| F. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága (OHCHR) és más emberi jogi szervezetek szerint az országban mind a választás előtti, mind pedig az azt követő időszakban különösen ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és újságírók – többek között Pierre Claver Mbonimpa (akinek a fiát holtan találták a rendőrség általi letartóztatását követően), Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe és Bob Rugurika – ellen irányuló, politikai indíttatású emberi jogi jogsértésekre, emberi jogi visszaélésekre és erőszakos cselekményekre került sor; mivel széles körben elterjedt az a vélemény, hogy e cselekmények többnyire, de nem kizárólag állami intézményekhez kötődnek; mivel Burundi biztonságáért és a burundi lakosság védelméért – a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megfelelő tiszteletben tartása mellett – elsősorban a burundi kormány felel; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága (OHCHR) és más emberi jogi szervezetek szerint az országban mind a választás előtti, mind pedig az azt követő időszakban különösen ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és újságírók – többek között Pierre Claver Mbonimpa (akinek a fiát holtan találták a rendőrség általi letartóztatását követően), Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe és Bob Rugurika – ellen irányuló, politikai indíttatású emberi jogi jogsértésekre, emberi jogi visszaélésekre és erőszakos cselekményekre került sor; mivel széles körben elterjedt az a vélemény, hogy e cselekmények többnyire, de nem kizárólag állami intézményekhez kötődnek; mivel Burundi biztonságáért és a burundi lakosság védelméért – a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megfelelő tiszteletben tartása mellett – elsősorban a burundi kormány felel;

| G. | mivel a burundi politikai helyzet romlása következtében több mint 200 000 ember vált belső menekültté vagy menekült a szomszédos országokba; mivel 2015 júliusában az EU megerősítette humanitárius támogatását, és további 4,5 millió eurót mozgósított a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek javára; |
| --- | --- |

G.

mivel a burundi politikai helyzet romlása következtében több mint 200 000 ember vált belső menekültté vagy menekült a szomszédos országokba; mivel 2015 júliusában az EU megerősítette humanitárius támogatását, és további 4,5 millió eurót mozgósított a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek javára;

| H. | mivel Burundi a világ egyik legkevésbé fejlett országa; mivel Burundi 10,6 millió lakosának közel fele (45 %-a) 15 éves vagy fiatalabb (és az 5 év alatti gyermekek a lakosság 19,9 %-át teszik ki); mivel Burundi a globális éhezési index első helyén áll, ötből három gyermek szenved növekedési elmaradottságban; mivel Burundi az ENSZ Fejlesztési Programjának (UNDP) humán fejlettségi mutatója szerint 2013 és 2014 között két hellyel, a 178.-ról a 180.-ra szorult vissza, míg Burundiban ötből négy ember kevesebb mint napi 1,25 dollárból él, és mivel a lakosság 66,9 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik; |
| --- | --- |

H.

mivel Burundi a világ egyik legkevésbé fejlett országa; mivel Burundi 10,6 millió lakosának közel fele (45 %-a) 15 éves vagy fiatalabb (és az 5 év alatti gyermekek a lakosság 19,9 %-át teszik ki); mivel Burundi a globális éhezési index első helyén áll, ötből három gyermek szenved növekedési elmaradottságban; mivel Burundi az ENSZ Fejlesztési Programjának (UNDP) humán fejlettségi mutatója szerint 2013 és 2014 között két hellyel, a 178.-ról a 180.-ra szorult vissza, míg Burundiban ötből négy ember kevesebb mint napi 1,25 dollárból él, és mivel a lakosság 66,9 %-a a szegénységi küszöb alatt tengődik;

| I. | mivel 2015. október 26-án az Unió kérte a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk megkezdését a megállapodás lényeges elemei – nevezetesen az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság – megsértésének kivizsgálása céljából; mivel az említett konzultációk 2015. december 8-án megkezdődtek; |
| --- | --- |

I.

mivel 2015. október 26-án az Unió kérte a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk megkezdését a megállapodás lényeges elemei – nevezetesen az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság – megsértésének kivizsgálása céljából; mivel az említett konzultációk 2015. december 8-án megkezdődtek;

| J. | mivel az EU 2015. december 8-án úgy ítélte meg, hogy a Burundi által a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultációk során kifejtett álláspontok lehetetlenné teszik Burundi számára annak orvoslását, hogy elmulasztotta tiszteletben tartani az Unióval fennálló partnerségének lényeges elemeit; mivel az EU továbbá úgy vélte, hogy a Burundi által kifejtett álláspontok nem teszik lehetővé, hogy az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának 2015. október 17-i és november 13-i határozatára megfelelő válasz szülessen, különösen abban a tekintetben, hogy haladéktalanul őszinte és nyitott, az arushai megállapodáson alapuló párbeszédet kell kialakítani; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU 2015. december 8-án úgy ítélte meg, hogy a Burundi által a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultációk során kifejtett álláspontok lehetetlenné teszik Burundi számára annak orvoslását, hogy elmulasztotta tiszteletben tartani az Unióval fennálló partnerségének lényeges elemeit; mivel az EU továbbá úgy vélte, hogy a Burundi által kifejtett álláspontok nem teszik lehetővé, hogy az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának 2015. október 17-i és november 13-i határozatára megfelelő válasz szülessen, különösen abban a tekintetben, hogy haladéktalanul őszinte és nyitott, az arushai megállapodáson alapuló párbeszédet kell kialakítani;

| K. | mivel a Burundiban kialakult politikai patthelyzet, amelyet a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd hiánya jellemez, valamint a biztonsági és gazdasági helyzet abból eredő romlása súlyos következményekkel jár a lakosságra nézve, és komolyan veszélyezteti annak a térségnek a stabilitását, amelyben a következő két évben több választást is terveznek (Ugandában, a Kongói Demokratikus Köztársaságban és Ruandában); |
| --- | --- |

K.

mivel a Burundiban kialakult politikai patthelyzet, amelyet a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd hiánya jellemez, valamint a biztonsági és gazdasági helyzet abból eredő romlása súlyos következményekkel jár a lakosságra nézve, és komolyan veszélyezteti annak a térségnek a stabilitását, amelyben a következő két évben több választást is terveznek (Ugandában, a Kongói Demokratikus Köztársaságban és Ruandában);

| L. | mivel a nemzetközi közösség az arushai megállapodások őreként fontos szerepet játszik a régióban; mivel azonban eddig a válság kezelésére és a politikai erők közötti párbeszéd helyreállítására irányuló regionális és szubregionális erőfeszítések nem jártak pozitív eredménnyel; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzetközi közösség az arushai megállapodások őreként fontos szerepet játszik a régióban; mivel azonban eddig a válság kezelésére és a politikai erők közötti párbeszéd helyreállítására irányuló regionális és szubregionális erőfeszítések nem jártak pozitív eredménnyel;

| M. | mivel 2015. augusztus 1-jén Addisz-Abebában találkoztak a politikai ellenzék és a civil társadalom képviselői, hogy létrehozzák az arushai megállapodás és a jogállamiság helyreállítását célzó nemzeti tanácsot; |
| --- | --- |

M.

mivel 2015. augusztus 1-jén Addisz-Abebában találkoztak a politikai ellenzék és a civil társadalom képviselői, hogy létrehozzák az arushai megállapodás és a jogállamiság helyreállítását célzó nemzeti tanácsot;

| N. | mivel az elnök 2015. szeptember 23-án rendeletet írt alá a Burundin belüli párbeszédért felelős nemzeti bizottság létrehozásáról, amelynek feladata, hogy hat hónapon keresztül vezesse a tárgyalásokat; mivel a civil társadalomnak komoly kételyei vannak az e bizottság által elérhető eredményekkel kapcsolatban, mivel a Nkurunziza elnök harmadik mandátumát ellenző ellenzéki vagy civil szereplők többsége ellen eljárás folyik lázadás és a 2015. május 13. és 14-i államcsíny-kísérletben való bűnrészesség vádjával; mivel az új nemzetgyűlés elnöke, Pascal Nyabenda kijelentette, hogy „az államcsíny megszervezésében és végrehajtásában részt vevő személyek (...) nem vonhatók be a párbeszédbe”; |
| --- | --- |

N.

mivel az elnök 2015. szeptember 23-án rendeletet írt alá a Burundin belüli párbeszédért felelős nemzeti bizottság létrehozásáról, amelynek feladata, hogy hat hónapon keresztül vezesse a tárgyalásokat; mivel a civil társadalomnak komoly kételyei vannak az e bizottság által elérhető eredményekkel kapcsolatban, mivel a Nkurunziza elnök harmadik mandátumát ellenző ellenzéki vagy civil szereplők többsége ellen eljárás folyik lázadás és a 2015. május 13. és 14-i államcsíny-kísérletben való bűnrészesség vádjával; mivel az új nemzetgyűlés elnöke, Pascal Nyabenda kijelentette, hogy „az államcsíny megszervezésében és végrehajtásában részt vevő személyek (...) nem vonhatók be a párbeszédbe”;

| O. | mivel az AU, az EU és az USA vagyonbefagyasztást és utazási tilalmat rendelt el azon kormányzati és ellenzéki vezetőkre vonatkozóan, akiknek intézkedései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását; |
| --- | --- |

O.

mivel az AU, az EU és az USA vagyonbefagyasztást és utazási tilalmat rendelt el azon kormányzati és ellenzéki vezetőkre vonatkozóan, akiknek intézkedései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását;

| P. | mivel az Egyesült Államok és számos más ország is azt javasolta állampolgárainak, hogy a biztonsági helyzet romlása miatt haladéktalanul hagyják el Burundit; |
| --- | --- |

P.

mivel az Egyesült Államok és számos más ország is azt javasolta állampolgárainak, hogy a biztonsági helyzet romlása miatt haladéktalanul hagyják el Burundit;

| Q. | mivel 2015. október 17-én az AU Béke- és Biztonsági Tanácsa a készenléti tervek véglegesítését kérte, melyek célja – amennyiben a helyzet úgy kívánja – egy afrikai vezetésű misszió bevetése Burundiban az erőszak megakadályozása érdekében, továbbá megállapodott arról, hogy alapos vizsgálatot indít a Burundiban elkövetett emberi jogi jogsértésekkel és a polgári lakossággal szembeni egyéb visszaélésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2015. október 17-én az AU Béke- és Biztonsági Tanácsa a készenléti tervek véglegesítését kérte, melyek célja – amennyiben a helyzet úgy kívánja – egy afrikai vezetésű misszió bevetése Burundiban az erőszak megakadályozása érdekében, továbbá megállapodott arról, hogy alapos vizsgálatot indít a Burundiban elkövetett emberi jogi jogsértésekkel és a polgári lakossággal szembeni egyéb visszaélésekkel kapcsolatban;

| R. | mivel 2015. november 30-án az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára, Ban Ki Mun három javaslatot tett a Biztonsági Tanácsnak, amelyekben az ENSZ burundi jelenlétére vonatkozó mandátum felülvizsgálatát javasolja a helyzet alakulása alapján azzal a céllal, hogy végső megoldásként megnyissa az utat egy békefenntartó misszió számára arra az esetre, ha a válság súlyosbodna; |
| --- | --- |

R.

mivel 2015. november 30-án az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára, Ban Ki Mun három javaslatot tett a Biztonsági Tanácsnak, amelyekben az ENSZ burundi jelenlétére vonatkozó mandátum felülvizsgálatát javasolja a helyzet alakulása alapján azzal a céllal, hogy végső megoldásként megnyissa az utat egy békefenntartó misszió számára arra az esetre, ha a válság súlyosbodna;

| S. | mivel az ENSZ támogató csoportot küld a helyszínre azzal a céllal, hogy támogassa a Burundin belüli párbeszédet, tanácsokkal szolgáljon a kormányzat számára a jogállamiság intézményeinek megerősítésével és a leszereléssel kapcsolatos kérdésekben, amely csoport összehangolja a regionális szereplőket, a helyszínen nyomon követi a helyzetet és jelentéseket készít, valamint megkönnyíti a fokozottabb burundi jelenlétre vonatkozó ENSZ-tervek kidolgozását; |
| --- | --- |

S.

mivel az ENSZ támogató csoportot küld a helyszínre azzal a céllal, hogy támogassa a Burundin belüli párbeszédet, tanácsokkal szolgáljon a kormányzat számára a jogállamiság intézményeinek megerősítésével és a leszereléssel kapcsolatos kérdésekben, amely csoport összehangolja a regionális szereplőket, a helyszínen nyomon követi a helyzetet és jelentéseket készít, valamint megkönnyíti a fokozottabb burundi jelenlétre vonatkozó ENSZ-tervek kidolgozását;

| T. | mivel az AU és más nemzetközi szereplők több ízben is szorgalmazták az összes érdekelt bevonásával megvalósuló, az arushai megállapodás és a burundi alkotmány tiszteletben tartásán alapuló inkluzív párbeszédet a burundi konfliktus konszenzusos megoldása érdekében; mivel az EU és az ENSZ is támogatja ezt az álláspontot; |
| --- | --- |

T.

mivel az AU és más nemzetközi szereplők több ízben is szorgalmazták az összes érdekelt bevonásával megvalósuló, az arushai megállapodás és a burundi alkotmány tiszteletben tartásán alapuló inkluzív párbeszédet a burundi konfliktus konszenzusos megoldása érdekében; mivel az EU és az ENSZ is támogatja ezt az álláspontot;

| U. | mivel az AU, az EU és az ENSZ teljes körű támogatását élvezve folytatódnak a közvetítésre irányuló erőfeszítések a burundi válság konszenzusos és békés megoldását célzó, Burundin belüli párbeszéd elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

U.

mivel az AU, az EU és az ENSZ teljes körű támogatását élvezve folytatódnak a közvetítésre irányuló erőfeszítések a burundi válság konszenzusos és békés megoldását célzó, Burundin belüli párbeszéd elősegítése érdekében;

| V. | mivel az Unió jelentős mértékben hozzájárul Burundi éves költségvetéséhez, amelynek közel fele nemzetközi segélyekből származik, és a közelmúltban 432 millió eurót irányzott elő Burundi számára a 2014–2020 közötti időre szóló Európai Fejlesztési Alapból; |
| --- | --- |

V.

mivel az Unió jelentős mértékben hozzájárul Burundi éves költségvetéséhez, amelynek közel fele nemzetközi segélyekből származik, és a közelmúltban 432 millió eurót irányzott elő Burundi számára a 2014–2020 közötti időre szóló Európai Fejlesztési Alapból;

| W. | mivel a burundi hatóságok az 530/1597. számú rendelettel felfüggesztették tíz emberi jogi szervezet (nevezetesen az ACAT–Burundi, az APRODH, az AMINA, a FOCODE, a FORSC, a FONTAINE–ISOKO, a Maison Shalon, a PARCEM, az RCP és az SPPDF) tevékenységét, és befagyasztották bankszámláikat; |
| --- | --- |

W.

mivel a burundi hatóságok az 530/1597. számú rendelettel felfüggesztették tíz emberi jogi szervezet (nevezetesen az ACAT–Burundi, az APRODH, az AMINA, a FOCODE, a FORSC, a FONTAINE–ISOKO, a Maison Shalon, a PARCEM, az RCP és az SPPDF) tevékenységét, és befagyasztották bankszámláikat;

| 1. | rendkívül aggasztónak találja a Burundiban kialakult súlyos biztonsági és politikai helyzetet, a rohamos mértékben romló humanitárius helyzetet és annak az egész alrégió biztonságára és stabilitására kiható lehetséges következményeit; |
| --- | --- |

1.

rendkívül aggasztónak találja a Burundiban kialakult súlyos biztonsági és politikai helyzetet, a rohamos mértékben romló humanitárius helyzetet és annak az egész alrégió biztonságára és stabilitására kiható lehetséges következményeit;

| 2. | határozottan elítéli a közelmúltbeli erőszakos támadásokat és az emberi jogi jogsértések és visszaélések eseteinek elszaporodását, ideértve a gyilkosságokat, a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, az emberek testi épségének megsértését, a kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot, a – többek között gyermekekre is kiterjedő – önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat, az iskolák hadsereg és rendőrség általi elfoglalását, a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértését, valamint a büntetlenség általános elterjedtségét; kéri a gyilkosságok és visszaélések alapos és független kivizsgálását, valamint hogy e tettek elkövetőit állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a közelmúltbeli erőszakos támadásokat és az emberi jogi jogsértések és visszaélések eseteinek elszaporodását, ideértve a gyilkosságokat, a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, az emberek testi épségének megsértését, a kínzást és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot, a – többek között gyermekekre is kiterjedő – önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat, az iskolák hadsereg és rendőrség általi elfoglalását, a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának megsértését, valamint a büntetlenség általános elterjedtségét; kéri a gyilkosságok és visszaélések alapos és független kivizsgálását, valamint hogy e tettek elkövetőit állítsák bíróság elé;

| 3. | követeli az erőszak, az emberi jogi visszaélések és az ellenzék politikai megfélemlítésének azonnali beszüntetését, valamint a nemzetközi jogot és az emberi jogokat szigorúan betartva a politikai pártokhoz kötődő fegyveres csoportok haladéktalan leszerelését; |
| --- | --- |

3.

követeli az erőszak, az emberi jogi visszaélések és az ellenzék politikai megfélemlítésének azonnali beszüntetését, valamint a nemzetközi jogot és az emberi jogokat szigorúan betartva a politikai pártokhoz kötődő fegyveres csoportok haladéktalan leszerelését;

| 4. | nyomatékosan kéri valamennyi felet, hogy teremtsék meg a bizalom helyreállításához és a nemzeti egység előmozdításához szükséges feltételeket, továbbá kéri az inkluzív és átlátható, a kormányt, az ellenzéki pártokat és a civil társadalom képviselőit is magában foglaló nemzeti szintű párbeszéd azonnali folytatását; |
| --- | --- |

4.

nyomatékosan kéri valamennyi felet, hogy teremtsék meg a bizalom helyreállításához és a nemzeti egység előmozdításához szükséges feltételeket, továbbá kéri az inkluzív és átlátható, a kormányt, az ellenzéki pártokat és a civil társadalom képviselőit is magában foglaló nemzeti szintű párbeszéd azonnali folytatását;

| 5. | hangsúlyozza, hogy ennek a tartós béke, biztonság és stabilitás elérését és a demokrácia és a jogállamiság helyreállítását célzó, a burundi polgárok érdekét szolgáló párbeszédnek az arushai megállapodáson és a burundi alkotmányon kell alapulnia, mely a nemzetközi jog és szerződések betartását írja elő; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy ennek a tartós béke, biztonság és stabilitás elérését és a demokrácia és a jogállamiság helyreállítását célzó, a burundi polgárok érdekét szolgáló párbeszédnek az arushai megállapodáson és a burundi alkotmányon kell alapulnia, mely a nemzetközi jog és szerződések betartását írja elő;

| 6. | rámutat különösen arra, hogy a Burundiban tevékenykedő fegyveres csoportokon belül sok a fiatal és 18 év alatti gyermek, és kéri a nemzetközi közösséget, hogy fordítson különös figyelmet visszailleszkedésükre és a békés politikai folyamatban való részvételük elősegítésére; |
| --- | --- |

6.

rámutat különösen arra, hogy a Burundiban tevékenykedő fegyveres csoportokon belül sok a fiatal és 18 év alatti gyermek, és kéri a nemzetközi közösséget, hogy fordítson különös figyelmet visszailleszkedésükre és a békés politikai folyamatban való részvételük elősegítésére;

| 7. | kéri, hogy valamennyi burundi fél tartózkodjon minden olyan lépéstől, amely veszélyeztetné az ország békéjét és biztonságát; határozottan elítél minden olyan nyilvános nyilatkozatot, amelynek célja, hogy erőszakra vagy gyűlöletre uszítson a burundi társadalom különböző csoportjai ellen, mivel ezek súlyosbíthatják a jelenlegi feszültségeket, továbbá felhívja valamennyi szereplőt, hogy tartózkodjon az ilyen nyilatkozatoktól; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy valamennyi burundi fél tartózkodjon minden olyan lépéstől, amely veszélyeztetné az ország békéjét és biztonságát; határozottan elítél minden olyan nyilvános nyilatkozatot, amelynek célja, hogy erőszakra vagy gyűlöletre uszítson a burundi társadalom különböző csoportjai ellen, mivel ezek súlyosbíthatják a jelenlegi feszültségeket, továbbá felhívja valamennyi szereplőt, hogy tartózkodjon az ilyen nyilatkozatoktól;

| 8. | emlékezteti a burundi hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy az ország területén belül biztosítsák a biztonságot, és a burundi alkotmányban, az afrikai emberek és népek jogainak chartájában és más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökben foglaltak szerint garantálják az emberi jogokat, a polgári és politikai jogokat és az alapvető szabadságokat; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti a burundi hatóságokat azon kötelezettségükre, hogy az ország területén belül biztosítsák a biztonságot, és a burundi alkotmányban, az afrikai emberek és népek jogainak chartájában és más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökben foglaltak szerint garantálják az emberi jogokat, a polgári és politikai jogokat és az alapvető szabadságokat;

| 9. | ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az EU Burundival fennálló partnerségét a Cotonoui Megállapodás szabályozza, valamint hogy minden félnek tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania a szóban forgó megállapodás feltételeit, különös tekintettel az emberi jogok tiszteletben tartására; emlékeztet különösen arra, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság megsértése esetére konzultációs eljárás megindításának lehetőségéről rendelkezik, és ezzel kapcsolatban üdvözli az EU azon döntését, hogy az e cikk szerinti konzultációk megkezdését kéri; |
| --- | --- |

9.

ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az EU Burundival fennálló partnerségét a Cotonoui Megállapodás szabályozza, valamint hogy minden félnek tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania a szóban forgó megállapodás feltételeit, különös tekintettel az emberi jogok tiszteletben tartására; emlékeztet különösen arra, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság megsértése esetére konzultációs eljárás megindításának lehetőségéről rendelkezik, és ezzel kapcsolatban üdvözli az EU azon döntését, hogy az e cikk szerinti konzultációk megkezdését kéri;

| 10. | határozottan elítéli, hogy Nkurunziza elnök megsérti az arushai megállapodást azáltal, hogy leteszi a harmadik elnöki mandátumára vonatkozó hivatali esküt; |
| --- | --- |

10.

határozottan elítéli, hogy Nkurunziza elnök megsérti az arushai megállapodást azáltal, hogy leteszi a harmadik elnöki mandátumára vonatkozó hivatali esküt;

| 11. | nyomatékosan felszólítja a burundi hatóságokat, hogy a nemzeti megbékélés érdekében igazságügyi és egyéb intézkedések, például egy igazságtételi és megbékélési bizottság és különleges törvényszékek révén segítsék elő az igazság megállapítását az 1962 és 2008 között elkövetett tömeges bűncselekmények ügyében; |
| --- | --- |

11.

nyomatékosan felszólítja a burundi hatóságokat, hogy a nemzeti megbékélés érdekében igazságügyi és egyéb intézkedések, például egy igazságtételi és megbékélési bizottság és különleges törvényszékek révén segítsék elő az igazság megállapítását az 1962 és 2008 között elkövetett tömeges bűncselekmények ügyében;

| 12. | üdvözli a EAC égisze alatt, az AU és az ENSZ támogatásával tett közvetítési erőfeszítéseket, amelyek célja a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd elősegítése; kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy szintén támogassa e közvetítési erőfeszítéseket; határozottan kéri Burundi kormányát és a többi érdekelt felet, hogy teljes mértékben működjenek együtt a közvetítővel; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a EAC égisze alatt, az AU és az ENSZ támogatásával tett közvetítési erőfeszítéseket, amelyek célja a burundi érdekelt felek közötti párbeszéd elősegítése; kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy szintén támogassa e közvetítési erőfeszítéseket; határozottan kéri Burundi kormányát és a többi érdekelt felet, hogy teljes mértékben működjenek együtt a közvetítővel;

| 13. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a válság kezdete óta számos halálos áldozatról és súlyos emberi jogi jogsértésről érkeztek beszámolók; nyomatékosan felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy alaposan és gyorsan vizsgálják ki a bűncselekmények körülményeit és indítékait, valamint biztosítsák, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák; ismételten hangsúlyozza, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elkövetői nem maradhatnak büntetlenül; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az iskolák továbbra is a tanulást célzó, biztonságos menedéket jelentsenek; felhívja a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyészét, hogy szorosan kövesse nyomon a helyzetet, és támogatja 2015. november 6-i nyilatkozatát; |
| --- | --- |

13.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a válság kezdete óta számos halálos áldozatról és súlyos emberi jogi jogsértésről érkeztek beszámolók; nyomatékosan felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy alaposan és gyorsan vizsgálják ki a bűncselekmények körülményeit és indítékait, valamint biztosítsák, hogy a felelősöket bíróság elé állítsák; ismételten hangsúlyozza, hogy a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elkövetői nem maradhatnak büntetlenül; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az iskolák továbbra is a tanulást célzó, biztonságos menedéket jelentsenek; felhívja a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyészét, hogy szorosan kövesse nyomon a helyzetet, és támogatja 2015. november 6-i nyilatkozatát;

| 14. | kéri a több emberi jogi szervezet tevékenységét ideiglenesen felfüggesztő 530/1597. számú rendelet hatályon kívül helyezését, és felszólít bankszámláik befagyasztásának azonnali feloldására annak érdekében, hogy ezek a szervezetek szabadon gyakorolhassák tevékenységüket; |
| --- | --- |

14.

kéri a több emberi jogi szervezet tevékenységét ideiglenesen felfüggesztő 530/1597. számú rendelet hatályon kívül helyezését, és felszólít bankszámláik befagyasztásának azonnali feloldására annak érdekében, hogy ezek a szervezetek szabadon gyakorolhassák tevékenységüket;

| 15. | követeli a száműzetésben élő újságírók és emberi jogi jogvédők biztonságos hazaengedését, a 2015. május 13. és 14-i sikertelen puccskísérletet követően bezárt médiaorgánumok újbóli megnyitását, és a puccskísérletben való közvetlen vagy közvetett részvétellel vádolt újságírók elleni vádak ejtését; |
| --- | --- |

15.

követeli a száműzetésben élő újságírók és emberi jogi jogvédők biztonságos hazaengedését, a 2015. május 13. és 14-i sikertelen puccskísérletet követően bezárt médiaorgánumok újbóli megnyitását, és a puccskísérletben való közvetlen vagy közvetett részvétellel vádolt újságírók elleni vádak ejtését;

| 16. | különösen aggasztónak találja a burundi LMBTI-személyek drámai mértékű megkülönböztetését és kriminalizációját; ismételten hangsúlyozza, hogy a szexuális irányultság az egyén magánélethez való jogának körébe tartozik, amelyet olyan nemzetközi emberi jogi előírások biztosítanak, amelyek szerint az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét fenn kell tartani, és biztosítani kell a szólásszabadságot; ezért felszólítja a burundi nemzetgyűlést és a kormányt, hogy helyezzék hatályon kívül a büntető törvénykönyv LMBTI-személyeket hátrányosan megkülönböztető cikkeit; |
| --- | --- |

16.

különösen aggasztónak találja a burundi LMBTI-személyek drámai mértékű megkülönböztetését és kriminalizációját; ismételten hangsúlyozza, hogy a szexuális irányultság az egyén magánélethez való jogának körébe tartozik, amelyet olyan nemzetközi emberi jogi előírások biztosítanak, amelyek szerint az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét fenn kell tartani, és biztosítani kell a szólásszabadságot; ezért felszólítja a burundi nemzetgyűlést és a kormányt, hogy helyezzék hatályon kívül a büntető törvénykönyv LMBTI-személyeket hátrányosan megkülönböztető cikkeit;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a válság súlyos hatást gyakorol a gyermekekre, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is működjön együtt a nemzetközi partnerekkel az egészségügyi szolgáltatások – többek között az alapvető gyógyszerek – biztosítása, az oktatáshoz való biztonságos hozzáférés és a gyermekeknek az erőszak valamennyi formájával szembeni védelme érdekében, valamint garantálja az egyéb szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a válság súlyos hatást gyakorol a gyermekekre, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is működjön együtt a nemzetközi partnerekkel az egészségügyi szolgáltatások – többek között az alapvető gyógyszerek – biztosítása, az oktatáshoz való biztonságos hozzáférés és a gyermekeknek az erőszak valamennyi formájával szembeni védelme érdekében, valamint garantálja az egyéb szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 18. | üdvözli, hogy az AU emberi jogi megfigyelőket és szakértőket vetett be az emberi jogi helyzet figyelemmel kísérésére, és hangsúlyozza a velük való együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy megkönnyítsék megbízatásuk teljesítését; felhívja emellett a Nemzetközi Büntetőbíróságot, hogy saját joghatóságán belül vizsgálja ki a feltételezett emberi jogi jogsértéseket, amelyeket a közelmúltbeli válság során követtek el; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az AU emberi jogi megfigyelőket és szakértőket vetett be az emberi jogi helyzet figyelemmel kísérésére, és hangsúlyozza a velük való együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy megkönnyítsék megbízatásuk teljesítését; felhívja emellett a Nemzetközi Büntetőbíróságot, hogy saját joghatóságán belül vizsgálja ki a feltételezett emberi jogi jogsértéseket, amelyeket a közelmúltbeli válság során követtek el;

| 19. | üdvözli az EU által jóváhagyott célzott szankciókat, amelyek összhangban állnak az AU azon határozatával, hogy utazási tilalmat vezet be, valamint elrendeli azon kormányzati és ellenzéki vezetők vagyoni eszközeinek befagyasztását, akik intézkedései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását; kéri az EU-t, hogy terjessze ki e szankciókat mindazokra, akiknek intézkedései a régió békéjét és stabilitását fenyegetik, akik gyűlöletre uszítanak és sértik az arushai megállapodást; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az EU által jóváhagyott célzott szankciókat, amelyek összhangban állnak az AU azon határozatával, hogy utazási tilalmat vezet be, valamint elrendeli azon kormányzati és ellenzéki vezetők vagyoni eszközeinek befagyasztását, akik intézkedései és nyilatkozatai hozzájárulnak az erőszak tartós fennmaradásához, és akadályozzák a burundi válság politikai megoldását; kéri az EU-t, hogy terjessze ki e szankciókat mindazokra, akiknek intézkedései a régió békéjét és stabilitását fenyegetik, akik gyűlöletre uszítanak és sértik az arushai megállapodást;

| 20. | nyomatékosan felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti nyilvános konzultáció alakulásától függően fontolják meg a burundi kormánynak juttatott összes nem humanitárius célú segély befagyasztását mindaddig, amíg a kormányerők nem hagynak fel a túlzott erőszak alkalmazásával és az emberi jogok megsértésével – melyet az OHCHR is jelzett –, és a burundi felek közötti tényleges párbeszéd nem eredményez politikai megoldást, továbbá a segélyeket irányítsák át a civil társadalom megerősítésére; úgy véli, hogy az uniós segélynek a szegénység, az egyenlőtlenség és a krónikus alultápláltság kiváltó okait kellene kezelnie a nemrégiben elfogadott fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

nyomatékosan felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti nyilvános konzultáció alakulásától függően fontolják meg a burundi kormánynak juttatott összes nem humanitárius célú segély befagyasztását mindaddig, amíg a kormányerők nem hagynak fel a túlzott erőszak alkalmazásával és az emberi jogok megsértésével – melyet az OHCHR is jelzett –, és a burundi felek közötti tényleges párbeszéd nem eredményez politikai megoldást, továbbá a segélyeket irányítsák át a civil társadalom megerősítésére; úgy véli, hogy az uniós segélynek a szegénység, az egyenlőtlenség és a krónikus alultápláltság kiváltó okait kellene kezelnie a nemrégiben elfogadott fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében;

| 21. | mélységes aggodalommal tölti el a burundi menekültek folyamatos tömeges kivándorlása a szomszédos országokba; ismételten támogatásáról biztosítja a helyszínen működő valamennyi humanitárius szervezetet, valamint a szomszédos befogadó országokat; kéri, hogy a nemzetközi közösség és a humanitárius ügynökségek továbbra is nyújtsanak segítséget mindazoknak, akik a konfliktus következtében menekültekké váltak vagy lakóhelyük elhagyására kényszerültek; üdvözli az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy fokozza a lakosság azonnali szükségleteinek kielégítését célzó pénzügyi támogatást és humanitárius segítséget; |
| --- | --- |

21.

mélységes aggodalommal tölti el a burundi menekültek folyamatos tömeges kivándorlása a szomszédos országokba; ismételten támogatásáról biztosítja a helyszínen működő valamennyi humanitárius szervezetet, valamint a szomszédos befogadó országokat; kéri, hogy a nemzetközi közösség és a humanitárius ügynökségek továbbra is nyújtsanak segítséget mindazoknak, akik a konfliktus következtében menekültekké váltak vagy lakóhelyük elhagyására kényszerültek; üdvözli az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy fokozza a lakosság azonnali szükségleteinek kielégítését célzó pénzügyi támogatást és humanitárius segítséget;

| 22. | felszólítja az AU-t, az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy komolyan vegyék figyelembe a regionális dimenziót, és előzzék meg a térség további destabilizálódását a helyszínen való jelenlétük fokozása és különösen a régió országai közötti folyamatos politikai párbeszéd fenntartása révén, ezzel összefüggésben határozottan kéri az AU-t, hogy amennyiben Burundiban tovább romlana a biztonsági és emberi jogi helyzet, az ENSZ Biztonsági Tanácsával együttműködve fontolja meg egy afrikai vezetésű békefenntartó misszió bevetését; |
| --- | --- |

22.

felszólítja az AU-t, az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy komolyan vegyék figyelembe a regionális dimenziót, és előzzék meg a térség további destabilizálódását a helyszínen való jelenlétük fokozása és különösen a régió országai közötti folyamatos politikai párbeszéd fenntartása révén, ezzel összefüggésben határozottan kéri az AU-t, hogy amennyiben Burundiban tovább romlana a biztonsági és emberi jogi helyzet, az ENSZ Biztonsági Tanácsával együttműködve fontolja meg egy afrikai vezetésű békefenntartó misszió bevetését;

| 23. | nyomatékosan felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, Federica Mogherinit, hogy folytassa erőfeszítéseit a Richard Spiros Hagabimana burundi rendőrtiszt azonnali szabadon bocsátása érdekében, akit jogellenesen börtönbe zártak és megkínoztak, mivel 2015. július 28-án rendőrként megtagadta azt a parancsot, hogy a tömegbe lőjön; |
| --- | --- |

23.

nyomatékosan felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, Federica Mogherinit, hogy folytassa erőfeszítéseit a Richard Spiros Hagabimana burundi rendőrtiszt azonnali szabadon bocsátása érdekében, akit jogellenesen börtönbe zártak és megkínoztak, mivel 2015. július 28-án rendőrként megtagadta azt a parancsot, hogy a tömegbe lőjön;

| 24. | úgy véli, hogy Burundi problémái a termékeny földek feletti ellenőrzéssel, a jövedelmi egyenlőtlenségekkel és a hátrányos megkülönböztetéssel összefüggő vitákkal kapcsolatosak; ezzel összefüggésben kéri olyan felelős szabályozási keret létrehozását, amely azt szabályozza, hogy a vállalatok miként tartsák be emberi jogi kötelezettségeiket és a szociális és környezetvédelmi normákkal összefüggő kötelezettségeket; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy Burundi problémái a termékeny földek feletti ellenőrzéssel, a jövedelmi egyenlőtlenségekkel és a hátrányos megkülönböztetéssel összefüggő vitákkal kapcsolatosak; ezzel összefüggésben kéri olyan felelős szabályozási keret létrehozását, amely azt szabályozza, hogy a vállalatok miként tartsák be emberi jogi kötelezettségeiket és a szociális és környezetvédelmi normákkal összefüggő kötelezettségeket;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Burundi kormányának és parlamentjének, az AKCS–EU Tanácsnak, a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Kelet-afrikai Közösségnek és tagállamai kormányainak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Unió intézményeinek, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Burundi kormányának és parlamentjének, az AKCS–EU Tanácsnak, a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Kelet-afrikai Közösségnek és tagállamai kormányainak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Unió intézményeinek, valamint az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0275.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/196

---

P8_TA(2015)0475

A Kongói Demokratikus Köztársaságban található Virunga Nemzeti Park védelme

Az Európai Parlament 2015. december 17-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságban található Virunga Nemzeti Park védelméről (2015/2728(RSP))

(2017/C 399/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. november 16-án, Párizsban az UNESCO általános közgyűlése által elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. november 16-án, Párizsban az UNESCO általános közgyűlése által elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel arra, hogy a Virunga Nemzeti Parkot az UNESCO 1979-ben a világörökség részévé, és 1994-ben veszélyeztetett világörökségi helyszínné nyilvánította, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Virunga Nemzeti Parkot az UNESCO 1979-ben a világörökség részévé, és 1994-ben veszélyeztetett világörökségi helyszínné nyilvánította,

| — | tekintettel a biológiai sokféleségről szóló, 1992. június 5-én a Rió de Janeiróban rendezett Föld-csúcstalálkozón elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló, 1992. június 5-én a Rió de Janeiróban rendezett Föld-csúcstalálkozón elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel a különösen a vízimadarak élőhelye szempontjából nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekről szóló, 1971-ben Ramsarban elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a vízimadarak élőhelye szempontjából nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekről szóló, 1971-ben Ramsarban elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az OECD multinacionális vállalkozások számára szóló, 1976-ban elfogadott iránymutatásaira (és annak frissítéseire), és az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó, 1971-ben elfogadott irányelveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD multinacionális vállalkozások számára szóló, 1976-ban elfogadott iránymutatásaira (és annak frissítéseire), és az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó, 1971-ben elfogadott irányelveire,

| — | tekintettel a WWF International és a SOCO International között a panaszt illetően 2014 júliusában létrejött megállapodás zárónyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WWF International és a SOCO International között a panaszt illetően 2014 júliusában létrejött megállapodás zárónyilatkozatára,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság szénhidrogén-ágazatának jogi és szerződéses keretére, beleértve a következőket: „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures” (a bányákra és szénhidrogénekre vonatkozó általános rendelkezéseket tartalmazó 81-013. számú rendelet), „Code minier” (bányászati törvénykönyv) és bármely jövőbeni „Code congolais des hydrocarbures” (szénhidrogénekre vonatkozó kongói törvénykönyv), valamint a „Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures” (szénhidrogének megosztására és kitermelésére vonatkozó szerződések), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság szénhidrogén-ágazatának jogi és szerződéses keretére, beleértve a következőket: „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures” (a bányákra és szénhidrogénekre vonatkozó általános rendelkezéseket tartalmazó 81-013. számú rendelet), „Code minier” (bányászati törvénykönyv) és bármely jövőbeni „Code congolais des hydrocarbures” (szénhidrogénekre vonatkozó kongói törvénykönyv), valamint a „Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures” (szénhidrogének megosztására és kitermelésére vonatkozó szerződések),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a Kongói Demokratikus Köztársaságban található Virunga Nemzeti Park védelméről szóló kérdésre (O-000108/2015 – B8-1111/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a Kongói Demokratikus Köztársaságban található Virunga Nemzeti Park védelméről szóló kérdésre (O-000108/2015 – B8-1111/2015),

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság Észak-Kivu tartományában és a ruandai és ugandai határnál lévő Orientale tartományban található Virunga Nemzeti Park Afrika legrégibb nemzeti parkja, az UNESCO világörökség része, és világszerte híres egyedülálló élőhelyeinek és gazdag biológiai sokféleségének köszönhetően, lévén Afrika legnagyobb biológiai sokféleséggel rendelkező parkja; mivel a park különösen híres az ott élő hegyi gorillák miatt, amely faj a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. évi egyezmény (CITES) I. függelékében felsorolt, kipusztulással fenyegetett fajok közé tartozik; |
| --- | --- |

A.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság Észak-Kivu tartományában és a ruandai és ugandai határnál lévő Orientale tartományban található Virunga Nemzeti Park Afrika legrégibb nemzeti parkja, az UNESCO világörökség része, és világszerte híres egyedülálló élőhelyeinek és gazdag biológiai sokféleségének köszönhetően, lévén Afrika legnagyobb biológiai sokféleséggel rendelkező parkja; mivel a park különösen híres az ott élő hegyi gorillák miatt, amely faj a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. évi egyezmény (CITES) I. függelékében felsorolt, kipusztulással fenyegetett fajok közé tartozik;

| B. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság által aláírt és ratifikált, a biológiai sokféleségről szóló egyezmény szerint a biológiai sokféleség megőrzése az emberiség közös ügye, és a fejlődés folyamatának szerves része; mivel az egyezmény jogilag kötelező, és aláíróinak végre kell hajtaniuk a rendelkezéseit; |
| --- | --- |

B.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaság által aláírt és ratifikált, a biológiai sokféleségről szóló egyezmény szerint a biológiai sokféleség megőrzése az emberiség közös ügye, és a fejlődés folyamatának szerves része; mivel az egyezmény jogilag kötelező, és aláíróinak végre kell hajtaniuk a rendelkezéseit;

| C. | mivel a Virunga Nemzeti Parkot a ramsari egyezmény és a Kongói Demokratikus Köztársaság nemzeti joga is védi, mivel az Európai Bizottság és egyes uniós tagállamok támogatást nyújtottak a park fenntartásához az utóbbi 25 év során; |
| --- | --- |

C.

mivel a Virunga Nemzeti Parkot a ramsari egyezmény és a Kongói Demokratikus Köztársaság nemzeti joga is védi, mivel az Európai Bizottság és egyes uniós tagállamok támogatást nyújtottak a park fenntartásához az utóbbi 25 év során;

| D. | mivel a Virunga Nemzeti Park a Kongói Demokratikus Köztársaság a ramsari egyezmény alá tartozó három területének egyike (a 787. számú); mivel a ramsari egyezmény értelmében a Kongói Demokratikus Köztársaságnak számos kötelezettséget kell teljesítenie az egyezmény listáján szereplő területekre vonatkozóan, többek közt a listán szereplő vizes élőhelyek megőrzéséről szóló terv kidolgozását, majd végrehajtását, és a területén található vizes élőhelyeknek a lehetőségekhez mért ésszerű használatát (a ramsari egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése); |
| --- | --- |

D.

mivel a Virunga Nemzeti Park a Kongói Demokratikus Köztársaság a ramsari egyezmény alá tartozó három területének egyike (a 787. számú); mivel a ramsari egyezmény értelmében a Kongói Demokratikus Köztársaságnak számos kötelezettséget kell teljesítenie az egyezmény listáján szereplő területekre vonatkozóan, többek közt a listán szereplő vizes élőhelyek megőrzéséről szóló terv kidolgozását, majd végrehajtását, és a területén található vizes élőhelyeknek a lehetőségekhez mért ésszerű használatát (a ramsari egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése);

| E. | mivel a WWF 2013. évi, a Virunga Nemzeti Park gazdasági értékéről szóló jelentése szerint a park jelenleg évente 48,9 millió USD gazdasági értékkel bír; A park stabil körülmények között hozzájárulhatna a gazdaság és a turizmus növekedéséhez, évi egymilliárd USD értékkel bírhatna és 45 000 munkahelyet biztosíthatna; |
| --- | --- |

E.

mivel a WWF 2013. évi, a Virunga Nemzeti Park gazdasági értékéről szóló jelentése szerint a park jelenleg évente 48,9 millió USD gazdasági értékkel bír; A park stabil körülmények között hozzájárulhatna a gazdaság és a turizmus növekedéséhez, évi egymilliárd USD értékkel bírhatna és 45 000 munkahelyet biztosíthatna;

| F. | mivel a parkot védett érintetlen természeti terület státusza ellenére évtizedek óta fegyveres csoportok fenyegetik, amelyek orvvadászatot, erdőirtást és az erőforrás-kiaknázás egyéb nem fenntartható és illegális formáit folytatják; mivel ennek következtében a Virunga Nemzeti Parkot veszélyeztetett világörökségi helyszínné nyilvánították; mivel a tömeges szegénységgel, a gyenge államszervezettel, a rossz kormányzással és a régió biztonságának hiányával összefüggésben fellépő „olajláznak” komoly társadalmi és környezeti destabilizációs hatása lehet; |
| --- | --- |

F.

mivel a parkot védett érintetlen természeti terület státusza ellenére évtizedek óta fegyveres csoportok fenyegetik, amelyek orvvadászatot, erdőirtást és az erőforrás-kiaknázás egyéb nem fenntartható és illegális formáit folytatják; mivel ennek következtében a Virunga Nemzeti Parkot veszélyeztetett világörökségi helyszínné nyilvánították; mivel a tömeges szegénységgel, a gyenge államszervezettel, a rossz kormányzással és a régió biztonságának hiányával összefüggésben fellépő „olajláznak” komoly társadalmi és környezeti destabilizációs hatása lehet;

| G. | mivel 2007 decemberében a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya a park területének 85 %-ára kiterjedő olajkitermelési jogot biztosított; és mivel egyelőre a Soco International PLC (SOCO) az egyetlen társaság, amely feltárást végzett a parkban; |
| --- | --- |

G.

mivel 2007 decemberében a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya a park területének 85 %-ára kiterjedő olajkitermelési jogot biztosított; és mivel egyelőre a Soco International PLC (SOCO) az egyetlen társaság, amely feltárást végzett a parkban;

| H. | mivel – jóllehet a Kongói Demokratikus Köztársaság törvénye tiltja a környezetkárosító tevékenységeket a védett területeken – a SOCO feltárási engedélye a törvényben biztosított kivételt használja ki, miszerint „tudományos tevékenység” végezhető a védett területeken; |
| --- | --- |

H.

mivel – jóllehet a Kongói Demokratikus Köztársaság törvénye tiltja a környezetkárosító tevékenységeket a védett területeken – a SOCO feltárási engedélye a törvényben biztosított kivételt használja ki, miszerint „tudományos tevékenység” végezhető a védett területeken;

| I. | mivel a SOCO International a Virunga Nemzeti Park V. blokkjára már nem rendelkezik engedéllyel; |
| --- | --- |

I.

mivel a SOCO International a Virunga Nemzeti Park V. blokkjára már nem rendelkezik engedéllyel;

| J. | mivel a szisztematikus vizsgálat eredményei szerint olaj található a Virunga Nemzeti Park területén; emlékeztet arra, hogy a kitermelés (vagy feltárás) nem egyeztethető össze a világörökség részét képező park megőrzésével; |
| --- | --- |

J.

mivel a szisztematikus vizsgálat eredményei szerint olaj található a Virunga Nemzeti Park területén; emlékeztet arra, hogy a kitermelés (vagy feltárás) nem egyeztethető össze a világörökség részét képező park megőrzésével;

| K. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának kötelezettsége valamennyi társasággal szemben – működési helyüktől függetlenül – elvárt globális magatartási norma, amint erre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és a multinacionális vállalkozásoknak szóló OECD-iránymutatások is emlékeztetnek; |
| --- | --- |

K.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának kötelezettsége valamennyi társasággal szemben – működési helyüktől függetlenül – elvárt globális magatartási norma, amint erre az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek és a multinacionális vállalkozásoknak szóló OECD-iránymutatások is emlékeztetnek;

| L. | mivel a Kongói Demokratikus Köztársaságban és környezetében több mint két évtizede erőszakos konfliktus zajlik; mivel az illegális bányászat, a park természeti erőforrásainak (fa, faszén) illegális kiaknázása és a veszélyeztetett fajok orvvadászata, valamint a természeti erőforrásokkal való egyéb illegális kereskedelem a lázadók és a hivatalos hadsereg számára is a finanszírozás forrása, miközben a potenciális olajmezők feltárása és kitermelése nagy valószínűséggel tovább szítja az erőszakot és az emberi jogok súlyos megsértését, és környezetszennyezéssel jár a régióban; |
| --- | --- |

L.

mivel a Kongói Demokratikus Köztársaságban és környezetében több mint két évtizede erőszakos konfliktus zajlik; mivel az illegális bányászat, a park természeti erőforrásainak (fa, faszén) illegális kiaknázása és a veszélyeztetett fajok orvvadászata, valamint a természeti erőforrásokkal való egyéb illegális kereskedelem a lázadók és a hivatalos hadsereg számára is a finanszírozás forrása, miközben a potenciális olajmezők feltárása és kitermelése nagy valószínűséggel tovább szítja az erőszakot és az emberi jogok súlyos megsértését, és környezetszennyezéssel jár a régióban;

| M. | mivel a jó kormányzást nélkülöző területeken folyó kőolaj-kitermeléshez kapcsolódó legsúlyosabb környezeti kockázatok között szerepelnek a következők: a növényzet megsemmisítése, inváziós növények betelepítése, az élőhelyek fragmentálódása, az orvvadászat és az olajszivárgás okozta szennyezés valószínűségének növekedése, gázégetés, hulladéklerakás; mivel az „olajátok” kockázata a szegénységi és egyenlőtlenségi mutatók romlását eredményezheti, amint azt a Niger-deltáról készült esettanulmányok is mutatják; |
| --- | --- |

M.

mivel a jó kormányzást nélkülöző területeken folyó kőolaj-kitermeléshez kapcsolódó legsúlyosabb környezeti kockázatok között szerepelnek a következők: a növényzet megsemmisítése, inváziós növények betelepítése, az élőhelyek fragmentálódása, az orvvadászat és az olajszivárgás okozta szennyezés valószínűségének növekedése, gázégetés, hulladéklerakás; mivel az „olajátok” kockázata a szegénységi és egyenlőtlenségi mutatók romlását eredményezheti, amint azt a Niger-deltáról készült esettanulmányok is mutatják;

| N. | mivel a Virunga Nemzeti Park földjének, vizének és élővilágának fenntartható kezelése közvetlen és közvetett gazdasági hasznot hoz azoknak a közösségeknek, amelyek jelentős mértékben támaszkodnak a park természeti erőforrásaira; mivel a WWF szerint egyedül a hegyi gorillákhoz kapcsolódó turizmus évente 30 millió USD-t hozhat, és több ezer munkahelyet biztosíthat; |
| --- | --- |

N.

mivel a Virunga Nemzeti Park földjének, vizének és élővilágának fenntartható kezelése közvetlen és közvetett gazdasági hasznot hoz azoknak a közösségeknek, amelyek jelentős mértékben támaszkodnak a park természeti erőforrásaira; mivel a WWF szerint egyedül a hegyi gorillákhoz kapcsolódó turizmus évente 30 millió USD-t hozhat, és több ezer munkahelyet biztosíthat;

| 1. | hangsúlyozza, hogy feltétlenül meg kell akadályozni, hogy visszafordíthatatlan károk keletkezzenek a Virunga Nemzeti Parkban, amelyet az UNESCO 1979-ben a világörökség részévé, és 1994-ben veszélyeztetett világörökségi helyszínné nyilvánított; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy feltétlenül meg kell akadályozni, hogy visszafordíthatatlan károk keletkezzenek a Virunga Nemzeti Parkban, amelyet az UNESCO 1979-ben a világörökség részévé, és 1994-ben veszélyeztetett világörökségi helyszínné nyilvánított;

| 2. | helyteleníti, hogy a Virunga Nemzeti Park a világ egyik legveszélyesebb helyévé vált a vadon élő állatok és növények védelme tekintetében; mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy fegyveres csoportok kapcsolódtak be a park természeti erőforrásainak kiaknázásába bányászati tevékenység és faszén-előállítás révén, amiből katonai műveleteiket finanszírozzák és személyes haszonra tesznek szert; sajnálattal állapítja meg azt is, hogy a fegyveres csoportok nagy arányban űzik az orvvadászatot élelmezés és a háború támogatását szolgáló elefántcsont- és bozóthús-kereskedelem céljából; aggodalommal állapítja meg továbbá, hogy a fegyelem hiánya, a rendszertelen fizetések és az élelmiszerhiány miatt a katonai személyzet növekvő mértékben vesz részt az illegális tevékenységekben, többek között a kisipari bányászatban, a faszén-előállításban és a vadon élő állatok orvvadászatában; megjegyzi, hogy bár a park hatalmas, érintetlen természeti terület, kétmillió holdas (790 000 hektár) területe miatt védelme óriási akadályokba ütközik, különösen a korlátozott mértékű kormányzati támogatás mellett; megjegyzi, hogy ,2014. április 15-én a park fő vadőrét, Emmanuel de Merode belga herceget súlyosan megsebesítette három fegyveres, és az utóbbi évtized során több mint 140 vadőrt öltek meg a park területén szolgálat közben; |
| --- | --- |

2.

helyteleníti, hogy a Virunga Nemzeti Park a világ egyik legveszélyesebb helyévé vált a vadon élő állatok és növények védelme tekintetében; mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy fegyveres csoportok kapcsolódtak be a park természeti erőforrásainak kiaknázásába bányászati tevékenység és faszén-előállítás révén, amiből katonai műveleteiket finanszírozzák és személyes haszonra tesznek szert; sajnálattal állapítja meg azt is, hogy a fegyveres csoportok nagy arányban űzik az orvvadászatot élelmezés és a háború támogatását szolgáló elefántcsont- és bozóthús-kereskedelem céljából; aggodalommal állapítja meg továbbá, hogy a fegyelem hiánya, a rendszertelen fizetések és az élelmiszerhiány miatt a katonai személyzet növekvő mértékben vesz részt az illegális tevékenységekben, többek között a kisipari bányászatban, a faszén-előállításban és a vadon élő állatok orvvadászatában; megjegyzi, hogy bár a park hatalmas, érintetlen természeti terület, kétmillió holdas (790 000 hektár) területe miatt védelme óriási akadályokba ütközik, különösen a korlátozott mértékű kormányzati támogatás mellett; megjegyzi, hogy ,2014. április 15-én a park fő vadőrét, Emmanuel de Merode belga herceget súlyosan megsebesítette három fegyveres, és az utóbbi évtized során több mint 140 vadőrt öltek meg a park területén szolgálat közben;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az olajmezőket feltáró és kitermelő illegális tevékenység révén visszafordíthatatlan kár keletkezhet a Virunga Nemzeti Parkban; elfogadhatatlannak tartja, hogy 2007-ben a francia TOTAL olajtársaság és a brit SOCO International olajtársaság olajkitermelési jogot nyert a Virunga Nemzeti Park területén, megsértve ezzel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló párizsi egyezményt, a biológiai sokféleségről szóló 1992-es egyezményt, a ramsari egyezményt és a kongói jogszabályokat, emlékeztet arra, hogy míg a TOTAL ígéretet tett, hogy nem fog olajfeltárást végezni a Virunga Nemzeti Park területén (még akkor sem, ha a kongói kormány úgy dönt, hogy megváltoztatja annak határait), a SOCO International olajfeltárást végzett a Virunga Nemzeti Park területén, és 2014 júliusában szeizmikus felmérést folytatott, amelynek az olaj jelenlétét tanúsító eredményeit átadták a kongói kormánynak; felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy ne adjon engedélyt újabb vállalatok számára; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az olajmezőket feltáró és kitermelő illegális tevékenység révén visszafordíthatatlan kár keletkezhet a Virunga Nemzeti Parkban; elfogadhatatlannak tartja, hogy 2007-ben a francia TOTAL olajtársaság és a brit SOCO International olajtársaság olajkitermelési jogot nyert a Virunga Nemzeti Park területén, megsértve ezzel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló párizsi egyezményt, a biológiai sokféleségről szóló 1992-es egyezményt, a ramsari egyezményt és a kongói jogszabályokat, emlékeztet arra, hogy míg a TOTAL ígéretet tett, hogy nem fog olajfeltárást végezni a Virunga Nemzeti Park területén (még akkor sem, ha a kongói kormány úgy dönt, hogy megváltoztatja annak határait), a SOCO International olajfeltárást végzett a Virunga Nemzeti Park területén, és 2014 júliusában szeizmikus felmérést folytatott, amelynek az olaj jelenlétét tanúsító eredményeit átadták a kongói kormánynak; felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy ne adjon engedélyt újabb vállalatok számára;

| 4. | rámutat, hogy az ugandai kormány feltárási engedélyt készül adni a Ngaji tömb területére, amely a Virunga Nemzeti Park szomszédságában található, és magában foglalja az Edward-tavat is, és hangsúlyozza, hogy a feltárás és kitermelés visszafordíthatatlan károkat okozhat a Virunga Nemzeti Parkban; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy az ugandai kormány feltárási engedélyt készül adni a Ngaji tömb területére, amely a Virunga Nemzeti Park szomszédságában található, és magában foglalja az Edward-tavat is, és hangsúlyozza, hogy a feltárás és kitermelés visszafordíthatatlan károkat okozhat a Virunga Nemzeti Parkban;

| 5. | tudomásul veszi a SOCO International és a WWF természetvédő csoport között 2014 júniusában létrejött megállapodást, amely a multinacionális vállalkozásoknak szóló OECD-iránymutatások SOCO általi be nem tartása miatt a WWF által az egyesült királysági nemzeti kapcsolattartó pontnál emelt panasz ügyében jött létre, és amely megállapodás értelmében a SOCO vállalja, hogy nem végez semmiféle feltáró vagy egyéb fúrást a Virunga Nemzeti Parkban, kivéve azt az esetet, ha az UNESCO és a Kongói Demokratikus Köztársaság megállapodik arról, hogy ez a tevékenység nem összeegyeztethetetlen a világörökségi státusszal; megállapítja, hogy az efféle feltételes megállapodás nem szavatolja a kőolajjal kapcsolatos bármiféle tevékenység megszüntetését a parkban; rámutat arra, hogy a SOCO International tisztázatlan szándékánál fogva fennáll annak a lehetősége, hogy a park védettségét egészben vagy részben megszüntetik az olajfúrások engedélyezése érdekében; megjegyzi, hogy a terület, ahol a SOCO engedéllyel feltárást végzett, az Edward-tóban és körülötte található, amely több tucat emblematikus (és egyes esetekben veszélyeztetett) faj otthona, beleértve a csimpánzokat, elefántokat, krokodilokat és oroszlánokat; ezért felhívja a Soco International PLC-t és a Kongói Demokratikus Köztársaságban bejegyzett vállalatát, hogy véglegesen állítsa le az összes feltárást és kitermelést a Virunga Nemzeti Parkban, és tartsa tiszteletben a park jelenlegi határait; ezenfelül felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy a Világörökségi Bizottság kérésének megfelelően vonja vissza a Virunga Nemzeti Park területén történő kőolajfeltárásra kiadott engedélyeket; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi a SOCO International és a WWF természetvédő csoport között 2014 júniusában létrejött megállapodást, amely a multinacionális vállalkozásoknak szóló OECD-iránymutatások SOCO általi be nem tartása miatt a WWF által az egyesült királysági nemzeti kapcsolattartó pontnál emelt panasz ügyében jött létre, és amely megállapodás értelmében a SOCO vállalja, hogy nem végez semmiféle feltáró vagy egyéb fúrást a Virunga Nemzeti Parkban, kivéve azt az esetet, ha az UNESCO és a Kongói Demokratikus Köztársaság megállapodik arról, hogy ez a tevékenység nem összeegyeztethetetlen a világörökségi státusszal; megállapítja, hogy az efféle feltételes megállapodás nem szavatolja a kőolajjal kapcsolatos bármiféle tevékenység megszüntetését a parkban; rámutat arra, hogy a SOCO International tisztázatlan szándékánál fogva fennáll annak a lehetősége, hogy a park védettségét egészben vagy részben megszüntetik az olajfúrások engedélyezése érdekében; megjegyzi, hogy a terület, ahol a SOCO engedéllyel feltárást végzett, az Edward-tóban és körülötte található, amely több tucat emblematikus (és egyes esetekben veszélyeztetett) faj otthona, beleértve a csimpánzokat, elefántokat, krokodilokat és oroszlánokat; ezért felhívja a Soco International PLC-t és a Kongói Demokratikus Köztársaságban bejegyzett vállalatát, hogy véglegesen állítsa le az összes feltárást és kitermelést a Virunga Nemzeti Parkban, és tartsa tiszteletben a park jelenlegi határait; ezenfelül felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy a Világörökségi Bizottság kérésének megfelelően vonja vissza a Virunga Nemzeti Park területén történő kőolajfeltárásra kiadott engedélyeket;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a Rutanzige (Edward-) tóban folytatott halászat évente mintegy 30 millió dollárra becsült összeget termel a Virunga Nemzeti Park közelében élő helyi közösség javára, és hogy egy WWF által megrendelt független elemzés szerint több mint 50 000 család édesvíz-szükségletét a tóból szerzi be; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a Rutanzige (Edward-) tóban folytatott halászat évente mintegy 30 millió dollárra becsült összeget termel a Virunga Nemzeti Park közelében élő helyi közösség javára, és hogy egy WWF által megrendelt független elemzés szerint több mint 50 000 család édesvíz-szükségletét a tóból szerzi be;

| 7. | rámutat, hogy a Global Witness 2014 szeptemberében kiadott jelentése, amely a Spiegelben, a Telegraph-ban és a New York Times-ban jelent meg, olyan híresztelésekről számol be, hogy a SOCO International és alvállalkozói kenőpénzeket adtak, fegyveres felkelőket fizettek le, és hasznot húztak a kormány biztonsági erői által szított félelemből és erőszakból a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén, azzal a céllal, hogy olajfeltárási jogot szerezzenek Afrika legrégebbi nemzeti parkjában; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy a Global Witness 2014 szeptemberében kiadott jelentése, amely a Spiegelben, a Telegraph-ban és a New York Times-ban jelent meg, olyan híresztelésekről számol be, hogy a SOCO International és alvállalkozói kenőpénzeket adtak, fegyveres felkelőket fizettek le, és hasznot húztak a kormány biztonsági erői által szított félelemből és erőszakból a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részén, azzal a céllal, hogy olajfeltárási jogot szerezzenek Afrika legrégebbi nemzeti parkjában;

| 8. | üdvözli az Albert-hasadék északi régiójában, többek közt a Virunga Nemzeti Parkban végzett olajfeltárás/kitermelés stratégiai környezeti vizsgálatát; úgy véli, hogy a vizsgálat alapján az érintett kormányoknak, beleértve a KDK kormányát, képesnek kell lenniük arra, hogy megalapozott döntéseket hozzanak a kőolaj feltárásának és kitermelésének hatásaira vonatkozó megfelelő elemzésre építve. sajnálatosnak tartja azonban, hogy a SKV folyamata elhúzódott, és az olajfeltárás már megkezdődött a Virunga Nemzeti Park területén, bár az SKV folyamata még nem fejeződött be; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az Albert-hasadék északi régiójában, többek közt a Virunga Nemzeti Parkban végzett olajfeltárás/kitermelés stratégiai környezeti vizsgálatát; úgy véli, hogy a vizsgálat alapján az érintett kormányoknak, beleértve a KDK kormányát, képesnek kell lenniük arra, hogy megalapozott döntéseket hozzanak a kőolaj feltárásának és kitermelésének hatásaira vonatkozó megfelelő elemzésre építve. sajnálatosnak tartja azonban, hogy a SKV folyamata elhúzódott, és az olajfeltárás már megkezdődött a Virunga Nemzeti Park területén, bár az SKV folyamata még nem fejeződött be;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban az olajkitermelés kérdését a nem megfelelő és nem hatékony jogalkotási és szabályozási rendszer jellemzi; felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy támogassák és tartsák be az ország azon jogszabályait és előírásait, amelyek tiltják a környezetkárosító tevékenységeket, például a kőolaj feltárását és kitermelését a védett területeken, köztük a Virunga Nemzeti Parkban, és hogy szüntessék meg a természeti erőforrások nemzeti parkokban és világörökségi helyszíneken végzett feltárását és kiaknázását lehetővé tévő kiskapukat a szénhidrogénekről és a természet védelméről szóló törvénytervezetekben; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban az olajkitermelés kérdését a nem megfelelő és nem hatékony jogalkotási és szabályozási rendszer jellemzi; felhívja a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy támogassák és tartsák be az ország azon jogszabályait és előírásait, amelyek tiltják a környezetkárosító tevékenységeket, például a kőolaj feltárását és kitermelését a védett területeken, köztük a Virunga Nemzeti Parkban, és hogy szüntessék meg a természeti erőforrások nemzeti parkokban és világörökségi helyszíneken végzett feltárását és kiaknázását lehetővé tévő kiskapukat a szénhidrogénekről és a természet védelméről szóló törvénytervezetekben;

| 10. | elismerését fejezi ki a parkot irányító hatóságoknak arra irányuló erőfeszítéseikért, hogy fenntartható jövedelemre tegyenek szert természetes nap- és vízenergia-termelésből, ami a természeti terület rombolása nélkül növeli a helyi lakosság jelentős részének jövedelmét, és a világörökségi helyszín engedélyezett fejlesztésének keretein belül marad; |
| --- | --- |

10.

elismerését fejezi ki a parkot irányító hatóságoknak arra irányuló erőfeszítéseikért, hogy fenntartható jövedelemre tegyenek szert természetes nap- és vízenergia-termelésből, ami a természeti terület rombolása nélkül növeli a helyi lakosság jelentős részének jövedelmét, és a világörökségi helyszín engedélyezett fejlesztésének keretein belül marad;

| 11. | rámutat, hogy az 1990-es évek eleje óta egyes súlyos emberi jogi jogsértések és az erőszakos cselekmények nagy része a park területén élő fegyveres gerillákkal való összetűzések eredményei; rámutat, hogy a Ruandai Demokratikus Felszabadító Erők, az 1994 tavaszán a Ruandában bekövetkezett, majd a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részére is átterjedt népirtás során atrocitások elkövetésével vádolt gerillák csoportja 1996 óta él a nemzeti parkban, és még mindig a határ túlsó oldalán, Virungában bujkál, míg a Mai-Mai milíciák a hírek szerint szintén sokakat meggyilkoltak, megerőszakoltak, és megsebesítettek, és falvakat pusztítottak el, mindezt a park határain belül; sürgeti a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormányát, hogy fegyverezze le a lázadókat, és állítsa helyre a biztonságot a park régiójában; ezen túlmenően sajnálatosnak tartja, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban megnövekedett az emberi jogi aktivisták és újságírók elnyomása; ismételten sürgeti a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormányát, hogy ismerje el és tartsa tiszteletben a sajtó- és médiaszabadságot, és segítse elő a jogállamiság és az emberi jogok érvényesülését; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy az 1990-es évek eleje óta egyes súlyos emberi jogi jogsértések és az erőszakos cselekmények nagy része a park területén élő fegyveres gerillákkal való összetűzések eredményei; rámutat, hogy a Ruandai Demokratikus Felszabadító Erők, az 1994 tavaszán a Ruandában bekövetkezett, majd a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részére is átterjedt népirtás során atrocitások elkövetésével vádolt gerillák csoportja 1996 óta él a nemzeti parkban, és még mindig a határ túlsó oldalán, Virungában bujkál, míg a Mai-Mai milíciák a hírek szerint szintén sokakat meggyilkoltak, megerőszakoltak, és megsebesítettek, és falvakat pusztítottak el, mindezt a park határain belül; sürgeti a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormányát, hogy fegyverezze le a lázadókat, és állítsa helyre a biztonságot a park régiójában; ezen túlmenően sajnálatosnak tartja, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban megnövekedett az emberi jogi aktivisták és újságírók elnyomása; ismételten sürgeti a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormányát, hogy ismerje el és tartsa tiszteletben a sajtó- és médiaszabadságot, és segítse elő a jogállamiság és az emberi jogok érvényesülését;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a világ kulturális és természeti örökségéről szóló párizsi egyezmény szerint az olajfeltárás és -kitermelés nem egyeztethető össze a világörökségi státusszal; hangsúlyozza továbbá, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban számos veszélyeztetett faj honos, például az ikonikus hegyi gorillák, a bolygón az utolsókként, és az okapik, valamint hogy a veszélyeztetett fajok élőhelyeit szigorúan védeni kell; örömmel veszi tudomásul a Kongói Demokratikus Köztársaság azon döntését, hogy különleges, orvvadászat elleni különítményt hoz létre, felhívja azonban a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) titkárságával együttműködve azonosítsa az illegális kereskedelemben részt vevő bűnszövetkezeteket, és tegyen további jogi intézkedéseket az ellenük folyó küzdelem jegyében; általánosságban sürgeti a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy erősítse meg a parkőrség szerepét, és szankcionálja a parkban végzett illegális tevékenységeket; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a világ kulturális és természeti örökségéről szóló párizsi egyezmény szerint az olajfeltárás és -kitermelés nem egyeztethető össze a világörökségi státusszal; hangsúlyozza továbbá, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban számos veszélyeztetett faj honos, például az ikonikus hegyi gorillák, a bolygón az utolsókként, és az okapik, valamint hogy a veszélyeztetett fajok élőhelyeit szigorúan védeni kell; örömmel veszi tudomásul a Kongói Demokratikus Köztársaság azon döntését, hogy különleges, orvvadászat elleni különítményt hoz létre, felhívja azonban a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) titkárságával együttműködve azonosítsa az illegális kereskedelemben részt vevő bűnszövetkezeteket, és tegyen további jogi intézkedéseket az ellenük folyó küzdelem jegyében; általánosságban sürgeti a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát, hogy erősítse meg a parkőrség szerepét, és szankcionálja a parkban végzett illegális tevékenységeket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a hírek szerint napirendre került a kongói kormány és a SOCO International között a Virunga Nemzeti Park határának megváltoztatása, a Virunga Nemzeti Park egyes részei vagy egésze védett státuszának megszüntetése révén, hogy legálisan lehessen olajkutakat fúrni, bár úgy tűnik, hogy a jelenlegi szakaszban a kormány még nem fordult hivatalos kéréssel az UNESCO-hoz; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a hírek szerint napirendre került a kongói kormány és a SOCO International között a Virunga Nemzeti Park határának megváltoztatása, a Virunga Nemzeti Park egyes részei vagy egésze védett státuszának megszüntetése révén, hogy legálisan lehessen olajkutakat fúrni, bár úgy tűnik, hogy a jelenlegi szakaszban a kormány még nem fordult hivatalos kéréssel az UNESCO-hoz;

| 14. | kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy koordinálja az uniós tagállamok és a Kongói Demokratikus Köztársaságban tevékeny más szóba jöhető adományozók diplomáciai válaszlépéseit, a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának támogatása érdekében, hogy felhagyjon az olaj feltárásának és kitermelésének tervével a park határain belül, hogy – a Világörökségi Bizottság kérésének megfelelően – visszavonja a Virunga Nemzeti Park területére, valamint a világörökség részének nyilvánított egyéb kongói területekre kiadott olajfeltárási engedélyeket, és mondjon le a park határainak megváltoztatásáról és csökkentéséről; |
| --- | --- |

14.

kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy koordinálja az uniós tagállamok és a Kongói Demokratikus Köztársaságban tevékeny más szóba jöhető adományozók diplomáciai válaszlépéseit, a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányának támogatása érdekében, hogy felhagyjon az olaj feltárásának és kitermelésének tervével a park határain belül, hogy – a Világörökségi Bizottság kérésének megfelelően – visszavonja a Virunga Nemzeti Park területére, valamint a világörökség részének nyilvánított egyéb kongói területekre kiadott olajfeltárási engedélyeket, és mondjon le a park határainak megváltoztatásáról és csökkentéséről;

| 15. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy őrizzék meg a park integritását, például növelve elkötelezettségüket a fenntartható környezetvédelem, valamint a környező régió fenntartható fejlődéséenek és diverzifikációjának finanszírozása iránt; különösen felhívja az Uniót, hogy támogassa a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát a nyersanyag-kitermelést helyettesítő, fenntartható energetikai és gazdasági alternatívák felkutatása, a belföldi erőforrások – különösen méltányos és progresszív adórendszer révén való – mobilizálása és a kormányzás javítása terén, továbbá a orvvadászat, az illegális fakitermelés és bányászat, valamint a korrupció elleni küzdelemben, amelyek állandósult jelenségek, és fennáll a veszélye, hogy visszafordíthatatlan károkat okoznak a parkban; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy őrizzék meg a park integritását, például növelve elkötelezettségüket a fenntartható környezetvédelem, valamint a környező régió fenntartható fejlődéséenek és diverzifikációjának finanszírozása iránt; különösen felhívja az Uniót, hogy támogassa a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányát a nyersanyag-kitermelést helyettesítő, fenntartható energetikai és gazdasági alternatívák felkutatása, a belföldi erőforrások – különösen méltányos és progresszív adórendszer révén való – mobilizálása és a kormányzás javítása terén, továbbá a orvvadászat, az illegális fakitermelés és bányászat, valamint a korrupció elleni küzdelemben, amelyek állandósult jelenségek, és fennáll a veszélye, hogy visszafordíthatatlan károkat okoznak a parkban;

| 16. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a stratégiai környezeti vizsgálat valódi szerepet kapjon a döntéshozatal során; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a stratégiai környezeti vizsgálat valódi szerepet kapjon a döntéshozatal során;

| 17. | Hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak a nemzetközi és európai emberi jogi jogszabályok értelmében kötelességük biztosítani, hogy a joghatóságukon belül működő vállalatok ne okozzanak emberi jogi visszaéléseket, közvetlenül vagy közvetve, üzleti tevékenységük során, valamint hogy azok összhangban cselekedjenek az elfogadott magatartási kódexekkel, amelyek szociális és a környezeti teljesítményre vonatkozó normákat tartalmaznak, valamint az olyan eszközökkel, mint például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 169. sz. egyezménye, az OECD multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásai és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek; Felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak kötelező érvényű intézkedéseket azon vállalatok tényleges felelősségre vonása érdekében, amelyekről bebizonyosodott, hogy megszegik a nemzeti jogszabályokat és nemzetközi szerződéseket; |
| --- | --- |

17.

Hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak a nemzetközi és európai emberi jogi jogszabályok értelmében kötelességük biztosítani, hogy a joghatóságukon belül működő vállalatok ne okozzanak emberi jogi visszaéléseket, közvetlenül vagy közvetve, üzleti tevékenységük során, valamint hogy azok összhangban cselekedjenek az elfogadott magatartási kódexekkel, amelyek szociális és a környezeti teljesítményre vonatkozó normákat tartalmaznak, valamint az olyan eszközökkel, mint például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 169. sz. egyezménye, az OECD multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásai és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek; Felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak kötelező érvényű intézkedéseket azon vállalatok tényleges felelősségre vonása érdekében, amelyekről bebizonyosodott, hogy megszegik a nemzeti jogszabályokat és nemzetközi szerződéseket;

| 18. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékony módon folytassák a fegyveres konfliktusok és a korrupció kiváltó okainak kezelését, és támogassák a fenntartható fejlődést és a békeépítést a Kongói Demokratikus Köztársaságban és a környező régióban; |
| --- | --- |

18.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékony módon folytassák a fegyveres konfliktusok és a korrupció kiváltó okainak kezelését, és támogassák a fenntartható fejlődést és a békeépítést a Kongói Demokratikus Köztársaságban és a környező régióban;

| 19. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a Kongói Demokratikus Köztársaságot és a kitermelésben érdekelt olajtársaságokat, hogy a Virunga nemzeti Park jelenlegi határait és a parkkal határos területeket kíméljék meg a fosszilis tüzelőanyagok kiaknázásától; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a Kongói Demokratikus Köztársaságot és a kitermelésben érdekelt olajtársaságokat, hogy a Virunga nemzeti Park jelenlegi határait és a parkkal határos területeket kíméljék meg a fosszilis tüzelőanyagok kiaknázásától;

| 20. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak érdekében, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya felderítse az országban tevékeny emberi jogi jogvédők elleni erőszakos cselekedeteket, különösen a Virunga Nemzeti Parkban, beleértve a park személyzetét is, és hogy minden tőle telhetőt megtegyen annak érdekében, hogy hasonló kegyetlenségek ne ismétlődhessenek meg; |
| --- | --- |

20.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak érdekében, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság kormánya felderítse az országban tevékeny emberi jogi jogvédők elleni erőszakos cselekedeteket, különösen a Virunga Nemzeti Parkban, beleértve a park személyzetét is, és hogy minden tőle telhetőt megtegyen annak érdekében, hogy hasonló kegyetlenségek ne ismétlődhessenek meg;

| 21. | sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság súlyos csalások felderítésével foglalkozó hivatala (Serious Fraud Office) mint elsődleges joghatóság, illetve bármely más illetékes joghatóság teljes körűen kivizsgálja a hozzá benyújtott, a Soco International részvénytársaságra és a Kongói Demokratikus Köztársaságban bejegyzett vállalatára, a SOCO Exploration and Production DRC Sprl-re (SOCO) vonatkozó, megvesztegetéssel és korrupcióval kapcsolatos állításokat; |
| --- | --- |

21.

sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság súlyos csalások felderítésével foglalkozó hivatala (Serious Fraud Office) mint elsődleges joghatóság, illetve bármely más illetékes joghatóság teljes körűen kivizsgálja a hozzá benyújtott, a Soco International részvénytársaságra és a Kongói Demokratikus Köztársaságban bejegyzett vállalatára, a SOCO Exploration and Production DRC Sprl-re (SOCO) vonatkozó, megvesztegetéssel és korrupcióval kapcsolatos állításokat;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok és a Kongói Demokratikus Köztársaság, a Ruandai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek, a Világörökségi Bizottságnak, amelyet az UNESCO-n belül hoztak létre, az az ENSZ Környezetvédelmi Programjának és a ramsari egyezmény titkárságának. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok és a Kongói Demokratikus Köztársaság, a Ruandai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek, a Világörökségi Bizottságnak, amelyet az UNESCO-n belül hoztak létre, az az ENSZ Környezetvédelmi Programjának és a ramsari egyezmény titkárságának.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. december 2., szerda

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/201 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/201

---

P8_TA(2015)0420

A feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság felállítása (TAXE 2)

Az Európai Parlament 2015. december 2-i határozata egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról (2015/3005(RSO))

(2017/C 399/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára,

| — | ttekintettel a Bizottság azon döntésére, hogy az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján valamennyi tagállamban megvizsgálja a feltételes adómegállapítással kapcsolatban alkalmazott gyakorlatot; |
| --- | --- |

—

ttekintettel a Bizottság azon döntésére, hogy az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján valamennyi tagállamban megvizsgálja a feltételes adómegállapítással kapcsolatban alkalmazott gyakorlatot;

| — | tekintettel valamennyi tagállamnak az uniós adózási szabályok alapján fennálló azon kötelezettségére, hogy önkéntes információcsere útján közölje más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat, különösen akkor, ha egy másik tagállamban adóbevétel-kiesés következhet be, vagy a vállalkozáscsoportokon belüli mesterséges nyereségátvitel adómegtakarítást eredményezhet, |
| --- | --- |

—

tekintettel valamennyi tagállamnak az uniós adózási szabályok alapján fennálló azon kötelezettségére, hogy önkéntes információcsere útján közölje más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat, különösen akkor, ha egy másik tagállamban adóbevétel-kiesés következhet be, vagy a vállalkozáscsoportokon belüli mesterséges nyereségátvitel adómegtakarítást eredményezhet,

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (a „TAXE 1 különbizottság”) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról szóló, 2015. február 12-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (a „TAXE 1 különbizottság”) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról szóló, 2015. február 12-i határozatára (1),

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló 2015. november 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló 2015. november 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 197. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 197. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy különbizottságot állít fel, amely foglalkozik egyrészt a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel (TAXE 2), vizsgálva az állami támogatásokra és az adózásra vonatkozó uniós jog alkalmazása terén fennálló gyakorlatot a tagállamok által hozott feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel kapcsolatban, ha úgy tűnik, hogy ezt a gyakorlatot tagállam vagy a Bizottság alkalmazza, másrészt foglalkozik a káros, európai és nemzetközi szintű társaságiadó-rendszerekkel és -gyakorlatokkal, és amely különbizottság:






  a) | teljes mértékben a TAXE 1 különbizottság által elvégzett munkára épít és befejezi azt, különösen a fent említett, 2015. november 25-i állásfoglalásban kiemelt, megoldatlan kérdések kezelése, a munkájával kapcsolatos dokumentumokhoz – köztük a magatartási kódexszel foglalkozó csoport üléseinek jegyzőkönyveihez – való hozzáférés, valamint a nemzetközi, európai és nemzeti intézményekkel és fórumokkal, a tagállamok és harmadik országok parlamentjeivel és kormányaival, valamint a tudományos, üzleti és civil társadalmi közösség képviselőivel, köztük a szociális partnerekkel való szükséges kapcsolatok kialakítása és közös meghallgatások szervezése érdekében, az állandó bizottságokkal szoros együttműködésben; |
| --- | --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy különbizottságot állít fel, amely foglalkozik egyrészt a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel (TAXE 2), vizsgálva az állami támogatásokra és az adózásra vonatkozó uniós jog alkalmazása terén fennálló gyakorlatot a tagállamok által hozott feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel kapcsolatban, ha úgy tűnik, hogy ezt a gyakorlatot tagállam vagy a Bizottság alkalmazza, másrészt foglalkozik a káros, európai és nemzetközi szintű társaságiadó-rendszerekkel és -gyakorlatokkal, és amely különbizottság:

a)

teljes mértékben a TAXE 1 különbizottság által elvégzett munkára épít és befejezi azt, különösen a fent említett, 2015. november 25-i állásfoglalásban kiemelt, megoldatlan kérdések kezelése, a munkájával kapcsolatos dokumentumokhoz – köztük a magatartási kódexszel foglalkozó csoport üléseinek jegyzőkönyveihez – való hozzáférés, valamint a nemzetközi, európai és nemzeti intézményekkel és fórumokkal, a tagállamok és harmadik országok parlamentjeivel és kormányaival, valamint a tudományos, üzleti és civil társadalmi közösség képviselőivel, köztük a szociális partnerekkel való szükséges kapcsolatok kialakítása és közös meghallgatások szervezése érdekében, az állandó bizottságokkal szoros együttműködésben;

| b) | nyomon követi a fent említett, 2015. november 25-i állásfoglalásban szereplő ajánlásoknak a tagállamok és az illetékes európai intézmények általi végrehajtását, valamint a nemzetközi intézmények, például az OECD és a G20 folyamatban lévő munkáját, teljes mértékben tiszteletben tartva a Gazdasági és Monetáris Bizottság adózási ügyekkel kapcsolatos hatáskörét; |
| --- | --- |

b)

nyomon követi a fent említett, 2015. november 25-i állásfoglalásban szereplő ajánlásoknak a tagállamok és az illetékes európai intézmények általi végrehajtását, valamint a nemzetközi intézmények, például az OECD és a G20 folyamatban lévő munkáját, teljes mértékben tiszteletben tartva a Gazdasági és Monetáris Bizottság adózási ügyekkel kapcsolatos hatáskörét;

| 2. | ennek érdekében úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottságot a következő hatáskörökkel kell felruházni:






  a) | elemezze és vizsgálja meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazása terén fennálló gyakorlatot a tagállamok által 1991. január 1. óta hozott feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

2.

ennek érdekében úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottságot a következő hatáskörökkel kell felruházni:

a)

elemezze és vizsgálja meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazása terén fennálló gyakorlatot a tagállamok által 1991. január 1. óta hozott feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel kapcsolatban;

| b) | elemezze és értékelje a Bizottság azon gyakorlatát, hogy az EUMSZ 108. cikkének megfelelően folyamatosan vizsgálja a tagállamokban létező támogatási programokat, javaslatot tesz a tagállamoknak a belső piac fokozatos fejlődése vagy működése által megkövetelt megfelelő intézkedésekre, ellenőrzi, hogy egy állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal és nem visszaélésszerűen használják-e fel, határoz arról, hogy az érintett állam köteles egy bizonyos határidőn belül a támogatást megszüntetni vagy módosítani, és az Európai Unió Bíróságához fordul, ha az érintett állam nem tesz eleget ennek a határozatnak, mely gyakorlat állítólag nagyszámú, az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal nem összeegyeztethető feltételes adómegállapítást eredményezett; |
| --- | --- |

b)

elemezze és értékelje a Bizottság azon gyakorlatát, hogy az EUMSZ 108. cikkének megfelelően folyamatosan vizsgálja a tagállamokban létező támogatási programokat, javaslatot tesz a tagállamoknak a belső piac fokozatos fejlődése vagy működése által megkövetelt megfelelő intézkedésekre, ellenőrzi, hogy egy állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal és nem visszaélésszerűen használják-e fel, határoz arról, hogy az érintett állam köteles egy bizonyos határidőn belül a támogatást megszüntetni vagy módosítani, és az Európai Unió Bíróságához fordul, ha az érintett állam nem tesz eleget ennek a határozatnak, mely gyakorlat állítólag nagyszámú, az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal nem összeegyeztethető feltételes adómegállapítást eredményezett;

| c) | elemezze és vizsgálja meg, hogy a tagállamok 1991. január 1. óta betartották-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletben (3) foglalt, az együttműködéssel és a szükséges dokumentumok átadásával kapcsolatos kötelezettségeket; |
| --- | --- |

c)

elemezze és vizsgálja meg, hogy a tagállamok 1991. január 1. óta betartották-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletben (3) foglalt, az együttműködéssel és a szükséges dokumentumok átadásával kapcsolatos kötelezettségeket;

| d) | elemezze és vizsgálja meg, hogy a tagállamok betartották-e a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvben (4) és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelvben (5) foglalt kötelezettségeket abban a tekintetben, hogy a tagállamok 1991. január 1. óta önkéntes információcsere útján közölték-e más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

d)

elemezze és vizsgálja meg, hogy a tagállamok betartották-e a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvben (4) és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelvben (5) foglalt kötelezettségeket abban a tekintetben, hogy a tagállamok 1991. január 1. óta önkéntes információcsere útján közölték-e más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat;

| e) | elemezze és értékelje a Bizottság gyakorlatát a 77/799/EGK és a 2011/16/EU irányelv megfelelő alkalmazása tekintetében, azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok önkéntes információcsere útján közölték-e más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

e)

elemezze és értékelje a Bizottság gyakorlatát a 77/799/EGK és a 2011/16/EU irányelv megfelelő alkalmazása tekintetében, azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok önkéntes információcsere útján közölték-e más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat;

| f) | elemezze és értékelje, hogy a tagállamok betartották-e az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvét, így az arra irányuló kötelezettségeket, hogy segítik az Uniót feladatainak teljesítésében, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió célkitűzéseinek megvalósítását, tekintettel a tagállamok által lehetővé tett agresszív adótervezés állítólagos nagy arányára, és ennek az uniós költségvetésre és az Unión belüli államháztartásokra feltehetőleg gyakorolt jelentős következményeire; |
| --- | --- |

f)

elemezze és értékelje, hogy a tagállamok betartották-e az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvét, így az arra irányuló kötelezettségeket, hogy segítik az Uniót feladatainak teljesítésében, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió célkitűzéseinek megvalósítását, tekintettel a tagállamok által lehetővé tett agresszív adótervezés állítólagos nagy arányára, és ennek az uniós költségvetésre és az Unión belüli államháztartásokra feltehetőleg gyakorolt jelentős következményeire;

| g) | elemezze és értékelje a tagállamokban székhellyel rendelkező vagy ott bejegyzett vállalkozások által folytatott agresszív adótervezést, beleértve annak a harmadik országokat érintő dimenzióját is, például az érintett harmadik országokkal e tekintetben folytatott adatcserét; |
| --- | --- |

g)

elemezze és értékelje a tagállamokban székhellyel rendelkező vagy ott bejegyzett vállalkozások által folytatott agresszív adótervezést, beleértve annak a harmadik országokat érintő dimenzióját is, például az érintett harmadik országokkal e tekintetben folytatott adatcserét;

| h) | ezzel a kérdéssel kapcsolatban megtegye az általa szükségesnek ítélt javaslatokat; |
| --- | --- |

h)

ezzel a kérdéssel kapcsolatban megtegye az általa szükségesnek ítélt javaslatokat;

| 3. | úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottság tagjainak száma (a TAXE 1 különbizottsághoz hasonlóan) 45; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottság tagjainak száma (a TAXE 1 különbizottsághoz hasonlóan) 45;

| 4. | úgy véli, az a megfelelő, ha a TAXE 1 különbizottság struktúráját a TAXE 2 különbizottság is megtartja; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, az a megfelelő, ha a TAXE 1 különbizottság struktúráját a TAXE 2 különbizottság is megtartja;

| 5. | úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottság megbízatásának időtartama 2015. december 2-ától számított 6 hónap; |
| --- | --- |

5.

úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottság megbízatásának időtartama 2015. december 2-ától számított 6 hónap;

| 6. | úgy véli, az a megfelelő, ha a TAXE 2 különbizottság munkája összefoglalásaként két társelőadó által készített állásfoglalást vagy jelentést nyújt be. |
| --- | --- |

6.

úgy véli, az a megfelelő, ha a TAXE 2 különbizottság munkája összefoglalásaként két társelőadó által készített állásfoglalást vagy jelentést nyújt be.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0039.

(2)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0408.

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(4)  HL L 336., 1977.12.27., 15. o.

(5)  HL L 64., 2011.3.11., 1. o.

---

2015. december 15., kedd

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/204

---

P8_TA(2015)0436

Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2015. december 15-i határozata a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2238(IMM))

(2017/C 399/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége által 2015. július 21-én a Kelet-attikai Munkaügyi Felügyelet által bérfizetés elmulasztása miatt tett panasszal (1) összefüggésben eljuttatott és 2015. szeptember 9-én a plenáris ülésen bejelentett, a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége által 2015. július 21-én a Kelet-attikai Munkaügyi Felügyelet által bérfizetés elmulasztása miatt tett panasszal (1) összefüggésben eljuttatott és 2015. szeptember 9-én a plenáris ülésen bejelentett, a Georgios Kyrtsos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | tekintettel arra, hogy Georgios Kyrtsos lemondott az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése szerint őt megillető meghallgatáshoz való jogról, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Georgios Kyrtsos lemondott az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése szerint őt megillető meghallgatáshoz való jogról,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (2),

| — | tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0358/2015),

| A. | mivel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége egy állítólagos bűncselekmény kapcsán teendő lehetséges jogi lépésekkel kapcsolatban kérte Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége egy állítólagos bűncselekmény kapcsán teendő lehetséges jogi lépésekkel kapcsolatban kérte Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| C. | mivel a Görög Köztársaság Alkotmányának 62. cikke értelmében a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselőkkel szemben a Parlament előzetes engedélye nélkül vád nem emelhető, nem tartóztathatók le, nem börtönözhetők be, illetve egyéb módon nem tarthatók fogva; |
| --- | --- |

C.

mivel a Görög Köztársaság Alkotmányának 62. cikke értelmében a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselőkkel szemben a Parlament előzetes engedélye nélkül vád nem emelhető, nem tartóztathatók le, nem börtönözhetők be, illetve egyéb módon nem tarthatók fogva;

| D. | mivel Georgios Kyrtsos urat azzal vádolják, hogy nem fizette ki az egyik korábbi alkalmazottjának járó bér egy részét; |
| --- | --- |

D.

mivel Georgios Kyrtsos urat azzal vádolják, hogy nem fizette ki az egyik korábbi alkalmazottjának járó bér egy részét;

| E. | mivel az említett vád az egykor Georgios Kyrtsos által vezetett két hírlapkiadó vállalkozás egyik korábbi alkalmazottjának járó bér egy részére vonatkozik, és a vád Georgios Kyrtsos mint az említett vállalkozások egykori vezetője ellen irányul; |
| --- | --- |

E.

mivel az említett vád az egykor Georgios Kyrtsos által vezetett két hírlapkiadó vállalkozás egyik korábbi alkalmazottjának járó bér egy részére vonatkozik, és a vád Georgios Kyrtsos mint az említett vállalkozások egykori vezetője ellen irányul;

| F. | mivel a feltételezett bűncselekmény egyértelműen nem Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselői mandátumához, hanem két hírlapkiadó vállalkozás vezetőjeként korábban betöltött pozíciójához kapcsolódik; |
| --- | --- |

F.

mivel a feltételezett bűncselekmény egyértelműen nem Georgios Kyrtsos európai parlamenti képviselői mandátumához, hanem két hírlapkiadó vállalkozás vezetőjeként korábban betöltött pozíciójához kapcsolódik;

| G. | mivel a feljelentés az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában nem az adott európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kifejtett véleményével vagy leadott szavazatával kapcsolatos; |
| --- | --- |

G.

mivel a feljelentés az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában nem az adott európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kifejtett véleményével vagy leadott szavazatával kapcsolatos;

| H. | mivel nincs ok feltételezni, hogy az ügy alapját képező büntetőeljárást a képviselőnek történő politikai kár okozásának szándékával indították volna (fumus persecutionis), hiszen a feljelentést több évvel képviselővé válása előtt tették; |
| --- | --- |

H.

mivel nincs ok feltételezni, hogy az ügy alapját képező büntetőeljárást a képviselőnek történő politikai kár okozásának szándékával indították volna (fumus persecutionis), hiszen a feljelentést több évvel képviselővé válása előtt tették;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Georgios Kyrtsos mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Georgios Kyrtsos mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a görög hatóságoknak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a görög hatóságoknak.

---

(1)  A dokumentum hivatkozási száma: ABM:IB2014/8927.

(2)  A 101/63. sz., Wagner kontra Fohrmann és Krier ügyben 1964. május 12-én hozott ítélet (EBHT 1964, 387. o.); a 149/85. sz., Wybot kontra Faure és társai ügyben 1986. július 10-én hozott ítélet (EBHT 1986, 2391. o.); a T-345/05. sz., Mote kontra Európai Parlament ügyben 2008. október 15-én hozott ítélet (EBHT 2008, II-2849. o.); a C-200/07. és C-201/07. sz., Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyekben 2008. október 21-én hozott ítélet (EBHT 2008, I-7929. o.); a T-42/06. sz., Gollnisch kontra Európai Parlament ügyben 2010. március 19-én hozott ítélet (EBHT 2010, II-1135. o.); a C-163/10. sz., Patriciello elleni büntetőeljárásban 2011. szeptember 6-án hozott ítélet (EBHT 2011, I-0765. o.); a T-346/11. és T-347/11. sz. Gollnisch kontra Európai Parlament ügyben 2013. január 17-én hozott ítélet (EBHT 2013, 23. o.).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/206

---

P8_TA(2015)0437

Stelios Kouloglou mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2015. december 15-i határozata a Stelios Kouloglou mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2239(IMM))

(2017/C 399/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége által 2015. augusztus 7-én rágalmazás és becsületsértés vádja miatt indult eljárással (1) összefüggésben eljuttatott és 2015. szeptember 9-én a plenáris ülésen bejelentett, a Stelios Kouloglou mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége által 2015. augusztus 7-én rágalmazás és becsületsértés vádja miatt indult eljárással (1) összefüggésben eljuttatott és 2015. szeptember 9-én a plenáris ülésen bejelentett, a Stelios Kouloglou mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | tekintettel arra, hogy Stelios Kouloglou lemondott az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése szerint őt megillető meghallgatáshoz való jogról, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Stelios Kouloglou lemondott az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése szerint őt megillető meghallgatáshoz való jogról,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (2),

| — | tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0356/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0356/2015),

| A. | mivel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége egy állítólagos bűncselekmény kapcsán teendő lehetséges jogi lépésekkel kapcsolatban kérte Stelios Kouloglou európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a görög Legfelsőbb Bíróság Ügyészsége egy állítólagos bűncselekmény kapcsán teendő lehetséges jogi lépésekkel kapcsolatban kérte Stelios Kouloglou európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| C. | mivel a Görög Köztársaság Alkotmányának 62. cikke értelmében a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselőkkel szemben a Parlament előzetes engedélye nélkül vád nem emelhető, nem tartóztathatók le, nem börtönözhetők be, illetve egyéb módon nem tarthatók fogva; |
| --- | --- |

C.

mivel a Görög Köztársaság Alkotmányának 62. cikke értelmében a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselőkkel szemben a Parlament előzetes engedélye nélkül vád nem emelhető, nem tartóztathatók le, nem börtönözhetők be, illetve egyéb módon nem tarthatók fogva;

| D. | mivel Stelios Kouloglou-t a patraszi börtön személyzete ellen elkövetett rágalmazással és becsületsértéssel vádolják; |
| --- | --- |

D.

mivel Stelios Kouloglou-t a patraszi börtön személyzete ellen elkövetett rágalmazással és becsületsértéssel vádolják;

| E. | mivel a vád olyan kijelentésekkel kapcsolatos, amelyeket Stelios Kouloglou állítólagosan 2010-ben tett a sajtónak a patraszi börtön bizonyos alkalmazottainak tisztességét illetően, amikor ő televíziós riportokat készítő újságíróként dolgozott; |
| --- | --- |

E.

mivel a vád olyan kijelentésekkel kapcsolatos, amelyeket Stelios Kouloglou állítólagosan 2010-ben tett a sajtónak a patraszi börtön bizonyos alkalmazottainak tisztességét illetően, amikor ő televíziós riportokat készítő újságíróként dolgozott;

| F. | mivel a feltételezett bűncselekmény egyértelműen nem Stelios Kouloglou európai parlamenti képviselői mandátumához, hanem korábbi televíziós újságírói állásához kapcsolódik; |
| --- | --- |

F.

mivel a feltételezett bűncselekmény egyértelműen nem Stelios Kouloglou európai parlamenti képviselői mandátumához, hanem korábbi televíziós újságírói állásához kapcsolódik;

| G. | mivel a feljelentés az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában nem az adott európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kifejtett véleményével vagy leadott szavazatával kapcsolatos; |
| --- | --- |

G.

mivel a feljelentés az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában nem az adott európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kifejtett véleményével vagy leadott szavazatával kapcsolatos;

| H. | mivel nincs ok feltételezni, hogy az ügy alapját képező büntetőeljárást a képviselőnek történő politikai kár okozásának szándékával indították volna (fumus persecutionis), hiszen a feljelentést több évvel képviselővé válása előtt tették; |
| --- | --- |

H.

mivel nincs ok feltételezni, hogy az ügy alapját képező büntetőeljárást a képviselőnek történő politikai kár okozásának szándékával indították volna (fumus persecutionis), hiszen a feljelentést több évvel képviselővé válása előtt tették;

| I. | mivel a görög hatóságok azt kérték az Európai Parlamenttől, hogy a feljelentés elévülési határideje miatt legkésőbb 2015. október 7-ig adjon választ a kérelemre, de az Európai Parlament eljárási követelményei nem teszik lehetővé a határozat ilyen rövid időn belüli meghozását; |
| --- | --- |

I.

mivel a görög hatóságok azt kérték az Európai Parlamenttől, hogy a feljelentés elévülési határideje miatt legkésőbb 2015. október 7-ig adjon választ a kérelemre, de az Európai Parlament eljárási követelményei nem teszik lehetővé a határozat ilyen rövid időn belüli meghozását;

| J. | mivel ugyanakkor a Jogi Bizottság megvitatott véleménye szerint a görög Legfelsőbb Bíróság 1126/1994. számú ítélete fényében Stelios Kouloglou európai parlamenti képviselői mandátuma egyébként is legfeljebb hároméves időtartamra felfüggeszti az elévülést; |
| --- | --- |

J.

mivel ugyanakkor a Jogi Bizottság megvitatott véleménye szerint a görög Legfelsőbb Bíróság 1126/1994. számú ítélete fényében Stelios Kouloglou európai parlamenti képviselői mandátuma egyébként is legfeljebb hároméves időtartamra felfüggeszti az elévülést;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Stelios Kouloglou mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Stelios Kouloglou mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a görög hatóságoknak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a görög hatóságoknak.

---

(1)  A dokumentum hivatkozási száma: ABM:IΓ/2011/11882.

(2)  A 101/63. sz., Wagner kontra Fohrmann és Krier ügyben 1964. május 12-én hozott ítélet (EBHT 1964, 387. o.); a 149/85. sz., Wybot kontra Faure és társai ügyben 1986. július 10-én hozott ítélet (EBHT 1986, 2391. o.); a T-345/05. sz., Mote kontra Európai Parlament ügyben 2008. október 15-én hozott ítélet (EBHT 2008, II-2849. o.); a C-200/07. és C-201/07. sz., Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyekben 2008. október 21-én hozott ítélet (EBHT 2008, I-7929. o.); a T-42/06. sz., Gollnisch kontra Európai Parlament ügyben 2010. március 19-én hozott ítélet (EBHT 2010, II-1135. o.); a C-163/10. sz., Patriciello elleni büntetőeljárásban 2011. szeptember 6-án hozott ítélet (EBHT 2011, I-0765. o.); a T-346/11. és T-347/11. sz. Gollnisch kontra Európai Parlament ügyben 2013. január 17-én hozott ítélet (EBHT 2013, 23. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. december 2., szerda

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/208

---

P8_TA(2015)0421

EU-Lichtenstein megállapodás a pénzügyi számlainformációk automatikus cseréjéről *

Az Európai Parlament 2015. december 2-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 399/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2015)0395), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2015)0395),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv-tervezetére (11798/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv-tervezetére (11798/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára és (8) bekezdése második albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára és (8) bekezdése második albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0320/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, 108. cikkének (7) bekezdésére és 50. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, 108. cikkének (7) bekezdésére és 50. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0334/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0334/2015),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Liechtensteini Hercegség kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Liechtensteini Hercegség kormányának és parlamentjének.

---

2015. december 15., kedd

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/209

---

P8_TA(2015)0424

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (18079/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (18079/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás tervezetére (18078/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás tervezetére (18078/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkével, 78. cikke (1) és (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkével, 78. cikke (1) és (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0345/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0345/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/210

---

P8_TA(2015)0425

Az Európai Unió és a Dominikai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Dominikai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07189/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07189/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Dominikai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07111/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Dominikai Közösség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07111/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0143/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0322/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0322/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Dominikai Közösség kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Dominikai Közösség kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/211

---

P8_TA(2015)0426

Az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07192/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07192/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07119/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07119/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0149/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0329/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Vanuatui Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Vanuatui Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/212

---

P8_TA(2015)0427

Az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07196/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07196/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07129/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07129/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0151/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0323/2015),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Trinidad és Tobago Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Trinidad és Tobago Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/213 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/213

---

P8_TA(2015)0428

Az Európai Unió és a Szamoai Független Állam közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Szamoai Független Állam közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07195/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07195/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Szamoai Független Állam közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07127/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Szamoai Független Állam közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07127/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0146/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0320/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Szamoai Független Állam kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Szamoai Független Állam kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/214 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/214

---

P8_TA(2015)0429

Az Európai Unió és Grenada közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Grenada közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07190/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07190/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és Grenada közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07113/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Grenada közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07113/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0144/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0326/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0326/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Grenada kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Grenada kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/215

---

P8_TA(2015)0430

Az Európai Unió és a Kelet-timori Demokratikus Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Kelet-Timor közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07194/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07194/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és Kelet-Timor közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07125/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Kelet-Timor közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07125/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0147/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0327/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0327/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Kelet-Timor kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Kelet-Timor kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/216

---

P8_TA(2015)0431

Az Európai Unió és Saint Lucia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Saint Lucia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07187/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07187/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és Saint Lucia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07107/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Saint Lucia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07107/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0145/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0321/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0321/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Saint Lucia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Saint Lucia kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/217

---

P8_TA(2015)0432

Az Európai Unió és a Saint Vincent és Grenadine-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Saint Vincent és Grenadine-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07191/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07191/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Saint Vincent és Grenadine-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07115/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Saint Vincent és Grenadine-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07115/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0148/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0325/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0325/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Saint Vincent és Grenadine-szigetek kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Saint Vincent és Grenadine-szigetek kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/218

---

P8_TA(2015)0433

Az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07185/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07185/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07103/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás tervezetére (07103/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0124/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0124/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0324/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0324/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Egyesült Arab Emírségek kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Egyesült Arab Emírségek kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/219

---

P8_TA(2015)0434

A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és az Eurojust közötti egyetértési megállapodás *

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és az Eurojust közötti egyetértési megállapodás Eurojust általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozattervezetről (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

(Konzultáció)

(2017/C 399/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (11595/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (11595/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0303/2015),

| — | tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2015. április 16-i ítéletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2015. április 16-i ítéletére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0353/2015),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

(2)  A Bíróság 2015. április 16-i Parlament kontra Tanács ítélete, C-317/13. és C-679/13., EBHT, EU:C:2015:223, valamint a Parlament kontra Tanács ítélet, C-540/13., EBHT, EU:C:2015:224.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/220 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/220

---

P8_TA(2015)0435

A tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszerei és eljárása, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedések *

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 399/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0447), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0447),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikkének (2) bekezdésére, és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikkének (2) bekezdésére, és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0277/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0357/2015),

| A. | mivel a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (1) várhatóan 2016 elején hatályba lép; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (1) várhatóan 2016 elején hatályba lép;

| B. | mivel az említett a határozatot a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) kíséri, amely a határozattal megegyező napon lép hatályba; |
| --- | --- |

B.

mivel az említett a határozatot a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) kíséri, amely a határozattal megegyező napon lép hatályba;

| C. | mivel a vonatkozó, a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozathoz (3) kapcsolódó hatályos jogszabályt 2014 végén felül kellett vizsgálni a bizonyos tagállamok esetében megállapított különösen nagy összegű héa- és GNI-alapú kiigazítás miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel a vonatkozó, a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozathoz (3) kapcsolódó hatályos jogszabályt 2014 végén felül kellett vizsgálni a bizonyos tagállamok esetében megállapított különösen nagy összegű héa- és GNI-alapú kiigazítás miatt;

| D. | mivel a 609/2014/EU, Euratom rendeletet is felül kell vizsgálni a 2014. évi kiigazítások tapasztalatainak fényében; |
| --- | --- |

D.

mivel a 609/2014/EU, Euratom rendeletet is felül kell vizsgálni a 2014. évi kiigazítások tapasztalatainak fényében;

| E. | mivel a tagállamok hozzájárulása az uniós költségvetéshez és annak kiigazítása nem lehet politikai alku tárgya, hanem technikai folyamatnak kell lennie a készpénzigények teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok hozzájárulása az uniós költségvetéshez és annak kiigazítása nem lehet politikai alku tárgya, hanem technikai folyamatnak kell lennie a készpénzigények teljesítése érdekében;

| F. | mivel eddig a tagállamok általában teljes összegben befizették a héa-n és a GNI-n alapuló hozzájárulásaikat az uniós költségvetésbe, jelentősebb késedelem nélkül, a válság és a komoly pénzügyi megszorítások időszakaiban is; |
| --- | --- |

F.

mivel eddig a tagállamok általában teljes összegben befizették a héa-n és a GNI-n alapuló hozzájárulásaikat az uniós költségvetésbe, jelentősebb késedelem nélkül, a válság és a komoly pénzügyi megszorítások időszakaiban is;

| G. | mivel az átláthatóság érdekében a héa- és GNI-alapú egyenleg-kiigazításokkal kapcsolatos számításokról és az azokat alátámasztó adatokról, továbbá a tagállamok által az uniós költségvetésébe átutalt hozzájárulások időpontjairól és összegeiről minden évben jelentést kell benyújtani a Parlamentnek; |
| --- | --- |

G.

mivel az átláthatóság érdekében a héa- és GNI-alapú egyenleg-kiigazításokkal kapcsolatos számításokról és az azokat alátámasztó adatokról, továbbá a tagállamok által az uniós költségvetésébe átutalt hozzájárulások időpontjairól és összegeiről minden évben jelentést kell benyújtani a Parlamentnek;

| H. | mivel a Bizottság javaslata továbbá módosításokat tartalmaz a kamatlábakra vonatkozó szabályok és számos egyéb technikai kérdés és egyértelműsítés tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság javaslata továbbá módosításokat tartalmaz a kamatlábakra vonatkozó szabályok és számos egyéb technikai kérdés és egyértelműsítés tekintetében;

| I. | mivel a 609/2014/EU, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell; |
| --- | --- |

I.

mivel a 609/2014/EU, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell;

| 1. | hangsúlyozza, hogy hatékony szabályok szükségesek annak módjára vonatkozóan, ahogyan a tagállamok időben az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátják hozzájárulásaikat, mivel a Bizottság ekkor lesz képes hatékonyan kezelni a pénztárát; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy hatékony szabályok szükségesek annak módjára vonatkozóan, ahogyan a tagállamok időben az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátják hozzájárulásaikat, mivel a Bizottság ekkor lesz képes hatékonyan kezelni a pénztárát;

| 2. | támogatja a Bizottság számára biztosított lehetőséget, hogy felkérheti a tagállamokat a héa- és GNI alapú források három-tizenkettedének megfizetésére az év első felében annak érdekében, hogy a Bizottság csökkenthesse az előző évi fizetési hátralékok egy jelentős részét az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapnál és az európai strukturális és beruházási alapoknál, valamint csökkentse a késedelmi kamatot; |
| --- | --- |

2.

támogatja a Bizottság számára biztosított lehetőséget, hogy felkérheti a tagállamokat a héa- és GNI alapú források három-tizenkettedének megfizetésére az év első felében annak érdekében, hogy a Bizottság csökkenthesse az előző évi fizetési hátralékok egy jelentős részét az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapnál és az európai strukturális és beruházási alapoknál, valamint csökkentse a késedelmi kamatot;

| 3. | különösen hangsúlyozza az időben történő kifizetések fontosságát az uniós költségvetés kedvezményezettjei számára; ebben a tekintetben üdvözli a 609/2014/EU, Euratom rendelet 12. cikkének javasolt módosítását, amelynek célja nem csupán az időben történő befizetés ösztönzésének növelése, költségesebbé téve a késedelmes fizetést, hanem az arányosság biztosítása is azáltal, hogy a kamatemelés felső határát 20 százalékpontban határozza meg; |
| --- | --- |

3.

különösen hangsúlyozza az időben történő kifizetések fontosságát az uniós költségvetés kedvezményezettjei számára; ebben a tekintetben üdvözli a 609/2014/EU, Euratom rendelet 12. cikkének javasolt módosítását, amelynek célja nem csupán az időben történő befizetés ösztönzésének növelése, költségesebbé téve a késedelmes fizetést, hanem az arányosság biztosítása is azáltal, hogy a kamatemelés felső határát 20 százalékpontban határozza meg;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a hozzájárulások kiigazítására vonatkozó módszerek javasolt módosításának célja a 2014. évihez hasonló esetek elkerülése; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a hozzájárulások kiigazítására vonatkozó módszerek javasolt módosításának célja a 2014. évihez hasonló esetek elkerülése;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a hozzájárulások kiigazítását a lehető leginkább automatikusan kell végrehajtani, hogy ne kerülhessen sor politikai beavatkozásra az uniós költségvetés finanszírozásának elfogadott módjait illetően, illetve minimális szintre korlátozva a tagállamok mérlegelési jogkörét a tekintetben, hogy mikor fizetik be a GNI-alapú kiigazításból adódó kiegészítő hozzájárulásaikat az uniós költségvetésbe; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a hozzájárulások kiigazítását a lehető leginkább automatikusan kell végrehajtani, hogy ne kerülhessen sor politikai beavatkozásra az uniós költségvetés finanszírozásának elfogadott módjait illetően, illetve minimális szintre korlátozva a tagállamok mérlegelési jogkörét a tekintetben, hogy mikor fizetik be a GNI-alapú kiigazításból adódó kiegészítő hozzájárulásaikat az uniós költségvetésbe;

| 6. | egyetért ezért az arra vonatkozó bizottsági javaslattal, hogy a kiigazítások közlésének és főleg rendelkezésre bocsátásása esedékességének időpontját áttegyék december 1-ről az év elejére, amely lehetővé teszi a nemzeti kincstárak számára, hogy megoldják az esetleges kiigazítások finanszírozását; |
| --- | --- |

6.

egyetért ezért az arra vonatkozó bizottsági javaslattal, hogy a kiigazítások közlésének és főleg rendelkezésre bocsátásása esedékességének időpontját áttegyék december 1-ről az év elejére, amely lehetővé teszi a nemzeti kincstárak számára, hogy megoldják az esetleges kiigazítások finanszírozását;

| 7. | támogatja továbbá a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az uniós költségvetés veszteségeinek elkerülése érdekében minden tagállamnak biztosítsa, hogy a saját források számlán jóváírt összegeket ne csökkentse semmilyen negatív kamat vagy egyéb költség azon idő alatt, amíg a számlán kell maradniuk; |
| --- | --- |

7.

támogatja továbbá a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az uniós költségvetés veszteségeinek elkerülése érdekében minden tagállamnak biztosítsa, hogy a saját források számlán jóváírt összegeket ne csökkentse semmilyen negatív kamat vagy egyéb költség azon idő alatt, amíg a számlán kell maradniuk;

| 8. | megjegyzi, hogy nagy eltérések mutatkoznak a tagállamok közt a tekintetben, hogy hogyan kezelik az uniós költségvetéshez tett hozzájárulások nemzet elszámolását, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg erre vonatkozó ajánlásokat a tagállamok könnyebb összehasonlíthatóságának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy nagy eltérések mutatkoznak a tagállamok közt a tekintetben, hogy hogyan kezelik az uniós költségvetéshez tett hozzájárulások nemzet elszámolását, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg erre vonatkozó ajánlásokat a tagállamok könnyebb összehasonlíthatóságának lehetővé tétele érdekében;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a saját források rendszere továbbra is túlságosan bonyolult és alapvető reformra szorul a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben; hangsúlyozza ennek fényében a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportnak a jelenlegi rendszer hiányosságainak kiküszöbölésére irányuló javaslatok benyújtásában betöltött jelentős szerepét; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a saját források rendszere továbbra is túlságosan bonyolult és alapvető reformra szorul a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben; hangsúlyozza ennek fényében a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportnak a jelenlegi rendszer hiányosságainak kiküszöbölésére irányuló javaslatok benyújtásában betöltött jelentős szerepét;

| 10. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

10.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően;

| 12. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 13. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont

609/2014/EU, Euratom rendelet

10 b cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a kiigazításokra vonatkozó adatok megküldésének évét követő év február 1-jéig tájékoztatja a tagállamokat az e számítás eredményeként megállapított összegekről. Minden tagállam ugyanezen év júniusának első munkanapján számolja el a 9. cikkben említett nettó összeget. | A Bizottság a kiigazításokra vonatkozó adatok megküldésének évét követő év február 1-jéig tájékoztatja a tagállamokat
  és
  az
  Európai Parlamentet az
  e számítás eredményeként megállapított összegekről. Minden tagállam ugyanezen év júniusának első munkanapján számolja el a 9. cikkben említett nettó összeget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság a kiigazításokra vonatkozó adatok megküldésének évét követő év február 1-jéig tájékoztatja a tagállamokat az e számítás eredményeként megállapított összegekről. Minden tagállam ugyanezen év júniusának első munkanapján számolja el a 9. cikkben említett nettó összeget.

A Bizottság a kiigazításokra vonatkozó adatok megküldésének évét követő év február 1-jéig tájékoztatja a tagállamokat
  és
  az
  Európai Parlamentet az
  e számítás eredményeként megállapított összegekről. Minden tagállam ugyanezen év júniusának első munkanapján számolja el a 9. cikkben említett nettó összeget.

---

(1)  A Tanács 2014/335/EU, Euratom határozata (2014. május 26.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről (HL L 168., 2014.6.7., 105. o.).

(2)  A Tanács 609/2014/EU, Euratom rendelete (2014. május 26.) a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről (HL L 168., 2014.6.7., 39. o.).

(3)  A Tanács 2007/436/EK, Euratom határozata (2007. június 7.) az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről (HL L 163., 2007.6.23., 17. o.).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/223

---

P8_TA(2015)0438

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele (Finnország kérelme: EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

Az Európai Parlament 2015. december 15-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország „EGF/2015/005 – FI/Computer Programming” referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

(2017/C 399/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0553 – C8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0553 – C8-0332/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0362/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0362/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Finnország az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti „EGF/2015/005 FI/Computer Programming” kérelmet a Finnországban található több NUTS 2 szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. gazdasági ágazatban („Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások”) (4) működő 69 vállalattól történt 1 603 elbocsátás nyomán nyújtotta be, és mivel várhatóan 1 200 elbocsátott munkavállaló vesz részt az intézkedésekben; |
| --- | --- |

D.

mivel Finnország az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti „EGF/2015/005 FI/Computer Programming” kérelmet a Finnországban található több NUTS 2 szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. gazdasági ágazatban („Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások”) (4) működő 69 vállalattól történt 1 603 elbocsátás nyomán nyújtotta be, és mivel várhatóan 1 200 elbocsátott munkavállaló vesz részt az intézkedésekben;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország az 1 603 elbocsátott munkavállaló tekintetében jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 2 623 200 eurós pénzügyi hozzájárulásra, ami a 4 372 000 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország az 1 603 elbocsátott munkavállaló tekintetében jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 2 623 200 eurós pénzügyi hozzájárulásra, ami a 4 372 000 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a;

| 2. | megállapítja, hogy a finn hatóságok 2015. június 12-én nyújtották be az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2015. november 6-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; üdvözli, hogy az értékelési időszak gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a finn hatóságok 2015. június 12-én nyújtották be az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2015. november 6-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; üdvözli, hogy az értékelési időszak gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott;

| 3. | rámutat, hogy az elmúlt években az ikt-ágazatbeli foglalkoztatás eloszlása az EU-ban és más gazdaságokban az EU-t hátrányosan érintve változott, és hogy míg 2008-ban a technológiai ágazat Finnországban 326 000 munkavállalót alkalmazott, 2014-ben hasonló vállalatok már csak 276 000 főt foglalkoztattak, ami éves szinten átlagosan 3 %-os csökkenésnek (10 000 munkavállaló) felel meg; rámutat, hogy az elbocsátásokhoz vezető lépések közé a Nokiát az elmúlt években érő változások tartoznak, melyek jelentős hatást gyakoroltak a finnországi ikt-ágazatra. mivel Finnországban korábban több ezren foglalkoztak Nokia mobiltelefonok operációs rendszereinek fejlesztésével és tervezésével, míg mára e feladatokat Európán kívülre szervezték ki; rámutat, hogy az elbocsátások tovább súlyosbítják az ikt-ágazat munkanélküliségi helyzetét azokban a régióban, ahol már amúgy is magas a munkanélküliségi arány; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az elmúlt években az ikt-ágazatbeli foglalkoztatás eloszlása az EU-ban és más gazdaságokban az EU-t hátrányosan érintve változott, és hogy míg 2008-ban a technológiai ágazat Finnországban 326 000 munkavállalót alkalmazott, 2014-ben hasonló vállalatok már csak 276 000 főt foglalkoztattak, ami éves szinten átlagosan 3 %-os csökkenésnek (10 000 munkavállaló) felel meg; rámutat, hogy az elbocsátásokhoz vezető lépések közé a Nokiát az elmúlt években érő változások tartoznak, melyek jelentős hatást gyakoroltak a finnországi ikt-ágazatra. mivel Finnországban korábban több ezren foglalkoztak Nokia mobiltelefonok operációs rendszereinek fejlesztésével és tervezésével, míg mára e feladatokat Európán kívülre szervezték ki; rámutat, hogy az elbocsátások tovább súlyosbítják az ikt-ágazat munkanélküliségi helyzetét azokban a régióban, ahol már amúgy is magas a munkanélküliségi arány;

| 4. | rámutat, hogy az ikt-ágazatbeli elbocsátások elsősorban Észak-Ostrobothnia Oulu régióját érintik, ahol évek óta az ikt-ágazat tartja fenn a gazdaságot; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy 2015 tavaszán megközelítőleg 1 500 elbocsátott munkavállaló volt az ikt-ágazatban Észak-Ostrobothniában, és hogy sok esetben a munkanélküliség tartóssá vált, mivel az egyetemi diplomával rendelkező munkanélküliek egyharmada több mint egy éve állástalan; |
| --- | --- |

4.

rámutat, hogy az ikt-ágazatbeli elbocsátások elsősorban Észak-Ostrobothnia Oulu régióját érintik, ahol évek óta az ikt-ágazat tartja fenn a gazdaságot; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy 2015 tavaszán megközelítőleg 1 500 elbocsátott munkavállaló volt az ikt-ágazatban Észak-Ostrobothniában, és hogy sok esetben a munkanélküliség tartóssá vált, mivel az egyetemi diplomával rendelkező munkanélküliek egyharmada több mint egy éve állástalan;

| 5. | megjegyzi, hogy mindeddig a Bizottsághoz a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. ágazat („Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások”) vonatkozásában egyetlen másik EGAA-kérelem érkezett, amelyet a pénzügyi és gazdasági világválság okozta hatásokra hivatkozva nyújtottak be (5); rámutat, hogy bár ezen ágazat volumene világszerte növekedett, Európában visszaesés következett be, mivel a vállalkozások és a szolgáltatások Kínába, Indiába, Tajvanra és más Európán kívüli célállomásokra helyeződtek át; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy mindeddig a Bizottsághoz a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. ágazat („Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó szolgáltatások”) vonatkozásában egyetlen másik EGAA-kérelem érkezett, amelyet a pénzügyi és gazdasági világválság okozta hatásokra hivatkozva nyújtottak be (5); rámutat, hogy bár ezen ágazat volumene világszerte növekedett, Európában visszaesés következett be, mivel a vállalkozások és a szolgáltatások Kínába, Indiába, Tajvanra és más Európán kívüli célállomásokra helyeződtek át;

| 6. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a finn hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. augusztus 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt megkezdték, és hogy ennek folytán a már elkezdett szolgáltatásokat finanszírozni lehet az EGAA-támogatásból; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a finn hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. augusztus 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt megkezdték, és hogy ennek folytán a már elkezdett szolgáltatásokat finanszírozni lehet az EGAA-támogatásból;

| 7. | tudomásul veszi, hogy Finnország a támogatás tárgyát képező elbocsátott munkavállalók részére hétféle intézkedést tervez: i. tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések, ii. foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások, iii. képzés, iv. fizetési támogatások, v. vállalkozásindítási támogatás, vi. vállalkozásra ösztönzés és szolgáltatások új vállalkozók számára, vii. utazási, szállás- és költözési költségtérítés; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi, hogy Finnország a támogatás tárgyát képező elbocsátott munkavállalók részére hétféle intézkedést tervez: i. tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések, ii. foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások, iii. képzés, iv. fizetési támogatások, v. vállalkozásindítási támogatás, vi. vállalkozásra ösztönzés és szolgáltatások új vállalkozók számára, vii. utazási, szállás- és költözési költségtérítés;

| 8. | üdvözli a vállalkozói készséget támogató intézkedéseket, amelyeket vállalkozásindító támogatások és olyan intézkedések formájában valósítottak meg, amelyek az új vállalkozókat vállalkozások indítására és szolgáltatások nyújtására ösztönzik; úgy véli, hogy ezek az intézkedések hasznosabbak, ha egyéb intézkedésekkel kombinálva valósítják meg őket; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a vállalkozói készséget támogató intézkedéseket, amelyeket vállalkozásindító támogatások és olyan intézkedések formájában valósítottak meg, amelyek az új vállalkozókat vállalkozások indítására és szolgáltatások nyújtására ösztönzik; úgy véli, hogy ezek az intézkedések hasznosabbak, ha egyéb intézkedésekkel kombinálva valósítják meg őket;

| 9. | üdvözli különösképpen az új vállalkozások létrehozására irányuló javasolt intézkedéseket, amelyek serkenteni fogják a vállalkozói kedvet és szolgáltatásokat fognak nyújtani az új vállalkozók számára; |
| --- | --- |

9.

üdvözli különösképpen az új vállalkozások létrehozására irányuló javasolt intézkedéseket, amelyek serkenteni fogják a vállalkozói kedvet és szolgáltatásokat fognak nyújtani az új vállalkozók számára;

| 10. | hangsúlyozza, hogy fizetési támogatást lehetőség szerint csak akkor kellene az elbocsátott munkavállalóknak nyújtani, ha a felkínált állások megfelelnek a képzettségi szintre és a szerződés időtartamára vonatkozó minőségi követelményeknek; szorgalmazza, hogy a fizetési támogatás odaítéléséről szóló döntés meghozatalakor, valamint a bérköltségek fedezésére szánt összeg megállapításakor fektessenek hangsúlyt arra, hogy az álláskeresők szakértelme és a támogatott álláshely között egyezés legyen; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy fizetési támogatást lehetőség szerint csak akkor kellene az elbocsátott munkavállalóknak nyújtani, ha a felkínált állások megfelelnek a képzettségi szintre és a szerződés időtartamára vonatkozó minőségi követelményeknek; szorgalmazza, hogy a fizetési támogatás odaítéléséről szóló döntés meghozatalakor, valamint a bérköltségek fedezésére szánt összeg megállapításakor fektessenek hangsúlyt arra, hogy az álláskeresők szakértelme és a támogatott álláshely között egyezés legyen;

| 11. | üdvözli, hogy a finn hatóságok az intézkedések széles skáláját ajánlották fel az elbocsátott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a finn hatóságok az intézkedések széles skáláját ajánlották fel az elbocsátott munkavállalóknak;

| 12. | tudomásul veszi, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját a szociális partnerekkel és a regionális hatóságokkal egyeztetve dolgozták ki; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját a szociális partnerekkel és a regionális hatóságokkal egyeztetve dolgozták ki;

| 13. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt, az EGAA által támogatható csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt, az EGAA által támogatható csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak meg kell felelnie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulásnak;

| 14. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a finanszírozott intézkedések célja az kell hogy legyen, hogy javítsa az álláskeresők jövőbeli munkaerő-piaci lehetőségeit; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a finanszírozott intézkedések célja az kell hogy legyen, hogy javítsa az álláskeresők jövőbeli munkaerő-piaci lehetőségeit;

| 16. | megjegyzi, hogy a hatóságok becslése szerint a források 18,31 %-át fogják juttatásokra és ösztönzőkre fordítani, amelyek aránya így jóval az összkiadás megengedett legfeljebb 35 % alatt marad; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a hatóságok becslése szerint a források 18,31 %-át fogják juttatásokra és ösztönzőkre fordítani, amelyek aránya így jóval az összkiadás megengedett legfeljebb 35 % alatt marad;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőben térjen ki arra is javaslatában, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a kínált képzés igazodik-e az elbocsátásokban érintett régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz és munkaerő-piaci igényeihez; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy a jövőben térjen ki arra is javaslatában, hogy a munkavállalókat előreláthatólag melyik ágazatban lehet újra foglalkoztatni, és hogy a kínált képzés igazodik-e az elbocsátásokban érintett régió jövőbeli gazdasági kilátásaihoz és munkaerő-piaci igényeihez;

| 18. | elvárja, hogy a Bizottság ellenőrizze és értékelje az odaítélt támogatások felhasználását, és hogy az így gyűjtött információt arra használja, hogy az újabb kérelmek esetén az EGAA-források igénybevételét összehangolja a teljesítményalapú gazdálkodásra irányuló törekvésekkel; |
| --- | --- |

18.

elvárja, hogy a Bizottság ellenőrizze és értékelje az odaítélt támogatások felhasználását, és hogy az így gyűjtött információt arra használja, hogy az újabb kérelmek esetén az EGAA-források igénybevételét összehangolja a teljesítményalapú gazdálkodásra irányuló törekvésekkel;

| 19. | tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 20. | nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérése nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyre vonatkozó utasításokra gyakorolt esetleges hatást; |
| --- | --- |

20.

nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérése nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügyre vonatkozó utasításokra gyakorolt esetleges hatást;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az összes EGAA-kérelemmel kapcsolatos dokumentumhoz; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az összes EGAA-kérelemmel kapcsolatos dokumentumhoz;

| 22. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

22.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 23. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(5)  EGF/2011/016 IT/Agile (COM(2013)0120).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország „EGF/2015/005 – FI/Computer Programming” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/2457 határozat.)

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/227 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/227

---

P8_TA(2015)0439

Az európai uniós védjegy ***II

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet és a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 399/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10373/1/2015 – C8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10373/1/2015 – C8-0351/2015),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0161) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0161) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0354/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2014.2.25., P7_TA(2014)0118.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/228 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/228

---

P8_TA(2015)0440

A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok ***II

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 399/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10374/1/2015 – C8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10374/1/2015 – C8-0352/2015),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0162) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0162) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0355/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0355/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 372., 2013.11.12., 42. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2014.2.25., P7_TA(2014)0119.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/229 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/229

---

P8_TA(2015)0441

Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködés ***I

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelete irányuló javaslatról (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 399/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0121), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0121),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0076/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0076/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. május 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. május 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0294/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 332., 2015.10.8., 81. o.

---

P8_TC1-COD(2015)0063

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. december 15-én került elfogadásra az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról szóló 1236/2010/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2016/96 rendelet.)

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/230 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/230

---

P8_TA(2015)0442

A kivételes kereskedelmi intézkedések Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztése ***I

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 399/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0386), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0386),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0039/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0039/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. december 9-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0060/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0060/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1);

| 2. | tudomásul veszi a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatait, |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatait,

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2015. április 30-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0177).

---

P8_TC1-COD(2014)0197

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. december 15-én került elfogadásra az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia- Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/2423 rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A TANÁCS NYILATKOZATA

A Tanács kivételes jelleggel egyetért azzal, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon a támogatás felfüggesztéséről szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására az e rendelet 1. cikkének 1. pontjában meghatározott indokok fennállása esetén annak érdekében, hogy időben meg lehessen hozni a Nyugat-Balkánnal kapcsolatos intézkedéseket. A Tanács egyetértése nem érinti a kereskedelem, valamint általában a külkapcsolatok területével kapcsolatos jövőbeli jogalkotási javaslatokat.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

Az e rendelettel összefüggésben a Bizottság emlékeztet az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 15. pontjában tett azon kötelezettségvállalására, miszerint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével kapcsolatos munkája keretében a nemzeti szakértőkkel zajló találkozóiról az Európai Parlament részére teljes körű tájékoztatást nyújt, és biztosítja a dokumentációhoz való teljes körű hozzáférést.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/232 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/232

---

P8_TA(2015)0443

Az Egyesült Arab Emírségek és az Europol között a bűnözés súlyos formái és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatandó stratégiai együttműködés *

Az Európai Parlament 2015. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Egyesült Arab Emírségek és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) között a bűnözés súlyos formái és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatandó stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

(Konzultáció)

(2017/C 399/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (10510/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (10510/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0275/2015),

| — | tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített információk cseréjére irányadó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített információk cseréjére irányadó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0351/2015),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy az új Europol-rendelet (2013/0091(COD)) hatálybalépését követően értékelje az együttműködési megállapodás rendelkezéseit; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot az értékelés eredményeiről, és adott esetben nyújtson be ajánlást a megállapodás nemzetközi újratárgyalásának megindítására vonatkozó engedélyről; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy az új Europol-rendelet (2013/0091(COD)) hatálybalépését követően értékelje az együttműködési megállapodás rendelkezéseit; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot az értékelés eredményeiről, és adott esetben nyújtson be ajánlást a megállapodás nemzetközi újratárgyalásának megindítására vonatkozó engedélyről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak.

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

(2)  HL L 325., 2009.12.11., 6. o.

(3)  HL L 325., 2009.12.11., 12. o.

---

2015. december 16., szerda

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/233 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/233

---

P8_TA(2015)0448

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a pénzügyiszabályzat alkalmazási szabályai

Az Európai Parlament határozata az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról szóló, 2015. október 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

(2017/C 399/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2015)07555), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2015)07555),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. november 12-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. november 12-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett, 2015. november 27-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett, 2015. november 27-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 210. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 210. cikkére,

| — | tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2015. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2015. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a tagállamok által nemzeti jogukba 2016. április 18-ig átültetendő 2014/23/EU (3) és a 2014/24/EU (4) irányelvek miatt szükségessé vált a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek és a 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek az uniós intézmények közbeszerzési eljárásainak és saját felelősségükre kötött szerződések tekintetében történő módosítása; |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok által nemzeti jogukba 2016. április 18-ig átültetendő 2014/23/EU (3) és a 2014/24/EU (4) irányelvek miatt szükségessé vált a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek és a 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek az uniós intézmények közbeszerzési eljárásainak és saját felelősségükre kötött szerződések tekintetében történő módosítása;

| B. | mivel a 966/2012/EU, Euratom rendeletet az (EU, Euratom) 2015/1929 rendelet 2015. október 28-án módosította, összhangba hozva a fent említett irányelvekkel, a rendelet pedig 2015. október 30-án hatályba lépett; |
| --- | --- |

B.

mivel a 966/2012/EU, Euratom rendeletet az (EU, Euratom) 2015/1929 rendelet 2015. október 28-án módosította, összhangba hozva a fent említett irányelvekkel, a rendelet pedig 2015. október 30-án hatályba lépett;

| C. | mivel a Bizottság 2015. október 30-án elfogadta a felhatalmazáson alapuló rendeletet (C(2015)07555) annak érdekében, hogy a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet megfelelő naprakésszé tétele a pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó legyen, biztosítandó az uniós közbeszerzésekre és koncessziós szerződésekre vonatkozó új szabályokra való egyértelmű áttérést; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2015. október 30-án elfogadta a felhatalmazáson alapuló rendeletet (C(2015)07555) annak érdekében, hogy a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet megfelelő naprakésszé tétele a pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó legyen, biztosítandó az uniós közbeszerzésekre és koncessziós szerződésekre vonatkozó új szabályokra való egyértelmű áttérést;

| D. | mivel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 210. cikke szerint, amelyben a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, a felhatalmazáson alapuló rendelet (C(2015)07555) elvileg csak a Parlament és a Tanács általi ellenőrzési időszak eltelte után léphet hatályba, amely időszak az értesítést követő két hónapig – jelen esetben 2015. december 30-ig – tart, és további két hónappal meghosszabbítható; |
| --- | --- |

D.

mivel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 210. cikke szerint, amelyben a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, a felhatalmazáson alapuló rendelet (C(2015)07555) elvileg csak a Parlament és a Tanács általi ellenőrzési időszak eltelte után léphet hatályba, amely időszak az értesítést követő két hónapig – jelen esetben 2015. december 30-ig – tart, és további két hónappal meghosszabbítható;

| E. | mivel azonban a Bizottság 2015. november 12-én kérte a Parlamentet, hogy amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen nem kíván kifogást emelni, erről legkésőbb 2015. december 21-ig értesítse a Bizottságot, mivel ahhoz, hogy a jogi aktus a Hivatalos Lapban kellő időben, 2015. december 31. előtt közzétételre kerüljön, biztosítandó a tervezett 2016. január 1-jei hatálybalépést, a Kiadóhivatalhoz 2015. december 21-ig el kell juttatni. |
| --- | --- |

E.

mivel azonban a Bizottság 2015. november 12-én kérte a Parlamentet, hogy amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen nem kíván kifogást emelni, erről legkésőbb 2015. december 21-ig értesítse a Bizottságot, mivel ahhoz, hogy a jogi aktus a Hivatalos Lapban kellő időben, 2015. december 31. előtt közzétételre kerüljön, biztosítandó a tervezett 2016. január 1-jei hatálybalépést, a Kiadóhivatalhoz 2015. december 21-ig el kell juttatni.

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 286., 2015.10.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződések odaítéléséről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/235 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/235

---

P8_TA(2015)0449

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-minta

Az Európai Parlament határozata az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról szóló, 2015. október 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

(2017/C 399/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2015)07554), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2015)07554),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. november 12-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. november 12-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2015. november 27-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2015. november 27-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 210. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 210. cikkére,

| — | tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2015. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2015. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a közös vállalkozások tekintetében a költségvetési rendelet 209. cikkével összhangban külön-külön adandó mentesítésről szóló, közös nyilatkozatában (3) külön kijelentette, hogy „szándékában áll az, hogy a költségvetési rendelet soron következő felülvizsgálata során megteszi a költségvetési rendelet 209. cikkének és 60. cikke (7) bekezdésének vonatkozó módosítására irányuló javaslatot”; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a közös vállalkozások tekintetében a költségvetési rendelet 209. cikkével összhangban külön-külön adandó mentesítésről szóló, közös nyilatkozatában (3) külön kijelentette, hogy „szándékában áll az, hogy a költségvetési rendelet soron következő felülvizsgálata során megteszi a költségvetési rendelet 209. cikkének és 60. cikke (7) bekezdésének vonatkozó módosítására irányuló javaslatot”;

| B. | mivel a 966/2012/EU, Euratom rendeletet az (EU, Euratom) 2015/1929 rendelet 2015. október 28-án módosította, amely azon felül, hogy összhangba hozta a rendeletet a 2014/23/EU (4) és 2014/24/EU (5) irányelvekkel, és megerősítette az uniós költségvetés védelmének rendszerét, módosította a rendelet 209. és a 60 cikkét is, összhangba hozva a költségvetési rendelet 209. és 208. cikke szerint működő szervek mentesítésére, külső ellenőrzésére és éves jelentéstételére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a 966/2012/EU, Euratom rendeletet az (EU, Euratom) 2015/1929 rendelet 2015. október 28-án módosította, amely azon felül, hogy összhangba hozta a rendeletet a 2014/23/EU (4) és 2014/24/EU (5) irányelvekkel, és megerősítette az uniós költségvetés védelmének rendszerét, módosította a rendelet 209. és a 60 cikkét is, összhangba hozva a költségvetési rendelet 209. és 208. cikke szerint működő szervek mentesítésére, külső ellenőrzésére és éves jelentéstételére vonatkozó szabályokat;

| C. | mivel a Bizottság 2015. október 30-án elfogadta a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet naprakésszé tevő felhatalmazáson alapuló rendeletet (C(2015)07554) (összhangba hozva az előbbi rendeletet az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet megfelelő, a költségvetési rendelet 208. cikkében említett szervekre alkalmazandó rendelkezéseivel) annak érdekében, hogy a pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó legyen, biztosítandó az új szabályokra való egyértelmű áttérést; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2015. október 30-án elfogadta a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet naprakésszé tevő felhatalmazáson alapuló rendeletet (C(2015)07554) (összhangba hozva az előbbi rendeletet az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet megfelelő, a költségvetési rendelet 208. cikkében említett szervekre alkalmazandó rendelkezéseivel) annak érdekében, hogy a pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó legyen, biztosítandó az új szabályokra való egyértelmű áttérést;

| D. | mivel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 210. cikke szerint, amelyben a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, a felhatalmazáson alapuló rendelet (C(2015)07554) elvileg csak a Parlament és a Tanács általi ellenőrzési időszak eltelte után léphet hatályba, amely időszak az értesítést követő két hónapig – jelen esetben 2015. december 30-ig – tart, és további két hónappal meghosszabbítható; |
| --- | --- |

D.

mivel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 210. cikke szerint, amelyben a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, a felhatalmazáson alapuló rendelet (C(2015)07554) elvileg csak a Parlament és a Tanács általi ellenőrzési időszak eltelte után léphet hatályba, amely időszak az értesítést követő két hónapig – jelen esetben 2015. december 30-ig – tart, és további két hónappal meghosszabbítható;

| E. | mivel azonban a Bizottság 2015. november 12-én kérte a Parlamentet, hogy amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen nem kíván kifogást emelni, erről legkésőbb 2015. december 21-ig értesítse a Bizottságot, mivel ahhoz, hogy a jogi aktus a Hivatalos Lapban kellő időben, 2015. december 31. előtt közzétételre kerüljön, biztosítandó a tervezett 2016. január 1-jei hatálybalépést, a Kiadóhivatalhoz 2015. december 21-ig el kell juttatni. |
| --- | --- |

E.

mivel azonban a Bizottság 2015. november 12-én kérte a Parlamentet, hogy amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen nem kíván kifogást emelni, erről legkésőbb 2015. december 21-ig értesítse a Bizottságot, mivel ahhoz, hogy a jogi aktus a Hivatalos Lapban kellő időben, 2015. december 31. előtt közzétételre kerüljön, biztosítandó a tervezett 2016. január 1-jei hatálybalépést, a Kiadóhivatalhoz 2015. december 21-ig el kell juttatni.

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 286., 2015.10.30., 1. o.

(3)  HL L 163., 2014.5.29., 21. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződések odaítéléséről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/237 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/237

---

P8_TA(2015)0450

Az Európai Bankhatóság (EBH) elnöke hivatali idejének meghosszabbítása

Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Bankhatóság (EBH) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

(Jóváhagyás)

(2017/C 399/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) felügyeleti tanácsának 2015. szeptember 8-i javaslatára az EBH elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbításáról (C8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) felügyeleti tanácsának 2015. szeptember 8-i javaslatára az EBH elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbításáról (C8-0313/2015),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 48. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 48. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0347/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0347/2015),

| A. | mivel az EBH első elnökét 2011-ben nyílt pályázati eljárást követően az EBH felügyeleti tanácsa nevezte ki ötéves hivatali időre, az 1093/2010/EU rendelet 48. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

A.

mivel az EBH első elnökét 2011-ben nyílt pályázati eljárást követően az EBH felügyeleti tanácsa nevezte ki ötéves hivatali időre, az 1093/2010/EU rendelet 48. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| B. | mivel az 1093/2010/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EBH felügyeleti tanácsa – az említett rendelkezésben hivatkozott értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1093/2010/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EBH felügyeleti tanácsa – az említett rendelkezésben hivatkozott értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően;

| C. | mivel az EBH felügyeleti tanácsa 2015. szeptember 8-án javasolta Andrea Enria, az EBH hivatalban lévő elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbítását, és ennek megfelelően tájékoztatta az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

C.

mivel az EBH felügyeleti tanácsa 2015. szeptember 8-án javasolta Andrea Enria, az EBH hivatalban lévő elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbítását, és ennek megfelelően tájékoztatta az Európai Parlamentet;

| D. | mivel 2015. november 17-én a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatta Andrea Enriát, az EBH hivatalban lévő elnökét, aki nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. november 17-én a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatta Andrea Enriát, az EBH hivatalban lévő elnökét, aki nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | jóváhagyja az Andrea Enria, az EBH elnöke hivatali idejének újabb ötéves időszakra történő meghosszabbítására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az Andrea Enria, az EBH elnöke hivatali idejének újabb ötéves időszakra történő meghosszabbítására irányuló javaslatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EBH-nak, valamint a tagállamok kormányának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EBH-nak, valamint a tagállamok kormányának.

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/238 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/238

---

P8_TA(2015)0451

Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) elnöke hivatali idejének meghosszabbítása

Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

(Jóváhagyás)

(2017/C 399/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) felügyeleti tanácsának 2015. szeptember 30-i javaslatára az EIOPA elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbításáról (C8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) felügyeleti tanácsának 2015. szeptember 30-i javaslatára az EIOPA elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbításáról (C8-0314/2015),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 48. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 48. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0348/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0348/2015),

| A. | mivel az EIOPA első elnökét 2011-ben nyílt pályázati eljárást követően az EIOPA felügyeleti tanácsa nevezte ki ötéves hivatali időre, az 1094/2010/EU rendelet 48. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

A.

mivel az EIOPA első elnökét 2011-ben nyílt pályázati eljárást követően az EIOPA felügyeleti tanácsa nevezte ki ötéves hivatali időre, az 1094/2010/EU rendelet 48. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| B. | mivel az 1094/2010/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EIOPA felügyeleti tanácsa – az említett rendelkezésben hivatkozott értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1094/2010/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EIOPA felügyeleti tanácsa – az említett rendelkezésben hivatkozott értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően;

| C. | mivel az EIOPA felügyeleti tanácsa 2015. szeptember 30-án javasolta Gabriel Bernardino, az EIOPA hivatalban lévő elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbítását, és ennek megfelelően tájékoztatta az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

C.

mivel az EIOPA felügyeleti tanácsa 2015. szeptember 30-án javasolta Gabriel Bernardino, az EIOPA hivatalban lévő elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbítását, és ennek megfelelően tájékoztatta az Európai Parlamentet;

| D. | mivel 2015. november 17-én a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatta Gabriel Bernardinót, az EIOPA hivatalban lévő elnökét, aki nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. november 17-én a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatta Gabriel Bernardinót, az EIOPA hivatalban lévő elnökét, aki nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | jóváhagyja a Gabriel Bernardino, az EIOPA elnöke hivatali idejének újabb ötéves időszakra történő meghosszabbítására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Gabriel Bernardino, az EIOPA elnöke hivatali idejének újabb ötéves időszakra történő meghosszabbítására irányuló javaslatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EIOPA-nak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EIOPA-nak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/239

---

P8_TA(2015)0452

Az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) elnöke hivatali idejének meghosszabítása

Az Európai Parlament 2015. december 16-i határozata az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

(Jóváhagyás)

(2017/C 399/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) felügyeleti tanácsának 2015. szeptember 24-i javaslatára az ESMA elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbításáról (C8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) felügyeleti tanácsának 2015. szeptember 24-i javaslatára az ESMA elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbításáról (C8-0315/2015),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 48. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 48. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0346/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0346/2015),

| A. | mivel az ESMA első elnökét 2011-ben nyílt pályázati eljárást követően az ESMA felügyeleti tanácsa nevezte ki ötéves hivatali időre, az 1095/2010/EU rendelet 48. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

A.

mivel az ESMA első elnökét 2011-ben nyílt pályázati eljárást követően az ESMA felügyeleti tanácsa nevezte ki ötéves hivatali időre, az 1095/2010/EU rendelet 48. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| B. | mivel az 1095/2010/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a felügyeleti tanács – az említett rendelkezésben hivatkozott értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1095/2010/EU rendelet 48. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a felügyeleti tanács – az említett rendelkezésben hivatkozott értékelést figyelembe véve – egy alkalommal meghosszabbíthatja az elnök megbízatását, az Európai Parlament megerősítésétől függően;

| C. | mivel az ESMA felügyeleti tanácsa 2015. szeptember 24-én javasolta Steven Maijoor, az ESMA hivatalban lévő elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbítását, és ennek megfelelően tájékoztatta az Európai Parlamentet; |
| --- | --- |

C.

mivel az ESMA felügyeleti tanácsa 2015. szeptember 24-én javasolta Steven Maijoor, az ESMA hivatalban lévő elnöke hivatali idejének újabb öt évre történő meghosszabbítását, és ennek megfelelően tájékoztatta az Európai Parlamentet;

| D. | mivel 2015. november 17-én a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatta Steven Maijoort, az ESMA hivatalban lévő elnökét, aki nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015. november 17-én a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatta Steven Maijoort, az ESMA hivatalban lévő elnökét, aki nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | jóváhagyja a Steven Maijoor, az ESMA elnöke hivatali idejének újabb ötéves időszakra történő meghosszabbítására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Steven Maijoor, az ESMA elnöke hivatali idejének újabb ötéves időszakra történő meghosszabbítására irányuló javaslatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ESMA-nak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ESMA-nak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/240

---

P8_TA(2015)0453

A Bosznia-Hercegovina és az Europol közötti operatív és stratégiai együttműködés *

Az Európai Parlament 2015. december 16-i jogalkotási állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) közötti operatív és stratégiai együttműködésről szóló megállapodás Europol általi megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozat tervezetéről (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

(Konzultáció)

(2017/C 399/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (10509/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (10509/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0276/2015),

| — | tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített információk cseréjére irányadó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europolnak a partnerekkel való kapcsolataira, többek között a személyes adatok és minősített információk cseréjére irányadó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0352/2015),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy az új Europol-rendelet (2013/0091(COD)) hatálybalépését követően értékelje az együttműködési megállapodás rendelkezéseit, különösen az adatvédelemmel kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot az értékelés eredményeiről, és adott esetben nyújtson be ajánlást a megállapodás nemzetközi újratárgyalásának megindítására vonatkozó engedélyről; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy az új Europol-rendelet (2013/0091(COD)) hatálybalépését követően értékelje az együttműködési megállapodás rendelkezéseit, különösen az adatvédelemmel kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot az értékelés eredményeiről, és adott esetben nyújtson be ajánlást a megállapodás nemzetközi újratárgyalásának megindítására vonatkozó engedélyről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak.

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

(2)  HL L 325., 2009.12.11., 6. o.

(3)  HL L 325., 2009.12.11., 12. o.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/241

---

P8_TA(2015)0454

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – „EGF/2015/006 IE/PWA International” referenciaszámú kérelem – Írország

Az Európai Parlament 2015. december 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország „EGF/2015/006 IE/PWA International” referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

(2017/C 399/53)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0555 – C8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0555 – C8-0329/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre és különösen annak 12. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre és különösen annak 12. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0363/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0363/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Írország a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 33. ágazatban (4) („Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés”) a Dél- és Kelet-Írország NUTS 2 szintű régióban működő PWA International Ltd-nél (PWAI) történt 108 elbocsátást követően benyújtotta kérelmét, és mivel várhatóan minden elbocsátott munkavállaló részt vesz majd az intézkedésekben; |
| --- | --- |

D.

mivel Írország a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 33. ágazatban (4) („Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés”) a Dél- és Kelet-Írország NUTS 2 szintű régióban működő PWA International Ltd-nél (PWAI) történt 108 elbocsátást követően benyújtotta kérelmét, és mivel várhatóan minden elbocsátott munkavállaló részt vesz majd az intézkedésekben;

| E. | mivel a kérelem nem teljesíti az EGAA-rendeletben az elbocsátások száma tekintetében megállapított hagyományos támogathatósági feltételeket, és az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti beavatkozási kritérium alapján került benyújtásra, amely lehetővé teszi az eltérést kivételes esetben; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem nem teljesíti az EGAA-rendeletben az elbocsátások száma tekintetében megállapított hagyományos támogathatósági feltételeket, és az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti beavatkozási kritérium alapján került benyújtásra, amely lehetővé teszi az eltérést kivételes esetben;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az Írország által bemutatott érvek indokolják a „kivételes körülmények” kritériumának alkalmazását, és hogy ennek megfelelően Írország jogosult az említett rendelet szerinti 442 293 eurós pénzügyi támogatásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az Írország által bemutatott érvek indokolják a „kivételes körülmények” kritériumának alkalmazását, és hogy ennek megfelelően Írország jogosult az említett rendelet szerinti 442 293 eurós pénzügyi támogatásra;

| 2. | megállapítja, hogy az ír hatóságok 2015. június 19-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2015. november 6-án tette közzé; üdvözli, hogy az értékelési időszak gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az ír hatóságok 2015. június 19-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2015. november 6-án tette közzé; üdvözli, hogy az értékelési időszak gyorsan – kevesebb mint öt hónap alatt – lezajlott;

| 3. | megjegyzi, hogy a PWAI 1989-ben jött létre Rathcoole-ban (Dublin megye) a United Technologies Corporation és a Lufthansa Technik Airmotive Ireland közös vállalkozásaként; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a PWAI 1989-ben jött létre Rathcoole-ban (Dublin megye) a United Technologies Corporation és a Lufthansa Technik Airmotive Ireland közös vállalkozásaként;

| 4. | megjegyzi, hogy Írország az 1990-es években a karbantartási, javítási és felülvizsgálati (MRO) ágazatra szakosodott, amely akkoriban jól kiszolgálta az országot, de különösen érzékennyé tette az MRO-tevékenységek globális légiközlekedési csomópontok mellé, azaz Ázsiába való telepítésének közelmúltbeli tendenciájára és a világkereskedelmi egyezmények negatív hatásaira; úgy ítéli meg, hogy a „Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés” ágazatban (5) benyújtott másik két ír EGAA-kérelem is bizonyítja e sebezhetőséget; megjegyzi, hogy az SR Technics 2009-es és a Lufthansa Technik Airmotive Ireland 2014-es bezárása súlyosan érintette az MRO-tevékenységeket Európában, különösen Írországban, és mintegy 1 520 munkahely elveszítését eredményezte; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy Írország az 1990-es években a karbantartási, javítási és felülvizsgálati (MRO) ágazatra szakosodott, amely akkoriban jól kiszolgálta az országot, de különösen érzékennyé tette az MRO-tevékenységek globális légiközlekedési csomópontok mellé, azaz Ázsiába való telepítésének közelmúltbeli tendenciájára és a világkereskedelmi egyezmények negatív hatásaira; úgy ítéli meg, hogy a „Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés” ágazatban (5) benyújtott másik két ír EGAA-kérelem is bizonyítja e sebezhetőséget; megjegyzi, hogy az SR Technics 2009-es és a Lufthansa Technik Airmotive Ireland 2014-es bezárása súlyosan érintette az MRO-tevékenységeket Európában, különösen Írországban, és mintegy 1 520 munkahely elveszítését eredményezte;

| 5. | megjegyzi, hogy bár South Dublin megyében a munkanélküliségi ráta (11,61 %) csak kis mértékben haladta meg a nemzeti átlagot (10,83 %), ezen adatok mögött jelentős, a helyi viszonyokból adódó hátrányokat lehet felfedezni, és hogy a PWAI bezárása súlyos negatív hatást gyakorolt a foglalkoztatásra és a helyi, regionális és nemzeti gazdaságra, tekintettel arra, hogy a térség már korábban is nehéz helyzetben volt, amit még tovább súlyosbított, hogy az MRO-ágazatban működő három nagy gyár is bezárt rövid időn belül; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy bár South Dublin megyében a munkanélküliségi ráta (11,61 %) csak kis mértékben haladta meg a nemzeti átlagot (10,83 %), ezen adatok mögött jelentős, a helyi viszonyokból adódó hátrányokat lehet felfedezni, és hogy a PWAI bezárása súlyos negatív hatást gyakorolt a foglalkoztatásra és a helyi, regionális és nemzeti gazdaságra, tekintettel arra, hogy a térség már korábban is nehéz helyzetben volt, amit még tovább súlyosbított, hogy az MRO-ágazatban működő három nagy gyár is bezárt rövid időn belül;

| 6. | egyetért azzal, hogy a térség már korábban is nehéz helyzete, amit még tovább súlyosbított, hogy az MRO-ágazatban működő három nagy gyár is bezárt rövid időn belül, és az, hogy Írországban nem maradt több munkaadó ebben az ágazatban, indokolhatja az eltérést az EGAA-rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében az elbocsátott munkavállalók számára vonatkozóan foglalt 500 fős határértéktől; ebben a tekintetben megismétli a Bizottsághoz tett azon ajánlását, hogy vagy tisztázza az EGAA-rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltérési kritériumokat, vagy csökkentse az 500 elbocsátott munkavállalóra vonatkozó határértéket; |
| --- | --- |

6.

egyetért azzal, hogy a térség már korábban is nehéz helyzete, amit még tovább súlyosbított, hogy az MRO-ágazatban működő három nagy gyár is bezárt rövid időn belül, és az, hogy Írországban nem maradt több munkaadó ebben az ágazatban, indokolhatja az eltérést az EGAA-rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében az elbocsátott munkavállalók számára vonatkozóan foglalt 500 fős határértéktől; ebben a tekintetben megismétli a Bizottsághoz tett azon ajánlását, hogy vagy tisztázza az EGAA-rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltérési kritériumokat, vagy csökkentse az 500 elbocsátott munkavállalóra vonatkozó határértéket;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az ír hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2015. május 22-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az ír hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2015. május 22-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat előtt megkezdik;

| 8. | továbbá üdvözli, hogy az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokhoz 108 olyan nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) is hozzá fog férni, akik életkora a kérelem benyújtásának időpontjában 25 év alatt volt; |
| --- | --- |

8.

továbbá üdvözli, hogy az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokhoz 108 olyan nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) is hozzá fog férni, akik életkora a kérelem benyújtásának időpontjában 25 év alatt volt;

| 9. | tudomásul veszi, hogy Írország a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók részére ötféle intézkedést tervez: (i) pályaorientáció, karriertervezés és szakmai előmenetel, (ii) EGAA képzési támogatás, (iii) képzési és továbbtanulási programok, (iv) felsőoktatási programok és (v) korlátozott időre szóló támogatások; azt javasolja, hogy ez az EGAA-program legyen hasonló, mint az SR Technics számára létrehozott EGAA-program, amely jelentős eredményekkel dicsekedhetett: 2012 szeptemberében, a program vége után kevesebb mint 12 hónappal a kedvezményezettek 53,45 %-a visszatért a munka világába; megjegyzi, hogy az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz 2014. május 22-től2017. június 19-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi, hogy Írország a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók részére ötféle intézkedést tervez: (i) pályaorientáció, karriertervezés és szakmai előmenetel, (ii) EGAA képzési támogatás, (iii) képzési és továbbtanulási programok, (iv) felsőoktatási programok és (v) korlátozott időre szóló támogatások; azt javasolja, hogy ez az EGAA-program legyen hasonló, mint az SR Technics számára létrehozott EGAA-program, amely jelentős eredményekkel dicsekedhetett: 2012 szeptemberében, a program vége után kevesebb mint 12 hónappal a kedvezményezettek 53,45 %-a visszatért a munka világába; megjegyzi, hogy az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz 2014. május 22-től2017. június 19-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból;

| 10. | üdvözli a kedvezményezettek számára biztosítandó többféle képzési intézkedést; megjegyzi, hogy a vállalkozási és önfoglalkoztatási támogató intézkedésekben csak korlátozott számú kedvezményezett részesülhet majd; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a kedvezményezettek számára biztosítandó többféle képzési intézkedést; megjegyzi, hogy a vállalkozási és önfoglalkoztatási támogató intézkedésekben csak korlátozott számú kedvezményezett részesülhet majd;

| 11. | megjegyzi, hogy a hatóságok becslése szerint a források 24,81 %-át fogják korlátozott időre szóló támogatásokra fordítani, amelyek aránya így jóval a teljes költségek megengedett legfeljebb 35 %-a alatt marad; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a hatóságok becslése szerint a források 24,81 %-át fogják korlátozott időre szóló támogatásokra fordítani, amelyek aránya így jóval a teljes költségek megengedett legfeljebb 35 %-a alatt marad;

| 12. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a szociális partnerekkel folytatott tanácskozás során került kialakításra; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a szociális partnerekkel folytatott tanácskozás során került kialakításra;

| 13. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításakor fel kell mérni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításakor fel kell mérni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással;

| 14. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 15. | megjegyzi, hogy az ír hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedések más uniós pénzügyi eszközből nem részesülnek támogatásban; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az ír hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedések más uniós pénzügyi eszközből nem részesülnek támogatásban; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 16. | nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérése nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügy kezelésére gyakorolt esetleges hatást; |
| --- | --- |

16.

nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérése nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást; tudomásul veszi az új ütemezés miatti szoros határidőket és az ügy kezelésére gyakorolt esetleges hatást;

| 17. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kereskedelempolitikai döntések kerüljenek megvizsgálásra az uniós munkaerőpiacra gyakorolt esetleges hatásuk szempontjából; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kereskedelempolitikai döntések kerüljenek megvizsgálásra az uniós munkaerőpiacra gyakorolt esetleges hatásuk szempontjából;

| 18. | sajnálja, hogy mindössze 108 elbocsátott munkavállaló támogatására született javaslat az EGAA igénybevételéről, és rámutat, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének tágabb értelmezése esetleg nem megfelelő; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy mindössze 108 elbocsátott munkavállaló támogatására született javaslat az EGAA igénybevételéről, és rámutat, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének tágabb értelmezése esetleg nem megfelelő;

| 19. | megjegyzi, hogy ez a javaslat az EGAA igénybevételére irányuló eddigi javaslatok közül a legkevesebb elbocsátott munkavállalót érinti; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy ez a javaslat az EGAA igénybevételére irányuló eddigi javaslatok közül a legkevesebb elbocsátott munkavállalót érinti;

| 20. | megjegyzi, hogy az elbocsátott munkavállalók csaknem 80 %-a 30 és 54 év közötti, ezért olyan könnyen foglalkoztatható csoportot képviselnek, amelyet kevésbé fenyeget a tartós munkanélküliség kockázata; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy az elbocsátott munkavállalók csaknem 80 %-a 30 és 54 év közötti, ezért olyan könnyen foglalkoztatható csoportot képviselnek, amelyet kevésbé fenyeget a tartós munkanélküliség kockázata;

| 21. | rámutat, hogy mind a 108 elbocsátás a „Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés” gazdasági ágazatban történt, azon belül is a repülőgépmotorok javítása terén, ami azt jelenti, hogy a munkavállalók képzettek és alkalmazkodni tudnak a munkaerőpiachoz; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy mind a 108 elbocsátás a „Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés” gazdasági ágazatban történt, azon belül is a repülőgépmotorok javítása terén, ami azt jelenti, hogy a munkavállalók képzettek és alkalmazkodni tudnak a munkaerőpiachoz;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az elbocsátások Rathcoole-ban történtek, amely Dublin, egy olyan gazdasági és ipari csomópont szomszédságában található, ahol csökkenő munkanélküliség, növekvő üzleti tevékenység és általános gazdasági növekedés figyelhető meg; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az elbocsátások Rathcoole-ban történtek, amely Dublin, egy olyan gazdasági és ipari csomópont szomszédságában található, ahol csökkenő munkanélküliség, növekvő üzleti tevékenység és általános gazdasági növekedés figyelhető meg;

| 23. | felhívja a figyelmet arra, hogy az EGF/2009/021 IE/SR Technics kérelemre való bármely utalás túlságosan messzemenő, mivel a szóban forgó eset még 2009-ben történt; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet arra, hogy az EGF/2009/021 IE/SR Technics kérelemre való bármely utalás túlságosan messzemenő, mivel a szóban forgó eset még 2009-ben történt;

| 24. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

24.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 25. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(5)  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik (COM(2013)0047) és EGF/2009/021 IE/SR Technics (COM(2010)0489).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(Írország „EGF/2015/006 IE/PWA International” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/2458 határozat.)

---

2015. december 17., csütörtök

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/246

---

P8_TA(2015)0466

Az Európai Unió és Vietnam közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (jegyzőkönyv Horvátország csatlakozásának figyelembevétele céljából) ***

Az Európai Parlament 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13079/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13079/2014),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvtervezetre (13078/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvtervezetre (13078/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkének és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0282/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkének és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0282/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0340/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0340/2015),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 24.11.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 399/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 399/247

---

P8_TA(2015)0467

Az Európai Unió és Vietnam közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (egyetértés) ***

Az Európai Parlament 2015. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 399/55)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05432/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05432/2015),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (18204/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás tervezetére (18204/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0062/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0062/2015),

| — | tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2015. december 17-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2015. december 17-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére, 99. cikke (2) bekezdésére, valamint 108. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0339/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0339/2015),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0468.

---