# Europeiska unionens C 417/6 de

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 417 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången6 december 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 417

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången6 december 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2017/C 417/01 | Sammanfattning av resultaten av revisionsrättens årliga revisioner av EU:s byråer och andra organ för budgetåret 2016 | 1 |
| 2017/C 417/02 | Rapport om årsredovisningen för byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) för budgetåret 2016 med byråns svar | 25 |
| 2017/C 417/03 | Rapport om årsredovisningen för Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2016 med byråns svar | 31 |
| 2017/C 417/04 | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (CdT) för budgetåret 2016 med centrumets svar | 37 |
| 2017/C 417/05 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för budgetåret 2016 med centrumets svar | 42 |
| 2017/C 417/06 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) för budgetåret 2016 med byråns svar | 47 |
| 2017/C 417/07 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar | 52 |
| 2017/C 417/08 | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO) för budgetåret 2016 med myndighetens svar | 57 |
| 2017/C 417/09 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar | 63 |
| 2017/C 417/10 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) för budgetåret 2016 med byråns svar | 68 |
| 2017/C 417/11 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar | 74 |
| 2017/C 417/12 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) för budgetåret 2016 med stödkontorets svar | 79 |
| 2017/C 417/13 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten (EBA) för budgetåret 2016 med myndighetens svar | 87 |
| 2017/C 417/14 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) för budgetåret 2016 med centrumets svar | 92 |
| 2017/C 417/15 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) för budgetåret 2016 med myndighetens svar | 98 |
| 2017/C 417/16 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån (EEA) för budgetåret 2016 med byråns svar | 104 |
| 2017/C 417/17 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA) för budgetåret 2016 med byråns svar | 110 |
| 2017/C 417/18 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) för budgetåret 2016 med myndighetens svar | 115 |
| 2017/C 417/19 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2016 med institutets svar | 120 |
| 2017/C 417/20 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2016 med myndighetens svar | 126 |
| 2017/C 417/21 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) för budgetåret 2016 med institutets svar | 131 |
| 2017/C 417/22 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) för budgetåret 2016 med myndighetens svar | 142 |
| 2017/C 417/23 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) för budgetåret 2016 med centrumets svar | 150 |
| 2017/C 417/24 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) för budgetåret 2016, med byråns svar | 156 |
| 2017/C 417/25 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) för budgetåret 2016 med byråns svar | 160 |
| 2017/C 417/26 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens järnvägsbyrå för budgetåret 2016, med byråns svar | 166 |
| 2017/C 417/27 | Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea) för budgetåret 2016, med genomförandeorganets svar | 171 |
| 2017/C 417/28 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) för budgetåret 2016 med myndighetens svar | 176 |
| 2017/C 417/29 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF) för budgetåret 2016 med stiftelsens svar | 181 |
| 2017/C 417/30 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) för budgetåret 2016, med myndighetens svar | 187 |
| 2017/C 417/31 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) för budgetåret 2016 med byråns svar | 194 |
| 2017/C 417/32 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Osha) för budgetåret 2016 med byråns svar | 201 |
| 2017/C 417/33 | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2016 med byråns svar | 207 |
| 2017/C 417/34 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) för budgetåret 2016, med institutets svar | 212 |
| 2017/C 417/35 | Rapport om årsredovisningen för europeiska enheten för straffrättsligt samarbete (Eurojust) för budgetåret 2016, med Eurojusts svar | 218 |
| 2017/C 417/36 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån (Europol) för budgetåret 2016 med byråns svar | 223 |
| 2017/C 417/37 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) för budgetåret 2016, med byråns svar | 228 |
| 2017/C 417/38 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) för budgetåret 2016 med byråns svar | 233 |
| 2017/C 417/39 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS (GSA) för budgetåret 2016 med byråns svar | 241 |
| 2017/C 417/40 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar | 247 |
| 2017/C 417/41 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning (REA) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar | 252 |
| 2017/C 417/42 | Rapport om årsredovisningen för Gemensamma resolutionsnämnden (SRB) för budgetåret 2016, med nämndens svar | 256 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2017/C 417/01

Sammanfattning av resultaten av revisionsrättens årliga revisioner av EU:s byråer och andra organ för budgetåret 2016

1

2017/C 417/02

Rapport om årsredovisningen för byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) för budgetåret 2016 med byråns svar

25

2017/C 417/03

Rapport om årsredovisningen för Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2016 med byråns svar

31

2017/C 417/04

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (CdT) för budgetåret 2016 med centrumets svar

37

2017/C 417/05

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för budgetåret 2016 med centrumets svar

42

2017/C 417/06

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) för budgetåret 2016 med byråns svar

47

2017/C 417/07

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

52

2017/C 417/08

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

57

2017/C 417/09

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

63

2017/C 417/10

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) för budgetåret 2016 med byråns svar

68

2017/C 417/11

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

74

2017/C 417/12

Rapport om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) för budgetåret 2016 med stödkontorets svar

79

2017/C 417/13

Rapport om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten (EBA) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

87

2017/C 417/14

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) för budgetåret 2016 med centrumets svar

92

2017/C 417/15

Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

98

2017/C 417/16

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån (EEA) för budgetåret 2016 med byråns svar

104

2017/C 417/17

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA) för budgetåret 2016 med byråns svar

110

2017/C 417/18

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

115

2017/C 417/19

Rapport om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2016 med institutets svar

120

2017/C 417/20

Rapport om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2016 med myndighetens svar

126

2017/C 417/21

Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) för budgetåret 2016 med institutets svar

131

2017/C 417/22

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

142

2017/C 417/23

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) för budgetåret 2016 med centrumets svar

150

2017/C 417/24

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) för budgetåret 2016, med byråns svar

156

2017/C 417/25

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) för budgetåret 2016 med byråns svar

160

2017/C 417/26

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens järnvägsbyrå för budgetåret 2016, med byråns svar

166

2017/C 417/27

Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea) för budgetåret 2016, med genomförandeorganets svar

171

2017/C 417/28

Rapport om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

176

2017/C 417/29

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF) för budgetåret 2016 med stiftelsens svar

181

2017/C 417/30

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) för budgetåret 2016, med myndighetens svar

187

2017/C 417/31

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) för budgetåret 2016 med byråns svar

194

2017/C 417/32

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Osha) för budgetåret 2016 med byråns svar

201

2017/C 417/33

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2016 med byråns svar

207

2017/C 417/34

Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) för budgetåret 2016, med institutets svar

212

2017/C 417/35

Rapport om årsredovisningen för europeiska enheten för straffrättsligt samarbete (Eurojust) för budgetåret 2016, med Eurojusts svar

218

2017/C 417/36

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån (Europol) för budgetåret 2016 med byråns svar

223

2017/C 417/37

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) för budgetåret 2016, med byråns svar

228

2017/C 417/38

Rapport om årsredovisningen för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) för budgetåret 2016 med byråns svar

233

2017/C 417/39

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS (GSA) för budgetåret 2016 med byråns svar

241

2017/C 417/40

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

247

2017/C 417/41

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning (REA) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

252

2017/C 417/42

Rapport om årsredovisningen för Gemensamma resolutionsnämnden (SRB) för budgetåret 2016, med nämndens svar

256

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/1

---

Sammanfattning av resultaten av revisionsrättens årliga revisioner av EU:s byråer och andra organ för budgetåret 2016

(2017/C 417/01)

INNEHÅLL

| AKRONYMER FÖR EU:s BYRÅER OCH ANDRA ORGAN | 3 |
| --- | --- |

| SAMMANFATTNING | 5 |
| --- | --- |

| VILKA VI ÄR | 5 |
| --- | --- |

| VAD VI GRANSKADE | 5 |
| --- | --- |

| Olika typer av byråer är lokaliserade till EU:s medlemsstater | 5 |
| --- | --- |

| Byråernas budgetar och finansiering – mer till prioriterade områden och mer självfinansiering | 7 |
| --- | --- |

| Mer personal till prioriterade områden | 9 |
| --- | --- |

| Revisionsarrangemang | 9 |
| --- | --- |

| VÅRA IAKTTAGELSER | 10 |
| --- | --- |

| Uttalanden utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet för samtliga byråer | 10 |
| --- | --- |

| Uttalanden utan reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för samtliga byråer utom Easo | 10 |
| --- | --- |

| Särskilt viktiga frågor som revisionsrätten lyfter fram | 10 |
| --- | --- |

| Andra granskningsresultat på olika områden | 11 |
| --- | --- |

| Personal – ett bekymmer i några fall | 11 |
| --- | --- |

| Offentlig upphandling är fortfarande ett område med många fel | 11 |
| --- | --- |

| Byråerna har olika it-landskap trots liknande verksamheter | 12 |
| --- | --- |

| EMA:s utnyttjande av it-konsulter och projektförvaltning bör förbättras | 13 |
| --- | --- |

| Budgetförvaltningen har med några undantag förbättrats | 14 |
| --- | --- |

| Externa utvärderingar är i allmänhet positiva | 14 |
| --- | --- |

| Vi rapporterade resultaten av granskningar gjorda av kommissionens tjänst för internrevision för att ge en mer heltäckande bild | 14 |
| --- | --- |

| Uppföljningen av tidigare års kommentarer pågår som planerat i de flesta fall | 14 |
| --- | --- |

| BILAGA I – | Byråernas budget och personal | 16 |
| --- | --- | --- |

BILAGA I –

| BILAGA II – | Revisionsrättens kommentarer som inte påverkar uttalandena | 19 |
| --- | --- | --- |

BILAGA II –

| BILAGA III – | Uppföljning av utestående kommentarer som inte påverkar revisionsrättens uttalanden | 22 |
| --- | --- | --- |

BILAGA III –

AKRONYMER FÖR EU:s BYRÅER OCH ANDRA ORGAN

| Akronym | Fullständigt namn | Plats |
| --- | --- | --- |
| Acer | Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | Ljubljana, Slovenien |
| Berecbyrån | Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation | Riga, Lettland |
| CdT | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | Luxemburg, Luxemburg |
| Cedefop | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | Thessaloniki, Grekland |
| Cepol | Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning | Budapest, Ungern |
| Chafea | Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor | Luxemburg, Luxemburg |
| CPVO | Gemenskapens växtsortsmyndighet | Angers, Frankrike |
| Eacea | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | Bryssel, Belgien |
| Easa | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | Köln, Tyskland |
| Easme | Genomförandeorganet för små och medelstora företag | Bryssel, Belgien |
| Easo | Europeiska stödkontoret för asylfrågor | Valletta, Malta |
| EBA | Europeiska bankmyndigheten | London (Förenade kungariket) |
| ECDC | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | Stockholm, Sverige |
| Echa | Europeiska kemikaliemyndigheten | Helsingfors, Finland |
| EEA | Europeiska miljöbyrån | Köpenhamn, Danmark |
| EFCA | Europeiska fiskerikontrollbyrån | Vigo, Spanien |
| Efsa | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | Parma, Italien |
| EIGE | Europeiska jämställdhetsinstitutet | Vilnius, Litauen |
| Eiopa | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten | Frankfurt am Main, Tyskland |
| EIT | Europeiska institutet för innovation och teknik | Budapest, Ungern |
| EMA | Europeiska läkemedelsmyndigheten | London (Förenade kungariket) |
| ECNN | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | Lissabon, Portugal |
| Emsa | Europeiska sjösäkerhetsbyrån | Lissabon, Portugal |
| Enisa | Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet | Heraklion, Grekland |
| ERA | Europeiska unionens järnvägsbyrå | Valenciennes, Frankrike |
| Ercea | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | Bryssel, Belgien |
| Esma | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | Paris, Frankrike |
| ETF | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | Turin, Italien |
| EUIPO | Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet | Alicante, Spanien |
| eu-LISA | Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa | Tallinn, Estland |
| EU-Osha | Europeiska arbetsmiljöbyrån | Bilbao, Spanien |
| Euratom | Euratoms försörjningsbyrå | Luxemburg, Luxemburg |
| Eurofound | Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | Dublin, Irland |
| Eurojust | Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete | Haag, Nederländerna |
| Europol | Europeiska polisbyrån | Haag, Nederländerna |
| FRA | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | Wien, Österrike |
| Frontex | Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån | Warszawa, Polen |
| GSA | Europeiska byrån för GNSS | Prag, Tjeckien |
| Inea | Genomförandeorganet för innovation och nätverk | Bryssel, Belgien |
| REA | Genomförandeorganet för forskning | Bryssel, Belgien |
| SRB | Gemensamma resolutionsnämnden | Bryssel, Belgien |

Akronym

Fullständigt namn

Plats

Acer

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

Ljubljana, Slovenien

Berecbyrån

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

Riga, Lettland

CdT

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Luxemburg, Luxemburg

Cedefop

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Thessaloniki, Grekland

Cepol

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning

Budapest, Ungern

Chafea

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor

Luxemburg, Luxemburg

CPVO

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Angers, Frankrike

Eacea

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

Bryssel, Belgien

Easa

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Köln, Tyskland

Easme

Genomförandeorganet för små och medelstora företag

Bryssel, Belgien

Easo

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

Valletta, Malta

EBA

Europeiska bankmyndigheten

London (Förenade kungariket)

ECDC

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Stockholm, Sverige

Echa

Europeiska kemikaliemyndigheten

Helsingfors, Finland

EEA

Europeiska miljöbyrån

Köpenhamn, Danmark

EFCA

Europeiska fiskerikontrollbyrån

Vigo, Spanien

Efsa

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Parma, Italien

EIGE

Europeiska jämställdhetsinstitutet

Vilnius, Litauen

Eiopa

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

Frankfurt am Main, Tyskland

EIT

Europeiska institutet för innovation och teknik

Budapest, Ungern

EMA

Europeiska läkemedelsmyndigheten

London (Förenade kungariket)

ECNN

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Lissabon, Portugal

Emsa

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Lissabon, Portugal

Enisa

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet

Heraklion, Grekland

ERA

Europeiska unionens järnvägsbyrå

Valenciennes, Frankrike

Ercea

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

Bryssel, Belgien

Esma

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

Paris, Frankrike

ETF

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Turin, Italien

EUIPO

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

Alicante, Spanien

eu-LISA

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

Tallinn, Estland

EU-Osha

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Bilbao, Spanien

Euratom

Euratoms försörjningsbyrå

Luxemburg, Luxemburg

Eurofound

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Dublin, Irland

Eurojust

Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete

Haag, Nederländerna

Europol

Europeiska polisbyrån

Haag, Nederländerna

FRA

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Wien, Österrike

Frontex

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån

Warszawa, Polen

GSA

Europeiska byrån för GNSS

Prag, Tjeckien

Inea

Genomförandeorganet för innovation och nätverk

Bryssel, Belgien

REA

Genomförandeorganet för forskning

Bryssel, Belgien

SRB

Gemensamma resolutionsnämnden

Bryssel, Belgien

SAMMANFATTNING

Europeiska revisionsrätten har granskat räkenskaperna och de underliggande transaktionerna för 41 europeiska byråer och organ för budgetåret 2016. Revisionsrätten har gjort uttalanden utan reservation om samtliga byråers räkenskaper och om de underliggande transaktionerna för samtliga byråer utom en (Easo).

Även om byråernas räkenskaper gav en sann och rättvisande bild av deras finansiella och ekonomiska ställning och de underliggande transaktionerna i de flesta fall var lagliga och korrekta finns det fortfarande behov av förbättringar, vilket rapporteras i några av revisionsrättens upplysningar av särskild betydelse, punkterna under övrigt och genom kommentarer om granskningsresultatet som inte påverkar uttalandena.

| I det här dokumentet sammanfattas resultaten av dessa revisioner. Syftet är att det ska bli lättare att analysera och jämföra revisionsrättens särskilda årsrapporter för de här byråerna. Revisionsrättens uttalanden och kommentarer och byråernas svar på dem finns i respektive särskild årsrapport. Sammanfattningen är inte en granskningsrapport eller ett uttalande. |
| --- |

I det här dokumentet sammanfattas resultaten av dessa revisioner. Syftet är att det ska bli lättare att analysera och jämföra revisionsrättens särskilda årsrapporter för de här byråerna. Revisionsrättens uttalanden och kommentarer och byråernas svar på dem finns i respektive särskild årsrapport. Sammanfattningen är inte en granskningsrapport eller ett uttalande.

VILKA VI ÄR

Revisionsrätten är den EU-institution som granskar EU:s finanser. Revisionsrättens uppdrag är att bidra till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning, främja redovisningsskyldighet och insyn och fungera som en oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen. Revisionsrättens roll som EU:s oberoende externa revisor består i att kontrollera att EU-medlen bokförs korrekt, uppbärs och används i enlighet med tillämpliga regler och förordningar och ger valuta för pengarna. Inom ramen för detta mandat granskar revisionsrätten varje år räkenskaperna och de underliggande transaktionerna för EU:s samtliga institutioner och byråer.

VAD VI GRANSKADE

Olika typer av byråer är lokaliserade till EU:s medlemsstater

Byråerna är separata juridiska enheter som inrättas genom en sekundärrättsakt för att utföra specifika tekniska, vetenskapliga eller administrativa uppgifter som hjälper EU-institutionerna att utforma och genomföra sin politik. De är mycket synliga i medlemsstaterna och påverkar i hög grad politik, beslutsfattande och programgenomförande på områden av grundläggande betydelse för EU-medborgarnas dagliga liv, till exempel hälsa, säkerhet, trygghet, frihet och rättvisa. Beroende på deras struktur och uppgifter skiljer man på decentraliserade byråer, andra byråer och kommissionens genomförandeorgan. För att hänvisa till specifika byråer använder vi i den här sammanfattningen förkortningar av deras fullständiga namn, som anges i listan med akronymer i början av rapporten.

De 32 decentraliserade byråerna spelar en viktig roll för att förbereda och genomföra EU:s politik, i synnerhet när det gäller tekniska, vetenskapliga och operativa uppgifter och/eller tillsynsuppgifter. Syftet med dem är att göra det möjligt för kommissionen att koncentrera sig på att fatta politiska beslut och att stärka samarbetet mellan EU och nationella regeringar genom att samla teknisk och specialiserad sakkunskap från båda sidor. Decentraliserade byråer inrättas för en obestämd period och ligger i hela EU (se figur 1).

De tre övriga byråerna är EIT, Euratom och SRB. EIT i Budapest är en oberoende, decentraliserad EU-byrå som samlar resurser från vetenskaps- och utbildningsvärlden samt näringslivet för att höja unionens innovationsförmåga. Euratom i Luxemburg inrättades för att främja målen i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. SRB i Bryssel är den centrala myndigheten för den gemensamma resolutionsmekanismen i den europeiska bankunionen. Dess uppdrag är att säkerställa en ordnad resolution av banker på obestånd som så lite som möjligt påverkar den reala ekonomin och de offentliga finanserna i EU:s medlemsstater och andra stater.

Kommissionens sex genomförandeorgan har tilldelats uppgifter som gäller förvaltningen av ett eller flera unionsprogram och har inrättats för fastställda tidsperioder. De ligger i Bryssel (Eacea, Easme, Ercea, Inea och REA) och Luxemburg (Chafea).

Figur 1

Byråernas placering i medlemsstaterna

Image

Byråernas budgetar och finansiering – mer till prioriterade områden och mer självfinansiering

De flesta byråerna finansieras nästan helt från EU:s allmänna budget, men några är helt eller delvis självfinansierade (se tabell 1). Europeiska unionens järnvägsbyrå kommer att vara delvis självfinansierad senast i juni 2019.

Tabell 1

Typer av byråer och finansieringen av dem

| | Finansiering |
| --- | --- |
| Framförallt från EU:s allmänna budget | Framförallt självfinansierad | EU:s budget, bidrag från medlemsstaterna och/eller avgifter
  (delvis självfinansierad) |
| Decentraliserade byråer | 24 | 2
  CPVO och EUIPO | 6
  Easa, EBA, Echa, Eiopa, EMA och Esma |
| Övriga byråer | 2
  EIT, Euratom | 1
  SRB | — |
| Kommissionens genomförandeorgan | 6
  Eacea, REA, Ercea, Easme, Inea och Chafea | — | — |

Finansiering

Framförallt från EU:s allmänna budget

Framförallt självfinansierad

EU:s budget, bidrag från medlemsstaterna och/eller avgifter

(delvis självfinansierad)

Decentraliserade byråer

24

2

CPVO och EUIPO

6

Easa, EBA, Echa, Eiopa, EMA och Esma

Övriga byråer

2

EIT, Euratom

1

SRB

—

Kommissionens genomförandeorgan

6

Eacea, REA, Ercea, Easme, Inea och Chafea

—

—

Den totala budgeten 2016 för samtliga byråer (utom SRB, som har ett specifikt mandat och en specifik mekanism) var på cirka 3,4 miljarder euro (2015: 2,8 miljarder euro, vilket motsvarar omkring 2,4 % av EU:s allmänna budget 2016 (2015: 2,0 %). Ökningen gäller främst byråer som arbetar med industrifrågor, forskning och energi (358 miljoner euro mer) och medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (174 miljoner euro mer). Av budgeten på 3,4 miljarder euro finansierades omkring 2,3 miljarder euro från EU:s allmänna budget, medan omkring 1 miljard euro finansierades genom avgifter och direkta bidrag från medlemsstater, Eftaländer etc.

Dessutom budgeterade SRB, som inrättades genom SRM-förordningen för att stödja den gemensamma resolutionsmekanismen, cirka 11,8 miljarder euro i bidrag från kreditinstitut för att etablera den gemensamma resolutionsfonden till 2023.

Den totala budgeten 2016 för samtliga byråer inklusive SRB uppgick därför till cirka 15,2 miljarder euro. Närmare uppgifter om de enskilda byråernas budgetar finns i bilaga I.

Figur 2

Byråernas finansieringskällor 2016

Image

Figur 3

Byråernas budgetar i miljoner euro

Image

Mer personal till prioriterade områden

I slutet av 2016 hade byråerna 10 364 anställda (2015: 9 848) (1), (2). Liksom tidigare år ökade antalet anställda mest vid byråer som sysslar med industrifrågor, forskning och energi (110), medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (177) och ekonomi och valutafrågor (85). Närmare uppgifter om antalet anställda vid enskilda byråer finns i bilaga I.

Revisionsarrangemang

I artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3) föreskrivs att revisionsrätten ska granska samtliga räkenskaper för de byråer som unionen har upprättat, såvida inte den rättsakt varigenom byrån upprättats utesluter en sådan granskning. Vi granskade därför 41 byråer och uttalade oss om deras räkenskapers tillförlitlighet och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna för det budgetår som slutade den 31 december 2016.

I tabell 2 presenteras arrangemangen för revision av byråernas räkenskaper som de anges i den gällande rättsliga ramen.

Tabell 2

Arrangemang för revision av byråernas räkenskaper

| Byråer | Granskas av |
| --- | --- |
| Revisionsrätten | Revisionsbyrå och revisionsrätten |
| Decentraliserade byråer | 2 | 30 |
| Övriga byråer | 1 (4) | 2 |
| Genomförandeorgan | 6 | — |
| |

Byråer

Granskas av

Revisionsrätten

Revisionsbyrå och revisionsrätten

Decentraliserade byråer

2

30

Övriga byråer

1 (4)

2

Genomförandeorgan

6

—

Årsredovisningarna för 32 byråer granskades av oberoende externa revisorer (revisionsbyråer) i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (5) och artikel 107.1 i rambudgetförordningen för byråer (6). Vi gick igenom revisionsbyråernas arbete i enlighet med internationella revisionsstandarder. Genomgången gav oss tillräcklig säkerhet för att vi skulle kunna basera våra egna revisionsuttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet på det arbete som utförts av revisionsbyråerna. När det gäller de återstående nio byråerna granskades räkenskapernas tillförlitlighet bara av oss. Liksom tidigare år hade revisionsrätten hela ansvaret för att granska lagligheten och korrektheten i de transaktioner som låg till grund för samtliga byråers räkenskaper.

Utöver de byråer som revisionsrätten granskar finns det tre försvarsrelaterade organ (Europeiska försvarsbyrån, Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier och Europeiska unionens satellitcentrum) som lyder under rådet och finansieras med bidrag från medlemsstaterna. De granskas inte av revisionsrätten utan av andra oberoende externa revisorer. I vår översiktliga analys från 2014 (7) om förfaranden för ansvarsutkrävande och offentlig revision konstaterade vi att det inte fanns något tvingande skäl till att granskningsmandaten för de här byråerna skulle vara annorlunda.

VÅRA IAKTTAGELSER

Uttalanden utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet för samtliga byråer

Årsredovisningarna för samtliga 41 byråer ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av deras finansiella ställning per den 31 december 2016 och av deras finansiella resultat och kassaflöden för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i de tillämpliga budgetförordningarna och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalanden utan reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för samtliga byråer utom Easo

Vår slutsats om 40 byråer är att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningarna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden var lagliga och korrekta.

Vi gjorde ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för Easos räkenskaper. Reservationen gäller två upphandlingsförfaranden där efterlevnaden av principerna för offentlig upphandling var bristfällig.

Särskilt viktiga frågor som revisionsrätten lyfter fram

Vi lämnade upplysningar av särskild betydelse
   (8) om de två byråerna som ligger i London, EBA och EMA, som gällde Förenade kungarikets beslut att lämna Europeiska unionen. Årsredovisningarna med tillhörande noter för EBA och EMA upprättades utifrån den begränsade information som fanns tillgänglig den dag då årsredovisningarna undertecknades och innehöll ännu inte en tillförlitlig uppskattning av de framtida kostnaderna i samband med att verksamheten i Förenade kungariket upphör och byråerna flyttar till andra orter. Vi nämnde också risken för att inkomsterna minskar när Förenade kungariket lämnar EU och risken för att flytten av de här byråerna leder till en förlust av expertis och en risk för verksamhetens kontinuitet.

Vi lämnade sju kommentarer under övrigt
   (9) om de möjliga konsekvenser som Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen kan få för inkomster och verksamheter när det gäller flera byråer som inte ligger i London. CPVO, Easa, Echa, Eiopa, Esma och EUIPO kan få minskade inkomster som ett direkt resultat av mindre avgiftsgenererande verksamheter i Förenade kungariket. GSA driver tekniska enheter i Förenade kungariket, vars status ännu inte har fastställts.

När det gäller SRB lämnade vi en upplysning av särskild betydelse om kontrollramen för beräkning av bidrag från kreditinstitut till den gemensamma resolutionsfonden. Vi underströk att fondbidrag beräknas utifrån information som lämnas av kreditinstitut till nämnden genom de nationella resolutionsmyndigheterna. Förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen innehåller dock inga bestämmelser om en omfattande och enhetlig kontrollram för att säkerställa att informationen är tillförlitlig. Vi konstaterade också att den metod för beräkning av bidrag som anges i den rättsliga ramen är mycket komplex, vilket medför en risk när det gäller exaktheten. Vidare kan nämnden inte lämna uppgifter om de riskbedömda bidragsberäkningarna per kreditinstitut eftersom de hänger samman med varandra och innehåller konfidentiell information om andra kreditinstitut. Detta påverkar insynen i beräkningarna.

Vi lämnade även kommentarer under övrigt om brister i de upphandlingsförfaranden som görs av EIT:s kunskaps- och innovationsgruppers rättsliga enheter, och om att EIT:s personal är för begränsad för att hantera den ökade arbetsbelastningen.

När det gäller CdT kommenterade vi under övrigt det faktum att flera byråer i allt högre grad använder sig av interna och andra alternativa översättningslösningar. Det innebär att CdT:s kapacitet inte utnyttjas maximalt och att kostnaderna för utveckling och drift av översättningssystem dubbleras på europeisk nivå. De övriga byråernas ökade användning av alternativa översättningslösningar utgör en risk för CdT:s affärsmodell.

Andra granskningsresultat på olika områden

Vi rapporterade även om totalt 115 granskningsresultat under kommentarer (2015: 90) som gällde 34 byråer (2015: 37) där vi lyfte fram viktiga frågor och pekade på sådant som kan förbättras. En översikt över de kommentarer som lämnats om varje byrå finns i bilaga II.

Personal – ett bekymmer i några fall

Byråerna måste ha lämpliga personalresurser för att kunna arbeta kontinuerligt och effektivt och genomföra sina arbetsprogram. Vi konstaterade att sju byråer hade problem som gällde förvaltningen av personal och andra personalfrågor, bland annat hög personalomsättning, brister i rekryteringsförfaranden och vakanser som under lång tid tillsattes med tillfälligt anställda.

Tre byråer (Frontex, Cepol och Berecbyrån) hade svårt att rekrytera kandidater med en lämplig profil, vilket skulle kunna bero på den korrigeringskoefficient som tillämpas på lönerna i värdlandet (66,7, 69 respektive 76,5 %). När det fanns lämpliga kandidater var antalet anställda som kunde rekryteras från värdlandet oproportionerligt högt jämfört med personal från andra medlemsstater. För att locka kandidater rekryterade Frontex 14 personer till en högre grad än vad tjänsteföreskrifterna tillät. Vi noterade att personalomsättningen vid de två andra byråerna var hög, vilket kan påverka verksamhetens kontinuitet och byråernas förmåga att genomföra de åtgärder som planeras enligt deras arbetsprogram. När det gäller Cepol kan en annan tänkbar orsak till svårigheterna att rekrytera vara konkurrens med ett annat EU-organ som ligger i Budapest (EIT).

Tre byråer hade organisatoriska problem (EMA, EIT och ECDC). EMA har genomgått två större omorganisationer sedan 2014, bland annat en intern omplacering av chefer på högsta nivå och mellannivå. Omplaceringen av nyckelpersoner inom it och administration var inte lyckosam och ledde till en reell instabilitetsrisk för myndigheten och dess verksamhet. EIT bytte direktör fyra gånger från sitt inrättande 2008 fram till juli 2014. Sedan augusti 2014 har institutet en tillförordnad direktör och, sedan februari 2013, innehas en annan chefstjänst av en tillförordnad chef, vilket strider mot tjänsteföreskrifterna som anger att förordnandetiden får vara högst ett år. Det skapar osäkerhet hos intressenterna och försvagar den strategiska kontinuiteten. Vid ECDC utsågs en tillförordnad direktör i maj 2015 som fortfarande var kvar den 31 december 2016, och förordnandetiden på högst ett år hade därmed överskridits. Tillsättningen av en tillförordnad direktör ledde även till att ytterligare 15 personer anställdes som tillförordnade.

Offentlig upphandling är fortfarande ett område med många fel

Syftet med offentlig upphandling är att säkerställa konkurrens mellan ekonomiska aktörer så att de ekonomiskt mest fördelaktiga inköpen kan göras på ett transparent, objektivt och konsekvent sätt och utifrån den gällande rättsliga ramen. I de särskilda årsrapporterna om Easo, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, eu-LISA, EMA och Berecbyrån rapporterade vi att byråerna inte fullt ut tillämpade de principer och regler för offentlig upphandling som föreskrivs i budgetförordningen. Våra kommentarer handlar framför allt om inkonsekvenser i upphandlingsdokument, bristande efterlevnad av fastställda kriterier för valet av ekonomiska operatörer, avsaknad av formella förfaranden och avsaknad av tydligt delegerad behörighet att tilldela och underteckna kontrakt.

Revisionsrätten uppskattade det faktum att byråerna alltmer utnyttjade interinstitutionella ramkontrakt för upphandling av varor och tjänster, vilket ledde till administrativ effektivitet och stordriftsfördelar. När det gäller ett interinstitutionellt ramkontrakt för programvara, it-licenser och it-tjänster som ingicks 2014 mellan en entreprenör och kommissionen för flera institutioners och byråers räkning, genomförde dock minst tre byråer (EMA, EEA och Easo) inte ramkontraktet optimalt. Entreprenören fungerar som mellanhand mellan institutionerna och byråerna och de potentiella leverantörer som kan tillgodose deras behov. För dessa mellanhandstjänster har entreprenören rätt att ta ut ett påslag på mellan två och nio procent av leverantörens priser. För de granskade betalningarna som omfattades av ramavtalet konstaterade vi att priser och uttagna påslag inte alltid systematiskt kontrollerades mot leverantörernas offerter och fakturor, och att tillräcklig konkurrens inte alltid garanterades när ramavtalet genomfördes och det därför inte var säkerställt att den ekonomiskt mest fördelaktiga lösningen valdes.

Brister i förfaranden för offentlig upphandling rapporterades även i samband med interna kontroller. I fem fall vid fyra byråer (Easo, EIT, Emsa och Europeiska jämställdhetsinstitutet) fann vi att bristfälliga kontroller ledde till ineffektivitet, till exempel på grund av att upphandlingsbehoven underskattades när upphandlingarna genomfördes.

Även om våra årliga revisioner av byråer inte är inriktade på resultataspekter förväntas våra revisorer ändå vara uppmärksamma på risken för dåliga resultat och risker i samband med ekonomisk förvaltning. I sju fall vid sex byråer (eu-LISA, Frontex, EU-Osha, EEA, Berecbyrån och EUIPO) kommenterade vi om undermåliga arrangemang för offentlig upphandling som utgjorde en risk för att man inte fick bästa värde för pengarna och om brister i övervakningen av genomförandet av kontrakt.

Byråerna har olika it-landskap trots liknande verksamheter

Byråerna utför en mängd varierande operativa verksamheter som kräver lämpliga och ibland skräddarsydda it-lösningar. Centrala operativa och administrativa verksamheter utförs dock på grundval av samma rättsliga ram, vilket tyder på att de har liknande processer som kan stödjas av liknande it-lösningar. Byråerna har gjort mycket stora framsteg med användningen av liknande system för budgetförvaltning och redovisning, men de använder fortfarande många olika it-lösningar inom andra centrala områden, såsom personalförvaltning och upphandling/kontraktsförvaltning. Byråerna bör överväga att ytterligare harmonisera it-lösningarna inom även dessa områden eftersom det inte bara skulle öka kostnadseffektiviteten utan även minska de interna kontrollriskerna och förbättra it-styrningen.

Andra potentiella vinster som skulle kunna uppnås är exempelvis en enhetligare rapportering till ledning och intressenter samt införande av mer automatiserade granskningsförfaranden för att öka revisionsarbetets effektivitet. EU-byråernas nätverk har åtagit sig att fördjupa samarbetet mellan byråer och med kommissionen om dessa frågor och, när det gäller den externa revisionen, även med revisionsrätten.

Figur 4

Byråerna använder många olika it-lösningar

System för personalförvaltning

Image

System för upphandling/kontraktsförvaltning

Image

EMA:s utnyttjande av it-konsulter och projektförvaltning bör förbättras

Utöver den normala årliga granskning som vi gör av samtliga byråer kontrollerade vi hur EMA anställde it-konsulter för två stora it-projekt (säkerhetsövervakning av läkemedel och kliniska prövningar), med vars hjälp myndigheten hanterar rättsliga skyldigheter att inrätta komplexa Europatäckande nätverkssystem som kräver omfattande it-utvecklingsinsatser. Eftersom EMA:s tjänsteförteckning inte utvidgades för att underlätta uppbyggnaden av intern expertis inom områdena affärs- och it-utveckling beställde myndigheten dessa tjänster från konsultföretag, vilket gjorde att den på ett avgörande sätt blev beroende av extern expertis.

Vi fann också att man inte innan projekten påbörjades hade antagit en metod som passade för sådana komplexa och storskaliga projekt, vilket kan ha påverkat ledningens möjligheter att kontrollera och övervaka projektgenomförandet och se till att projekten var samstämmiga. EMA har fortsatt arbetet med att ta fram en lämplig metod genom den senaste förbättringen som infördes i september 2016.

EMA:s kapacitet att kontrollera sina konsulters verksamhet och övervaka kvaliteten på vad de levererade begränsades också av den typ av konsultkontrakt som användes (tid och resurser) och även av att delar av konsultprocessen äger rum utanför myndigheten och i en annan medlemsstat. EMA har drabbats av förseningar och eskalerande kostnader när projekten har genomförts. De många ändringarna av projektets omfattning, budget och tidsfrister berodde framför allt på att systemkraven utvecklades med hänsyn till ändrade krav från medlemsstaterna. Det är fortfarande osäkert vad slutkostnaden blir och när it-systemen kan tas i bruk.

När det gäller resultatet av den här pilotgranskningen av EMA:s konsulttjänster kommer vi i framtiden, när det är lämpligt, att utnyttja de avancerade metoder, kunskaper och den expertis som den här granskningen har gett oss.

Budgetförvaltningen har med några undantag förbättrats

Antalet kommentarer om det här området minskade betydligt för 2016, men stora överföringar av gjorda åtaganden är ännu den vanligaste kommentaren i de särskilda årsrapporterna och görs fortfarande om 23 byråer. Överföringarna förklaras dock oftast av att insatserna är fleråriga till sin karaktär. Vi uppmanade flera byråer att överväga att införa differentierade budgetanslag. Budgetförordningen erbjuder detta verktyg för att hantera sådana situationer.

Budgetanslag som hade förts över från tidigare år och förfallit, vilket tyder på att de budgetmässiga behoven hade överskattats och därmed på planeringsbrister, rapporterades i fyra fall (Frontex, CPVO, Chafea och Easme).

Som svar på den migrationskris som EU ställdes inför utökades Frontex och Easos uppgifter betydligt. De slutliga budgetarna för 2016 för Easo och Frontex var därför tre gånger respektive 75 % högre jämfört med föregående år. Båda byråerna ställdes inför betydande administrativa och operativa utmaningar och skulle leva upp till höga förväntningar på att leverera resultat omedelbart, och de hade inte mycket tid att anpassa system och förfaranden eller anställa nödvändig personal. De fick därför problem med att utnyttja de extra medlen under budgetåret, vilket ledde till att en stor andel av anslagen som hade förts över förföll (Frontex) eller till stora överföringar av anslag (Easo). Det var en anledning till att budgetregler och regler för offentlig upphandling i flera fall inte följdes och till att det blev svårt att på ett optimalt sätt genomföra bidragsöverenskommelser med kommissionen eller stödmottagare.

Externa utvärderingar är i allmänhet positiva

För första gången hänvisade vi i sex fall direkt till resultaten av externa utvärderingar av byråers verksamhet och övergripande resultat. Resultatet av utvärderingarna var i allmänhet positivt, och byråerna utarbetade åtgärdsplaner för att följa upp problem som påtalades i utvärderingsrapporterna. Inrättandeförordningarna för de flesta byråerna har en bestämmelse om att det regelbundet ska göras en extern utvärdering (vanligen vart fjärde eller vart sjätte år), men vi konstaterade att inrättandeförordningarna för sex byråer (Easo, eu-LISA, ETF, Enisa, Europeiska jämställdhetsinstitutet och REA) inte innehåller en sådan bestämmelse, vilket är något som bör åtgärdas. Vi rapporterade också att det i EMA:s inrättandeförordning föreskrivs en extern utvärdering vart tionde år, vilket är alltför sällan för att intressenterna ska få ändamålsenlig återkoppling.

Vi rapporterade resultaten av granskningar gjorda av kommissionens tjänst för internrevision för att ge en mer heltäckande bild

För 2016 hänvisade vi för första gången till de slutsatser som kommissionens tjänst för internrevision har dragit för att ge en mer heltäckande bild av granskningsresultaten. Totalt hänvisades till 14 rapporter från tjänsten för internrevision. I samtliga fall hade byråerna kommit överens med tjänsten för internrevision om planer med korrigerande åtgärder.

Uppföljningen av tidigare års kommentarer pågår som planerat i de flesta fall

I förekommande fall lämnade vi en lägesrapport om de uppföljande åtgärder som byråerna har vidtagit som svar på kommentarer från tidigare år. Av bilaga III framgår att korrigerande åtgärder hade avslutats eller pågick i de flesta fallen för de 140 kommentarer som var utestående i slutet av 2015 (2014: 134).

Figur 5

Uppföljning av tidigare års kommentarer

Image

---

(1)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

(2)  Uppgifterna om personalen för 2015 uppdaterades på grundval av uppgifter från byråerna.

(3)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 47.

(4)  Eftersom Euratoms försörjningsbyrå har så begränsade resurser och liten verksamhet granskas den enbart av revisionsrätten.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1271/2013 (EUT L 328, 7.12.2013, s. 42).

(7)  Revisionsrättens översiktliga analys – Luckor, överlappningar och utmaningar: en översiktlig analys av EU:s förfaranden för ansvarsutkrävande och offentlig revision.

(8)  En upplysning av särskild betydelse riktar uppmärksamheten mot viktiga förhållanden som är grundläggande för läsarnas förståelse av räkenskaperna.

(9)  Kommentarer under övrigt används för att informera om andra viktiga frågor än de som presenteras eller upplyses om i årsredovisningen.

---

BILAGA I

Byråernas budget och personal (1)

| | | Budget (2) | Personal (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Europaparlamentets ständiga utskott | Ansvarigt generaldirektorat | Politikområde | 2015 | 2016 | 2015 | 2016 |
| (miljoner euro) | (miljoner euro) |
| Decentraliserade byråer |
| eu-LISA | Medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor | HOME | Inrikes frågor | 71,7 | 82,3 | 134 | 144 |
| Easo | HOME | Inrikes frågor | 15,9 | 53,0 | 93 | 125 |
| Frontex | HOME | Inrikes frågor | 143,3 | 251,0 | 309 | 365 |
| ECNN | HOME | Inrikes frågor | 18,5 | 15,4 | 100 | 101 |
| Europol | HOME | Inrikes frågor | 95,0 | 104,0 | 666 | 737 |
| FRA | JUST | Rättsliga frågor | 21,6 | 21,6 | 107 | 105 |
| Cepol | HOME | Inrikes frågor | 8,8 | 10,3 | 41 | 51 |
| Eurojust | JUST | Rättsliga frågor | 33,8 | 43,5 | 246 | 245 |
| EBA | Ekonomi och valutafrågor | FISMA | Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 33,4 | 36,5 | 156 | 161 |
| Eiopa | FISMA | Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 20,2 | 21,8 | 133 | 139 |
| Esma | FISMA | Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 36,8 | 39,4 | 202 | 204 |
| SRB (4) | FISMA | Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen | 22,0 | 11 865 | 108 | 180 |
| EU-Osha | Sysselsättning och socialpolitik | EMPL | Sysselsättning och socialpolitik | 16,9 | 16,7 | 65 | 65 |
| Cedefop | EAC | Utbildning och kultur | 18,4 | 18,0 | 123 | 122 |
| Eurofound | EMPL | Sysselsättning och socialpolitik | 21,2 | 20,8 | 111 | 104 |
| ETF | EAC | Utbildning och kultur | 21,0 | 21,0 | 129 | 130 |
| CdT | DGT | Språktjänster | 49,6 | 50,5 | 218 | 225 |
| ECDC | Miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet | SANTE | Hälsa och konsumentskydd | 58,5 | 58,2 | 260 | 260 |
| Echa | GROW | Näringsliv | 114,8 | 110,1 | 572 | 578 |
| EEA | ENV | Miljö | 49,2 | 50,5 | 219 | 208 |
| Efsa | SANTE | Hälsa och konsumentskydd | 78,8 | 79,5 | 434 | 443 |
| EMA | SANTE | Hälsa och konsumentskydd | 304,0 | 305,0 | 775 | 768 |
| EFCA | Fiske | MARE | Havsfrågor och fiske | 9,2 | 10,0 | 64 | 64 |
| CPVO | Industrifrågor, forskning och energi | SANTE | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 14,7 | 16,1 | 46 | 44 |
| Euratom
   (4) | ENER och RTD | Energi och innovation | 0,1 | 0,1 | 17 | 17 |
| Acer | ENER | Energi | 11,3 | 15,9 | 80 | 103 |
| GSA | GROW | Näringsliv | 363,8 | 626,4 | 139 | 160 |
| EIT | EAC | Innovation och teknik | 232,0 | 283,0 | 50 | 59 |
| Enisa | CNECT | Digital inre marknad | 10,0 | 11,0 | 69 | 69 |
| EUIPO | GROW | Inre marknaden | 384,2 | 421,3 | 848 | 910 |
| Berecbyrån | CNECT | Digital inre marknad | 4,0 | 4,2 | 26 | 27 |
| Easa | Transport och turism | MOVE | Transport och rörlighet | 185,4 | 193,4 | 779 | 774 |
| Emsa | MOVE | Transport och rörlighet | 64,8 | 71,1 | 246 | 246 |
| ERA | MOVE | Transport och rörlighet | 26,3 | 27,5 | 157 | 155 |
| EIGE | Kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män | JUST | Rättsliga frågor | 7,9 | 7,8 | 42 | 45 |
| Genomförandeorgan |
| Eacea | | EAC, CNECT, HOME och ECHO | Utbildning och kultur | 46,9 | 49,1 | 441 | 442 |
| REA | | RTD, EAC, GROW, HOME, CNECT och AGRI | Forskning och innovation | 54,6 | 62,9 | 618 | 628 |
| Ercea | | RTD | Forskning och innovation | 39,6 | 42,6 | 417 | 461 |
| Easme | | ENTR, RTD, ENR, ENV, CLIMA, CNECT och MARE | Energi, entreprenörskap och innovation | 36,4 | 35,8 | 373 | 417 |
| Inea | | MOVE, ENER, CNECT och RTD | Transport och rörlighet | 18,4 | 21,7 | 186 | 225 |
| Chafea | | SANTE, JUST och AGRI | Konsumentskydd | 7,4 | 8,7 | 49 | 58 |
| Totalt | | | | 2 770,40 | 15 182,70 | 9 848 | 10 364 |
| Utan SRB-fondens budget | | | | 2 770,04 | 3 382,70 | 9 848 | 10 364 |

Budget (2)

Personal (3)

Europaparlamentets ständiga utskott

Ansvarigt generaldirektorat

Politikområde

2015

2016

2015

2016

(miljoner euro)

(miljoner euro)

Decentraliserade byråer

eu-LISA

Medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

HOME

Inrikes frågor

71,7

82,3

134

144

Easo

HOME

Inrikes frågor

15,9

53,0

93

125

Frontex

HOME

Inrikes frågor

143,3

251,0

309

365

ECNN

HOME

Inrikes frågor

18,5

15,4

100

101

Europol

HOME

Inrikes frågor

95,0

104,0

666

737

FRA

JUST

Rättsliga frågor

21,6

21,6

107

105

Cepol

HOME

Inrikes frågor

8,8

10,3

41

51

Eurojust

JUST

Rättsliga frågor

33,8

43,5

246

245

EBA

Ekonomi och valutafrågor

FISMA

Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

33,4

36,5

156

161

Eiopa

FISMA

Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

20,2

21,8

133

139

Esma

FISMA

Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

36,8

39,4

202

204

SRB (4)

FISMA

Finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen

22,0

11 865

108

180

EU-Osha

Sysselsättning och socialpolitik

EMPL

Sysselsättning och socialpolitik

16,9

16,7

65

65

Cedefop

EAC

Utbildning och kultur

18,4

18,0

123

122

Eurofound

EMPL

Sysselsättning och socialpolitik

21,2

20,8

111

104

ETF

EAC

Utbildning och kultur

21,0

21,0

129

130

CdT

DGT

Språktjänster

49,6

50,5

218

225

ECDC

Miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

SANTE

Hälsa och konsumentskydd

58,5

58,2

260

260

Echa

GROW

Näringsliv

114,8

110,1

572

578

EEA

ENV

Miljö

49,2

50,5

219

208

Efsa

SANTE

Hälsa och konsumentskydd

78,8

79,5

434

443

EMA

SANTE

Hälsa och konsumentskydd

304,0

305,0

775

768

EFCA

Fiske

MARE

Havsfrågor och fiske

9,2

10,0

64

64

CPVO

Industrifrågor, forskning och energi

SANTE

Jordbruk och landsbygdsutveckling

14,7

16,1

46

44

Euratom
   (4)

ENER och RTD

Energi och innovation

0,1

0,1

17

17

Acer

ENER

Energi

11,3

15,9

80

103

GSA

GROW

Näringsliv

363,8

626,4

139

160

EIT

EAC

Innovation och teknik

232,0

283,0

50

59

Enisa

CNECT

Digital inre marknad

10,0

11,0

69

69

EUIPO

GROW

Inre marknaden

384,2

421,3

848

910

Berecbyrån

CNECT

Digital inre marknad

4,0

4,2

26

27

Easa

Transport och turism

MOVE

Transport och rörlighet

185,4

193,4

779

774

Emsa

MOVE

Transport och rörlighet

64,8

71,1

246

246

ERA

MOVE

Transport och rörlighet

26,3

27,5

157

155

EIGE

Kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

JUST

Rättsliga frågor

7,9

7,8

42

45

Genomförandeorgan

Eacea

EAC, CNECT, HOME och ECHO

Utbildning och kultur

46,9

49,1

441

442

REA

RTD, EAC, GROW, HOME, CNECT och AGRI

Forskning och innovation

54,6

62,9

618

628

Ercea

RTD

Forskning och innovation

39,6

42,6

417

461

Easme

ENTR, RTD, ENR, ENV, CLIMA, CNECT och MARE

Energi, entreprenörskap och innovation

36,4

35,8

373

417

Inea

MOVE, ENER, CNECT och RTD

Transport och rörlighet

18,4

21,7

186

225

Chafea

SANTE, JUST och AGRI

Konsumentskydd

7,4

8,7

49

58

Totalt

2 770,40

15 182,70

9 848

10 364

Utan SRB-fondens budget

2 770,04

3 382,70

9 848

10 364

---

(1)  Källa: Uppgifter från byråerna.

(2)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

(4)  SRB и Евратом не са консолидирани в отчетите на ЕС

---

BILAGA II

Revisionsrättens kommentarer som inte påverkar uttalandena

| | | Totalt antal kommentarer | Räkenskapernas tillförlitlighet | Transaktionernas laglighet och korrekthet | Internkontroller | Budgetförvaltning | Sund ekonomisk förvaltning/Resultat | Övriga kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Upphandlingsförfaranden | Rekrytering, befordran och löner | Övrigt | Upphandlingsförfaranden | Övervakning av det finansiella genomförandet av kontrakt | Övrigt | Kommissionens internrevisionstjänsts iakttagelser | Höga överföringar | Hög andel av överföringarna från 2015 har förfallit | Övrigt | Upphandlingsförfaranden | Personalförvaltning | Kommentarer vid extern utvärdering | Övrigt | Inget ändamålsenligt krav på extern utvärdering | Personalfrågor | Övrigt |
| | Decentraliserade byråer | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Cepol | 2 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | 1 | |
| 2 | Easo | 11 | | 1 | | | 1 | 1 | 3 | 1 | 1 | | | | | 1 | 2 | | | |
| 3 | ECNN | 2 | | 1 | | | | | | 1 | | | | | | | | | | |
| 4 | eu-LISA | 7 | | 1 | | | | | | 1 | 1 | | | 2 | | 1 | 1 | | | |
| 5 | Eurojust | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| 6 | Europol | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| 7 | FRA | 2 | | | | | | | 1 | | 1 | | | | | | | | | |
| 8 | Frontex | 9 | | | 1 | 1 | | | | | 1 | 1 | | 1 | | | 1 | | 2 | 1 |
| 9 | EBA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 10 | Eiopa | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 | Esma | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 12 | SRB | 6 | 1 | | | | | | | | 1 | | 3 | | | | | | 1 | |
| 13 | CdT | 1 | | | | | | | | | | | 1 | | | | | | | |
| 14 | Cedefop | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 15 | ETF | 2 | | | | | | | | | | | | | | 1 | | | | 1 |
| 16 | EU-Osha | 3 | | | | | | | | | 1 | | | 1 | | | | 1 | | |
| 17 | Eurofound | 4 | | | 1 | | | | | 1 | 1 | | | | | | | 1 | | |
| 18 | ECDC | 3 | | | 1 | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | | |
| 19 | Echa | 3 | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | 1 | | |
| 20 | EEA | 3 | | | | | | | 1 | 1 | | | | 1 | | | | | | |
| 21 | Efsa | 1 | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | | |
| 22 | EMA | 8 | 1 | 1 | | | | 1 | | | | | | | 1 | | 3 | 1 | | |
| 23 | EFCA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 24 | Acer | 2 | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | | |
| 25 | Berecbyrån | 5 | | 1 | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | 1 | 1 | |
| 26 | CPVO | 3 | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | 1 | | |
| 27 | EIT | 7 | | | | | 1 | | | 1 | 1 | | | | | | 2 | | 1 | 1 |
| 28 | Enisa | 3 | | | | | | | | | 1 | | | | 1 | 1 | | | | |
| 29 | EUIPO | 3 | | | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | 1 |
| 30 | Euratom | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 31 | GSA | 3 | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | | 1 |
| 32 | Easa | 2 | | | | 1 | | | | | | | | | | | | | | 1 |
| 33 | Emsa | 1 | | | | | 1 | | | | | | | | | | | | | |
| 34 | ERA | 0 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 35 | EIGE | 4 | | | | | 2 | | | | 1 | | | | | 1 | | | | |
| | Genomförandeorgan | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 36 | Chafea | 2 | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | |
| 37 | Eacea | 2 | | | | | | | 1 | | 1 | | | | | | | | | |
| 38 | Easme | 2 | | | | | | | | | 1 | 1 | | | | | | | | |
| 39 | Ercea | 3 | | | | | | | 1 | 1 | 1 | | | | | | | | | |
| 40 | Inea | 1 | | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |
| 41 | REA | 3 | | | | | | | | 2 | | | | | | 1 | | | | |
| Delsummor: | 115 | 2 | 5 | 4 | 2 | 5 | 2 | 7 | 14 | 23 | 4 | 5 | 7 | 2 | 6 | 9 | 6 | 6 | 6 |
| Totalt: | 11 | 28 | 32 | 24 | 18 |

Totalt antal kommentarer

Räkenskapernas tillförlitlighet

Transaktionernas laglighet och korrekthet

Internkontroller

Budgetförvaltning

Sund ekonomisk förvaltning/Resultat

Övriga kommentarer

Upphandlingsförfaranden

Rekrytering, befordran och löner

Övrigt

Upphandlingsförfaranden

Övervakning av det finansiella genomförandet av kontrakt

Övrigt

Kommissionens internrevisionstjänsts iakttagelser

Höga överföringar

Hög andel av överföringarna från 2015 har förfallit

Övrigt

Upphandlingsförfaranden

Personalförvaltning

Kommentarer vid extern utvärdering

Övrigt

Inget ändamålsenligt krav på extern utvärdering

Personalfrågor

Övrigt

Decentraliserade byråer

1

Cepol

2

1

1

2

Easo

11

1

1

1

3

1

1

1

2

3

ECNN

2

1

1

4

eu-LISA

7

1

1

1

2

1

1

5

Eurojust

1

1

6

Europol

1

1

7

FRA

2

1

1

8

Frontex

9

1

1

1

1

1

1

2

1

9

EBA

0

10

Eiopa

0

11

Esma

0

12

SRB

6

1

1

3

1

13

CdT

1

1

14

Cedefop

0

15

ETF

2

1

1

16

EU-Osha

3

1

1

1

17

Eurofound

4

1

1

1

1

18

ECDC

3

1

1

1

19

Echa

3

1

1

1

20

EEA

3

1

1

1

21

Efsa

1

1

22

EMA

8

1

1

1

1

3

1

23

EFCA

0

24

Acer

2

1

1

25

Berecbyrån

5

1

1

1

1

1

26

CPVO

3

1

1

1

27

EIT

7

1

1

1

2

1

1

28

Enisa

3

1

1

1

29

EUIPO

3

1

1

1

30

Euratom

0

31

GSA

3

1

1

1

32

Easa

2

1

1

33

Emsa

1

1

34

ERA

0

35

EIGE

4

2

1

1

Genomförandeorgan

36

Chafea

2

1

1

37

Eacea

2

1

1

38

Easme

2

1

1

39

Ercea

3

1

1

1

40

Inea

1

1

41

REA

3

2

1

Delsummor:

115

2

5

4

2

5

2

7

14

23

4

5

7

2

6

9

6

6

6

Totalt:

11

28

32

24

18

---

BILAGA III

Uppföljning av utestående kommentarer som inte påverkar revisionsrättens uttalanden

| | Totalt | Har genomförts | Pågår | Har inte genomförts | Inga åtgärder krävdes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Decentraliserade byråer |
| 1 | Frontex | 11 | 2 | 7 | 1 | 1 |
| 2 | Europol | 2 | 1 | | | 1 |
| 3 | eu-LISA | 7 | 1 | 2 | 2 | 2 |
| 4 | Easo | 9 | 3 | 3 | 2 | 1 |
| 5 | Eurojust | 2 | | 1 | | 1 |
| 6 | ECNN | 1 | | 1 | | |
| 7 | FRA | 1 | | | | 1 |
| 8 | Cepol | 2 | 1 | | | 1 |
| 9 | EBA | 3 | | 1 | | 2 |
| 10 | Eiopa | 2 | 1 | | | 1 |
| 11 | Esma | 6 | 4 | | | 2 |
| 12 | SRB | 5 | | 1 | | 4 |
| 13 | EU-Osha | 2 | | | | 2 |
| 14 | Cedefop | 2 | 1 | | | 1 |
| 15 | Eurofound | 1 | | | | 1 |
| 16 | ETF | 1 | 1 | | | |
| 17 | CdT | 5 | | 1 | | 4 |
| 18 | ECDC | 4 | | 1 | | 3 |
| 19 | Echa | 3 | 1 | 1 | | 1 |
| 20 | EEA | 4 | 4 | | | |
| 21 | Efsa | 2 | 1 | 1 | | |
| 22 | EMA | 4 | 1 | 3 | | |
| 23 | EFCA | 1 | 1 | | | |
| 24 | CPVO | 6 | | 3 | 1 | 2 |
| 25 | Acer | 2 | | | 1 | 1 |
| 26 | GSA | 7 | 1 | 5 | | 1 |
| 27 | Enisa | 2 | | 1 | | 1 |
| 28 | EUIPO | 6 | 5 | | | 1 |
| 29 | Berecbyrån | 4 | 2 | | 1 | 1 |
| 30 | Easa | 2 | 1 | | | 1 |
| 31 | Emsa | 0 | | | | |
| 32 | ERA | 2 | 1 | 1 | | |
| 33 | EIGE | 1 | | | | 1 |
| | Genomförandeorgan |
| 34 | Eacea | 1 | | | | 1 |
| 35 | REA | 0 | | | | |
| 36 | Ercea | 1 | | | | 1 |
| 37 | Easme | 4 | 1 | | | 3 |
| 38 | Inea | 1 | | | | 1 |
| 39 | Chafea | 3 | | 1 | | 2 |
| | Övriga byråer |
| 40 | EIT | 17 | 2 | 10 | 2 | 3 |
| 41 | Euratom | 1 | | | | 1 |
| Totalt | 140 | 36 | 44 | 10 | 50 |

Totalt

Har genomförts

Pågår

Har inte genomförts

Inga åtgärder krävdes

Decentraliserade byråer

1

Frontex

11

2

7

1

1

2

Europol

2

1

1

3

eu-LISA

7

1

2

2

2

4

Easo

9

3

3

2

1

5

Eurojust

2

1

1

6

ECNN

1

1

7

FRA

1

1

8

Cepol

2

1

1

9

EBA

3

1

2

10

Eiopa

2

1

1

11

Esma

6

4

2

12

SRB

5

1

4

13

EU-Osha

2

2

14

Cedefop

2

1

1

15

Eurofound

1

1

16

ETF

1

1

17

CdT

5

1

4

18

ECDC

4

1

3

19

Echa

3

1

1

1

20

EEA

4

4

21

Efsa

2

1

1

22

EMA

4

1

3

23

EFCA

1

1

24

CPVO

6

3

1

2

25

Acer

2

1

1

26

GSA

7

1

5

1

27

Enisa

2

1

1

28

EUIPO

6

5

1

29

Berecbyrån

4

2

1

1

30

Easa

2

1

1

31

Emsa

0

32

ERA

2

1

1

33

EIGE

1

1

Genomförandeorgan

34

Eacea

1

1

35

REA

0

36

Ercea

1

1

37

Easme

4

1

3

38

Inea

1

1

39

Chafea

3

1

2

Övriga byråer

40

EIT

17

2

10

2

3

41

Euratom

1

1

Totalt

140

36

44

10

50

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/25

---

RAPPORT

om årsredovisningen för byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/02)

INLEDNING

| 1. | Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer, nedan kallad byrån) ligger i Ljubljana och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som utförs i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet. Genom förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaden för energi (Remit) (2) fick byrån fler ansvarsområden, tillsammans med nationella tillsynsmyndigheter, som gäller övervakningen av den europeiska grossistmarknaden för energi. |
| --- | --- |

1.

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer, nedan kallad byrån) ligger i Ljubljana och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som utförs i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet. Genom förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaden för energi (Remit) (2) fick byrån fler ansvarsområden, tillsammans med nationella tillsynsmyndigheter, som gäller övervakningen av den europeiska grossistmarknaden för energi.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (3).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 11,3 | 15,9 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 80 | 103 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (3).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

11,3

15,9

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

80

103

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över byråns process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över byråns process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 17. | I en granskningsrapport från maj 2016 pekade kommissionens tjänst för internrevision på att det fanns ett stort behov av att klargöra roller och ansvarsfördelning och att analysera arbetsbelastningen i upphandlingscellen för att effektivisera processer och förfaranden. Man kom även fram till att upphandlingen måste planeras och övervakas betydligt bättre. Byrån och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

17.

I en granskningsrapport från maj 2016 pekade kommissionens tjänst för internrevision på att det fanns ett stort behov av att klargöra roller och ansvarsfördelning och att analysera arbetsbelastningen i upphandlingscellen för att effektivisera processer och förfaranden. Man kom även fram till att upphandlingen måste planeras och övervakas betydligt bättre. Byrån och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 18. | Byrån förde över 4,9 miljoner euro, eller 86 %, av de gjorda åtagandena inom avdelning III, driftsutgifter, till följande budgetår (2015: 1,4 miljoner euro eller 59 %). Liksom tidigare år gällde överföringarna framför allt genomförandet av Remit-förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (8) och uppgick till 4,7 miljoner euro 2016 (2015: 1,1 miljoner euro). När det gäller avdelning II, administrativa utgifter, förde byrån över 1 miljon euro till följande budgetår eller 38 % av de gjorda åtagandena (2015: 0,8 miljoner euro eller 35 %). |
| --- | --- |

18.

Byrån förde över 4,9 miljoner euro, eller 86 %, av de gjorda åtagandena inom avdelning III, driftsutgifter, till följande budgetår (2015: 1,4 miljoner euro eller 59 %). Liksom tidigare år gällde överföringarna framför allt genomförandet av Remit-förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (8) och uppgick till 4,7 miljoner euro 2016 (2015: 1,1 miljoner euro). När det gäller avdelning II, administrativa utgifter, förde byrån över 1 miljon euro till följande budgetår eller 38 % av de gjorda åtagandena (2015: 0,8 miljoner euro eller 35 %).

| 19. | Den ökande andelen överföringar är oroande och strider mot budgetprincipen om ettårighet. Det finns ett direkt samband med att upphandlingsförfarandena avslutas och kontrakten undertecknas sent på året, vilket leder till att leveranser och/eller betalningar görs följande år. Under 2016 undertecknades 98 av 299 kontrakt i november och december (5 976 122,47 euro eller 40 % av det totala värdet av de kontrakt som ingicks under 2016). Byrån bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

19.

Den ökande andelen överföringar är oroande och strider mot budgetprincipen om ettårighet. Det finns ett direkt samband med att upphandlingsförfarandena avslutas och kontrakten undertecknas sent på året, vilket leder till att leveranser och/eller betalningar görs följande år. Under 2016 undertecknades 98 av 299 kontrakt i november och december (5 976 122,47 euro eller 40 % av det totala värdet av de kontrakt som ingicks under 2016). Byrån bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

ordförande

---

(1)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 (EUT L 326, 8.12.2011, s. 1), där byrån ges en viktig roll som övervakare av handeln på grossistmarknaderna för energi i hela Europa.

2

(3)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.acer.europa.eu.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Budgeten som offentliggjorts EUT.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 (EUT L 326, 8.12.2011, s. 1).

8

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Enligt värdlandsavtalet mellan byrån och den slovenska regeringen ska en Europaskola inrättas i Slovenien. Mer än fyra år efter det att avtalet ingicks har fortfarande ingen Europaskola startats. | Har inte genomförts |
| 2015 | Byrån förde över 1,36  miljoner euro, eller 59 %, av de gjorda åtagandena inom avdelning III, driftsutgifter, till följande budgetår (2014: 1,57  miljoner euro eller 62 %). Överföringarna gällde framför allt genomförandet av Remit (1,1  miljoner euro) som är en komplex operativ verksamhet om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi som sträcker sig över flera år. Byrån förde även över 0,79  miljoner euro eller 35 %, (2014: 0,98  miljoner euro, eller 41 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning II, administrativa utgifter, som framför allt gällde studier och tjänster som ännu inte hade levererats 2015. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

Enligt värdlandsavtalet mellan byrån och den slovenska regeringen ska en Europaskola inrättas i Slovenien. Mer än fyra år efter det att avtalet ingicks har fortfarande ingen Europaskola startats.

Har inte genomförts

2015

Byrån förde över 1,36  miljoner euro, eller 59 %, av de gjorda åtagandena inom avdelning III, driftsutgifter, till följande budgetår (2014: 1,57  miljoner euro eller 62 %). Överföringarna gällde framför allt genomförandet av Remit (1,1  miljoner euro) som är en komplex operativ verksamhet om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi som sträcker sig över flera år. Byrån förde även över 0,79  miljoner euro eller 35 %, (2014: 0,98  miljoner euro, eller 41 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning II, administrativa utgifter, som framför allt gällde studier och tjänster som ännu inte hade levererats 2015.

e.t.

---

BYRÅNS SVAR

| 18. | Vi har med gott resultat vidtagit de åtgärder som överenskommits med tjänsten för internrevision. Av de sex rekommendationerna har vi redan slutfört två mycket viktiga och tre viktiga rekommendationer. Vi räknar med att kunna slutföra den sista rekommendationen till oktober 2017. |
| --- | --- |

18.

Vi har med gott resultat vidtagit de åtgärder som överenskommits med tjänsten för internrevision. Av de sex rekommendationerna har vi redan slutfört två mycket viktiga och tre viktiga rekommendationer. Vi räknar med att kunna slutföra den sista rekommendationen till oktober 2017.

| 19. | Vi bekräftar att andelen överförda medel är hög. Detta är en följd av investeringarna för Remit, som är fördelade över flera år, vilket inte passar väl in med budgetprincipen om ettårighet. Den höga andelen överföringar beror på tidsplanen för den årliga kontraktscykeln som fastställdes 2013. I slutet av året fick vi nämligen en betydande tilläggsbudget för Remit-projektet. Vi vill dock påpeka att åtagandebemyndigandet för budgetåret 2016 – under budgetkapitlet för Remit-utgifter – utnyttjades fullt ut. Vi kommer att analysera införandet av differentierade budgetanslag i avdelning III. |
| --- | --- |

19.

Vi bekräftar att andelen överförda medel är hög. Detta är en följd av investeringarna för Remit, som är fördelade över flera år, vilket inte passar väl in med budgetprincipen om ettårighet. Den höga andelen överföringar beror på tidsplanen för den årliga kontraktscykeln som fastställdes 2013. I slutet av året fick vi nämligen en betydande tilläggsbudget för Remit-projektet. Vi vill dock påpeka att åtagandebemyndigandet för budgetåret 2016 – under budgetkapitlet för Remit-utgifter – utnyttjades fullt ut. Vi kommer att analysera införandet av differentierade budgetanslag i avdelning III.

| 20. | Vi överväger att införa differentierade budgetanslag i avdelning III för att bättre spegla flerårigheten hos vissa verksamheter, särskilt dem som rör Remit, förutsatt att de finansiella resurserna som byrån får är stabila och förutsägbara. |
| --- | --- |

20.

Vi överväger att införa differentierade budgetanslag i avdelning III för att bättre spegla flerårigheten hos vissa verksamheter, särskilt dem som rör Remit, förutsatt att de finansiella resurserna som byrån får är stabila och förutsägbara.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/31

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/03)

INLEDNING

| 1. | Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån, nedan kallad byrån) ligger i Riga och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att ge Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd, att under vägledning av tillsynsnämnden samla in och analysera information om elektronisk kommunikation och att till nationella regleringsmyndigheter sprida bästa praxis, såsom gemensamma strategier, metoder eller riktlinjer för genomförande av EU-regelverket. |
| --- | --- |

1.

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån, nedan kallad byrån) ligger i Riga och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att ge Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd, att under vägledning av tillsynsnämnden samla in och analysera information om elektronisk kommunikation och att till nationella regleringsmyndigheter sprida bästa praxis, såsom gemensamma strategier, metoder eller riktlinjer för genomförande av EU-regelverket.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell 1


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 4,0 | 4,2 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 26 | 27 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell 1

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

4,0

4,2

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

26

27

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 17. | I mars 2016 inledde byrån ett upphandlingsförfarande i syfte att teckna ett ramavtal med de två befintliga internationella skolorna i Riga för personalens barn. I de tekniska anbudsspecifikationerna anges att byrån avser att upprätta ett multipelt ramavtal med två rangordnade ekonomiska aktörer, men i tilldelningskriterierna anges att det är föräldrarna som väljer skola. Det ramavtal på 400 000 euro som undertecknades i juli 2016 bygger därmed på motstridiga principer, vilket skapar rättslig osäkerhet för byrån liksom för skolorna. Dessutom var det i detta fall onödigt att teckna ett ramavtal. |
| --- | --- |

17.

I mars 2016 inledde byrån ett upphandlingsförfarande i syfte att teckna ett ramavtal med de två befintliga internationella skolorna i Riga för personalens barn. I de tekniska anbudsspecifikationerna anges att byrån avser att upprätta ett multipelt ramavtal med två rangordnade ekonomiska aktörer, men i tilldelningskriterierna anges att det är föräldrarna som väljer skola. Det ramavtal på 400 000 euro som undertecknades i juli 2016 bygger därmed på motstridiga principer, vilket skapar rättslig osäkerhet för byrån liksom för skolorna. Dessutom var det i detta fall onödigt att teckna ett ramavtal.

| 18. | Efter omklassificering placerades en anställd i en högre lönegrad och då direkt i löneklass 2 i stället för löneklass 1, vilket inte är förenligt med tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

18.

Efter omklassificering placerades en anställd i en högre lönegrad och då direkt i löneklass 2 i stället för löneklass 1, vilket inte är förenligt med tjänsteföreskrifterna.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 19. | I mars 2016 undertecknade byrån ett kontrakt på 60 000 euro för tillhandahållande av yrkesstöd- och rådgivningstjänster på personalområdet. Upphandlingsförfarandet baserades uteslutande på priset. Att anlita en konsult utan att beakta kompetens och expertkunskaper som tilldelningskriterier garanterar inte bästa valuta för pengarna. |
| --- | --- |

19.

I mars 2016 undertecknade byrån ett kontrakt på 60 000 euro för tillhandahållande av yrkesstöd- och rådgivningstjänster på personalområdet. Upphandlingsförfarandet baserades uteslutande på priset. Att anlita en konsult utan att beakta kompetens och expertkunskaper som tilldelningskriterier garanterar inte bästa valuta för pengarna.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 20. | 2016 var den genomsnittliga anställningstiden vid byrån 2,58 år, och personalomsättningen låg på höga 25 %. Detta påverkar byråns effektivitet och innebär risker för genomförandet av arbetsprogrammen. En möjlig orsak är den lönekorrigeringskoefficient som tillämpas i värdstaten (73 % den 1 juli 2016). |
| --- | --- |

20.

2016 var den genomsnittliga anställningstiden vid byrån 2,58 år, och personalomsättningen låg på höga 25 %. Detta påverkar byråns effektivitet och innebär risker för genomförandet av arbetsprogrammen. En möjlig orsak är den lönekorrigeringskoefficient som tillämpas i värdstaten (73 % den 1 juli 2016).

| 21. | Enligt byråns inrättandeförordning krävs inga regelbundna externa resultatutvärderingar. Byrån bör, tillsammans med kommissionen, överväga att beställa en sådan utvärdering åtminstone vart femte år, såsom är fallet för de flesta andra byråer. Vid en framtida översyn av inrättandeförordningen bör ett sådant krav införas. |
| --- | --- |

21.

Enligt byråns inrättandeförordning krävs inga regelbundna externa resultatutvärderingar. Byrån bör, tillsammans med kommissionen, överväga att beställa en sådan utvärdering åtminstone vart femte år, såsom är fallet för de flesta andra byråer. Vid en framtida översyn av inrättandeförordningen bör ett sådant krav införas.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 22. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

22.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.berec.europa.eu

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Eftas (1) nationella tillsynsmyndigheter, som har status som observatörer vid byrån, betalade inte de bidrag som hade budgeterats för 2014 eftersom det inte finns några avtal med Eftaländerna. | Har inte genomförts |
| 2015 | Byrån undertecknade 2013 ett fyraårigt ramavtal om tillhandahållande av evenemangstjänster. Behoven underskattades dock och det maximala beloppet hade redan nåtts i december 2014. Ett upphandlingsförfarande för att teckna ett nytt ramavtal inleddes, men inte förrän i augusti 2015. Under mellantiden upphandlade byrån dessa tjänster från samma leverantör genom att använda köporder och kontrakt med lågt värde (förhandlade förfaranden) (2). Det totala beloppet för de tjänster som upphandlades på detta sätt överskred tröskelvärdet (3). Byrån borde ha använt ett öppet upphandlingsförfarande där alla intresserade ekonomiska aktörer kan lämna anbud. | Har genomförts |
| 2015 | Byråns rapport om budgetgenomförandet som vi granskade skiljer sig från de flesta andra byråer i fråga om detaljnivå, vilket visar att det finns ett behov av tydliga riktlinjer för byråernas budgetrapportering. | Har genomförts |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 134 228 euro eller 44 % (2014: 91 757 euro eller 40 %). Överföringarna gällde främst tjänster som ska tillhandahållas efter 2015. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

Eftas (1) nationella tillsynsmyndigheter, som har status som observatörer vid byrån, betalade inte de bidrag som hade budgeterats för 2014 eftersom det inte finns några avtal med Eftaländerna.

Har inte genomförts

2015

Byrån undertecknade 2013 ett fyraårigt ramavtal om tillhandahållande av evenemangstjänster. Behoven underskattades dock och det maximala beloppet hade redan nåtts i december 2014. Ett upphandlingsförfarande för att teckna ett nytt ramavtal inleddes, men inte förrän i augusti 2015. Under mellantiden upphandlade byrån dessa tjänster från samma leverantör genom att använda köporder och kontrakt med lågt värde (förhandlade förfaranden) (2). Det totala beloppet för de tjänster som upphandlades på detta sätt överskred tröskelvärdet (3). Byrån borde ha använt ett öppet upphandlingsförfarande där alla intresserade ekonomiska aktörer kan lämna anbud.

Har genomförts

2015

Byråns rapport om budgetgenomförandet som vi granskade skiljer sig från de flesta andra byråer i fråga om detaljnivå, vilket visar att det finns ett behov av tydliga riktlinjer för byråernas budgetrapportering.

Har genomförts

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 134 228 euro eller 44 % (2014: 91 757 euro eller 40 %). Överföringarna gällde främst tjänster som ska tillhandahållas efter 2015.

e.t.

---

(1)  Europeiska frihandelssammanslutningen.

(2)  När köporder och kontrakt med lågt värde används begränsar upphandlingsreglerna konkurrensen till en respektive tre kandidater.

(3)  Det totala värdet av de ingångna kontrakten uppgår till cirka 80 000 euro, medan det tröskelvärde som anges i artikel 137 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 är 60 000 euro.

---

BEREC-BYRÅNS SVAR

| 18. | Värdstaten Lettland har inte någon ackrediterad Europaskola. Att grunda en ny Europaskola är en lång process. Därför har Berec-byrån som en tidsbegränsad åtgärd tecknat direktkontrakt med skolor som erbjuder undervisning med engelska, franska och tyska som huvudspråk, för att på så sätt erbjuda personalens barn en internationell skolmiljö i enlighet med kommissionens riktlinjer om personalpolitiken för EU:s tillsynsmyndigheter (1). Berec-byrån håller med revisionsrätten i fråga om att upprättande av ramavtal inte är en lämplig metod för att komma till rätta med byråns skolproblematik, och ska därför i fortsättningen teckna direkta tjänsteavtal med skolorna i fråga, utan upphandlingsförfarande. Berec-byrån skulle uppskatta en uppdatering av kommissionens riktlinjer som tar hänsyn till de specifika förhållanden som gäller för skoltjänster. |
| --- | --- |

18.

Värdstaten Lettland har inte någon ackrediterad Europaskola. Att grunda en ny Europaskola är en lång process. Därför har Berec-byrån som en tidsbegränsad åtgärd tecknat direktkontrakt med skolor som erbjuder undervisning med engelska, franska och tyska som huvudspråk, för att på så sätt erbjuda personalens barn en internationell skolmiljö i enlighet med kommissionens riktlinjer om personalpolitiken för EU:s tillsynsmyndigheter (1). Berec-byrån håller med revisionsrätten i fråga om att upprättande av ramavtal inte är en lämplig metod för att komma till rätta med byråns skolproblematik, och ska därför i fortsättningen teckna direkta tjänsteavtal med skolorna i fråga, utan upphandlingsförfarande. Berec-byrån skulle uppskatta en uppdatering av kommissionens riktlinjer som tar hänsyn till de specifika förhållanden som gäller för skoltjänster.

| 19. | Med hänsyn till rekommendationerna från den gemensamma kommittén för omklassificering och med beaktande av alla tillfälligt anställda som kunde komma i fråga för omklassificering, antog tillsättningsmyndigheten listan över de tillfälligt anställda som valts ut för omklassificering.
  Vidare godkände tillsättningsmyndigheten efter grundligt övervägande förslaget från förvaltningsdirektören om att omklassificera arbetstagaren i fråga till löneklass 2 i den högre lönegraden, i stället för till löneklass 1. En förhandsupplysning om undantag har registrerats för detta i enlighet med föreskrifterna om hantering av avvikelser i de finansiella reglerna och förfarandena. |
| --- | --- |

19.

Med hänsyn till rekommendationerna från den gemensamma kommittén för omklassificering och med beaktande av alla tillfälligt anställda som kunde komma i fråga för omklassificering, antog tillsättningsmyndigheten listan över de tillfälligt anställda som valts ut för omklassificering.

Vidare godkände tillsättningsmyndigheten efter grundligt övervägande förslaget från förvaltningsdirektören om att omklassificera arbetstagaren i fråga till löneklass 2 i den högre lönegraden, i stället för till löneklass 1. En förhandsupplysning om undantag har registrerats för detta i enlighet med föreskrifterna om hantering av avvikelser i de finansiella reglerna och förfarandena.

| 20. | Berec-byrån instämmer i kommentaren om ramavtalet för tjänster inom personalförvaltning. Sedan det första specifika kontraktet trädde i kraft har redan vissa svårigheter konstaterats till följd av att kontraktet tilldelades med priset som enda tilldelningskriterium och utan att beakta kompetens och yrkeserfarenhet.
  Berec-byrån har – helt i linje med revisorernas kommentarer – avslutat ramavtalet och kommer att ändra strategi för sina upphandlingar. |
| --- | --- |

20.

Berec-byrån instämmer i kommentaren om ramavtalet för tjänster inom personalförvaltning. Sedan det första specifika kontraktet trädde i kraft har redan vissa svårigheter konstaterats till följd av att kontraktet tilldelades med priset som enda tilldelningskriterium och utan att beakta kompetens och yrkeserfarenhet.

Berec-byrån har – helt i linje med revisorernas kommentarer – avslutat ramavtalet och kommer att ändra strategi för sina upphandlingar.

| 21. | Berec-byrån erkänner att den höga personalomsättningen är en riskfaktor, och denna omständighet har förts in i riskregistret som en påtaglig risk. Konsekvenserna av den höga personalomsättningen blir särskilt kännbara för byrån eftersom den är så liten (Berec-byrån är det minsta av alla decentraliserade EU-organ).
  Ledningen arbetar löpande med att introducera metoder för riskreducering. Vi vill dock understryka att vissa övergripande strukturella och yttre omständigheter som påverkar personalomsättningen ligger utanför Berec-byråns kontroll, eftersom de är ett resultat av regionala eller lokala förutsättningar.
  Nettolönerna sänktes nyligen som ett resultat av den kontinuerliga minskningen av lönekorrigeringskoefficienten för Lettland, vilket ledde till att riskfaktorn höjdes.
  De åtgärder som Berec-byrån vidtagit och planerar att vidta är endast riskreducerande. För att lösa problemet med personalomsättning på ett långsiktigt sätt bör ett externt ingripande ske, särskilt när det gäller det nuvarande systemet för att beräkna korrigeringskoefficienter. |
| --- | --- |

21.

Berec-byrån erkänner att den höga personalomsättningen är en riskfaktor, och denna omständighet har förts in i riskregistret som en påtaglig risk. Konsekvenserna av den höga personalomsättningen blir särskilt kännbara för byrån eftersom den är så liten (Berec-byrån är det minsta av alla decentraliserade EU-organ).

Ledningen arbetar löpande med att introducera metoder för riskreducering. Vi vill dock understryka att vissa övergripande strukturella och yttre omständigheter som påverkar personalomsättningen ligger utanför Berec-byråns kontroll, eftersom de är ett resultat av regionala eller lokala förutsättningar.

Nettolönerna sänktes nyligen som ett resultat av den kontinuerliga minskningen av lönekorrigeringskoefficienten för Lettland, vilket ledde till att riskfaktorn höjdes.

De åtgärder som Berec-byrån vidtagit och planerar att vidta är endast riskreducerande. För att lösa problemet med personalomsättning på ett långsiktigt sätt bör ett externt ingripande ske, särskilt när det gäller det nuvarande systemet för att beräkna korrigeringskoefficienter.

| 22. | Berec-byrån har samarbetat med kommissionen i utarbetandet av den utvärderingsrapport som avses i artikel 25 i byråns inrättandeförordning, och är redo att även samarbeta med kommissionen i samband med framtida utvärderingar. Berec-byrån kommer att uppfylla alla krav som kan komma att introduceras av lagstiftaren på detta område. Berec-förordningen genomgår för närvarande en översyn och i kommissionens förslag ingår det en särskild bestämmelse om återkommande utvärderingar vart femte år. |
| --- | --- |

22.

Berec-byrån har samarbetat med kommissionen i utarbetandet av den utvärderingsrapport som avses i artikel 25 i byråns inrättandeförordning, och är redo att även samarbeta med kommissionen i samband med framtida utvärderingar. Berec-byrån kommer att uppfylla alla krav som kan komma att introduceras av lagstiftaren på detta område. Berec-förordningen genomgår för närvarande en översyn och i kommissionens förslag ingår det en särskild bestämmelse om återkommande utvärderingar vart femte år.

---

(1)  COM(2005) 5304.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/37

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (CdT) för budgetåret 2016 med centrumets svar

(2017/C 417/04)

INLEDNING

| 1. | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (CdT, nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av. |
| --- | --- |

1.

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (CdT, nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för centrumet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 49,6 | 50,5 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 218 | 225 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

Tabell

Nyckeltal för centrumet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

49,6

50,5

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

218

225

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

Övrigt

| 16. | Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de EU-byråer och EU-organ samt EU-institutioner som det anlitas av. Merparten av byråerna och organen är enligt inrättandeförordningarna skyldiga att använda centrumets översättningstjänster. Flera av dem (motsvarande över hälften av centrumets intäkter) använder sig i allt högre grad av interna och andra alternativa lösningar. Det innebär dock att centrumets kapacitet inte utnyttjas maximalt, att systemutvecklingen och driftskostnaderna på europeisk nivå dubbleras och att centrumets affärsmodell och driftskontinuitet kan stå på spel. |
| --- | --- |

16.

Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de EU-byråer och EU-organ samt EU-institutioner som det anlitas av. Merparten av byråerna och organen är enligt inrättandeförordningarna skyldiga att använda centrumets översättningstjänster. Flera av dem (motsvarande över hälften av centrumets intäkter) använder sig i allt högre grad av interna och andra alternativa lösningar. Det innebär dock att centrumets kapacitet inte utnyttjas maximalt, att systemutvecklingen och driftskostnaderna på europeisk nivå dubbleras och att centrumets affärsmodell och driftskontinuitet kan stå på spel.

| 17. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

17.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 18. | År 2016 minskade centrumets kontanter och kortfristiga placeringar till 34,2 miljoner euro (38,3 miljoner euro vid utgången av 2015) och dess reserver till 31,1 miljoner euro (34 miljoner euro vid utgången av 2015). Minskningen beror på att man tillämpat en budgetmetod som syftar till att minska det ackumulerade överskottet från tidigare år. |
| --- | --- |

18.

År 2016 minskade centrumets kontanter och kortfristiga placeringar till 34,2 miljoner euro (38,3 miljoner euro vid utgången av 2015) och dess reserver till 31,1 miljoner euro (34 miljoner euro vid utgången av 2015). Minskningen beror på att man tillämpat en budgetmetod som syftar till att minska det ackumulerade överskottet från tidigare år.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 oktober 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 314, 7.12.1994, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om centrumets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.cdt.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från centrumet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Inrättandeförordningarna för tjugo tillsynsorgan som revisionsrätten granskade 2012 anger att de ska använda centrumet för alla sina översättningsbehov (centrumets inrättandeförordning anger samma sak för ytterligare fyra organ). Andra organ är inte tvungna att använda centrumet. För dokument som inte är tekniska skulle organen kunna minska sina kostnader genom att använda lokala tjänster. Revisionsrätten anser att den lagstiftande myndigheten bör överväga att ge alla organ denna möjlighet. | e.t.
  [Rekommendationen accepterades inte av lagstiftaren] |
| 2015 | Centrumet har ännu inte någon kontinuitetsplan. Det följer därför inte norm för internkontroll 10 (1). | Pågår |
| 2015 | Vid utgången av 2015 hade centrumet 38,3  miljoner euro i kontanter och kortfristiga placeringar (44 miljoner euro vid utgången av 2014) och reserver på 34 miljoner euro (40,4  miljoner euro vid utgången av 2014). Detta återspeglar de prissänkningar som gjordes 2015. | e.t. |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2 miljoner euro eller 29 % (2014: 1,5  miljoner euro eller 24 %). Överföringarna gäller främst renovering av ytterligare lokaler som centrumet hyrde 2015 och it-tjänster som ännu inte hade levererats vid utgången av 2015. | e.t. |
| 2015 | Vid utgången av 2015 förföll 5,9  miljoner euro (12 %) av de tillgängliga anslagen. Det beror på att kostnaderna för externa översättare hade överskattats. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Inrättandeförordningarna för tjugo tillsynsorgan som revisionsrätten granskade 2012 anger att de ska använda centrumet för alla sina översättningsbehov (centrumets inrättandeförordning anger samma sak för ytterligare fyra organ). Andra organ är inte tvungna att använda centrumet. För dokument som inte är tekniska skulle organen kunna minska sina kostnader genom att använda lokala tjänster. Revisionsrätten anser att den lagstiftande myndigheten bör överväga att ge alla organ denna möjlighet.

e.t.

[Rekommendationen accepterades inte av lagstiftaren]

2015

Centrumet har ännu inte någon kontinuitetsplan. Det följer därför inte norm för internkontroll 10 (1).

Pågår

2015

Vid utgången av 2015 hade centrumet 38,3  miljoner euro i kontanter och kortfristiga placeringar (44 miljoner euro vid utgången av 2014) och reserver på 34 miljoner euro (40,4  miljoner euro vid utgången av 2014). Detta återspeglar de prissänkningar som gjordes 2015.

e.t.

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2 miljoner euro eller 29 % (2014: 1,5  miljoner euro eller 24 %). Överföringarna gäller främst renovering av ytterligare lokaler som centrumet hyrde 2015 och it-tjänster som ännu inte hade levererats vid utgången av 2015.

e.t.

2015

Vid utgången av 2015 förföll 5,9  miljoner euro (12 %) av de tillgängliga anslagen. Det beror på att kostnaderna för externa översättare hade överskattats.

e.t.

---

(1)  Centrumets normer för internkontroll bygger på de motsvarande normer som kommissionen har fastställt.

---

CENTRUMETS SVAR

| 19. | Vi har vidtagit olika åtgärder för att minska budgetöverskottet. Budgeten för 2016 utarbetades som en minusbudget i syfte att minska reserven för prisstabilitet. Budgetutfallet för året, som var -2,9 miljoner euro, bidrog till att både reserven för prisstabilitet och kassabehållningen minskade.
  Vi räknar med att budgetöverskottet kommer att minska i högre grad under 2017 i och med att vi börjar använda den nya prisstrukturen, som innebär en sänkning av det genomsnittliga priset för översättning som centrumets kunder betalar. |
| --- | --- |

19.

Vi har vidtagit olika åtgärder för att minska budgetöverskottet. Budgeten för 2016 utarbetades som en minusbudget i syfte att minska reserven för prisstabilitet. Budgetutfallet för året, som var -2,9 miljoner euro, bidrog till att både reserven för prisstabilitet och kassabehållningen minskade.

Vi räknar med att budgetöverskottet kommer att minska i högre grad under 2017 i och med att vi börjar använda den nya prisstrukturen, som innebär en sänkning av det genomsnittliga priset för översättning som centrumets kunder betalar.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/42

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) för budgetåret 2016 med centrumets svar

(2017/C 417/05)

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop, nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. För att uppnå målet ska centrumet sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning. |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop, nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. För att uppnå målet ska centrumet sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för centrumet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 18,4 | 18,0 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 123 | 122 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

Tabell

Nyckeltal för centrumet

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

18,4

18,0

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

123

122

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 39, 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om centrumets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.cedefop.europa.eu

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från centrumet.

Källa

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 477 994 euro eller 28 % (2013: 425 877 euro eller 24 %). Det berodde till stor del på att omfattande nätverksutrustning och annan it-utrustning behövdes när man skulle inreda de reparerade delarna av centrumets byggnad, och den utrustningen hade ännu inte levererats eller fakturerats vid utgången av 2015. | e.t. |
| 2015 | Den byggnad som den grekiska staten har gett centrumet är byggd på en aktiv förkastning, vilket har orsakat skador i byggnadens struktur. De grekiska myndigheterna har gjort reparationer och förstärkt strukturen, och det arbetet slutfördes 2015. Dessutom håller centrumet nu på att åtgärda olika säkerhetsproblem som har att göra med byggnadens konstruktion. Ett särskilt säkerhetsproblem gäller byggnadens glasfasad och takfönstren i centrumets konferensrum, vilket påverkar tillträdet till centrumets lokaler. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 477 994 euro eller 28 % (2013: 425 877 euro eller 24 %). Det berodde till stor del på att omfattande nätverksutrustning och annan it-utrustning behövdes när man skulle inreda de reparerade delarna av centrumets byggnad, och den utrustningen hade ännu inte levererats eller fakturerats vid utgången av 2015.

e.t.

2015

Den byggnad som den grekiska staten har gett centrumet är byggd på en aktiv förkastning, vilket har orsakat skador i byggnadens struktur. De grekiska myndigheterna har gjort reparationer och förstärkt strukturen, och det arbetet slutfördes 2015. Dessutom håller centrumet nu på att åtgärda olika säkerhetsproblem som har att göra med byggnadens konstruktion. Ett särskilt säkerhetsproblem gäller byggnadens glasfasad och takfönstren i centrumets konferensrum, vilket påverkar tillträdet till centrumets lokaler.

Har genomförts

---

CENTRUMETS SVAR

Centrumet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/47

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/06)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol, nedan kallad byrån) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2219 (1) som ersätter och upphäver rådets beslut 2005/681/RIF. Byråns uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen för högre polistjänstemän på grundval av gemensamma normer. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol, nedan kallad byrån) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2219 (1) som ersätter och upphäver rådets beslut 2005/681/RIF. Byråns uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen för högre polistjänstemän på grundval av gemensamma normer.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 8,8 | 10,3 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 41 | 51 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

8,8

10,3

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

41

51

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (utgifter för stödverksamhet) – 140 055 euro eller 30 % (2015: 212 456 euro eller 49 %). Överföringarna gällde främst it-konsulttjänster och it-relaterade varor och tjänster som hade beställts sent på året. |
| --- | --- |

17.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (utgifter för stödverksamhet) – 140 055 euro eller 30 % (2015: 212 456 euro eller 49 %). Överföringarna gällde främst it-konsulttjänster och it-relaterade varor och tjänster som hade beställts sent på året.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 18. | Personalomsättningen är hög, vilket kan påverka verksamhetens kontinuitet och byråns förmåga att genomföra planerade åtgärder enligt arbetsprogrammet. Under 2016 slutade 11 personer sin anställning vid byrån och 21 rekryterades. Antalet sökande är lågt, särskilt från andra medlemsstater än värdstaten, vilket gör att byrån kan ha svårt att rekrytera lämpliga kandidater. Mellan 2013 och 2016 ökade antalet anställda från värdstaten från 1 till 16, vilket motsvarar 31 % av det totala antalet anställda 2016. Möjliga orsaker till det begränsade antalet ansökningar från andra medlemsstater är den lönekorrigeringskoefficient som tillämpas på värdstaten (69 %) och konkurrens med ett annat EU-organ i Budapest. |
| --- | --- |

18.

Personalomsättningen är hög, vilket kan påverka verksamhetens kontinuitet och byråns förmåga att genomföra planerade åtgärder enligt arbetsprogrammet. Under 2016 slutade 11 personer sin anställning vid byrån och 21 rekryterades. Antalet sökande är lågt, särskilt från andra medlemsstater än värdstaten, vilket gör att byrån kan ha svårt att rekrytera lämpliga kandidater. Mellan 2013 och 2016 ökade antalet anställda från värdstaten från 1 till 16, vilket motsvarar 31 % av det totala antalet anställda 2016. Möjliga orsaker till det begränsade antalet ansökningar från andra medlemsstater är den lönekorrigeringskoefficient som tillämpas på värdstaten (69 %) och konkurrens med ett annat EU-organ i Budapest.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2219 av den 25 november 2015 om Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2005/681/RIF (EUT L 319, 4.12.2015, s. 1).

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.cepol.europa.eu.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Byråns rapport om budgetgenomförandet som vi har granskat är inte lika detaljerad som rapporterna från de flesta övriga byråer, vilket visar att det behövs tydliga riktlinjer för byråernas budgetrapportering. | Har genomförts |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden inom avdelning II (administrativa utgifter) var stor – 212 456 euro eller 49 % (2014: 383 940 euro eller 59 %). Detta berodde på att Cepol flyttade från Storbritannien till Ungern i september 2014 och därför behövde ingå nya tjänste- och varukontrakt. Större delen av de tjänster som hade upphandlats enligt dessa årliga kontrakt hade inte tillhandahållits före slutet av 2015. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Byråns rapport om budgetgenomförandet som vi har granskat är inte lika detaljerad som rapporterna från de flesta övriga byråer, vilket visar att det behövs tydliga riktlinjer för byråernas budgetrapportering.

Har genomförts

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden inom avdelning II (administrativa utgifter) var stor – 212 456 euro eller 49 % (2014: 383 940 euro eller 59 %). Detta berodde på att Cepol flyttade från Storbritannien till Ungern i september 2014 och därför behövde ingå nya tjänste- och varukontrakt. Större delen av de tjänster som hade upphandlats enligt dessa årliga kontrakt hade inte tillhandahållits före slutet av 2015.

e.t.

---

BYRÅNS SVAR

| 18. | Vi har tagit del av revisionsrättens kommentarer. Andelen överföringar för avdelning II är motiverad med tanke på de it-konsulttjänster och it-relaterade varor och tjänster som hade beställts sent på året. Vi har förbättrat budgetförvaltningen ytterligare och strävar efter att efterleva och upprätthålla principen om budgetens ettårighet som föreskrivs i budgetförordningen. |
| --- | --- |

18.

Vi har tagit del av revisionsrättens kommentarer. Andelen överföringar för avdelning II är motiverad med tanke på de it-konsulttjänster och it-relaterade varor och tjänster som hade beställts sent på året. Vi har förbättrat budgetförvaltningen ytterligare och strävar efter att efterleva och upprätthålla principen om budgetens ettårighet som föreskrivs i budgetförordningen.

| 19. | Vi har tagit del av revisionsrättens kommentarer. Till följd av flytten från Storbritannien till Ungern har antalet anställda som slutat ökat på grund av den avsevärt lägre korrigeringskoefficienten för personalens löner. Antalet ansökningar minskade jämfört med perioden före flytten. Detta påverkade dock inte kvaliteten på de inkomna ansökningarna eller byråns förmåga att rekrytera lämpliga kandidater. Tjänsternas låga lönegradsplacering i kombination med den låga korrigeringskoefficienten uppmuntrar inte utlänningar (särskilt från västra och norra Europa) att flytta till Ungern. Den geografiska balansen kan därför inte alltid garanteras under rekryteringsprocessen. Cepol kommer att fortsätta att genomföra åtgärder för att behålla personal och säkra verksamhetens kontinuitet. Så länge byrån inte kan justera lönegraderna uppåt kan det dock hända att personalomsättningen förblir fortsatt hög. |
| --- | --- |

19.

Vi har tagit del av revisionsrättens kommentarer. Till följd av flytten från Storbritannien till Ungern har antalet anställda som slutat ökat på grund av den avsevärt lägre korrigeringskoefficienten för personalens löner. Antalet ansökningar minskade jämfört med perioden före flytten. Detta påverkade dock inte kvaliteten på de inkomna ansökningarna eller byråns förmåga att rekrytera lämpliga kandidater. Tjänsternas låga lönegradsplacering i kombination med den låga korrigeringskoefficienten uppmuntrar inte utlänningar (särskilt från västra och norra Europa) att flytta till Ungern. Den geografiska balansen kan därför inte alltid garanteras under rekryteringsprocessen. Cepol kommer att fortsätta att genomföra åtgärder för att behålla personal och säkra verksamhetens kontinuitet. Så länge byrån inte kan justera lönegraderna uppåt kan det dock hända att personalomsättningen förblir fortsatt hög.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/52

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

(2017/C 417/07)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea, nedan kallat genomförandeorganet) inrättades den 1 januari 2005 (Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet från 2005 till 2008, Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor från 2008 till 2013 och Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor från och med den 1 januari 2014) (1). Genomförandeorganet ligger i Luxemburg och dess uppdrag har förlängts till den 31 december 2024. Det genomför EU:s hälsoprogram, konsumentprogrammet och initiativet Bättre utbildning för säkrare livsmedel. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor (Chafea, nedan kallat genomförandeorganet) inrättades den 1 januari 2005 (Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet från 2005 till 2008, Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor från 2008 till 2013 och Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor från och med den 1 januari 2014) (1). Genomförandeorganet ligger i Luxemburg och dess uppdrag har förlängts till den 31 december 2024. Det genomför EU:s hälsoprogram, konsumentprogrammet och initiativet Bättre utbildning för säkrare livsmedel.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för genomförandeorganet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 7,4 | 8,7 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 49 | 58 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (2).

Tabell

Nyckeltal för genomförandeorganet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

7,4

8,7

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

49

58

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

15.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 16. | Genomförandeorganet förde över 1,1 miljoner euro eller 48 % (2015: 0,9 miljoner euro eller 52 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning III (utgifter kopplade till genomförandeorganets verksamhet). Överföringarna gällde främst it-tjänster och andra studier som avtalats men ännu inte utförts eller slutförts vid årsskiftet. Av de överföringar som gjordes från 2015 till 2016 lät genomförandeorganet 0,2 miljoner euro eller 17 % förfalla, vilket tyder på brister i behovsplaneringen. |
| --- | --- |

16.

Genomförandeorganet förde över 1,1 miljoner euro eller 48 % (2015: 0,9 miljoner euro eller 52 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning III (utgifter kopplade till genomförandeorganets verksamhet). Överföringarna gällde främst it-tjänster och andra studier som avtalats men ännu inte utförts eller slutförts vid årsskiftet. Av de överföringar som gjordes från 2015 till 2016 lät genomförandeorganet 0,2 miljoner euro eller 17 % förfalla, vilket tyder på brister i behovsplaneringen.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 17. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

17.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  Kommissionens beslut 2013/770/EU (EUT L 341, 18.12.2013, s. 69).

1

(2)  Ytterligare information om genomförandeorganets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: http://ec.europa.eu/chafea/.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Genomförandeorganet förde över 0,5  miljoner euro eller 36,4  % (2014: 0,1  miljoner euro eller 13 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning II (administrativa utgifter). Överföringarna gällde främst utbyggnaden av genomförandeorganets kontorsutrymmen och nödvändig inredning av och utrustning till kontoren (0,3  miljoner euro). | e.t. |
| 2015 | Genomförandeorganet förde över 0,9  miljoner euro eller 52 % (2014: 0,9  miljoner euro eller 50 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning III (utgifter kopplade till genomförandeorganets verksamhet). Det främsta skälet till överföringarna var kommissionens sena utfärdande av genomförandeorganets arbetsplan i juni 2015. | e.t. |
| 2015 | Genomförandeorganet lät 0,2  miljoner euro eller 18 % av sina överföringar till 2015 förfalla (2014: 0,1  miljoner euro eller 14 %), vilket tyder på brister i planeringen. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Genomförandeorganet förde över 0,5  miljoner euro eller 36,4  % (2014: 0,1  miljoner euro eller 13 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning II (administrativa utgifter). Överföringarna gällde främst utbyggnaden av genomförandeorganets kontorsutrymmen och nödvändig inredning av och utrustning till kontoren (0,3  miljoner euro).

e.t.

2015

Genomförandeorganet förde över 0,9  miljoner euro eller 52 % (2014: 0,9  miljoner euro eller 50 %) av de gjorda åtagandena inom avdelning III (utgifter kopplade till genomförandeorganets verksamhet). Det främsta skälet till överföringarna var kommissionens sena utfärdande av genomförandeorganets arbetsplan i juni 2015.

e.t.

2015

Genomförandeorganet lät 0,2  miljoner euro eller 18 % av sina överföringar till 2015 förfalla (2014: 0,1  miljoner euro eller 14 %), vilket tyder på brister i planeringen.

Pågår

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 16. | Vi godtar revisionsrättens kommentarer. Vi kommer att fortsätta våra ansträngningar för att ytterligare minska andelen överföringar och C8-upphävningar. |
| --- | --- |

16.

Vi godtar revisionsrättens kommentarer. Vi kommer att fortsätta våra ansträngningar för att ytterligare minska andelen överföringar och C8-upphävningar.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/57

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

(2017/C 417/08)

INLEDNING

| 1. | Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO, nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (1). Myndighetens viktigaste uppgift är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO, nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (1). Myndighetens viktigaste uppgift är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 14,7 | 16,1 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 46 | 44 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro)

14,7

16,1

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

46

44

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster bedömer vi myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster bedömer vi myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

Övrigt

| 15. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget är helt självfinansierad, främst genom inkomster från dem som ansöker om och innehar gemenskapens växtförädlarrätt. Men eftersom bara ungefär 4 % av inkomsterna kommer från kunder i Förenade kungariket anser myndigheten att det inte är troligt att Förenade kungarikets utträde medför någon betydande risk för minskade inkomster. Myndigheten anser också att man kan vidta åtgärder för att se till att det finns lämpliga lokaler för de undersökningar av arter som för närvarande genomförs i Förenade kungariket utan någon betydande risk när det gäller kontinuiteten i myndighetens verksamhet. |
| --- | --- |

15.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget är helt självfinansierad, främst genom inkomster från dem som ansöker om och innehar gemenskapens växtförädlarrätt. Men eftersom bara ungefär 4 % av inkomsterna kommer från kunder i Förenade kungariket anser myndigheten att det inte är troligt att Förenade kungarikets utträde medför någon betydande risk för minskade inkomster. Myndigheten anser också att man kan vidta åtgärder för att se till att det finns lämpliga lokaler för de undersökningar av arter som för närvarande genomförs i Förenade kungariket utan någon betydande risk när det gäller kontinuiteten i myndighetens verksamhet.

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

Kommentarer om budgetförvaltningen

| 17. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 788 540 euro eller 40 % (2015: 395 882 euro eller 28 %). De kan främst hänföras till pågående byggnadsrenoveringar (284 423 euro), it-projekt (253 483 euro) och kostnader för revisioner och utvärderingar (137 098 euro) för vilka tjänster delvis ska levereras eller fakturor mottas först 2017. |
| --- | --- |

17.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 788 540 euro eller 40 % (2015: 395 882 euro eller 28 %). De kan främst hänföras till pågående byggnadsrenoveringar (284 423 euro), it-projekt (253 483 euro) och kostnader för revisioner och utvärderingar (137 098 euro) för vilka tjänster delvis ska levereras eller fakturor mottas först 2017.

| 18. | En stor andel av de betalningsbemyndiganden som hade förts över från 2015 till 2016 förföll inom avdelning II – 17 % (2015: 20 %), vilket tyder på att budgetplaneringen behöver förbättras. |
| --- | --- |

18.

En stor andel av de betalningsbemyndiganden som hade förts över från 2015 till 2016 förföll inom avdelning II – 17 % (2015: 20 %), vilket tyder på att budgetplaneringen behöver förbättras.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 19. | Enligt myndighetens inrättandeförordning krävs inga regelbundna externa resultatutvärderingar. Myndigheten eller kommissionen har utvärderat specifika frågor vid behov, men myndigheten bör tillsammans med kommissionen överväga att beställa heltäckande externa resultatutvärderingar minst vart femte år, på samma sätt som andra byråer. Vid en framtida översyn av inrättandeförordningen bör ett sådant krav införas. |
| --- | --- |

19.

Enligt myndighetens inrättandeförordning krävs inga regelbundna externa resultatutvärderingar. Myndigheten eller kommissionen har utvärderat specifika frågor vid behov, men myndigheten bör tillsammans med kommissionen överväga att beställa heltäckande externa resultatutvärderingar minst vart femte år, på samma sätt som andra byråer. Vid en framtida översyn av inrättandeförordningen bör ett sådant krav införas.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.cpvo.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Myndigheten använder elektroniska banktjänster för merparten av sina betalningar. Räkenskapsföraren eller hennes två ersättare kan underteckna betalningarna elektroniskt. Det krävs inte att en andra person undertecknar betalningarna, vilket innebär en ekonomisk risk för myndigheten. | Har inte genomförts |
| 2014 | Trots att myndigheten inledde sin verksamhet 1995 har man ännu inte ingått något avtal om myndighetens säte med värdmedlemsstaten som skulle klargöra under vilka förutsättningar myndigheten kan bedriva verksamhet och vilka villkor den kan erbjuda sin personal. | Pågår |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 395 882 euro eller 28 % (2014: 394 599 euro eller 30 %). De gäller främst it-projekt (134 030 euro), kostnader för tjänsteresor (96 368 euro) och kostnader för internrevision (82 070 euro) för vilka tjänster ska levereras eller fakturor mottas först 2016. | e.t. |
| 2015 | Andelen upphävda överföringar 2014 var stor inom avdelning II – 20 % (2014: 26 %) – och tyder på brister i planeringen. | Pågår |
| 2015 | Kostnaderna knutna till överklagandeförfaranden skulle i princip täckas av överklagandeavgifterna (1). Avgifterna täcker dock bara en liten del av de faktiska kostnaderna. Under 2015 uppgick inkomsterna från överklagandeavgifterna till totalt 11 000 euro (2014: 12 500 euro) medan kostnaderna för ledamöterna av överklagandenämnden uppgick till ungefär 62 037 euro (2014: 80 114 euro). | e.t. |
| 2015 | Den 31 december 2015 uppgick de avgifter som var obetalda i mer än 90 dagar (främst årsavgifter) till 240 766 euro. Myndigheten använde inte alla alternativ som anges i myndighetens budgetförordning för att återvinna obetalda avgifter, till exempel indrivning (2). | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

Myndigheten använder elektroniska banktjänster för merparten av sina betalningar. Räkenskapsföraren eller hennes två ersättare kan underteckna betalningarna elektroniskt. Det krävs inte att en andra person undertecknar betalningarna, vilket innebär en ekonomisk risk för myndigheten.

Har inte genomförts

2014

Trots att myndigheten inledde sin verksamhet 1995 har man ännu inte ingått något avtal om myndighetens säte med värdmedlemsstaten som skulle klargöra under vilka förutsättningar myndigheten kan bedriva verksamhet och vilka villkor den kan erbjuda sin personal.

Pågår

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 395 882 euro eller 28 % (2014: 394 599 euro eller 30 %). De gäller främst it-projekt (134 030 euro), kostnader för tjänsteresor (96 368 euro) och kostnader för internrevision (82 070 euro) för vilka tjänster ska levereras eller fakturor mottas först 2016.

e.t.

2015

Andelen upphävda överföringar 2014 var stor inom avdelning II – 20 % (2014: 26 %) – och tyder på brister i planeringen.

Pågår

2015

Kostnaderna knutna till överklagandeförfaranden skulle i princip täckas av överklagandeavgifterna (1). Avgifterna täcker dock bara en liten del av de faktiska kostnaderna. Under 2015 uppgick inkomsterna från överklagandeavgifterna till totalt 11 000 euro (2014: 12 500 euro) medan kostnaderna för ledamöterna av överklagandenämnden uppgick till ungefär 62 037 euro (2014: 80 114 euro).

e.t.

2015

Den 31 december 2015 uppgick de avgifter som var obetalda i mer än 90 dagar (främst årsavgifter) till 240 766 euro. Myndigheten använde inte alla alternativ som anges i myndighetens budgetförordning för att återvinna obetalda avgifter, till exempel indrivning (2).

Pågår

---

(1)  Skälen i kommissionens förordning (EG) nr 1238/95 (EGT L 121, 1.6.1995, s. 31).

(2)  Artikel 53 i myndighetens budgetförordning.

---

MYNDIGHETENS SVAR

Vi noterar revisionsrättens kommentarer.

| 17. | Den höga andelen överföringar 2016 berodde till stor del på de pågående projekten för byggnadsrenovering och it-utveckling. Av operativa skäl kan dessa projekt inte genomföras inom kalenderåret. |
| --- | --- |

17.

Den höga andelen överföringar 2016 berodde till stor del på de pågående projekten för byggnadsrenovering och it-utveckling. Av operativa skäl kan dessa projekt inte genomföras inom kalenderåret.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/63

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

(2017/C 417/09)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens genomförandebeslut 2013/776/EU (1) om upphävande av beslut 2009/336/EG. Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens genomförandebeslut 2013/776/EU (1) om upphävande av beslut 2009/336/EG. Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär.

| 2. | I tabellen visas nyckeltal för genomförandeorganet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för genomförandeorganet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 46,9 | 49,1 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 441 | 442 |

2.

I tabellen visas nyckeltal för genomförandeorganet (2).

Tabell

Nyckeltal för genomförandeorganet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

46,9

49,1

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

441

442

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, och |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, och

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

15.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 16. | När genomförandeorganet gjorde sin årliga inventering av tillgångar 2016 kunde det inte lokalisera 46 it-artiklar med ett totalt inköpsvärde på cirka 22 000 euro, vilket tyder på brister i skyddet av tillgångar. |
| --- | --- |

16.

När genomförandeorganet gjorde sin årliga inventering av tillgångar 2016 kunde det inte lokalisera 46 it-artiklar med ett totalt inköpsvärde på cirka 22 000 euro, vilket tyder på brister i skyddet av tillgångar.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (stöd till genomförandeorganets insatser) – 2,3 miljoner euro eller 47 % (2015: 2,8 miljoner euro eller 50 %). De gäller främst pågående revisioner av projekt (0,8 miljoner euro) och it-tjänster (0,9 miljoner euro) som beställdes 2016 men som inte hade fakturerats vid årets slut eller kommer att levereras först under 2017. |
| --- | --- |

17.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (stöd till genomförandeorganets insatser) – 2,3 miljoner euro eller 47 % (2015: 2,8 miljoner euro eller 50 %). De gäller främst pågående revisioner av projekt (0,8 miljoner euro) och it-tjänster (0,9 miljoner euro) som beställdes 2016 men som inte hade fakturerats vid årets slut eller kommer att levereras först under 2017.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 19.12.2013, s. 46.

1

(2)  Ytterligare information om genomförandeorganets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: https://eacea.ec.europa.eu/homepage_en

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (stöd till genomförandeorganets insatser) – 2,8  miljoner euro eller 50 % (2014: 3,2  miljoner euro eller 56 %). De gäller främst pågående revisioner av projekt (1 miljon euro), it-tjänster (0,8  miljoner euro), tjänster för information, kommunikation och offentliggörande (0,5  miljoner euro) samt översättningar (0,2  miljoner euro) som beställdes 2015 men som inte hade fakturerats vid årets slut eller kommer att levereras först under 2016. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (stöd till genomförandeorganets insatser) – 2,8  miljoner euro eller 50 % (2014: 3,2  miljoner euro eller 56 %). De gäller främst pågående revisioner av projekt (1 miljon euro), it-tjänster (0,8  miljoner euro), tjänster för information, kommunikation och offentliggörande (0,5  miljoner euro) samt översättningar (0,2  miljoner euro) som beställdes 2015 men som inte hade fakturerats vid årets slut eller kommer att levereras först under 2016.

e.t.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 16. | Värdet på de it-artiklar som inte kunde hittas vid inventeringen 2015/2016 uppgår endast till 0,64 procent av värdet på samtliga it-artiklar, vilket motsvarar resultatet för föregående år. Värt att notera är att det bokförda restvärdet för de artiklar som inte hittats är mycket lägre (cirka 8 000 euro) än den initiala anskaffningskostnaden.
  Vi kommer att fortsätta med våra regelbundna inventeringar för att skydda tillgångarna. |
| --- | --- |

16.

Värdet på de it-artiklar som inte kunde hittas vid inventeringen 2015/2016 uppgår endast till 0,64 procent av värdet på samtliga it-artiklar, vilket motsvarar resultatet för föregående år. Värt att notera är att det bokförda restvärdet för de artiklar som inte hittats är mycket lägre (cirka 8 000 euro) än den initiala anskaffningskostnaden.

Vi kommer att fortsätta med våra regelbundna inventeringar för att skydda tillgångarna.

| 17. | Vi noterar revisionsrättens kommentarer. Vi kommer att fortsätta med de åtgärder vi vidtagit för att kontrollera andelen överföringar. |
| --- | --- |

17.

Vi noterar revisionsrättens kommentarer. Vi kommer att fortsätta med de åtgärder vi vidtagit för att kontrollera andelen överföringar.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/68

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/10)

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa, nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 (1) som upphävdes genom förordning (EG) nr 216/2008 (2). Byrån har fått specifika uppgifter som gäller tillsyn och genomförande på luftfartssäkerhetsområdet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa, nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 (1) som upphävdes genom förordning (EG) nr 216/2008 (2). Byrån har fått specifika uppgifter som gäller tillsyn och genomförande på luftfartssäkerhetsområdet.

| 2. | Tabell 1 visar nyckeltal för byrån (3).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 185,4 | 193,4 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 779 | 774 |

2.

Tabell 1 visar nyckeltal för byrån (3).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

185,4

193,4

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

779

774

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

Övrigt

| 16. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Byråns budget för 2016 finansierades till 70 % genom avgifter från luftfartsindustrin och till 30 % med medel från Europeiska unionen. Det är möjligt att byråns inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU. |
| --- | --- |

16.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Byråns budget för 2016 finansierades till 70 % genom avgifter från luftfartsindustrin och till 30 % med medel från Europeiska unionen. Det är möjligt att byråns inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU.

| 17. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

17.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 18. | Den verksamhet som finansierades av industrin 2016 resulterade visserligen i ett underskott på 7,6 miljoner euro, men budgetutfallet varierar över åren (8), och byrån har ackumulerat ett överskott på 52 miljoner euro från denna verksamhetskategori. Enligt byråns inrättandeförordning ska de avgifter som tas ut av industrin vara tillräckliga för att täcka byråns kostnader för certifieringsverksamhet som berör industrin. Men det anges inte att ett överskott ska ackumuleras. |
| --- | --- |

18.

Den verksamhet som finansierades av industrin 2016 resulterade visserligen i ett underskott på 7,6 miljoner euro, men budgetutfallet varierar över åren (8), och byrån har ackumulerat ett överskott på 52 miljoner euro från denna verksamhetskategori. Enligt byråns inrättandeförordning ska de avgifter som tas ut av industrin vara tillräckliga för att täcka byråns kostnader för certifieringsverksamhet som berör industrin. Men det anges inte att ett överskott ska ackumuleras.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 19. | Under perioden 2014–2016 använde byrån 9,4 miljoner euro (4,4 miljoner euro 2016) av sitt ackumulerade överskott för att finansiera renoveringskostnader (och flyttkostnader) på 12,4 miljoner euro för byråns flytt till en ny byggnad. Kommissionen bidrog också med 3 miljoner euro från EU:s budget. Denna delade finansiering mellan industrin och EU överensstämde med de metoder för fördelning av standardkostnader som byrån tillämpar och resulterade i att dessa arbeten finansierades, till stor del genom avgifter som industrin tar ut. |
| --- | --- |

19.

Under perioden 2014–2016 använde byrån 9,4 miljoner euro (4,4 miljoner euro 2016) av sitt ackumulerade överskott för att finansiera renoveringskostnader (och flyttkostnader) på 12,4 miljoner euro för byråns flytt till en ny byggnad. Kommissionen bidrog också med 3 miljoner euro från EU:s budget. Denna delade finansiering mellan industrin och EU överensstämde med de metoder för fördelning av standardkostnader som byrån tillämpar och resulterade i att dessa arbeten finansierades, till stor del genom avgifter som industrin tar ut.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 240, 7.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

2

(3)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.easa.europa.eu

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

(8)  År 2014 och 2015 genererades överskott på 15,3 miljoner respektive 16,9 miljoner euro.

8

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Byrån inledde sin verksamhet 2004 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal. | Har genomförts (1) |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 4,4  miljoner euro eller 20,2  % (2014: 3,6  miljoner euro eller 22 %), och avdelning III (driftsutgifter) – 2 miljoner euro eller 32,0  % (2014: 2 miljoner euro eller 38,1  %). Överföringarna gäller främst it-utvecklingsprojekt som beställdes nära årets slut samt fastställande av regler och forskningsprojekt som sträcker sig längre än 2015. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2013

Byrån inledde sin verksamhet 2004 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal.

Har genomförts (1)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 4,4  miljoner euro eller 20,2  % (2014: 3,6  miljoner euro eller 22 %), och avdelning III (driftsutgifter) – 2 miljoner euro eller 32,0  % (2014: 2 miljoner euro eller 38,1  %). Överföringarna gäller främst it-utvecklingsprojekt som beställdes nära årets slut samt fastställande av regler och forskningsprojekt som sträcker sig längre än 2015.

e.t.

---

(1)  En överenskommelse om byråns säte mellan byrån och medlemsstaten har undertecknats och trädde i kraft den 17 augusti 2017.

---

BYRÅNS SVAR

| 16. | Byrån noterar revisionsrättens iakttagelser. En arbetsgrupp har inrättats för att undersöka denna fråga och har gjort en första analys av Brexits potentiella risker och effekter. |
| --- | --- |

16.

Byrån noterar revisionsrättens iakttagelser. En arbetsgrupp har inrättats för att undersöka denna fråga och har gjort en första analys av Brexits potentiella risker och effekter.

| 20. | Inrättandeförordningen och budgetförordningen innehåller bestämmelser för hantering av avgifter från branschen som inkomster avsatta för särskilda ändamål. Följaktligen redovisar byrån eventuella överskott eller underskott i samband med avgifterna i ett ackumulerat överskott. Detta ackumulerade överskott varierar från år till år beroende på budgetårets resultat. Mellan 2010 och 2015 varierade överskottet eller underskottet mellan ett underskott på 5,9 miljoner och ett överskott på 16,9 miljoner. Detta ackumulerade överskott eller buffert ger täckning för underskott och uppgår till sex månader av fortsatt drift. Byrån avser att ändra både sin budgetförordning och sin avgiftsförordning för att bättre formalisera denna hantering av ett ackumulerat överskott. |
| --- | --- |

20.

Inrättandeförordningen och budgetförordningen innehåller bestämmelser för hantering av avgifter från branschen som inkomster avsatta för särskilda ändamål. Följaktligen redovisar byrån eventuella överskott eller underskott i samband med avgifterna i ett ackumulerat överskott. Detta ackumulerade överskott varierar från år till år beroende på budgetårets resultat. Mellan 2010 och 2015 varierade överskottet eller underskottet mellan ett underskott på 5,9 miljoner och ett överskott på 16,9 miljoner. Detta ackumulerade överskott eller buffert ger täckning för underskott och uppgår till sex månader av fortsatt drift. Byrån avser att ändra både sin budgetförordning och sin avgiftsförordning för att bättre formalisera denna hantering av ett ackumulerat överskott.

| 21. | I enlighet med artikel 88 i byråns budgetförordning informerade byråns styrelseordförande budgetmyndigheten (Europaparlamentet och rådet) om projektet avseende byråns nya huvudkontor. En detaljerad rapport, som särskilt tar upp finansieringssystemet, skickades den 22 maj 2013, och






  — | byrån handlade följaktligen i enlighet med de uppgifter som meddelades budgetmyndigheten. |
| --- | --- | --- |

21.

I enlighet med artikel 88 i byråns budgetförordning informerade byråns styrelseordförande budgetmyndigheten (Europaparlamentet och rådet) om projektet avseende byråns nya huvudkontor. En detaljerad rapport, som särskilt tar upp finansieringssystemet, skickades den 22 maj 2013, och

—

byrån handlade följaktligen i enlighet med de uppgifter som meddelades budgetmyndigheten.

| — | Det sker en årlig kommunikation om byggnaden i enlighet med artikel 87 i budgetförordningen, och varje år har ett arbetsdokument skickats till budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Det sker en årlig kommunikation om byggnaden i enlighet med artikel 87 i budgetförordningen, och varje år har ett arbetsdokument skickats till budgetmyndigheten.

| — | Europaparlamentet godkände rapporten och finansieringsmekanismen i linje med byråns finansieringssystem. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet godkände rapporten och finansieringsmekanismen i linje med byråns finansieringssystem.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/74 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/74

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

(2017/C 417/11)

Inledning

| 1. | Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme, nedan kallat genomförandeorganet), som ligger i Bryssel, inrättades för perioden 1 januari 2014 till 31 december 2024 genom kommissionens genomförandebeslut 2013/771/EU (1). Dess främsta uppgift är att i nära samarbete med sju av kommissionens generaldirektorat förvalta EU:s åtgärder inom områdena forskning och innovation, små och medelstora företags konkurrenskraft, miljö och klimatpolitik och havsfrågor och fiske. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme, nedan kallat genomförandeorganet), som ligger i Bryssel, inrättades för perioden 1 januari 2014 till 31 december 2024 genom kommissionens genomförandebeslut 2013/771/EU (1). Dess främsta uppgift är att i nära samarbete med sju av kommissionens generaldirektorat förvalta EU:s åtgärder inom områdena forskning och innovation, små och medelstora företags konkurrenskraft, miljö och klimatpolitik och havsfrågor och fiske.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för genomförandeorganet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 36,4 | 35,8 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 373 | 417 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (2).

Tabell

Nyckeltal för genomförandeorganet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

36,4

35,8

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

373

417

Information till stöd för revisionsförklaringen

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| Uttalande









  4. | Vi har granskat






  a) | genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, och |
| --- | --- | --- |

Uttalande

4.

Vi har granskat

a)

genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, och

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

15.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

Kommentarer om budgetförvaltningen

| 16. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1 250 000 euro eller 33 % (2015: 998 324 euro eller 14 %) – och inom avdelning III (stöd till genomförandeorganets insatser) – 2 550 000 euro eller 62 % (2015: 4 miljoner euro eller 65 %). Inom avdelning II gäller de främst hyra (0,6 miljoner euro) och inköp av maskinvara som ännu inte hade levererats vid årets slut (0,5 miljoner euro). Överföringarna inom avdelning III gäller externa experters utvärderingar och övervakning av Life-programmet (1,5 miljoner euro), pågående efterhandskontroller (0,5 miljoner euro) och it-tjänster (0,5 miljoner euro) som beställdes 2016 men som endast hade levererats delvis och inte hade fakturerats vid årets slut. Genomförandeorganet bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

16.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1 250 000 euro eller 33 % (2015: 998 324 euro eller 14 %) – och inom avdelning III (stöd till genomförandeorganets insatser) – 2 550 000 euro eller 62 % (2015: 4 miljoner euro eller 65 %). Inom avdelning II gäller de främst hyra (0,6 miljoner euro) och inköp av maskinvara som ännu inte hade levererats vid årets slut (0,5 miljoner euro). Överföringarna inom avdelning III gäller externa experters utvärderingar och övervakning av Life-programmet (1,5 miljoner euro), pågående efterhandskontroller (0,5 miljoner euro) och it-tjänster (0,5 miljoner euro) som beställdes 2016 men som endast hade levererats delvis och inte hade fakturerats vid årets slut. Genomförandeorganet bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

| 17. | Andelen överföringar från tidigare år som hade förfallit var stor inom avdelning I (personalutgifter) – 32 000 euro eller 8,3 % – vilket tyder på att budgetbehoven hade överskattats. |
| --- | --- |

17.

Andelen överföringar från tidigare år som hade förfallit var stor inom avdelning I (personalutgifter) – 32 000 euro eller 8,3 % – vilket tyder på att budgetbehoven hade överskattats.

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 341, 18.12.2013, s. 73.

1

(2)  Ytterligare information om genomförandeorganets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.ec.europa.eu/easme/.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Trots att genomförandeorganets ursprungliga budget ändrades och minskades i september 2014 med 3 miljoner euro, ingick genomförandeorganet åtaganden för endast 91 % av de minskade budgetanslagen. Det låga genomförandet beror främst på att organisationen och verksamheten har förändrats i och med genomförandeorganets utvidgade mandat för genomförandet av ytterligare program och uppgifter i nära samarbete med kommissionen. Ett så betydande underutnyttjande av anslagen visar att genomförandeorganets budgetplanering måste förbättras. | Har genomförts |
| 2014 | Detta återspeglas även i att en stor och ökande andel av de gjorda åtagandena fördes över till 2015 – 3,8  miljoner euro eller 17 % (2013: 1,3  miljoner euro eller 8 %), främst avseende avdelning III (utgifter för programstöd) – 2,6  miljoner euro eller 72 % (2013: 0,6  miljoner euro eller 35 %), vilket strider mot principen om budgetens ettårighet. | e.t. |
| 2015 | Överföringarna av gjorda åtaganden inom avdelning III (utgifter för programstöd) uppgår till 4 miljoner euro eller 65 % (2013: 2,6  miljoner euro eller 72 %). Överföringarna gäller främst särskilda kontrakt för experter (3 miljoner euro) och externa revisioner (0,6  miljoner euro), varav 0,8  miljoner euro undertecknades sent 2015. Överföringarna gäller främst tjänster som ska levereras under 2016. | e.t. |
| 2015 | I december 2015 betalade genomförandeorganet 2,2  miljoner euro i lokalhyra och tillhörande kostnader för 2016. Betalningarna gjordes från genomförandeorganets budget för 2015 och strider därför mot principen om budgetens ettårighet (1). | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

Trots att genomförandeorganets ursprungliga budget ändrades och minskades i september 2014 med 3 miljoner euro, ingick genomförandeorganet åtaganden för endast 91 % av de minskade budgetanslagen. Det låga genomförandet beror främst på att organisationen och verksamheten har förändrats i och med genomförandeorganets utvidgade mandat för genomförandet av ytterligare program och uppgifter i nära samarbete med kommissionen. Ett så betydande underutnyttjande av anslagen visar att genomförandeorganets budgetplanering måste förbättras.

Har genomförts

2014

Detta återspeglas även i att en stor och ökande andel av de gjorda åtagandena fördes över till 2015 – 3,8  miljoner euro eller 17 % (2013: 1,3  miljoner euro eller 8 %), främst avseende avdelning III (utgifter för programstöd) – 2,6  miljoner euro eller 72 % (2013: 0,6  miljoner euro eller 35 %), vilket strider mot principen om budgetens ettårighet.

e.t.

2015

Överföringarna av gjorda åtaganden inom avdelning III (utgifter för programstöd) uppgår till 4 miljoner euro eller 65 % (2013: 2,6  miljoner euro eller 72 %). Överföringarna gäller främst särskilda kontrakt för experter (3 miljoner euro) och externa revisioner (0,6  miljoner euro), varav 0,8  miljoner euro undertecknades sent 2015. Överföringarna gäller främst tjänster som ska levereras under 2016.

e.t.

2015

I december 2015 betalade genomförandeorganet 2,2  miljoner euro i lokalhyra och tillhörande kostnader för 2016. Betalningarna gjordes från genomförandeorganets budget för 2015 och strider därför mot principen om budgetens ettårighet (1).

e.t.

---

(1)  Artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 (EUT L 297, 22.9.2004, s. 6).

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 17. | Genomförandeorganet kommer att vidta flera åtgärder för att bidra till att minska överföringarna av gjorda åtaganden: i) så långt det är möjligt öka förskottsbetalningarna för tjänster som tillhandahålls av Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och GD Personal och säkerhet (hyra, säkerhetskostnader m.m.), ii) närmare övervaka budgetgenomförandet med det nya it-verktyget Bluebell och iii) föra över budgetutgifterna för de externa experterna för Life-programmet från den administrativa budgeten till driftsbudgeten från och med 2018. Dessa utgifter kommer följaktligen att hanteras som differentierade budgetanslag. |
| --- | --- |

17.

Genomförandeorganet kommer att vidta flera åtgärder för att bidra till att minska överföringarna av gjorda åtaganden: i) så långt det är möjligt öka förskottsbetalningarna för tjänster som tillhandahålls av Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och GD Personal och säkerhet (hyra, säkerhetskostnader m.m.), ii) närmare övervaka budgetgenomförandet med det nya it-verktyget Bluebell och iii) föra över budgetutgifterna för de externa experterna för Life-programmet från den administrativa budgeten till driftsbudgeten från och med 2018. Dessa utgifter kommer följaktligen att hanteras som differentierade budgetanslag.

| 18. | Andelen överföringar på 32 000 euro eller 8,3 procent som förfallit var begränsad till en särskild budgetrubrik inom avdelning I (individuella ersättningar) och påverkas av det fluktuerande antalet anställda. Denna variabel förväntas bli stabilare i framtiden. Genomförandeorganet kommer att fortsätta hålla överföringarna på en så låg nivå som möjligt och samtidigt bibehålla en liten reserv i alla rubriker för vilka de slutliga belopp som ska betalas inte är exakt kända när överföringen förbereds. |
| --- | --- |

18.

Andelen överföringar på 32 000 euro eller 8,3 procent som förfallit var begränsad till en särskild budgetrubrik inom avdelning I (individuella ersättningar) och påverkas av det fluktuerande antalet anställda. Denna variabel förväntas bli stabilare i framtiden. Genomförandeorganet kommer att fortsätta hålla överföringarna på en så låg nivå som möjligt och samtidigt bibehålla en liten reserv i alla rubriker för vilka de slutliga belopp som ska betalas inte är exakt kända när överföringen förbereds.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/79

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) för budgetåret 2016 med stödkontorets svar

(2017/C 417/12)

INLEDNING

| 1. | Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo, nedan kallat stödkontoret) ligger i Valletta och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (1) för att det praktiska samarbetet i asylfrågor skulle stärkas och för att medlemsstaterna skulle få hjälp att uppfylla sina europeiska och internationella skyldigheter att ge skydd till människor som är i behov av det. Sedan 2015 ger stödkontoret stöd till Grekland och Italien med anledning av flyktingkrisen. År 2016 föreslog Europeiska kommissionen att stödkontorets mandat skulle utvidgas och att dess uppgifter skulle utökas betydligt för att man på ett effektivt sätt ska kunna ta itu med de strukturella svagheter som uppstår i EU:s asylsystem (2). Sedan mars 2016 arbetar stödkontorets team vid mottagningscentrumen (hotspots) också med det operativa genomförandet av överenskommelsen mellan EU och Turkiet och stöder den grekiska asylmyndigheten. |
| --- | --- |

1.

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo, nedan kallat stödkontoret) ligger i Valletta och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (1) för att det praktiska samarbetet i asylfrågor skulle stärkas och för att medlemsstaterna skulle få hjälp att uppfylla sina europeiska och internationella skyldigheter att ge skydd till människor som är i behov av det. Sedan 2015 ger stödkontoret stöd till Grekland och Italien med anledning av flyktingkrisen. År 2016 föreslog Europeiska kommissionen att stödkontorets mandat skulle utvidgas och att dess uppgifter skulle utökas betydligt för att man på ett effektivt sätt ska kunna ta itu med de strukturella svagheter som uppstår i EU:s asylsystem (2). Sedan mars 2016 arbetar stödkontorets team vid mottagningscentrumen (hotspots) också med det operativa genomförandet av överenskommelsen mellan EU och Turkiet och stöder den grekiska asylmyndigheten.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för stödkontoret (3).

  Tabell


  Nyckeltal för stödkontoret | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (4) | 15,9 | 53 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (5) | 93 | 125 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för stödkontoret (3).

Tabell

Nyckeltal för stödkontoret

2015

2016

Budget (miljoner euro) (4)

15,9

53

Personalstyrka totalt den 31 december (5)

93

125

| 3. | Tabellen visar att det faktum att stödkontorets uppgifter utökades betydligt ledde till en slutlig budget för 2016 som var mer än tre gånger större än det föregående året. Vidare ökade den tillgängliga personalen 2016 med 34 %, och system och rutiner höll fortfarande på att anpassas för att klara de nya förutsättningarna. |
| --- | --- |

3.

Tabellen visar att det faktum att stödkontorets uppgifter utökades betydligt ledde till en slutlig budget för 2016 som var mer än tre gånger större än det föregående året. Vidare ökade den tillgängliga personalen 2016 med 34 %, och system och rutiner höll fortfarande på att anpassas för att klara de nya förutsättningarna.

| 4. | Den här rapporten bör tolkas mot bakgrund av dessa utmaningar och revisionsrättens mandat som styrs av internationella revisionsstandarder. |
| --- | --- |

4.

Den här rapporten bör tolkas mot bakgrund av dessa utmaningar och revisionsrättens mandat som styrs av internationella revisionsstandarder.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 5. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stödkontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

5.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stödkontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  6. | Vi har granskat






  a) | stödkontorets räkenskaper, som består av årsredovisningen (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

6.

Vi har granskat

a)

stödkontorets räkenskaper, som består av årsredovisningen (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 7. | Vi anser att stödkontorets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att stödkontorets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 8. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Grund för ett uttalande med reservation

| 9. | Revisionsrätten gjorde väsentliga iakttagelser när det gällde två av fem betydande upphandlingsförfaranden från 2016, för vilka kostnader uppkom under året, såsom anges i punkterna 9.1 och 9.2. De visar att stödkontorets upphandlingsförfaranden inte var tillräckligt strikta:








  9.1 | Två av de tre anbudsgivare som deltog i ett granskat upphandlingsförfarande för tillhandahållande av resetjänster enligt ett ramavtal för tjänster till ett värde av 4 miljoner euro under perioden 2016–2020 ombads lämna ytterligare upplysningar i fråga om samma urvalskriterier. Trots att ingen av dem lämnade de begärda upplysningarna (meritförteckningar för de personer som ska utföra uppgiften i stödkontorets lokaler), uteslöts endast en av dem från förfarandet av det skälet. Den andra anbudsgivaren tilldelades kontraktet med hänvisning till att meritförteckningarna i fråga skulle tillhandahållas efter tilldelning av kontraktet. Upphandlingsförfarandet följde därför inte principen om likabehandling, och kontraktet tilldelades en anbudsgivare som inte uppfyllde alla urvalskriterier. Ramavtalet och de tillhörande betalningarna, som uppgick till 920 561 euro, är därför oriktiga. |
| --- | --- | --- |

9.

Revisionsrätten gjorde väsentliga iakttagelser när det gällde två av fem betydande upphandlingsförfaranden från 2016, för vilka kostnader uppkom under året, såsom anges i punkterna 9.1 och 9.2. De visar att stödkontorets upphandlingsförfaranden inte var tillräckligt strikta:

9.1

Två av de tre anbudsgivare som deltog i ett granskat upphandlingsförfarande för tillhandahållande av resetjänster enligt ett ramavtal för tjänster till ett värde av 4 miljoner euro under perioden 2016–2020 ombads lämna ytterligare upplysningar i fråga om samma urvalskriterier. Trots att ingen av dem lämnade de begärda upplysningarna (meritförteckningar för de personer som ska utföra uppgiften i stödkontorets lokaler), uteslöts endast en av dem från förfarandet av det skälet. Den andra anbudsgivaren tilldelades kontraktet med hänvisning till att meritförteckningarna i fråga skulle tillhandahållas efter tilldelning av kontraktet. Upphandlingsförfarandet följde därför inte principen om likabehandling, och kontraktet tilldelades en anbudsgivare som inte uppfyllde alla urvalskriterier. Ramavtalet och de tillhörande betalningarna, som uppgick till 920 561 euro, är därför oriktiga.

| 9.2 | I februari 2016 ingick stödkontoret genom direkt tilldelning ett ramavtal för tillfälliga tjänster som stöd för att möta migrationskrisen under en 12-månadersperiod till ett värde av 3,6 miljoner euro. Ramavtalet tilldelades en enda förvald ekonomisk aktör utan tillämpning av något av de upphandlingsförfaranden som fastställs i EU:s budgetförordning (8). Tilldelningen följde därför inte gällande EU-regler, och de tillhörande betalningarna 2016, som uppgick till 592 273 euro, är oriktiga. |
| --- | --- |

9.2

I februari 2016 ingick stödkontoret genom direkt tilldelning ett ramavtal för tillfälliga tjänster som stöd för att möta migrationskrisen under en 12-månadersperiod till ett värde av 3,6 miljoner euro. Ramavtalet tilldelades en enda förvald ekonomisk aktör utan tillämpning av något av de upphandlingsförfaranden som fastställs i EU:s budgetförordning (8). Tilldelningen följde därför inte gällande EU-regler, och de tillhörande betalningarna 2016, som uppgick till 592 273 euro, är oriktiga.

| 10. | Beloppen när det gäller de förhållanden som beskrivs i punkterna 9.1–9.2 motsvarar 2,9 % av stödkontorets totala utgifter 2016. |
| --- | --- |

10.

Beloppen när det gäller de förhållanden som beskrivs i punkterna 9.1–9.2 motsvarar 2,9 % av stödkontorets totala utgifter 2016.

Uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 11. | Med undantag för effekterna av de förhållanden som beskrivs i Grund för ett uttalande med reservation i punkt 9 anser vi att de betalningar som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

11.

Med undantag för effekterna av de förhållanden som beskrivs i Grund för ett uttalande med reservation i punkt 9 anser vi att de betalningar som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 12. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och stödkontorets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Stödkontorets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

12.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och stödkontorets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Stödkontorets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 13. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma stödkontorets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

13.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma stödkontorets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 14. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

14.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 15. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida stödkontorets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

15.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida stödkontorets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 16. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

16.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 17. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer stödkontorets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

17.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer stödkontorets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 18. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och stödkontoret har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

18.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och stödkontoret har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 19. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende stödkontorets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (9). |
| --- | --- |

19.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende stödkontorets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (9).

| 20. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

20.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 21. | I augusti 2016 inledde stödkontoret ett öppet anbudsförfarande (i fem delar) för tilldelning av ett ramavtal för att tillgodose sina behov av kulturtolkar/språktolkar i olika länder. Det totala beloppet för de fyra delar av ramavtalet som hade undertecknats och som vi granskade (delarna 2–5) uppgick till 60 miljoner euro under fyra år. Dessa fyra delar tilldelades samma anbudsgivare i egenskap av första uppdragstagare i prioriteringsordningen. Denna uppdragstagare uppfyllde urvalskriteriernas ekonomiska krav (1 miljon euro i årsomsättning) med undantag för ett av de tre föregående åren, för vilket ett nyttjandekontrakt ingicks med en ideell organisation som förband sig att ställa sin ”omsättning” till uppdragstagarens förfogande. Enligt budgetförordningen är det tillåtet att förlita sig på andra enheters finansiella och ekonomiska kapacitet. I det här fallet är det dock oklart hur den här enhetens ”omsättning” kan göras tillgänglig, och med tanke på den typ av verksamhet enheten bedriver är det heller inte klart huruvida den kan stödja leveransen av de tjänster som ska tillhandahållas. Stödkontoret borde ha avvisat anbudet eftersom det inte uppfyllde kraven på anbudsgivarens ekonomiska och finansiella kapacitet. Därför är ramavtalet och alla tillhörande betalningar oriktiga (inga betalningar gjordes 2016). |
| --- | --- |

21.

I augusti 2016 inledde stödkontoret ett öppet anbudsförfarande (i fem delar) för tilldelning av ett ramavtal för att tillgodose sina behov av kulturtolkar/språktolkar i olika länder. Det totala beloppet för de fyra delar av ramavtalet som hade undertecknats och som vi granskade (delarna 2–5) uppgick till 60 miljoner euro under fyra år. Dessa fyra delar tilldelades samma anbudsgivare i egenskap av första uppdragstagare i prioriteringsordningen. Denna uppdragstagare uppfyllde urvalskriteriernas ekonomiska krav (1 miljon euro i årsomsättning) med undantag för ett av de tre föregående åren, för vilket ett nyttjandekontrakt ingicks med en ideell organisation som förband sig att ställa sin ”omsättning” till uppdragstagarens förfogande. Enligt budgetförordningen är det tillåtet att förlita sig på andra enheters finansiella och ekonomiska kapacitet. I det här fallet är det dock oklart hur den här enhetens ”omsättning” kan göras tillgänglig, och med tanke på den typ av verksamhet enheten bedriver är det heller inte klart huruvida den kan stödja leveransen av de tjänster som ska tillhandahållas. Stödkontoret borde ha avvisat anbudet eftersom det inte uppfyllde kraven på anbudsgivarens ekonomiska och finansiella kapacitet. Därför är ramavtalet och alla tillhörande betalningar oriktiga (inga betalningar gjordes 2016).

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 22. | Vid Europeiska rådets extra möte den 23 april 2015 och i tiopunktsplanen om migration som antogs av utrikes- och inrikesministrarna den 20 april 2015 uppmanades medlemsstaterna att ta fingeravtryck på alla migranter. För att möta detta krav uppstod ett akut behov av att öka de grekiska myndigheternas kapacitet att ta fingeravtryck. Kommissionen tilldelade stödkontoret den uppgiften. Det gjorde att man blev tvungen att köpa in och senare till den grekiska staten donera 90 maskiner för scanning av fingeravtryck och 90 kompatibla datorer (utrustning) till ett belopp av 1,1 miljoner euro i enlighet med en bidragsöverenskommelse mellan kommissionen och stödkontoret. Enligt bidragsöverenskommelsen skulle utrustningen levereras till it-avdelningen vid polisen i Aten och därifrån distribueras till mottagningscentrumen på de grekiska öarna. Enligt beskrivningen av åtgärden skulle personal från stödkontoret finnas på plats för att se till att leveransen, installeringen och den efterföljande överföringen av ägandet till den grekiska polisen skedde korrekt. Men stödkontorets personal fanns inte på plats för att möta detta krav, och någon bekräftelse från de berörda grekiska myndigheterna om att utrustningen hade levererats till mottagningscentrumen i februari och början av mars 2016 och att den användes för avsett syfte mottogs inte förrän i juli 2017. |
| --- | --- |

22.

Vid Europeiska rådets extra möte den 23 april 2015 och i tiopunktsplanen om migration som antogs av utrikes- och inrikesministrarna den 20 april 2015 uppmanades medlemsstaterna att ta fingeravtryck på alla migranter. För att möta detta krav uppstod ett akut behov av att öka de grekiska myndigheternas kapacitet att ta fingeravtryck. Kommissionen tilldelade stödkontoret den uppgiften. Det gjorde att man blev tvungen att köpa in och senare till den grekiska staten donera 90 maskiner för scanning av fingeravtryck och 90 kompatibla datorer (utrustning) till ett belopp av 1,1 miljoner euro i enlighet med en bidragsöverenskommelse mellan kommissionen och stödkontoret. Enligt bidragsöverenskommelsen skulle utrustningen levereras till it-avdelningen vid polisen i Aten och därifrån distribueras till mottagningscentrumen på de grekiska öarna. Enligt beskrivningen av åtgärden skulle personal från stödkontoret finnas på plats för att se till att leveransen, installeringen och den efterföljande överföringen av ägandet till den grekiska polisen skedde korrekt. Men stödkontorets personal fanns inte på plats för att möta detta krav, och någon bekräftelse från de berörda grekiska myndigheterna om att utrustningen hade levererats till mottagningscentrumen i februari och början av mars 2016 och att den användes för avsett syfte mottogs inte förrän i juli 2017.

| 23. | Den upphandlande myndigheten ska skriftligen begära upplysningar om beståndsdelarna av priset eller kostnaden, om dessa framstår som onormalt låga, och ge anbudsgivaren möjlighet att lämna synpunkter (10). För två av delarna (delarna 3 och 5) som gällde tillhandahållande av kulturtolkar/språktolkar i olika länder (se även punkt 21) mottog stödkontoret ekonomiska anbud som var 50 % respektive 31 % lägre än de näst lägsta anbuden. Detta är ett tecken på att anbuden är onormalt låga, men stödkontoret ansåg det inte nödvändigt att begära in ytterligare förklaringar från anbudsgivaren i det avseendet. |
| --- | --- |

23.

Den upphandlande myndigheten ska skriftligen begära upplysningar om beståndsdelarna av priset eller kostnaden, om dessa framstår som onormalt låga, och ge anbudsgivaren möjlighet att lämna synpunkter (10). För två av delarna (delarna 3 och 5) som gällde tillhandahållande av kulturtolkar/språktolkar i olika länder (se även punkt 21) mottog stödkontoret ekonomiska anbud som var 50 % respektive 31 % lägre än de näst lägsta anbuden. Detta är ett tecken på att anbuden är onormalt låga, men stödkontoret ansåg det inte nödvändigt att begära in ytterligare förklaringar från anbudsgivaren i det avseendet.

| 24. | I en granskningsrapport från oktober 2016 påpekade Europeiska kommissionens tjänst för internrevision att det inte förekommer någon lämplig planering av upphandlingsförfaranden när det gäller administrativa utgifter och att övervakningen av förfaranden och särskilda kontrakt som ingås enligt ramavtal är bristfälliga. Stödkontoret och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

24.

I en granskningsrapport från oktober 2016 påpekade Europeiska kommissionens tjänst för internrevision att det inte förekommer någon lämplig planering av upphandlingsförfaranden när det gäller administrativa utgifter och att övervakningen av förfaranden och särskilda kontrakt som ingås enligt ramavtal är bristfälliga. Stödkontoret och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

| 25. | År 2016 ställdes stödkontoret inför flera utmaningar när det gällde de operativa förutsättningarna. Bland annat ökade dess budget kraftigt och utvidgades dess uppgifter, men antalet transaktioner ökade också betydligt, räkenskapsföraren (revisor) byttes ut genom flera tillfälliga lösningar och ett papperslöst arbetsflödessystem infördes. Denna situation präglad av stora förändringar och instabilitet mildrades varken genom att redovisningssystemet validerades på nytt eller genom att ett system för regelbundna efterhandskontroller av transaktioner infördes (11). |
| --- | --- |

25.

År 2016 ställdes stödkontoret inför flera utmaningar när det gällde de operativa förutsättningarna. Bland annat ökade dess budget kraftigt och utvidgades dess uppgifter, men antalet transaktioner ökade också betydligt, räkenskapsföraren (revisor) byttes ut genom flera tillfälliga lösningar och ett papperslöst arbetsflödessystem infördes. Denna situation präglad av stora förändringar och instabilitet mildrades varken genom att redovisningssystemet validerades på nytt eller genom att ett system för regelbundna efterhandskontroller av transaktioner infördes (11).

| 26. | År 2014 undertecknade kommissionen, som företrädare för över 50 av EU:s institutioner och organ (däribland stödkontoret), ett ramavtal med en entreprenör för inköp av programvara och licenser samt tillhandahållande av underhåll och stöd. Entreprenören fungerar enligt ramavtalet som en mellanhand mellan stödkontoret och leverantörer som kan tillgodose stödkontorets behov. För dessa mellanhandstjänster har entreprenören enligt ramavtalet rätt att ta ut ett påslag på 2–9 % av leverantörernas priser. Betalningarna 2016 till entreprenören enligt ramavtalet uppgick till totalt 534 900 euro. Stödkontoret kontrollerade inte systematiskt priser och uttagna påslag mot leverantörernas offerter och fakturor till entreprenören. |
| --- | --- |

26.

År 2014 undertecknade kommissionen, som företrädare för över 50 av EU:s institutioner och organ (däribland stödkontoret), ett ramavtal med en entreprenör för inköp av programvara och licenser samt tillhandahållande av underhåll och stöd. Entreprenören fungerar enligt ramavtalet som en mellanhand mellan stödkontoret och leverantörer som kan tillgodose stödkontorets behov. För dessa mellanhandstjänster har entreprenören enligt ramavtalet rätt att ta ut ett påslag på 2–9 % av leverantörernas priser. Betalningarna 2016 till entreprenören enligt ramavtalet uppgick till totalt 534 900 euro. Stödkontoret kontrollerade inte systematiskt priser och uttagna påslag mot leverantörernas offerter och fakturor till entreprenören.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 27. | En extern utvärdering av stödkontorets resultat under perioden 2011–2014 har genomförts på uppdrag av kommissionen. En slutrapport lades fram i december 2015. Den bekräftade betydelsen av stödkontorets uppdrag och uppgifter och konstaterade att de viktigaste uppgifterna generellt sett hade genomförts på ett ändamålsenligt sätt och att merparten av de förväntade resultaten hade uppnåtts. I utvärderingen nämndes också behovet av att göra insatserna effektivare och att i högre grad säkerställa samarbete och samstämdhet i verksamheterna med andra EU-institutioner och EU-organ och internationella institutioner och organ som arbetar med migrationsfrågor. Stödkontoret genomför nu en handlingsplan som styrelsen har beslutat om mot bakgrund av det utvidgade mandatet. En slutlig genomföranderapport ska enligt planerna vara klar i juni 2017. |
| --- | --- |

27.

En extern utvärdering av stödkontorets resultat under perioden 2011–2014 har genomförts på uppdrag av kommissionen. En slutrapport lades fram i december 2015. Den bekräftade betydelsen av stödkontorets uppdrag och uppgifter och konstaterade att de viktigaste uppgifterna generellt sett hade genomförts på ett ändamålsenligt sätt och att merparten av de förväntade resultaten hade uppnåtts. I utvärderingen nämndes också behovet av att göra insatserna effektivare och att i högre grad säkerställa samarbete och samstämdhet i verksamheterna med andra EU-institutioner och EU-organ och internationella institutioner och organ som arbetar med migrationsfrågor. Stödkontoret genomför nu en handlingsplan som styrelsen har beslutat om mot bakgrund av det utvidgade mandatet. En slutlig genomföranderapport ska enligt planerna vara klar i juni 2017.

| 28. | Stödkontoret köpte och installerade 65 containrar för användning som mobila kontor vid de grekiska och italienska mottagningscentrumen till ett totalt belopp av 852 136 euro. En del av containrarna placerades på en plats där liknande containrar som inte tillhörde stödkontoret senare förstördes i samband med upplopp. Stödkontoret har inte skyddat containrarna mot den risken genom ett försäkringsavtal. |
| --- | --- |

28.

Stödkontoret köpte och installerade 65 containrar för användning som mobila kontor vid de grekiska och italienska mottagningscentrumen till ett totalt belopp av 852 136 euro. En del av containrarna placerades på en plats där liknande containrar som inte tillhörde stödkontoret senare förstördes i samband med upplopp. Stödkontoret har inte skyddat containrarna mot den risken genom ett försäkringsavtal.

| 29. | Stödkontoret har inte krävt in alla sina förfallna fordringar i tid. Återbetalningar av mervärdesskatt för åren 2014 (180 919 euro) och 2015 (245 960 euro) hade ännu inte verkställts i slutet av 2016. |
| --- | --- |

29.

Stödkontoret har inte krävt in alla sina förfallna fordringar i tid. Återbetalningar av mervärdesskatt för åren 2014 (180 919 euro) och 2015 (245 960 euro) hade ännu inte verkställts i slutet av 2016.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 30. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,5 miljoner euro eller 43,9 % (2015: 1 076 583 euro eller 36,9 %). Överföringarna gällde främst it-infrastruktur, översättningar och publikationer, företagsrådgivning och kostnader för styrelsemöten för vilka kontrakt ingicks mot slutet av 2016 och/eller fakturor utställdes först 2017. |
| --- | --- |

30.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,5 miljoner euro eller 43,9 % (2015: 1 076 583 euro eller 36,9 %). Överföringarna gällde främst it-infrastruktur, översättningar och publikationer, företagsrådgivning och kostnader för styrelsemöten för vilka kontrakt ingicks mot slutet av 2016 och/eller fakturor utställdes först 2017.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 31. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

31.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 oktober 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 132, 29.5.2010, s. 11.

1

(2)  COM(2016) 271 final.

2

(3)  Ytterligare information om stödkontorets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.easo.europa.eu

3

(4)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

4

(5)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

5

Källa: Uppgifter från stödkontoret.

Källa

(6)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

6

(7)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

7

(8)  Enligt artikel 104 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1) ska förfaranden för tilldelning av koncessionskontrakt eller offentliga kontrakt, inklusive ramavtal, göras på något av de sätt som anges i den artikeln.

8

(9)  Förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.

9

(10)  Artikel 151 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

10

(11)  Utom av transaktioner som gjorts enligt delegeringsavtal med kommissionen.

11

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: det fanns inga bevis på att stödkontoret hade fastställt viktningarna och tröskelvärdena för att en sökande skulle bli kallad till intervju och bli uppförd på reservlistan eller gjort frågorna till intervjuer och skriftliga prov innan det gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |
| 2013 | Av det sammanlagda antalet betalningar gjordes 446 (18 %) efter de tidsgränser som anges i budgetförordningen. I genomsnitt gjordes betalningarna 21 dagar för sent. | Har inte genomförts (1) |
| 2013 | Sex av de 16 normerna för internkontroll har ännu inte införts fullt ut. | Pågår (2) |
| 2013 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: frågor till intervjuer och skriftliga prov fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom, vilket ökar risken för att frågorna påverkas av enskilda ansökningar; urvalskommittéerna poängsatte inte alltid alla de urvalskriterier som angavs i meddelandena om ledig tjänst; den intresseförklaring som undertecknas av medlemmarna i uttagningskommittéer handlar endast om personliga relationer som kan utgöra en potentiell intressekonflikt och undantar uttryckligen yrkesmässiga relationer; i ett specifikt urvalsförfarande noterades en avvikelse mellan ett behörighetskriterium som angavs i meddelandet om ledig tjänst och motsvarande urvalskriterium som gällde antalet år av styrkt yrkeserfarenhet. | Har genomförts |
| 2014 | Stödkontoret gjorde 1 062 (28,6  %) betalningar efter de tidsgränser som anges i budgetförordningen. I genomsnitt gjordes betalningarna 24 dagar för sent. | Har inte genomförts (1) |
| 2014 | Personalomsättningen är hög, 14 anställda lämnade stödkontoret 2014, bland annat fyra på nyckelposter. Den höga personalomsättningen medför betydande risker för att stödkontoret inte uppnår de mål som fastställts i det årliga och fleråriga arbetsprogrammet. | Pågår (3) |
| 2014 | Enligt ett beslut av den verkställande direktören ska deltagare i möten som anordnas av stödkontoret klassificeras i en av tre kategorier (A, B eller C) för kostnadsersättningar. De totala ersättningarna till mötesdeltagare 2014 uppgick till 997 506 euro. Kategori ”A”-deltagare, som förutsätts ha en särskild uppgift på mötena, får en schablonersättning för kostnader för resor och uppehälle, medan kategori ”B”-deltagare endast får en schablonersättning för resekostnader. Kategori ”C”-deltagare har inte rätt till någon ersättning alls. Det antal deltagare som klassificerats som mottagare av kategori ”A”-ersättning ökade från 61 % år 2013 till 69 % år 2014. Det finns ingen dokumentation som motiverar klassificeringen av deltagarna i de tre kategorierna. | Pågår (4) |
| 2015 | Stödkontoret ingick åtaganden för endast 14,5  miljoner euro eller 93,7  % av den godkända budgeten (2014: 12,4  miljoner euro eller 84,7  %). Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1 076 583  euro eller 36,9  % (2014: 635 492  euro eller 28,7  %). Överföringarna gäller främst konsulttjänster för IKT-utvecklingsprojekt som ingicks under det sista kvartalet av 2015 (0,4  miljoner euro) och investeringar i it-infrastruktur (0,3  miljoner euro) inför den planerade rekryteringen av ytterligare personal efter budgetmyndighetens beslut i slutet av 2015 att utöka tjänsteförteckningen. | e.t. |
| 2015 | Stödkontorets direktör godkände en ny policy för rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda i november 2015. Den nya policyn åtgärdar de flesta problem som revisionsrätten har konstaterat vid tidigare revisioner. Genomförandet av den kommer att följas upp under 2016 då stödkontoret förväntas genomföra ett stort antal rekryteringar. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: det fanns inga bevis på att stödkontoret hade fastställt viktningarna och tröskelvärdena för att en sökande skulle bli kallad till intervju och bli uppförd på reservlistan eller gjort frågorna till intervjuer och skriftliga prov innan det gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

2013

Av det sammanlagda antalet betalningar gjordes 446 (18 %) efter de tidsgränser som anges i budgetförordningen. I genomsnitt gjordes betalningarna 21 dagar för sent.

Har inte genomförts (1)

2013

Sex av de 16 normerna för internkontroll har ännu inte införts fullt ut.

Pågår (2)

2013

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: frågor till intervjuer och skriftliga prov fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom, vilket ökar risken för att frågorna påverkas av enskilda ansökningar; urvalskommittéerna poängsatte inte alltid alla de urvalskriterier som angavs i meddelandena om ledig tjänst; den intresseförklaring som undertecknas av medlemmarna i uttagningskommittéer handlar endast om personliga relationer som kan utgöra en potentiell intressekonflikt och undantar uttryckligen yrkesmässiga relationer; i ett specifikt urvalsförfarande noterades en avvikelse mellan ett behörighetskriterium som angavs i meddelandet om ledig tjänst och motsvarande urvalskriterium som gällde antalet år av styrkt yrkeserfarenhet.

Har genomförts

2014

Stödkontoret gjorde 1 062 (28,6  %) betalningar efter de tidsgränser som anges i budgetförordningen. I genomsnitt gjordes betalningarna 24 dagar för sent.

Har inte genomförts (1)

2014

Personalomsättningen är hög, 14 anställda lämnade stödkontoret 2014, bland annat fyra på nyckelposter. Den höga personalomsättningen medför betydande risker för att stödkontoret inte uppnår de mål som fastställts i det årliga och fleråriga arbetsprogrammet.

Pågår (3)

2014

Enligt ett beslut av den verkställande direktören ska deltagare i möten som anordnas av stödkontoret klassificeras i en av tre kategorier (A, B eller C) för kostnadsersättningar. De totala ersättningarna till mötesdeltagare 2014 uppgick till 997 506 euro. Kategori ”A”-deltagare, som förutsätts ha en särskild uppgift på mötena, får en schablonersättning för kostnader för resor och uppehälle, medan kategori ”B”-deltagare endast får en schablonersättning för resekostnader. Kategori ”C”-deltagare har inte rätt till någon ersättning alls. Det antal deltagare som klassificerats som mottagare av kategori ”A”-ersättning ökade från 61 % år 2013 till 69 % år 2014. Det finns ingen dokumentation som motiverar klassificeringen av deltagarna i de tre kategorierna.

Pågår (4)

2015

Stödkontoret ingick åtaganden för endast 14,5  miljoner euro eller 93,7  % av den godkända budgeten (2014: 12,4  miljoner euro eller 84,7  %). Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1 076 583  euro eller 36,9  % (2014: 635 492  euro eller 28,7  %). Överföringarna gäller främst konsulttjänster för IKT-utvecklingsprojekt som ingicks under det sista kvartalet av 2015 (0,4  miljoner euro) och investeringar i it-infrastruktur (0,3  miljoner euro) inför den planerade rekryteringen av ytterligare personal efter budgetmyndighetens beslut i slutet av 2015 att utöka tjänsteförteckningen.

e.t.

2015

Stödkontorets direktör godkände en ny policy för rekrytering av tillfälligt anställda och kontraktsanställda i november 2015. Den nya policyn åtgärdar de flesta problem som revisionsrätten har konstaterat vid tidigare revisioner. Genomförandet av den kommer att följas upp under 2016 då stödkontoret förväntas genomföra ett stort antal rekryteringar.

Har genomförts

---

(1)  År 2016 gjorde stödkontoret 2 007 (41,29 %; 2015: 1 024 eller 29,2 %) betalningar efter de tidsgränser som anges i budgetförordningen. I genomsnitt gjordes betalningarna 35 dagar (2015: 29 dagar) för sent.

(2)  I slutet av 2016 återstod en norm för internkontroll att införa.

(3)  17 anställda lämnade stödkontoret 2016, och 70 personer rekryterades. Stödkontoret fick 50 nya tjänster enligt tjänsteförteckningen för 2016.

(4)  Ersättningarna till mötesdeltagare 2015 uppgick till 987 515 euro. Det antal deltagare som klassificerats som mottagare av kategori ”A”-ersättning minskade från 69 % år 2014 till 52 % år 2015. Ersättningarna till mötesdeltagare 2016 uppgick till 1 012 147 euro. Det antal deltagare som klassificerats som mottagare av kategori ”A”-ersättning minskade från 52 % år 2015 till 37 % år 2016.

---

KONTORETS SVAR

| 9.1 | Vi noterar revisionsrättens iakttagelse men vill påpeka att vi tog beslutet utifrån det faktum att företaget som tilldelades kontrakt var det enda som hade kapacitet att fullfölja förpliktelserna enligt kontraktet. |
| --- | --- |

9.1

Vi noterar revisionsrättens iakttagelse men vill påpeka att vi tog beslutet utifrån det faktum att företaget som tilldelades kontrakt var det enda som hade kapacitet att fullfölja förpliktelserna enligt kontraktet.

| 9.2 | Vi noterar revisionsrättens iakttagelse och kommer att se till att sådana situationer undviks i framtiden. Vi agerade i en mycket brådskande situation i samband med flyktingkrisen, som vid denna tidpunkt var som allra störst, och samtidigt var det nödvändigt att genomföra rådets beslut i fråga om de uppgifter som Easo anförtrotts att utföra i krissituationer samt att kompensera för bristen på experter i medlemsstaterna.
  Den uppdragstagare som valdes i denna extrema situation var densamma som tidigare kontrakterats av ett annat EU-organ i Grekland. Vi förlitade oss på de kontroller av behörighet och finansiell kapacitet som detta organ hade gjort. Beslutet dokumenterades och godkändes i en begäran om undantag.
  Under tiden har vi inlett en ny öppen upphandling för att tilldela ett nytt ramavtal. |
| --- | --- |

9.2

Vi noterar revisionsrättens iakttagelse och kommer att se till att sådana situationer undviks i framtiden. Vi agerade i en mycket brådskande situation i samband med flyktingkrisen, som vid denna tidpunkt var som allra störst, och samtidigt var det nödvändigt att genomföra rådets beslut i fråga om de uppgifter som Easo anförtrotts att utföra i krissituationer samt att kompensera för bristen på experter i medlemsstaterna.

Den uppdragstagare som valdes i denna extrema situation var densamma som tidigare kontrakterats av ett annat EU-organ i Grekland. Vi förlitade oss på de kontroller av behörighet och finansiell kapacitet som detta organ hade gjort. Beslutet dokumenterades och godkändes i en begäran om undantag.

Under tiden har vi inlett en ny öppen upphandling för att tilldela ett nytt ramavtal.

| 21. | Vi noterar revisionsrättens synpunkt. Vi strävade efter att verka inom ramen för den gällande bestämmelsen. Rättspraxisen när det gäller tillit och separata enheter ger utrymme för tolkning och vi trodde att vi handlat på ett lagenligt sätt. |
| --- | --- |

21.

Vi noterar revisionsrättens synpunkt. Vi strävade efter att verka inom ramen för den gällande bestämmelsen. Rättspraxisen när det gäller tillit och separata enheter ger utrymme för tolkning och vi trodde att vi handlat på ett lagenligt sätt.

| 22. | Vi reagerade på det brådskande behovet av att öka kapaciteten att ta fingeravtryck i Grekland genom att anskaffa utrustningen och leverera den till den grekiska polisen den 12 februari 2016 och den 2 mars 2016.
  Vi var därför tvungna att inleda förfarandet innan bidragsavtalet undertecknades, vilket skedde den 3 mars 2016. Vår personal hade inte möjlighet att vara på plats för att bekräfta installationen av Eurodac-apparaterna eftersom bidraget undertecknades efter det att apparaterna levererats och polisen redan hade inlett förfarandet med att placera ut dem på mottagningscentrumen.
  Den 23 maj 2016 bad vi formellt de grekiska myndigheterna om bekräftelse på leverans och installation av utrustningen på mottagningscentrumen, men vi fick inte bekräftelsen förrän den 20 juli 2017. |
| --- | --- |

22.

Vi reagerade på det brådskande behovet av att öka kapaciteten att ta fingeravtryck i Grekland genom att anskaffa utrustningen och leverera den till den grekiska polisen den 12 februari 2016 och den 2 mars 2016.

Vi var därför tvungna att inleda förfarandet innan bidragsavtalet undertecknades, vilket skedde den 3 mars 2016. Vår personal hade inte möjlighet att vara på plats för att bekräfta installationen av Eurodac-apparaterna eftersom bidraget undertecknades efter det att apparaterna levererats och polisen redan hade inlett förfarandet med att placera ut dem på mottagningscentrumen.

Den 23 maj 2016 bad vi formellt de grekiska myndigheterna om bekräftelse på leverans och installation av utrustningen på mottagningscentrumen, men vi fick inte bekräftelsen förrän den 20 juli 2017.

| 23. | Vi noterar revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

23.

Vi noterar revisionsrättens iakttagelser.

| 24. | Vi noterar revisionsrättens kommentar och påpekar att många åtgärder i planen redan har vidtagits. |
| --- | --- |

24.

Vi noterar revisionsrättens kommentar och påpekar att många åtgärder i planen redan har vidtagits.

| 25. | Vi noterar revisionsrättens kommentar men vill påpeka att en oberoende extern revisor utfärdade ett uttalande utan reservation om räkenskaperna. Men en ny validering av redovisningssystemet planeras ändå under 2017. En strategi för efterhandskontroll kommer att övervägas på medellång sikt. |
| --- | --- |

25.

Vi noterar revisionsrättens kommentar men vill påpeka att en oberoende extern revisor utfärdade ett uttalande utan reservation om räkenskaperna. Men en ny validering av redovisningssystemet planeras ändå under 2017. En strategi för efterhandskontroll kommer att övervägas på medellång sikt.

| 26. | Vi noterar revisionsrättens kommentar och meddelar att vi kommer att införa systematiska kontroller för varje offert som överstiger 135 000 euro från och med den 1 januari 2018, i överensstämmelse med revisionsrättens synpunkt om införande av en systematisk kontroll. |
| --- | --- |

26.

Vi noterar revisionsrättens kommentar och meddelar att vi kommer att införa systematiska kontroller för varje offert som överstiger 135 000 euro från och med den 1 januari 2018, i överensstämmelse med revisionsrättens synpunkt om införande av en systematisk kontroll.

| 28. | Vi noterar revisionsrättens kommentar men vill påpeka att Easos ledning kom fram till att det inte var kostnadseffektivt att skaffa försäkring. |
| --- | --- |

28.

Vi noterar revisionsrättens kommentar men vill påpeka att Easos ledning kom fram till att det inte var kostnadseffektivt att skaffa försäkring.

| 29. | De nationella myndigheterna införde en ändring från årliga till kvartalsvisa återbetalningar av moms, vilket medförde att vi måste lämna in ansökningar om återbetalningar av moms på nytt för åren 2014 och 2015 på kvartalsbasis. |
| --- | --- |

29.

De nationella myndigheterna införde en ändring från årliga till kvartalsvisa återbetalningar av moms, vilket medförde att vi måste lämna in ansökningar om återbetalningar av moms på nytt för åren 2014 och 2015 på kvartalsbasis.

| 30. | Vi noterar revisionsrättens kommentar men vill påpeka att betalningarna för respektive åtaganden hopade sig under det sista halvåret – detta till följd av budgetändringar under årets andra hälft – och därför uppstod de effekter som revisionsrätten nämner. |
| --- | --- |

30.

Vi noterar revisionsrättens kommentar men vill påpeka att betalningarna för respektive åtaganden hopade sig under det sista halvåret – detta till följd av budgetändringar under årets andra hälft – och därför uppstod de effekter som revisionsrätten nämner.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/87

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten (EBA) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

(2017/C 417/13)

INLEDNING

| 1. | Europeiska bankmyndigheten (EBA, nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde och att främja skyddet av insättare och investerare. |
| --- | --- |

1.

Europeiska bankmyndigheten (EBA, nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde och att främja skyddet av insättare och investerare.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 33,4 | 36,5 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 156 | 161 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro)

33,4

36,5

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

156

161

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

Upplysningar av särskild betydelse

| 16. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Den preliminära årsredovisningen med tillhörande noter för myndigheten, som ligger i London, upprättades utifrån den begränsade information som fanns tillgänglig den dag då årsredovisningen undertecknades (28 februari 2017). |
| --- | --- |

16.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Den preliminära årsredovisningen med tillhörande noter för myndigheten, som ligger i London, upprättades utifrån den begränsade information som fanns tillgänglig den dag då årsredovisningen undertecknades (28 februari 2017).

| 17. | I väntan på kommande beslut om framtida placering har myndigheten i sin årsredovisning angett som ansvarsförbindelser dels den återstående kostnaden på 14 miljoner euro för kontorsleasingkontraktet (under antagandet att det löper ut i slutet av 2020), dels det faktum att övriga potentiella kostnader som är förenade med flytten, till exempel flyttkostnader för anställda och deras familjer, ännu inte går att uppskatta. Vidare finansieras myndighetens budget till 40 % med medel från Europeiska unionen, medan resterande 60 % finansieras med direkta bidrag från EU:s medlemsstater. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU. |
| --- | --- |

17.

I väntan på kommande beslut om framtida placering har myndigheten i sin årsredovisning angett som ansvarsförbindelser dels den återstående kostnaden på 14 miljoner euro för kontorsleasingkontraktet (under antagandet att det löper ut i slutet av 2020), dels det faktum att övriga potentiella kostnader som är förenade med flytten, till exempel flyttkostnader för anställda och deras familjer, ännu inte går att uppskatta. Vidare finansieras myndighetens budget till 40 % med medel från Europeiska unionen, medan resterande 60 % finansieras med direkta bidrag från EU:s medlemsstater. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

1

(2)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.eba.europa.eu.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | För att täcka högre skolutgifter ger myndigheten ett utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola. Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 76 000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga. | Pågår (1) |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1 487 794 euro eller 28 % av alla gjorda åtaganden inom avdelningen (2014: 3 431 070 euro eller 48 %). Överföringarna gällde bland annat en olöst fråga om utestående moms på den återstående kostnaden för myndighetens nya byggnad och en faktura avseende fastighetsskatt för företag från Valuation Office Agency (ett verkställande organ vid den brittiska skattemyndigheten) (till ett sammanlagt värde av 538 938 euro). | e.t. |
| 2015 | Revisorerna fann brister i uppskattningen av it-behoven, särskilt när det gällde externa tjänster, som inverkar på myndighetens budgetförvaltning av utgifterna på det området. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

För att täcka högre skolutgifter ger myndigheten ett utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola. Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 76 000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga.

Pågår (1)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1 487 794 euro eller 28 % av alla gjorda åtaganden inom avdelningen (2014: 3 431 070 euro eller 48 %). Överföringarna gällde bland annat en olöst fråga om utestående moms på den återstående kostnaden för myndighetens nya byggnad och en faktura avseende fastighetsskatt för företag från Valuation Office Agency (ett verkställande organ vid den brittiska skattemyndigheten) (till ett sammanlagt värde av 538 938 euro).

e.t.

2015

Revisorerna fann brister i uppskattningen av it-behoven, särskilt när det gällde externa tjänster, som inverkar på myndighetens budgetförvaltning av utgifterna på det området.

e.t.

---

(1)  Vid utgången av 2016 hade myndigheten ingått kontrakt med 23 skolor som personalens barn gick i.

---

MYNDIGHETENS SVAR

Myndigheten har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/92 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/92

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) för budgetåret 2016 med centrumets svar

(2017/C 417/14)

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC, nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (1). Centrumets viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område. |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC, nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (1). Centrumets viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för centrumet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 58,5 | 58,2 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 260 | 260 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

Tabell

Nyckeltal för centrumet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

58,5

58,2

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

260

260

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 17. | I maj 2015 utsågs en tillförordnad direktör för centrumet genom ett styrelsebeslut. Den 31 december 2016 hade förordnandetiden, som enligt tjänsteföreskrifterna får vara högst ett år, överskridits med åtta månader. Detta har även lett till ytterligare 15 tillfälliga anställningar för andra anställda. |
| --- | --- |

17.

I maj 2015 utsågs en tillförordnad direktör för centrumet genom ett styrelsebeslut. Den 31 december 2016 hade förordnandetiden, som enligt tjänsteföreskrifterna får vara högst ett år, överskridits med åtta månader. Detta har även lett till ytterligare 15 tillfälliga anställningar för andra anställda.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 18. | I en granskningsrapport från oktober 2016 uttryckte kommissionens tjänst för internrevision sin uppskattning över centrumets pågående ansträngningar för att stärka sina interna upphandlingskontroller men pekade på att det fortfarande fanns betydande brister i upphandlingsprocessen. Man drog slutsatsen att planeringen och övervakningen av upphandlingar var bristfälliga och att upphandlingar inte alltid byggde på det årliga arbetsprogrammet eller finansieringsbeslut. Tjänsten för internrevision hänvisade också till revisionsrättens rapport om årsredovisningen för centrumet för budgetåret 2015 och de rapporterade brister som påverkade insynen i upphandlingsförfaranden. Centrumet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

18.

I en granskningsrapport från oktober 2016 uttryckte kommissionens tjänst för internrevision sin uppskattning över centrumets pågående ansträngningar för att stärka sina interna upphandlingskontroller men pekade på att det fortfarande fanns betydande brister i upphandlingsprocessen. Man drog slutsatsen att planeringen och övervakningen av upphandlingar var bristfälliga och att upphandlingar inte alltid byggde på det årliga arbetsprogrammet eller finansieringsbeslut. Tjänsten för internrevision hänvisade också till revisionsrättens rapport om årsredovisningen för centrumet för budgetåret 2015 och de rapporterade brister som påverkade insynen i upphandlingsförfaranden. Centrumet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 19. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 7,9 miljoner euro eller 41 % (2015: 7,5 miljoner euro eller 42 %). Överföringarna gällde främst fleråriga projekt på områdena vetenskaplig rådgivning (2,4 miljoner euro), övervakning (1,3 miljoner euro), utbildning i folkhälsofrågor (1,4 miljoner euro) och folkhälsa och it (2,1 miljoner euro). Centrumet skulle kunna överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

19.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 7,9 miljoner euro eller 41 % (2015: 7,5 miljoner euro eller 42 %). Överföringarna gällde främst fleråriga projekt på områdena vetenskaplig rådgivning (2,4 miljoner euro), övervakning (1,3 miljoner euro), utbildning i folkhälsofrågor (1,4 miljoner euro) och folkhälsa och it (2,1 miljoner euro). Centrumet skulle kunna överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om centrumets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.ecdc.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från centrumet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Revisionsrätten fann olika brister som påverkade insynen i de granskade upphandlingsförfarandena, såsom att det saknades en tydlig koppling till centrumets årliga program, att dokumentationen för uppskattningen av kontraktets värde var otillräcklig eller att det saknades ett finansiellt referensvärde (tröskelvärde) för att bedöma anbudsgivarens finansiella kapacitet. | Pågår (1) |
| 2015 | Det övergripande budgetgenomförandet var 94 % (99 % 2014). Minskningen beror på den lägre korrigeringskoefficient som tillämpades på lönerna i Sverige per den 1 juni 2014 och på att rekryteringar blev försenade vilket ledde till lägre personalkostnader än beräknat. | e.t. |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1,6  miljoner euro eller 23 % (2014: 1,5  miljoner euro eller 25 %). De gäller främst upphandling av hårdvara och mjukvara för it (0,8  miljoner euro) och mäklararvoden för nya lokaler (0,3  miljoner euro) som inte ska betalas förrän 2016. | e.t. |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 7,5  miljoner euro eller 42 % (2014: 8,1  miljoner euro eller 49 %). De gäller främst fleråriga projekt (5 miljoner euro) och it-stöd till driftsverksamheter (1,7  miljoner euro) som tillhandahölls och betalades som planerat. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Revisionsrätten fann olika brister som påverkade insynen i de granskade upphandlingsförfarandena, såsom att det saknades en tydlig koppling till centrumets årliga program, att dokumentationen för uppskattningen av kontraktets värde var otillräcklig eller att det saknades ett finansiellt referensvärde (tröskelvärde) för att bedöma anbudsgivarens finansiella kapacitet.

Pågår (1)

2015

Det övergripande budgetgenomförandet var 94 % (99 % 2014). Minskningen beror på den lägre korrigeringskoefficient som tillämpades på lönerna i Sverige per den 1 juni 2014 och på att rekryteringar blev försenade vilket ledde till lägre personalkostnader än beräknat.

e.t.

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 1,6  miljoner euro eller 23 % (2014: 1,5  miljoner euro eller 25 %). De gäller främst upphandling av hårdvara och mjukvara för it (0,8  miljoner euro) och mäklararvoden för nya lokaler (0,3  miljoner euro) som inte ska betalas förrän 2016.

e.t.

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 7,5  miljoner euro eller 42 % (2014: 8,1  miljoner euro eller 49 %). De gäller främst fleråriga projekt (5 miljoner euro) och it-stöd till driftsverksamheter (1,7  miljoner euro) som tillhandahölls och betalades som planerat.

e.t.

---

(1)  Två specifika kontrakt på totalt 79 000 euro undertecknades 2016 utan ett underliggande finansieringsbeslut.

---

CENTRUMETS SVAR

| 18. | Centrumet vill klargöra att den tillförordnade direktören utsågs i enlighet med tjänsteföreskrifterna och centrumets inrättandeförordning. Den första rekryteringen till tjänsten som direktör misslyckades och för att garantera verksamhetens kontinuitet förlängdes den tillförordnade direktörens anställning bortom 12-månadersgränsen. Under denna förlängning accepterade den anställde på begäran av styrelsen att avstå från den ekonomiska ersättning som stadgas i tjänsteföreskrifterna för tillfällig tjänstgöring på en tjänst med högre lönegrad. |
| --- | --- |

18.

Centrumet vill klargöra att den tillförordnade direktören utsågs i enlighet med tjänsteföreskrifterna och centrumets inrättandeförordning. Den första rekryteringen till tjänsten som direktör misslyckades och för att garantera verksamhetens kontinuitet förlängdes den tillförordnade direktörens anställning bortom 12-månadersgränsen. Under denna förlängning accepterade den anställde på begäran av styrelsen att avstå från den ekonomiska ersättning som stadgas i tjänsteföreskrifterna för tillfällig tjänstgöring på en tjänst med högre lönegrad.

| 19. | ECDC har omarbetat formatet för sitt finansieringsbeslut för upphandling i sitt arbetsprogram för 2017. Ett standardiserat förfarande har införts för internt godkännande av nya upphandlingar för att se till att ECDC:s styrelse godkänner alla uppdateringar av finansieringsbeslutet innan förfarandet inleds. ECDC följer också upp de allmänna rekommendationerna från tjänsten för internrevision genom att se över sina interna förfaranden och vägledningsmaterial. |
| --- | --- |

19.

ECDC har omarbetat formatet för sitt finansieringsbeslut för upphandling i sitt arbetsprogram för 2017. Ett standardiserat förfarande har införts för internt godkännande av nya upphandlingar för att se till att ECDC:s styrelse godkänner alla uppdateringar av finansieringsbeslutet innan förfarandet inleds. ECDC följer också upp de allmänna rekommendationerna från tjänsten för internrevision genom att se över sina interna förfaranden och vägledningsmaterial.

| 20. | Centrumet kommer i samverkan med revisionsrätten att noggrant analysera fördelarna och nackdelarna med att införa differentierade budgetanslag, inklusive riskerna för ökad komplexitet och behov av ytterligare medel. |
| --- | --- |

20.

Centrumet kommer i samverkan med revisionsrätten att noggrant analysera fördelarna och nackdelarna med att införa differentierade budgetanslag, inklusive riskerna för ökad komplexitet och behov av ytterligare medel.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/98 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/98

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

(2017/C 417/15)

INLEDNING

| 1. | Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa, nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen på den inre marknaden och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa, nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen på den inre marknaden och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 114,8 | 110,1 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 572 | 578 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

114,8

110,1

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

572

578

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

Övrigt

| 16. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras delvis genom avgifter från ekonomiska aktörer i EU. Avgifternas storlek varierar varje år beroende på antalet registrerade ämnen. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU. |
| --- | --- |

16.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras delvis genom avgifter från ekonomiska aktörer i EU. Avgifternas storlek varierar varje år beroende på antalet registrerade ämnen. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU.

| 17. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

17.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 18. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter för Reach) – 10,1 miljoner euro eller 39 % (2015: 7,3 miljoner euro eller 32 %), och den var ännu större inom avdelning IV (driftsutgifter för biocider) – 1,3 miljoner euro eller 68 % (2015: 1,5 miljoner euro eller 74 %). En så stor andel överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. Myndigheten skulle kunna överväga att öka användningen av differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

18.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter för Reach) – 10,1 miljoner euro eller 39 % (2015: 7,3 miljoner euro eller 32 %), och den var ännu större inom avdelning IV (driftsutgifter för biocider) – 1,3 miljoner euro eller 68 % (2015: 1,5 miljoner euro eller 74 %). En så stor andel överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. Myndigheten skulle kunna överväga att öka användningen av differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLEN

| 19. | Enligt förordningen om biocidprodukter ska myndigheten bidra till att marknaden för biocider och biocidprodukter fungerar väl. I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att utformningen och den praktiska tillämpningen av internkontrollsystemet vid myndigheten är ändamålsenligt och effektivt när det gäller processer och verksamhet enligt förordningen om biocidprodukter. Tjänsten för internrevision identifierade inga större brister men konstaterade att det fanns visst utrymme för ytterligare förbättringar. Myndigheten och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

19.

Enligt förordningen om biocidprodukter ska myndigheten bidra till att marknaden för biocider och biocidprodukter fungerar väl. I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att utformningen och den praktiska tillämpningen av internkontrollsystemet vid myndigheten är ändamålsenligt och effektivt när det gäller processer och verksamhet enligt förordningen om biocidprodukter. Tjänsten för internrevision identifierade inga större brister men konstaterade att det fanns visst utrymme för ytterligare förbättringar. Myndigheten och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 20. | Till skillnad från de flesta andra byråer finns det i myndighetens inrättandeförordning inget uttryckligt krav på regelbundna externa utvärderingar av verksamheten, något som är av grundläggande betydelse för att resultat ska kunna mätas. |
| --- | --- |

20.

Till skillnad från de flesta andra byråer finns det i myndighetens inrättandeförordning inget uttryckligt krav på regelbundna externa utvärderingar av verksamheten, något som är av grundläggande betydelse för att resultat ska kunna mätas.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 21. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

21.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.echa.europa.eu.

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Utgifterna för arbetet med en ny särskild verksamhet vid myndigheten, genomförandet av förordningen om biocidprodukter, skulle i princip täckas av ansökningsavgifter för registrering av de produkterna. Men inkomsterna från avgifter 2014 täckte endast 17 % av utgifterna och resten finansierades i själva verket av bidragen till myndighetens budget från EU (6,3  miljoner euro) och från Eftaländerna (0,2  miljoner euro) (1). | Pågår |
| 2015 | Myndigheten betalar 50 % av kostnaderna för fritidshem för de barn till personalen som går på Europaskolan i Helsingfors. Bidraget är begränsat till 1 000 euro per barn och år och uppgick totalt till cirka 95 000 euro 2015. Denna åtgärd av social karaktär godkändes 2008 av myndighetens direktör men har inte meddelats budgetmyndigheten inom ramen för budgetförfarandet (2). | Har genomförts |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var stor inom avdelning IV (driftsutgifter för biocider) – 1,5  miljoner euro eller 74 %. De rör främst ett storskaligt it-projekt (1,4  miljoner euro). Projektet kunde inte påbörjas förrän under den andra halvan av 2015 när myndigheten hade fått in tillräckligt med avgifter som ska finansiera projektet. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

Utgifterna för arbetet med en ny särskild verksamhet vid myndigheten, genomförandet av förordningen om biocidprodukter, skulle i princip täckas av ansökningsavgifter för registrering av de produkterna. Men inkomsterna från avgifter 2014 täckte endast 17 % av utgifterna och resten finansierades i själva verket av bidragen till myndighetens budget från EU (6,3  miljoner euro) och från Eftaländerna (0,2  miljoner euro) (1).

Pågår

2015

Myndigheten betalar 50 % av kostnaderna för fritidshem för de barn till personalen som går på Europaskolan i Helsingfors. Bidraget är begränsat till 1 000 euro per barn och år och uppgick totalt till cirka 95 000 euro 2015. Denna åtgärd av social karaktär godkändes 2008 av myndighetens direktör men har inte meddelats budgetmyndigheten inom ramen för budgetförfarandet (2).

Har genomförts

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var stor inom avdelning IV (driftsutgifter för biocider) – 1,5  miljoner euro eller 74 %. De rör främst ett storskaligt it-projekt (1,4  miljoner euro). Projektet kunde inte påbörjas förrän under den andra halvan av 2015 när myndigheten hade fått in tillräckligt med avgifter som ska finansiera projektet.

e.t.

---

(1)  De avgifter som togs emot 2015 täckte 62 % av dessa utgifter.

(2)  Artikel 1e i förordning nr 31 (EEG) och nr 11 (Euratom) om fastställandet av tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen (EGT 45, 14.6.1962, s. 1385/62).

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 19. | De högsta överförda beloppen gäller fleråriga it-utvecklingsprojekt och föredragandekontrakt för ämnesutvärdering som innebär en lagstadgad 12-månadsperiod med början då den löpande handlingsplanen för gemenskapen antogs i mars. För de sistnämnda utgifterna har myndigheten redan skapat en differentierad budgetpost för 2017, vilket kommer att minska den nominella överföringsgraden för 2017 och därefter. Även när det gäller it-utgifterna kommer Echa att överväga möjligheten att använda differentierade budgetposter framöver. |
| --- | --- |

19.

De högsta överförda beloppen gäller fleråriga it-utvecklingsprojekt och föredragandekontrakt för ämnesutvärdering som innebär en lagstadgad 12-månadsperiod med början då den löpande handlingsplanen för gemenskapen antogs i mars. För de sistnämnda utgifterna har myndigheten redan skapat en differentierad budgetpost för 2017, vilket kommer att minska den nominella överföringsgraden för 2017 och därefter. Även när det gäller it-utgifterna kommer Echa att överväga möjligheten att använda differentierade budgetposter framöver.

| 20. | Vi noterar detta. |
| --- | --- |

20.

Vi noterar detta.

| 21. | Enligt artikel 75.2 i Echas inrättandeförordning skulle myndigheten genomgå en extern utvärdering 2012, vilket också skedde. Kommissionen gjorde utvärderingen med hjälp av en extern uppdragstagare (PwC). Även om det inte är ett uttryckligt krav i Echas inrättandeförordning lät kommissionen genomföra ytterligare en extern undersökning (Deloitte och VVA) år 2016 för att utvärdera Echas resultat, detta i enlighet med kommissionens riktlinjer för utvärderingar inom ramen för initiativet Bättre lagstiftning. Konsultföretagens rapport finns här:
  https://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach_sv.
  Så snart kommissionen antagit sin egen rapport om utvärderingen av Reach under 2017 kommer Echa att vidta lämpliga uppföljningsåtgärder för att tillmötesgå rekommendationerna i den formella rapporten. |
| --- | --- |

21.

Enligt artikel 75.2 i Echas inrättandeförordning skulle myndigheten genomgå en extern utvärdering 2012, vilket också skedde. Kommissionen gjorde utvärderingen med hjälp av en extern uppdragstagare (PwC). Även om det inte är ett uttryckligt krav i Echas inrättandeförordning lät kommissionen genomföra ytterligare en extern undersökning (Deloitte och VVA) år 2016 för att utvärdera Echas resultat, detta i enlighet med kommissionens riktlinjer för utvärderingar inom ramen för initiativet Bättre lagstiftning. Konsultföretagens rapport finns här:

https://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach_sv.

Så snart kommissionen antagit sin egen rapport om utvärderingen av Reach under 2017 kommer Echa att vidta lämpliga uppföljningsåtgärder för att tillmötesgå rekommendationerna i den formella rapporten.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/104

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån (EEA) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/16)

INLEDNING

| 1. | Europeiska miljöbyrån (EEA, nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska i synnerhet göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är. |
| --- | --- |

1.

Europeiska miljöbyrån (EEA, nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska i synnerhet göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 49,2 | 50,5 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 219 | 208 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

49,2

50,5

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

219

208

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 17. | Byrån uppdaterade sin säkerhetspolicy under 2016 men många andra interna förfaranden är föråldrade. Högsta ledningen har godkänt en åtgärdsplan som innefattar en översyn och uppdatering av kontinuitetsplanen. Byrån har också för avsikt att se över sin dokumenthanteringspolicy från 2009 i linje med den nya säkerhetspolicyn. På liknande sätt planerar byrån att se över och uppdatera sina normer för internkontroll, där så krävs. |
| --- | --- |

17.

Byrån uppdaterade sin säkerhetspolicy under 2016 men många andra interna förfaranden är föråldrade. Högsta ledningen har godkänt en åtgärdsplan som innefattar en översyn och uppdatering av kontinuitetsplanen. Byrån har också för avsikt att se över sin dokumenthanteringspolicy från 2009 i linje med den nya säkerhetspolicyn. På liknande sätt planerar byrån att se över och uppdatera sina normer för internkontroll, där så krävs.

| 18. | Kommissionens tjänst för internrevision genomförde en effektivitetsrevision av byråns förfaranden för att ta fram rapporten om miljösituationen 2015. I sin granskningsrapport från juli 2016 drog tjänsten för internrevision slutsatsen att förfarandena för att ta fram rapporten om miljösituationen i stort var lämpliga för sitt syfte. Byrån och tjänsten för internrevision har dock enats om en plan för att förbättra dem ytterligare. |
| --- | --- |

18.

Kommissionens tjänst för internrevision genomförde en effektivitetsrevision av byråns förfaranden för att ta fram rapporten om miljösituationen 2015. I sin granskningsrapport från juli 2016 drog tjänsten för internrevision slutsatsen att förfarandena för att ta fram rapporten om miljösituationen i stort var lämpliga för sitt syfte. Byrån och tjänsten för internrevision har dock enats om en plan för att förbättra dem ytterligare.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 19. | År 2014 undertecknade kommissionen, som företrädare för över 50 av EU:s institutioner och organ (däribland byrån), ett ramavtal med en entreprenör för inköp av programvara och licenser samt tillhandahållande av it-underhåll och rådgivning. Entreprenören fungerar enligt ramavtalet som en mellanhand mellan byrån och leverantörer som kan tillgodose byråns behov. För dessa mellanhandstjänster har entreprenören enligt ramavtalet rätt att ta ut ett påslag på 2–9 % av leverantörens priser. I ramavtalet anges explicit att det inte ger entreprenören några exklusiva rättigheter. Under 2016 använde byrån detta ramavtal för inköp av programvarulicenser för totalt 442 754 euro. De flesta av dessa inköp rörde produkter som tillhörde en viss kategori som endast skulle användas på exceptionella grunder, för vilka inga priser offererats vare sig under upphandlingsförfarandet eller i ramavtalet. Detta förfarande garanterar inte tillräcklig konkurrens eller att de mest ekonomiska lösningarna väljs. Dessutom kontrollerades inte de påslag som entreprenören tog ut på lämpligt sätt. Den största ordern gällde förnyelse av programvarulicenser från en exklusiv skandinavisk återförsäljare (112 248 euro). I det fallet var det inte motiverat att använda sig av ramavtalet vilket resulterade i en onödig tilläggskostnad. |
| --- | --- |

19.

År 2014 undertecknade kommissionen, som företrädare för över 50 av EU:s institutioner och organ (däribland byrån), ett ramavtal med en entreprenör för inköp av programvara och licenser samt tillhandahållande av it-underhåll och rådgivning. Entreprenören fungerar enligt ramavtalet som en mellanhand mellan byrån och leverantörer som kan tillgodose byråns behov. För dessa mellanhandstjänster har entreprenören enligt ramavtalet rätt att ta ut ett påslag på 2–9 % av leverantörens priser. I ramavtalet anges explicit att det inte ger entreprenören några exklusiva rättigheter. Under 2016 använde byrån detta ramavtal för inköp av programvarulicenser för totalt 442 754 euro. De flesta av dessa inköp rörde produkter som tillhörde en viss kategori som endast skulle användas på exceptionella grunder, för vilka inga priser offererats vare sig under upphandlingsförfarandet eller i ramavtalet. Detta förfarande garanterar inte tillräcklig konkurrens eller att de mest ekonomiska lösningarna väljs. Dessutom kontrollerades inte de påslag som entreprenören tog ut på lämpligt sätt. Den största ordern gällde förnyelse av programvarulicenser från en exklusiv skandinavisk återförsäljare (112 248 euro). I det fallet var det inte motiverat att använda sig av ramavtalet vilket resulterade i en onödig tilläggskostnad.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 120, 11.5.1990, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.eea.europa.eu.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från byrån; innefattar såväl central som icke-central budget.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 och 2013 | Det är ovanligt med (förhands-)kontroller på plats hos stödmottagarna av kostnader som mottagarna begärt ersättning för genom bidragsprogrammen. (1)

  De befintliga kontrollerna ger därför endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. | Har genomförts (2) |
| 2014 | Dessutom var internrevisorn inblandad i både förhands- och efterhandskontrollerna trots att de uppgifterna är oförenliga. Det bör noteras att revisionsrätten och byrån har diskuterat systemet för förhandskontroll sedan 2012. | Har genomförts |
| 2014 | Byrån har anlitat en molnleverantör för säkerhetskopieringstjänster, inbegripet e-posttjänster, genom ett interinstitutionellt kontrakt som GD Informationsteknik har upphandlat. I kontraktvillkoren anges inte lokaliseringen av byråns uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Leverantören har förbehållit sig rätten att överföra byråns uppgifter utanför Europeiska unionens geografiska område utan att meddela detta; till exempel kan routingdata behöva kopieras till olika datacentraler i olika regioner när man försöker lösa latensproblem. Därmed har byrån inte sett till att Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, som den omfattas av, garanteras och att tjänsteleverantören fullt ut respekterar rätten till skydd för privatlivet enligt artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. | Har genomförts (3) |
| 2015 | De granskade upphandlingsförfarandena visade att byrån ingick ramavtal med en enda entreprenör som används för olika tjänster enligt specifika kontrakt med fasta priser. Genom att man begär en offert med fasta priser från en enda entreprenör för dessa kontrakt upphävs priskonkurrensen och beroendet av entreprenören ökar. Byrån bör ingå avtal med flera leverantörer med förnyad konkurrensutsättning eller tjänsteavtal när det är möjligt. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012 och 2013

Det är ovanligt med (förhands-)kontroller på plats hos stödmottagarna av kostnader som mottagarna begärt ersättning för genom bidragsprogrammen. (1)

De befintliga kontrollerna ger därför endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta.

Har genomförts (2)

2014

Dessutom var internrevisorn inblandad i både förhands- och efterhandskontrollerna trots att de uppgifterna är oförenliga. Det bör noteras att revisionsrätten och byrån har diskuterat systemet för förhandskontroll sedan 2012.

Har genomförts

2014

Byrån har anlitat en molnleverantör för säkerhetskopieringstjänster, inbegripet e-posttjänster, genom ett interinstitutionellt kontrakt som GD Informationsteknik har upphandlat. I kontraktvillkoren anges inte lokaliseringen av byråns uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Leverantören har förbehållit sig rätten att överföra byråns uppgifter utanför Europeiska unionens geografiska område utan att meddela detta; till exempel kan routingdata behöva kopieras till olika datacentraler i olika regioner när man försöker lösa latensproblem. Därmed har byrån inte sett till att Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, som den omfattas av, garanteras och att tjänsteleverantören fullt ut respekterar rätten till skydd för privatlivet enligt artikel 7 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Har genomförts (3)

2015

De granskade upphandlingsförfarandena visade att byrån ingick ramavtal med en enda entreprenör som används för olika tjänster enligt specifika kontrakt med fasta priser. Genom att man begär en offert med fasta priser från en enda entreprenör för dessa kontrakt upphävs priskonkurrensen och beroendet av entreprenören ökar. Byrån bör ingå avtal med flera leverantörer med förnyad konkurrensutsättning eller tjänsteavtal när det är möjligt.

Har genomförts

---

(1)  Under 2012 och 2011 gjorde byrån en förhandskontroll för att kontrollera en stödmottagares kontrollsystem. Under 2010 gjorde byrån en förhandskontroll för att kontrollera att de utgifter som en stödmottagare hade redovisat var stödberättigande.

(2)  2016 utförde byrån två efterhandskontroller på plats hos europeiska ämnescentrum som tagit emot bidrag.

(3)  Byrån övervakar kontinuerligt utvecklingen.

---

BYRÅNS SVAR

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 18. | Byrån använder ett betydande antal förfaranden som uppdateras regelbundet och görs tillgängliga för all personal via intranätet. Under sista halvåret 2016 omarbetades avsnittet om kvalitetsledning, inklusive registret över förfarandena. Under 2017 kommer alla förfaranden i registret att ses över och uppdateras vid behov. |
| --- | --- |

18.

Byrån använder ett betydande antal förfaranden som uppdateras regelbundet och görs tillgängliga för all personal via intranätet. Under sista halvåret 2016 omarbetades avsnittet om kvalitetsledning, inklusive registret över förfarandena. Under 2017 kommer alla förfaranden i registret att ses över och uppdateras vid behov.

| 19. | Byrån noterar revisionsrättens svar. |
| --- | --- |

19.

Byrån noterar revisionsrättens svar.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 20. | Det ramavtal om tjänster som avses är resultatet av ett interinstitutionellt upphandlingsförfarande som Europeiska kommissionen genomförde för att uppnå effektivitetsvinster i enlighet med artikel 104a.1 i budgetförordningen och som sådant berörs det i första hand och direkt av principen om sund ekonomisk förvaltning. I enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om organisationen och förvaltningen av interinstitutionella upphandlingsförfaranden åtar sig byrån när den deltar i denna interinstitutionella anbudsinfordran att därefter avstå från att handla upp samma tjänster genom ett annat avtal. Detta åtagande ska inte bara säkerställa öppenhet gentemot deltagande anbudsgivare utan även och i första hand att principen om sund ekonomisk förvaltning följs, särskilt när det gäller principerna om sparsamhet och kostnadseffektivitet i fråga om använda medel. Detta åtagande utgör i sig en tillräcklig motivering till att använda ramavtalet. Det bör dessutom noteras att det påslag som tillämpades på produkterna som förvärvats via kanalförsäljning reglerades genom avtal mellan parterna, medan entreprenören enligt avtal ansvarar för att tillhandahålla produkter och tjänster till ett pris vars förhållande till det rådande marknadspriset för likvärdiga produkter och tjänster förblir konstant. Byrån kommer att fråga kommissionen om det är möjligt att befordras till den lokala eller gemensamma kategorin av ramavtalet om tjänster på grundval av den sammanlagda mängden inköpta licenser. |
| --- | --- |

20.

Det ramavtal om tjänster som avses är resultatet av ett interinstitutionellt upphandlingsförfarande som Europeiska kommissionen genomförde för att uppnå effektivitetsvinster i enlighet med artikel 104a.1 i budgetförordningen och som sådant berörs det i första hand och direkt av principen om sund ekonomisk förvaltning. I enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om organisationen och förvaltningen av interinstitutionella upphandlingsförfaranden åtar sig byrån när den deltar i denna interinstitutionella anbudsinfordran att därefter avstå från att handla upp samma tjänster genom ett annat avtal. Detta åtagande ska inte bara säkerställa öppenhet gentemot deltagande anbudsgivare utan även och i första hand att principen om sund ekonomisk förvaltning följs, särskilt när det gäller principerna om sparsamhet och kostnadseffektivitet i fråga om använda medel. Detta åtagande utgör i sig en tillräcklig motivering till att använda ramavtalet. Det bör dessutom noteras att det påslag som tillämpades på produkterna som förvärvats via kanalförsäljning reglerades genom avtal mellan parterna, medan entreprenören enligt avtal ansvarar för att tillhandahålla produkter och tjänster till ett pris vars förhållande till det rådande marknadspriset för likvärdiga produkter och tjänster förblir konstant. Byrån kommer att fråga kommissionen om det är möjligt att befordras till den lokala eller gemensamma kategorin av ramavtalet om tjänster på grundval av den sammanlagda mängden inköpta licenser.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/110

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/17)

Inledning

| 1. | Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA, nedan kallad byrån) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (1). Byråns viktigaste uppgift är att organisera den operativa samordningen av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs. |
| --- | --- |

1.

Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA, nedan kallad byrån) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (1). Byråns viktigaste uppgift är att organisera den operativa samordningen av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 9,2 | 10,0 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 64 | 64 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

9,2

10,0

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

64

64

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 128, 21.5.2005, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.efca.europa.eu.

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Byrån följer ännu inte helt normerna för internkontroll nr 10 (driftskontinuitet), nr 11 (dokumenthantering) och nr 12 (information och kommunikation) (1). | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Byrån följer ännu inte helt normerna för internkontroll nr 10 (driftskontinuitet), nr 11 (dokumenthantering) och nr 12 (information och kommunikation) (1).

Har genomförts

---

(1)  Byråns normer för internkontroll bygger på de motsvarande normer som kommissionen har fastställt.

---

BYRÅNS SVAR

Byrån har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/115 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/115

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

(2017/C 417/18)

INLEDNING

| 1. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa, nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning om livsmedel och livsmedelssäkerhet och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt. |
| --- | --- |

1.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa, nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning om livsmedel och livsmedelssäkerhet och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 78,8 | 79,5 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 434 | 443 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

78,8

79,5

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

434

443

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31. december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31. december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 17. | I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att de kontroller som gäller förvaltning av it-projekt är tillfredsställande men att det finns stora brister i it-styrningen. Tjänsten för internrevision rekommenderade att myndighetens it-styrningspolicy skulle uppdateras, att en ram för riskhantering och ett riskregister på it-området skulle införas för hela organisationen och att informationssäkerhetsfunktionen skulle skiljas från it-enheten. Myndigheten och tjänsten för internrevision kom överens om en plan med korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

17.

I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att de kontroller som gäller förvaltning av it-projekt är tillfredsställande men att det finns stora brister i it-styrningen. Tjänsten för internrevision rekommenderade att myndighetens it-styrningspolicy skulle uppdateras, att en ram för riskhantering och ett riskregister på it-området skulle införas för hela organisationen och att informationssäkerhetsfunktionen skulle skiljas från it-enheten. Myndigheten och tjänsten för internrevision kom överens om en plan med korrigerande åtgärder.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 oktober 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.efsa.europa.eu

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Vid de högriskbedömningar som utfördes av en extern konsult under 2012 och av kommissionens internrevisionstjänst i februari 2013 identifierades ett antal potentiellt allvarliga risker som gällde hur myndighetens internkontroller fungerade, särskilt avseende datahantering, kontinuitet och it-säkerhet. Myndigheten inledde en omfattande självbedömning av sitt internkontrollsystem under 2012. Processen pågår och korrigerande åtgärder planeras genomföras under 2013. | Har genomförts |
| 2015 | Myndigheten har fortfarande inte infört en tydlig och heltäckande strategi för finansiell efterhandskontroll som omfattar alla verksamhetsområden och där frekvensen och omfattningen av sådana kontroller anges. | Pågår (1) |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Vid de högriskbedömningar som utfördes av en extern konsult under 2012 och av kommissionens internrevisionstjänst i februari 2013 identifierades ett antal potentiellt allvarliga risker som gällde hur myndighetens internkontroller fungerade, särskilt avseende datahantering, kontinuitet och it-säkerhet. Myndigheten inledde en omfattande självbedömning av sitt internkontrollsystem under 2012. Processen pågår och korrigerande åtgärder planeras genomföras under 2013.

Har genomförts

2015

Myndigheten har fortfarande inte infört en tydlig och heltäckande strategi för finansiell efterhandskontroll som omfattar alla verksamhetsområden och där frekvensen och omfattningen av sådana kontroller anges.

Pågår (1)

---

(1)  Myndigheten håller på att förbättra styrningen av bestyrkanden och finjusterar för närvarande sin ram för internkontroll. Framför allt har myndigheten godkänt och genomfört en reviderad kontrollstrategi som bygger på riskbedömning av massbetalningar för vetenskapliga möten och tjänsteresor och som kommer att integreras i ett förfarande för finansiell förhands- och efterhandskontroll vid myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 5. | Vi välkomnar revisionsrättens reservationslösa uttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa. Detta är ett bevis på att de kontrollsystem vi har garanterar att reglerna efterlevs på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

5.

Vi välkomnar revisionsrättens reservationslösa uttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet och lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa. Detta är ett bevis på att de kontrollsystem vi har garanterar att reglerna efterlevs på ett lämpligt sätt.

| 17. | Vi kommer att genomföra de korrigerande åtgärder avseende vår it-styrning som kommissionens tjänst för internrevision föreslagit efter att ha granskat densamma. Alla åtgärder som gäller informationssäkerhetsfunktionens placering, organisationsdeltagande och it-strategi har genomförts fullt ut. När det gäller it-styrningen har merparten av de korrigerande åtgärderna vidtagits och målet är att ha vidtagit samtliga till slutet av 2017. |
| --- | --- |

17.

Vi kommer att genomföra de korrigerande åtgärder avseende vår it-styrning som kommissionens tjänst för internrevision föreslagit efter att ha granskat densamma. Alla åtgärder som gäller informationssäkerhetsfunktionens placering, organisationsdeltagande och it-strategi har genomförts fullt ut. När det gäller it-styrningen har merparten av de korrigerande åtgärderna vidtagits och målet är att ha vidtagit samtliga till slutet av 2017.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/120

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2016 med institutets svar

(2017/C 417/19)

INLEDNING

| 1. | Europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken. |
| --- | --- |

1.

Europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för institutet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för institutet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 7,9 | 7,8 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 42 | 45 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för institutet (2).

Tabell

Nyckeltal för institutet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

7,9

7,8

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

42

45

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | institutets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

institutets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att institutets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att institutets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och institutets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Institutets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och institutets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Institutets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma institutets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma institutets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida institutets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida institutets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer institutets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer institutets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende institutets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende institutets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 1,7 miljoner euro eller 51 % (2015: 2,2 miljoner euro eller 60 %), främst för studier som pågick över årsskiftet. Institutet bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

17.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 1,7 miljoner euro eller 51 % (2015: 2,2 miljoner euro eller 60 %), främst för studier som pågick över årsskiftet. Institutet bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 18. | Under 2016 inledde institutet en öppen anbudsinfordran för ett ramavtal om underhåll och uppdatering av sina verktyg och resurser för könsuppdelad statistik med ett högsta belopp på 1,6 miljoner euro. Man delade upp anbudsinfordran i två delar utan att ange beloppet för respektive del. Efter en fråga från en anbudsgivare förklarade institutet på sin webbplats att det högsta beloppet per del uppskattades till 800 000 euro. Men två separata ramavtal undertecknades med samma anbudsgivare till ett maximibelopp på 1,6 miljoner euro per del med möjlighet att höja beloppet ytterligare med 50 % per del, så att institutet kunde teckna specifika kontrakt under ramavtalets maximilängd (fyra år) på upp till 4,8 miljoner euro eller tre gånger det belopp som angavs i meddelandet om upphandling. Dessutom baserades priskonkurrensen i anbudsinfordran på dagsarvoden utan uppgifter om den tid som krävdes för att fullgöra uppgifterna, vilket gjorde att det inte gick att fastställa och välja de billigaste och mest fördelaktiga erbjudandena och vara säker på att få bästa valuta för pengarna. Dessa brister kan ha påverkat konkurrensen. Betalningarna under 2016 uppgick till 87 920 euro. Som en reaktion på revisionen undertecknade institutet ändringar till de båda ramavtalen som innebar en minskning av maximibeloppet till 800 000 euro vardera (med en möjlighet att öka beloppet med högst 50 %). |
| --- | --- |

18.

Under 2016 inledde institutet en öppen anbudsinfordran för ett ramavtal om underhåll och uppdatering av sina verktyg och resurser för könsuppdelad statistik med ett högsta belopp på 1,6 miljoner euro. Man delade upp anbudsinfordran i två delar utan att ange beloppet för respektive del. Efter en fråga från en anbudsgivare förklarade institutet på sin webbplats att det högsta beloppet per del uppskattades till 800 000 euro. Men två separata ramavtal undertecknades med samma anbudsgivare till ett maximibelopp på 1,6 miljoner euro per del med möjlighet att höja beloppet ytterligare med 50 % per del, så att institutet kunde teckna specifika kontrakt under ramavtalets maximilängd (fyra år) på upp till 4,8 miljoner euro eller tre gånger det belopp som angavs i meddelandet om upphandling. Dessutom baserades priskonkurrensen i anbudsinfordran på dagsarvoden utan uppgifter om den tid som krävdes för att fullgöra uppgifterna, vilket gjorde att det inte gick att fastställa och välja de billigaste och mest fördelaktiga erbjudandena och vara säker på att få bästa valuta för pengarna. Dessa brister kan ha påverkat konkurrensen. Betalningarna under 2016 uppgick till 87 920 euro. Som en reaktion på revisionen undertecknade institutet ändringar till de båda ramavtalen som innebar en minskning av maximibeloppet till 800 000 euro vardera (med en möjlighet att öka beloppet med högst 50 %).

| 19. | I inbjudan att lämna anbud enligt ett förhandlat förfarande med en enda anbudsgivare för tillhandahållande av underhåll av och support för it-verktyg fanns ett maximipris för alla de tre fastställda produkterna på 81 000 euro (exklusive moms), och det angavs att inga anbud över det beloppet skulle beaktas. När institutet hade tagit emot ett anbud för två av de tre begärda produkterna undertecknade man ett servicekontrakt värt 97 410 euro. Betalningarna under 2016 uppgick till 73 057 euro. |
| --- | --- |

19.

I inbjudan att lämna anbud enligt ett förhandlat förfarande med en enda anbudsgivare för tillhandahållande av underhåll av och support för it-verktyg fanns ett maximipris för alla de tre fastställda produkterna på 81 000 euro (exklusive moms), och det angavs att inga anbud över det beloppet skulle beaktas. När institutet hade tagit emot ett anbud för två av de tre begärda produkterna undertecknade man ett servicekontrakt värt 97 410 euro. Betalningarna under 2016 uppgick till 73 057 euro.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 20. | I januari 2016 offentliggjorde institutet en extern utvärdering. Slutsatsen i den var att institutets verksamhet stämde överens med dess uppdrag och att dess förvaltning fungerar relativt väl i fråga om styrning och effektivitet. I utvärderingen fanns dock flera rekommendationer om hur man bör förbättra institutets verksamhet, till exempel genom att göra tydligare prioriteringar, rikta verksamheten mer på institutets output, utveckla synergieffekter med berörda externa aktörer samt genom att stärka styrelsens roll och klargöra expertforumets roll. Institutet har påbörjat genomförandet av en åtgärdsplan för att följa rekommendationerna. |
| --- | --- |

20.

I januari 2016 offentliggjorde institutet en extern utvärdering. Slutsatsen i den var att institutets verksamhet stämde överens med dess uppdrag och att dess förvaltning fungerar relativt väl i fråga om styrning och effektivitet. I utvärderingen fanns dock flera rekommendationer om hur man bör förbättra institutets verksamhet, till exempel genom att göra tydligare prioriteringar, rikta verksamheten mer på institutets output, utveckla synergieffekter med berörda externa aktörer samt genom att stärka styrelsens roll och klargöra expertforumets roll. Institutet har påbörjat genomförandet av en åtgärdsplan för att följa rekommendationerna.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  Ytterligare information om institutets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.eige.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från institutet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning III var fortfarande stor – 61 % (2014: 54 %). Det beror främst på den typ av verksamhet som institutet bedriver, som innebär att man handlar upp studier som sträcker sig över många månader och ofta pågår från ett år till ett annat. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning III var fortfarande stor – 61 % (2014: 54 %). Det beror främst på den typ av verksamhet som institutet bedriver, som innebär att man handlar upp studier som sträcker sig över många månader och ofta pågår från ett år till ett annat.

e.t.

---

INSTITUTETS SVAR

| 18. | Andelen överföringar i avdelning III låg kvar på samma nivå till följd av betydande utmaningar i samband med de fem berörda projekten som ledde till att de överfördes till 2017. Två av dessa projekt påverkades av förseningarna i samband med beslutet av rådets ordförandeskap (efter ändringen från Förenade kungariket till Estland) och de långa överläggningarna med kommissionen. Andra projekt inleddes senare än beräknat på grund av sena leveranser av tidigare projekt och studier som de nya projekten byggde på, och för att sökande som inte antagits invände mot tilldelningsbeslutet och nya utvärderingar måste göras.
  Vi menar att institutet, trots alla utmaningar som berodde på force majeure-faktorer och som inverkade negativt på genomförandet av institutets budget, lyckades minska överföringarna av driftsutgifter (C1) med över 9 procent, vilket är en prestation värd att nämna.
  När det gäller differentierade anslag är det viktigt att notera att institutet tidigare avråddes från att införa sådana på grund av budgetprincipen om ettårighet. Trots detta kommer vi att göra en genomförbarhetsanalys för att skapa en solid grund för ett framtida beslut om att införa eller inte införa differentierade anslag. |
| --- | --- |

18.

Andelen överföringar i avdelning III låg kvar på samma nivå till följd av betydande utmaningar i samband med de fem berörda projekten som ledde till att de överfördes till 2017. Två av dessa projekt påverkades av förseningarna i samband med beslutet av rådets ordförandeskap (efter ändringen från Förenade kungariket till Estland) och de långa överläggningarna med kommissionen. Andra projekt inleddes senare än beräknat på grund av sena leveranser av tidigare projekt och studier som de nya projekten byggde på, och för att sökande som inte antagits invände mot tilldelningsbeslutet och nya utvärderingar måste göras.

Vi menar att institutet, trots alla utmaningar som berodde på force majeure-faktorer och som inverkade negativt på genomförandet av institutets budget, lyckades minska överföringarna av driftsutgifter (C1) med över 9 procent, vilket är en prestation värd att nämna.

När det gäller differentierade anslag är det viktigt att notera att institutet tidigare avråddes från att införa sådana på grund av budgetprincipen om ettårighet. Trots detta kommer vi att göra en genomförbarhetsanalys för att skapa en solid grund för ett framtida beslut om att införa eller inte införa differentierade anslag.

| 19. | Vi noterar revisionsrättens kommentar om det problem som orsakades av ett administrativt fel som ledde till att beloppet som angavs i ramavtalet för varje del inte ändrades såsom borde ha skett. De undertecknade ramavtalen får inga konsekvenser för budgeten. Båda delarna har tilldelats samma entreprenör och de sökande informerades som sig bör under upphandlingsfasen.
  Institutet föredrog att gå vidare med ett enda ramavtal eftersom marknaden för den specifika upphandlingen var mycket liten, vilket begränsade antalet kvalificerade och duktiga entreprenörer. Lösningen med ett enda ramavtal gav en bättre garanti för kvalitet och kontinuitet för detta specifika projekt, som hade kunnat äventyras om ett kaskadförfarande eller ett nytt upphandlingsförfarande inom ramen för ett multipelt ramavtal hade valts.
  För att följa principen om sund ekonomisk förvaltning har vi ändrat i de berörda mallarna för tekniska specifikationer. Under tiden kommer vi att minska risken genom att ange ett högsta antal arbetsdagar i framtida begäranden om specifika tjänster. |
| --- | --- |

19.

Vi noterar revisionsrättens kommentar om det problem som orsakades av ett administrativt fel som ledde till att beloppet som angavs i ramavtalet för varje del inte ändrades såsom borde ha skett. De undertecknade ramavtalen får inga konsekvenser för budgeten. Båda delarna har tilldelats samma entreprenör och de sökande informerades som sig bör under upphandlingsfasen.

Institutet föredrog att gå vidare med ett enda ramavtal eftersom marknaden för den specifika upphandlingen var mycket liten, vilket begränsade antalet kvalificerade och duktiga entreprenörer. Lösningen med ett enda ramavtal gav en bättre garanti för kvalitet och kontinuitet för detta specifika projekt, som hade kunnat äventyras om ett kaskadförfarande eller ett nytt upphandlingsförfarande inom ramen för ett multipelt ramavtal hade valts.

För att följa principen om sund ekonomisk förvaltning har vi ändrat i de berörda mallarna för tekniska specifikationer. Under tiden kommer vi att minska risken genom att ange ett högsta antal arbetsdagar i framtida begäranden om specifika tjänster.

| 20. | Vi noterar revisionsrättens kommentar. Eftersom anbudsgivaren har ensamrätt på programvaran som institutet använder, valdes ett exceptionellt förhandlat förfarande dit en anbudsgivare bjöds in. Under det förhandlade förfarandet gjordes justeringar i den ursprungliga begäran och ytterligare tjänster planerades i enlighet med institutets ökade behov och tillgängliga budgetmedel samt på grund av att anbudsgivaren inte kunde leverera en av de tre produkter som institutet ursprungligen begärt. |
| --- | --- |

20.

Vi noterar revisionsrättens kommentar. Eftersom anbudsgivaren har ensamrätt på programvaran som institutet använder, valdes ett exceptionellt förhandlat förfarande dit en anbudsgivare bjöds in. Under det förhandlade förfarandet gjordes justeringar i den ursprungliga begäran och ytterligare tjänster planerades i enlighet med institutets ökade behov och tillgängliga budgetmedel samt på grund av att anbudsgivaren inte kunde leverera en av de tre produkter som institutet ursprungligen begärt.

| 21. | Vi noterar revisionsrättens kommentar. Vissa tidiga åtgärder har redan genomförts, t.ex. strategin för kunskapshantering och kommunikation 2016–2018, som styrelsen antog den 18 maj 2016. Det samlade programdokumentet innefattar utförliga åtgärder för kommunikation och ökad övervakning av förbrukning, utgångsvärden för mätning av resultatindikatorer fastställdes 2016. |
| --- | --- |

21.

Vi noterar revisionsrättens kommentar. Vissa tidiga åtgärder har redan genomförts, t.ex. strategin för kunskapshantering och kommunikation 2016–2018, som styrelsen antog den 18 maj 2016. Det samlade programdokumentet innefattar utförliga åtgärder för kommunikation och ökad övervakning av förbrukning, utgångsvärden för mätning av resultatindikatorer fastställdes 2016.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/126 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/126

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2016 med myndighetens svar

(2017/C 417/20)

INLEDNING

| 1. | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa, nedan kallad myndigheten) ligger i Frankfurt och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden och att främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare. |
| --- | --- |

1.

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa, nedan kallad myndigheten) ligger i Frankfurt och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden och att främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 20,2 | 21,8 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 133 | 139 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro)

20,2

21,8

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

133

139

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

Övrigt

| 16. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras till 40 % med medel från Europeiska unionen, och resterande 60 % finansieras med direkta bidrag från EU:s medlemsstater. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU. |
| --- | --- |

16.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras till 40 % med medel från Europeiska unionen, och resterande 60 % finansieras med direkta bidrag från EU:s medlemsstater. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU.

| 17. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

17.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

1

(2)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: https://eiopa.europa.eu/.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Andelen gjorda åtaganden var generellt stor – 95 %. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var också fortsatt stor – 5,6  miljoner euro, dvs. 26 % (2013: 5,2  miljoner euro eller 28 %), särskilt när det gäller driftsbudgeten (avdelning III) – 4,7  miljoner euro, dvs. 66 % (2013: 3,7  miljoner euro eller 85 %). Överföringarna gällde främst särskilda kontrakt med ett sammanlagt värde på 2,4  miljoner euro som ingicks sent på året, särskilt för den pågående utvecklingen och underhållet av en databas (1,8  miljoner euro) och andra it-tjänster som ska levereras under 2015. En del av de gjorda åtaganden som fördes över gäller budgetöverföringar som gjordes i november och december 2014 när myndigheten ökade driftsbudgeten (avdelning III) med 1,1 miljon euro (19 %) (1) genom överföringar från personalbudgeten (avdelning I) på 858 828 euro (2) och från de administrativa utgifterna (avdelning II) på 266 360 euro (3). Meningen var att överföringarna skulle kompensera för underskott i myndighetens budget för 2015 efter det beslut om kraftiga budgetnedskärningar från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet. Underskotten skulle ha gjort det omöjligt för myndigheten att fortsätta genomföra sin fleråriga it-strategi, som var en av dess kärnverksamheter. | e.t. |
| 2014 | Trots att budgetöverföringar, överföringar och tillhörande åtaganden är i linje med de särskilda bestämmelserna i EU:s budgetförordning och genomfördes efter beslut av styrelsen strider omfattningen av 2015 års verksamheter som ska täckas av anslag från 2014 mot principen om budgetens ettårighet. De medel som görs tillgängliga i myndighetens årliga budgetar bör anpassas bättre till de ekonomiska behoven för genomförandet av den fleråriga it-strategin. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

Andelen gjorda åtaganden var generellt stor – 95 %. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var också fortsatt stor – 5,6  miljoner euro, dvs. 26 % (2013: 5,2  miljoner euro eller 28 %), särskilt när det gäller driftsbudgeten (avdelning III) – 4,7  miljoner euro, dvs. 66 % (2013: 3,7  miljoner euro eller 85 %). Överföringarna gällde främst särskilda kontrakt med ett sammanlagt värde på 2,4  miljoner euro som ingicks sent på året, särskilt för den pågående utvecklingen och underhållet av en databas (1,8  miljoner euro) och andra it-tjänster som ska levereras under 2015. En del av de gjorda åtaganden som fördes över gäller budgetöverföringar som gjordes i november och december 2014 när myndigheten ökade driftsbudgeten (avdelning III) med 1,1 miljon euro (19 %) (1) genom överföringar från personalbudgeten (avdelning I) på 858 828 euro (2) och från de administrativa utgifterna (avdelning II) på 266 360 euro (3). Meningen var att överföringarna skulle kompensera för underskott i myndighetens budget för 2015 efter det beslut om kraftiga budgetnedskärningar från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet. Underskotten skulle ha gjort det omöjligt för myndigheten att fortsätta genomföra sin fleråriga it-strategi, som var en av dess kärnverksamheter.

e.t.

2014

Trots att budgetöverföringar, överföringar och tillhörande åtaganden är i linje med de särskilda bestämmelserna i EU:s budgetförordning och genomfördes efter beslut av styrelsen strider omfattningen av 2015 års verksamheter som ska täckas av anslag från 2014 mot principen om budgetens ettårighet. De medel som görs tillgängliga i myndighetens årliga budgetar bör anpassas bättre till de ekonomiska behoven för genomförandet av den fleråriga it-strategin.

Har genomförts

---

(1)  2015: 0,6 miljoner euro (16 %).

(2)  2015: 317 737 euro.

(3)  2015: 322 737 euro.

---

MYNDIGHETENS SVAR

Myndigheten har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/131 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/131

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) för budgetåret 2016 med institutets svar

(2017/C 417/21)

INLEDNING

| 1. | Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT, nedan kallat institutet) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (1). Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och EU:s innovationsförmåga. Institutet beviljar bidrag till ett ökande antal ”kunskaps- och innovationsgrupper” (nedan kallade KI-grupper) som kopplar ihop sektorerna för högre utbildning, forskning och näringsliv med varandra i syfte att därigenom stärka innovation och företagande. Kunskaps- och innovationsgrupperna samordnar verksamheter som bedrivs av hundratals partner. Bidragen från institutet ersätter partnernas kostnader och kostnader för KI-gruppernas verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT, nedan kallat institutet) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (1). Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och EU:s innovationsförmåga. Institutet beviljar bidrag till ett ökande antal ”kunskaps- och innovationsgrupper” (nedan kallade KI-grupper) som kopplar ihop sektorerna för högre utbildning, forskning och näringsliv med varandra i syfte att därigenom stärka innovation och företagande. Kunskaps- och innovationsgrupperna samordnar verksamheter som bedrivs av hundratals partner. Bidragen från institutet ersätter partnernas kostnader och kostnader för KI-gruppernas verksamhet.

| 2. | Tabellerna 1–3 visar nyckeltal för utvecklingen av institutets budget och personal (2).

  Tabell 1


  Nyckeltal för institutet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 232 | 283 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4)

  (fasta tjänster) | 50
  (62) | 59
  (63) |

2.

Tabellerna 1–3 visar nyckeltal för utvecklingen av institutets budget och personal (2).

Tabell 1

Nyckeltal för institutet

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

232

283

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

(fasta tjänster)

50

(62)

59

(63)

Tabell 2

Nyckeltalens utveckling sedan 2011

Image

Tabell 3

Institutets nyckeltal för 2016 per aktör

Image

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | institutets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

institutets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att institutets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att institutets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och institutets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Institutets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och institutets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Institutets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma institutets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma institutets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida institutets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida institutets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer institutets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer institutets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende institutets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende institutets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

Övrigt

Betydande brister i de upphandlingsförfaranden som KI-gruppernas rättsliga enheter använde

| 16. | KI-grupperna samordnas och företräds av KI-gruppernas rättsliga enheter, som finansieras nästan helt av institutet. Vid revisionen ägnade revisionsrätten särskild uppmärksamhet åt de upphandlingsförfaranden som genomfördes av dessa enheter och som den anser är ett högriskområde. |
| --- | --- |

16.

KI-grupperna samordnas och företräds av KI-gruppernas rättsliga enheter, som finansieras nästan helt av institutet. Vid revisionen ägnade revisionsrätten särskild uppmärksamhet åt de upphandlingsförfaranden som genomfördes av dessa enheter och som den anser är ett högriskområde.

| 17. | Enligt bidragsöverenskommelsen från 2015 ska KI-gruppernas rättsliga enheter och KI-gruppernas partner garantera att all upphandling ger bästa valuta för pengarna eller, när så är lämpligt, görs till lägsta möjliga pris. För alla kontrakt på mer än 60 000 euro anger bidragsöverenskommelsen att KI-gruppernas rättsliga enheter och KI-gruppernas partner ska inbjuda åtminstone tre ekonomiska aktörer att lämna anbud och dokumentera upphandlingsförfarandet och visa att det varit öppet för insyn. Revisionsrätten granskade ett urval upphandlingsförfaranden till ett värde av cirka 7 miljoner euro som hade genomförts av KI-gruppernas rättsliga enheter och som finansierades helt av institutet. Revisionen visade på stora brister, till exempel direkt tilldelning av kontrakt, avsaknad av centrala delar i den offentliga upphandlingen, betydande förlängningar eller ökningar av omfattningen av de ursprungliga kontrakten, kontrakt på obegränsad tid och/eller med obegränsad volym eller kvalitet/pris-viktningar som upphävde priskonkurrensen. Betalningarna 2016 för dessa oriktiga upphandlingsförfaranden uppgick till 2,2 miljoner euro. Institutet hade också identifierat upphandlingsbrister när det gällde en av KI-gruppernas rättsliga enheter och antagit en åtgärdsplan för att förbättra framtida upphandlingsförfaranden vid alla KI-gruppernas rättsliga enheter. |
| --- | --- |

17.

Enligt bidragsöverenskommelsen från 2015 ska KI-gruppernas rättsliga enheter och KI-gruppernas partner garantera att all upphandling ger bästa valuta för pengarna eller, när så är lämpligt, görs till lägsta möjliga pris. För alla kontrakt på mer än 60 000 euro anger bidragsöverenskommelsen att KI-gruppernas rättsliga enheter och KI-gruppernas partner ska inbjuda åtminstone tre ekonomiska aktörer att lämna anbud och dokumentera upphandlingsförfarandet och visa att det varit öppet för insyn. Revisionsrätten granskade ett urval upphandlingsförfaranden till ett värde av cirka 7 miljoner euro som hade genomförts av KI-gruppernas rättsliga enheter och som finansierades helt av institutet. Revisionen visade på stora brister, till exempel direkt tilldelning av kontrakt, avsaknad av centrala delar i den offentliga upphandlingen, betydande förlängningar eller ökningar av omfattningen av de ursprungliga kontrakten, kontrakt på obegränsad tid och/eller med obegränsad volym eller kvalitet/pris-viktningar som upphävde priskonkurrensen. Betalningarna 2016 för dessa oriktiga upphandlingsförfaranden uppgick till 2,2 miljoner euro. Institutet hade också identifierat upphandlingsbrister när det gällde en av KI-gruppernas rättsliga enheter och antagit en åtgärdsplan för att förbättra framtida upphandlingsförfaranden vid alla KI-gruppernas rättsliga enheter.

| 18. | För närvarande råder det rättslig osäkerhet om huruvida KI-gruppernas rättsliga enheter är upphandlande myndigheter (8). Om det vore fallet skulle de vara skyldiga att tillämpa reglerna för offentlig upphandling i direktiv 2004/18/EG (9) som är strängare än reglerna i bidragsöverenskommelsen. Institutet diskuterar för närvarande frågan med kommissionens avdelningar för att få framtida rättslig säkerhet om KI-gruppernas rättsliga enheter. |
| --- | --- |

18.

För närvarande råder det rättslig osäkerhet om huruvida KI-gruppernas rättsliga enheter är upphandlande myndigheter (8). Om det vore fallet skulle de vara skyldiga att tillämpa reglerna för offentlig upphandling i direktiv 2004/18/EG (9) som är strängare än reglerna i bidragsöverenskommelsen. Institutet diskuterar för närvarande frågan med kommissionens avdelningar för att få framtida rättslig säkerhet om KI-gruppernas rättsliga enheter.

Kapacitet att hantera den ökade arbetsbelastningen

| 19. | Trots den stora ökningen av budgeten, från 309 miljoner euro (2008–2013) till 2,4 miljarder euro (2014–2020), och trots att antalet KI-grupper i slutet av 2016 hade ökat från tre till sex, planeras ingen större ökning av antalet tjänster (se tabell 2). Revisionsrätten påpekade i sin särskilda rapport nr 4/2016 (10) att det finns risk för att institutet inte kommer att ha tillräckligt med kapacitet för att hantera den ökade arbetsbelastningen. Institutets tillförordnade direktör hänvisade till den risken i institutets årliga verksamhetsrapport för 2015. |
| --- | --- |

19.

Trots den stora ökningen av budgeten, från 309 miljoner euro (2008–2013) till 2,4 miljarder euro (2014–2020), och trots att antalet KI-grupper i slutet av 2016 hade ökat från tre till sex, planeras ingen större ökning av antalet tjänster (se tabell 2). Revisionsrätten påpekade i sin särskilda rapport nr 4/2016 (10) att det finns risk för att institutet inte kommer att ha tillräckligt med kapacitet för att hantera den ökade arbetsbelastningen. Institutets tillförordnade direktör hänvisade till den risken i institutets årliga verksamhetsrapport för 2015.

| 20. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

20.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 21. | Revisionsrätten konstaterade brister i efterhandskontroller av upphandlingsförfaranden som genomförts av KI-gruppernas rättsliga enheter. Vid minst en av KI-gruppernas rättsliga enheter var urvalet upphandlingsförfaranden som skulle kontrolleras inte representativt för populationen. Dessutom kom revisionsrätten fram till en annan slutsats om lagligheten och korrektheten i två upphandlingsförfaranden. I dessa fall godkände institutet direkttilldelning eller för lång kontraktsförlängning. |
| --- | --- |

21.

Revisionsrätten konstaterade brister i efterhandskontroller av upphandlingsförfaranden som genomförts av KI-gruppernas rättsliga enheter. Vid minst en av KI-gruppernas rättsliga enheter var urvalet upphandlingsförfaranden som skulle kontrolleras inte representativt för populationen. Dessutom kom revisionsrätten fram till en annan slutsats om lagligheten och korrektheten i två upphandlingsförfaranden. I dessa fall godkände institutet direkttilldelning eller för lång kontraktsförlängning.

| 22. | Kommissionens tjänst för internrevision drog i sin granskning i december 2016 av förvaltningen av bidrag från Horisont 2020 slutsatsen att institutet helt hade anpassat sitt arbete till Horisont 2020-reglerna och i synnerhet till reglerna för deltagande, och att institutets kontroller av etableringsprocessen i allmänhet har gett nya KI-grupper ett ändamålsenligt stöd. Tjänsten för internrevision konstaterade även att det krävs omedelbara åtgärder för att säkerställa en stabil tillämpning av den rättsliga ramen för Horisont 2020 och ytterligare förbättra etableringsprocessen för nya KI-grupper. Institutet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

22.

Kommissionens tjänst för internrevision drog i sin granskning i december 2016 av förvaltningen av bidrag från Horisont 2020 slutsatsen att institutet helt hade anpassat sitt arbete till Horisont 2020-reglerna och i synnerhet till reglerna för deltagande, och att institutets kontroller av etableringsprocessen i allmänhet har gett nya KI-grupper ett ändamålsenligt stöd. Tjänsten för internrevision konstaterade även att det krävs omedelbara åtgärder för att säkerställa en stabil tillämpning av den rättsliga ramen för Horisont 2020 och ytterligare förbättra etableringsprocessen för nya KI-grupper. Institutet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 23. | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II – 0,4 miljoner euro eller 40 % (2015: 0,4 miljoner euro eller 44 %). Överföringarna gäller främst kontrakt för it-tjänster som sträcker sig längre än till årets slut och för möten för vilka fakturor ännu inte hade kommit. |
| --- | --- |

23.

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II – 0,4 miljoner euro eller 40 % (2015: 0,4 miljoner euro eller 44 %). Överföringarna gäller främst kontrakt för it-tjänster som sträcker sig längre än till årets slut och för möten för vilka fakturor ännu inte hade kommit.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 24. | Bidragen för perioden 2015 tilldelades först i april 2015 och bidragsöverenskommelsen undertecknades i juni och juli 2015. För perioden 2016 tilldelades bidragen och undertecknades bidragsöverenskommelsen i april 2016. Trots en förbättring 2016 leder dessa förseningar av bidragstilldelningsbeslut och undertecknande till osäkerhet och undergräver partnernas vilja att avsätta resurser och inleda sina verksamheter i början av året. |
| --- | --- |

24.

Bidragen för perioden 2015 tilldelades först i april 2015 och bidragsöverenskommelsen undertecknades i juni och juli 2015. För perioden 2016 tilldelades bidragen och undertecknades bidragsöverenskommelsen i april 2016. Trots en förbättring 2016 leder dessa förseningar av bidragstilldelningsbeslut och undertecknande till osäkerhet och undergräver partnernas vilja att avsätta resurser och inleda sina verksamheter i början av året.

| 25. | I de senaste ansökningsomgångarna för nya KI-grupper, för vilka ämnesområdena fastställdes i institutets strategiska innovationsprogram för åren 2014–2020, var konkurrensen begränsad. Ansökningsomgången 2014 för nya KI-grupper (Hälsa och Råmaterial) resulterade i endast sju förslag. Vid ansökningsomgången 2016 för två ytterligare KI-grupper (Livsmedel och Produktion med mervärde) kom tre förslag, och det enda förslaget som gällde Produktion med mervärde blev av kvalitetsskäl inte utvalt. |
| --- | --- |

25.

I de senaste ansökningsomgångarna för nya KI-grupper, för vilka ämnesområdena fastställdes i institutets strategiska innovationsprogram för åren 2014–2020, var konkurrensen begränsad. Ansökningsomgången 2014 för nya KI-grupper (Hälsa och Råmaterial) resulterade i endast sju förslag. Vid ansökningsomgången 2016 för två ytterligare KI-grupper (Livsmedel och Produktion med mervärde) kom tre förslag, och det enda förslaget som gällde Produktion med mervärde blev av kvalitetsskäl inte utvalt.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 26. | Institutet bytte direktör fyra gånger från sitt inrättande 2008 fram till juli 2014. Sedan augusti 2014 har institutet en tillförordnad direktör, och även en annan chefstjänst innehas sedan februari 2013 av en tillförordnad chef. Detta strider inte bara mot tjänsteföreskrifterna, som anger att förordnandetiden får vara högst ett år, utan de täta bytena och långa tillfälliga lösningarna skapar också osäkerhet hos berörda parter och försvagar den strategiska kontinuiteten. |
| --- | --- |

26.

Institutet bytte direktör fyra gånger från sitt inrättande 2008 fram till juli 2014. Sedan augusti 2014 har institutet en tillförordnad direktör, och även en annan chefstjänst innehas sedan februari 2013 av en tillförordnad chef. Detta strider inte bara mot tjänsteföreskrifterna, som anger att förordnandetiden får vara högst ett år, utan de täta bytena och långa tillfälliga lösningarna skapar också osäkerhet hos berörda parter och försvagar den strategiska kontinuiteten.

| 27. | Institutet är en viktig aktör i Horisont 2020-programmet, med en budget på 2,4 miljarder euro för perioden 2014–2020. Kommissionen har inrättat ett gemensamt stödcentrum för Horisont 2020 för att uppnå en harmonisering mellan de olika verkställande organ som genomför programmet vilket omfattar olika aspekter som juridiska tjänster, it-verktyg, bidragsförvaltning, spridning och utnyttjande av forskningsresultat osv. Men till skillnad från andra organ, som kommissionens genomförandeorgan och offentlig–privata partnerskap, har institutet inte direkt tillgång till stödcentrumet utan måste få ett godkännande i varje enskilt fall från det ansvariga generaldirektoratet vid kommissionen. Denna begränsning påverkar effektiviteten i institutets verksamhet. |
| --- | --- |

27.

Institutet är en viktig aktör i Horisont 2020-programmet, med en budget på 2,4 miljarder euro för perioden 2014–2020. Kommissionen har inrättat ett gemensamt stödcentrum för Horisont 2020 för att uppnå en harmonisering mellan de olika verkställande organ som genomför programmet vilket omfattar olika aspekter som juridiska tjänster, it-verktyg, bidragsförvaltning, spridning och utnyttjande av forskningsresultat osv. Men till skillnad från andra organ, som kommissionens genomförandeorgan och offentlig–privata partnerskap, har institutet inte direkt tillgång till stödcentrumet utan måste få ett godkännande i varje enskilt fall från det ansvariga generaldirektoratet vid kommissionen. Denna begränsning påverkar effektiviteten i institutets verksamhet.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 28. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

28.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 97, 9.4.2008, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om institutets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.eit.europa.eu

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från institutet.

Källa

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

(8)  Artikel 1.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114).

8

(9)  Artiklarna 7 och 9 i direktiv 2004/18/EG ändrat genom kommissionens förordning (EU) nr 1336/2013.

9

(10)  Särskild rapport nr 4/2016: Europeiska institutet för innovation och teknik måste ändra sitt arbetssätt och delar av sin utformning för att få de förväntade effekterna.

10

Europeiska institutet för innovation och teknik måste ändra sitt arbetssätt och delar av sin utformning för att få de förväntade effekterna.

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Bidragsöverenskommelserna angav inga individuella gränser för specifika kostnadskategorier (t.ex. personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.). | Pågår (1) |
| 2014 | Institutet överskattade sina budgetmässiga behov för 2014 med 13,1  miljoner euro eller 5,6  % (2013: 3,4  miljoner euro eller 2,5  %) och gjorde åtaganden för endast 220 miljoner euro av det tillgängliga beloppet på 233,1  miljoner euro. Den låga genomförandegraden beror främst på outnyttjade bidragsanslag (11,4  miljoner euro) till finansiering av kunskaps- och innovationsgruppernas verksamheter. I KI-gruppernas affärsplaner, som låg till grund för de överenskommelser som ingicks, fanns inga krav på att alla institutets tillgängliga anslag för 2014 måste användas. De outnyttjade anslagen kommer att tas upp på nytt i institutets budget för 2015–2017 i enlighet med institutets budgetförordning. | Pågår (2) |
| 2014 | KI-grupperna ska utveckla strategier för finansiell hållbarhet men de är fortfarande, efter fem verksamhetsår, helt beroende av finansieringen från institutet och sina partner. | Pågår (3) |
| 2014 | Sedan institutet inrättades 2009 har det haft en hög personalomsättning och ledningen har bytts ut flera gånger. Två av de tre enhetschefstjänsterna har varit vakanta sedan 2013. Den ena är tillfälligt besatt sedan 2013, vilket strider mot tjänsteföreskrifterna som föreskriver en period på högst ett år. Den andra innehas för närvarande av den operativa chefen som även är tillförordnad direktör och som alltså har tre roller samtidigt. | Pågår |
| 2014 | Situationen har visserligen förbättrats sedan 2013, men 20 % av tjänsterna i tjänsteförteckningen var fortfarande vakanta i slutet av 2014 (jämfört med en tredjedel 2013). | Har genomförts |
| 2015 | År 2015 informerade institutet KI-grupperna om att dess ekonomiska bidrag under de första fem åren (2010–2014) inte överskred den övre gränsen på 25 % av deras respektive totala utgifter. Men eftersom KI-gruppernas kompletterande verksamhet är dåligt definierad var det svårt att bedöma om de kostnader som är knutna till den kompletterande verksamheten bör godkännas eller inte som en del av institutets maximala bidrag. | Har genomförts |
| 2015 | I särskild rapport nr 4/2016 drog revisionsrätten slutsatsen att finansieringskravet att institutets bidrag till KI-grupperna inte ska överstiga 25 % ger litet eller inget mervärde, och om det togs bort skulle det undanröja en stor del av den operativa och finansiella rapporteringsbördan för KI-gruppernas partner (4). | Pågår |
| 2015 | Det intyg om redovisning som KI-gruppernas partner ska lämna om de begär mer än 325 000 euro i ersättning ska bidra till institutets förhandskontroll av kostnadsredovisningar. Kvaliteten på de här intygen varierar dock stort, vilket begränsar den säkerhet som kan uppnås genom dem och innebär att institutet måste genomföra ytterligare kontroller. | Pågår |
| 2015 | Enligt inrättandeförordningen ska institutet ”anskaffa medel från offentliga och privata källor och använda sina resurser i enlighet med denna förordning. Institutet ska särskilt eftersträva att en betydande och ökande andel av budgeten hämtas från privata källor och från intäkter som genereras av dess egen verksamhet.” Trots denna bestämmelse som tydligt handlar om institutets budget svarade bidraget från finansieringsramen Horisont 2020 för 99 % av dess budget för 2015. | Har inte genomförts (5) |
| 2015 | Trots att institutet får ta upp outnyttjade anslag på nytt (anslag som det inte har ingått åtaganden för under året eller som drogs tillbaka vid årets slut) i de följande tre årens budgetar, hade det inte i tid anpassat sina processer för att på nytt ta upp de 26,6  miljoner euro som fanns tillgängliga från bidragsöverenskommelserna 2014 i budgetarna för 2015–2017. Anslagen är ett resultat av att KI-grupperna utnyttjade mindre medel än förväntat. | Pågår (6) |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II – 0,4  miljoner euro eller 44 % (2014: 0,5  miljoner euro eller 36 %). Överföringarna gäller främst kontrakt för it-tjänster som sträcker sig efter årets slut och för möten för vilka fakturor ännu inte hade kommit. | e.t. |
| 2015 | Kommissionens ursprungliga mål för när institutet skulle bli ekonomiskt självbestämmande var 2010. Men det blev endast delvis ekonomiskt självbestämmande i juni 2011 på villkor att generaldirektorat för utbildning och kultur (som är ansvarigt för institutet) fortsatte att förhandsgodkänna bidragsrelaterade transaktioner och upphandlingar på mer än 60 000 euro. | Pågår |
| 2015 | Bidragsöverenskommelserna för 2014 med de tre KI-grupperna undertecknades efter det att de bidragsfinansierade åtgärderna hade påbörjats den 1 januari 2014. Ändringar som inbegrep 38 miljoner euro i ytterligare medel som först undertecknades i februari 2014 undertecknades inte förrän i slutet av mars 2014. | e.t. |
| 2015 | Institutet finansierar EIT Digital Master-program som 16 europeiska universitet medverkar i. Modellen för att ersätta universitetens kostnader är en kombination av ett engångsbelopp på högst 8 000 euro per student (enligt bestämmelserna för programmet Erasmus Mundus) och ersättning för de faktiska kostnaderna inklusive schablonbaserade indirekta kostnader. I genomsnitt betalades 15 000 euro ut per student till universiteten 2015 på den grunden (inklusive engångsbeloppet). Modellen har dock aldrig fastställts formellt och gör inte att man kan skilja mellan verksamheter som täcks av engångsbeloppet och dem som får ersättning baserad på de faktiska kostnaderna. Institutet bör ha en tydlig och formellt definierad modell som bygger på en gemensam metod för att redovisa kostnader som ett enda styrkt engångsbelopp. | Pågår (7) |
| 2015 | Baserat på ett beslut i nämnden för tillsyn över KI-grupper betalade en juridisk person i en KI-grupp ut bruttobonusar på 646 000 euro till 55 av sina anställda (enskilda bonusar på så mycket som 100 000 euro) som institutet ersatte till 100 %. Det är ovanligt att man betalar sådana bonusar med enbart offentliga medel, och bonusarna bör beaktas när det gäller det tak för institutets finansiering av enskildas löner som kommer att tillämpas från och med bidragsöverenskommelsen 2016. | e.t. |
| 2015 | Principen om sund ekonomisk förvaltning åsidosattes när en KI-partner upphandlade PR-tjänster med dagliga ersättningar på mellan 800 och 3 250 euro per person, vilka institutet ersatte fullt ut (8). | Har inte genomförts |
| 2015 | Institutet använde ett av kommissionens ramavtal när det anordnade innovationskonferenser som hölls 2015 och 2016. Med ramavtalet lades tjänster ut på underleverantörer trots att ramavtalet inte angav några priser för dessa tjänster. De arvoden som man enades om för dessa tjänster ligger mellan 800 euro per dag för en yngre konsult och 2 250 euro per dag för en chefskonsult (nästan fyra gånger det arvode som man enades om för en högre chef i ramavtalet). Kostnaden för tjänster som upphandlats till sådana arvoden uppgår till mer än 100 000 euro per konferens. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

Bidragsöverenskommelserna angav inga individuella gränser för specifika kostnadskategorier (t.ex. personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.).

Pågår (1)

2014

Institutet överskattade sina budgetmässiga behov för 2014 med 13,1  miljoner euro eller 5,6  % (2013: 3,4  miljoner euro eller 2,5  %) och gjorde åtaganden för endast 220 miljoner euro av det tillgängliga beloppet på 233,1  miljoner euro. Den låga genomförandegraden beror främst på outnyttjade bidragsanslag (11,4  miljoner euro) till finansiering av kunskaps- och innovationsgruppernas verksamheter. I KI-gruppernas affärsplaner, som låg till grund för de överenskommelser som ingicks, fanns inga krav på att alla institutets tillgängliga anslag för 2014 måste användas. De outnyttjade anslagen kommer att tas upp på nytt i institutets budget för 2015–2017 i enlighet med institutets budgetförordning.

Pågår (2)

2014

KI-grupperna ska utveckla strategier för finansiell hållbarhet men de är fortfarande, efter fem verksamhetsår, helt beroende av finansieringen från institutet och sina partner.

Pågår (3)

2014

Sedan institutet inrättades 2009 har det haft en hög personalomsättning och ledningen har bytts ut flera gånger. Två av de tre enhetschefstjänsterna har varit vakanta sedan 2013. Den ena är tillfälligt besatt sedan 2013, vilket strider mot tjänsteföreskrifterna som föreskriver en period på högst ett år. Den andra innehas för närvarande av den operativa chefen som även är tillförordnad direktör och som alltså har tre roller samtidigt.

Pågår

2014

Situationen har visserligen förbättrats sedan 2013, men 20 % av tjänsterna i tjänsteförteckningen var fortfarande vakanta i slutet av 2014 (jämfört med en tredjedel 2013).

Har genomförts

2015

År 2015 informerade institutet KI-grupperna om att dess ekonomiska bidrag under de första fem åren (2010–2014) inte överskred den övre gränsen på 25 % av deras respektive totala utgifter. Men eftersom KI-gruppernas kompletterande verksamhet är dåligt definierad var det svårt att bedöma om de kostnader som är knutna till den kompletterande verksamheten bör godkännas eller inte som en del av institutets maximala bidrag.

Har genomförts

2015

I särskild rapport nr 4/2016 drog revisionsrätten slutsatsen att finansieringskravet att institutets bidrag till KI-grupperna inte ska överstiga 25 % ger litet eller inget mervärde, och om det togs bort skulle det undanröja en stor del av den operativa och finansiella rapporteringsbördan för KI-gruppernas partner (4).

Pågår

2015

Det intyg om redovisning som KI-gruppernas partner ska lämna om de begär mer än 325 000 euro i ersättning ska bidra till institutets förhandskontroll av kostnadsredovisningar. Kvaliteten på de här intygen varierar dock stort, vilket begränsar den säkerhet som kan uppnås genom dem och innebär att institutet måste genomföra ytterligare kontroller.

Pågår

2015

Enligt inrättandeförordningen ska institutet ”anskaffa medel från offentliga och privata källor och använda sina resurser i enlighet med denna förordning. Institutet ska särskilt eftersträva att en betydande och ökande andel av budgeten hämtas från privata källor och från intäkter som genereras av dess egen verksamhet.” Trots denna bestämmelse som tydligt handlar om institutets budget svarade bidraget från finansieringsramen Horisont 2020 för 99 % av dess budget för 2015.

Har inte genomförts (5)

2015

Trots att institutet får ta upp outnyttjade anslag på nytt (anslag som det inte har ingått åtaganden för under året eller som drogs tillbaka vid årets slut) i de följande tre årens budgetar, hade det inte i tid anpassat sina processer för att på nytt ta upp de 26,6  miljoner euro som fanns tillgängliga från bidragsöverenskommelserna 2014 i budgetarna för 2015–2017. Anslagen är ett resultat av att KI-grupperna utnyttjade mindre medel än förväntat.

Pågår (6)

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II – 0,4  miljoner euro eller 44 % (2014: 0,5  miljoner euro eller 36 %). Överföringarna gäller främst kontrakt för it-tjänster som sträcker sig efter årets slut och för möten för vilka fakturor ännu inte hade kommit.

e.t.

2015

Kommissionens ursprungliga mål för när institutet skulle bli ekonomiskt självbestämmande var 2010. Men det blev endast delvis ekonomiskt självbestämmande i juni 2011 på villkor att generaldirektorat för utbildning och kultur (som är ansvarigt för institutet) fortsatte att förhandsgodkänna bidragsrelaterade transaktioner och upphandlingar på mer än 60 000 euro.

Pågår

2015

Bidragsöverenskommelserna för 2014 med de tre KI-grupperna undertecknades efter det att de bidragsfinansierade åtgärderna hade påbörjats den 1 januari 2014. Ändringar som inbegrep 38 miljoner euro i ytterligare medel som först undertecknades i februari 2014 undertecknades inte förrän i slutet av mars 2014.

e.t.

2015

Institutet finansierar EIT Digital Master-program som 16 europeiska universitet medverkar i. Modellen för att ersätta universitetens kostnader är en kombination av ett engångsbelopp på högst 8 000 euro per student (enligt bestämmelserna för programmet Erasmus Mundus) och ersättning för de faktiska kostnaderna inklusive schablonbaserade indirekta kostnader. I genomsnitt betalades 15 000 euro ut per student till universiteten 2015 på den grunden (inklusive engångsbeloppet). Modellen har dock aldrig fastställts formellt och gör inte att man kan skilja mellan verksamheter som täcks av engångsbeloppet och dem som får ersättning baserad på de faktiska kostnaderna. Institutet bör ha en tydlig och formellt definierad modell som bygger på en gemensam metod för att redovisa kostnader som ett enda styrkt engångsbelopp.

Pågår (7)

2015

Baserat på ett beslut i nämnden för tillsyn över KI-grupper betalade en juridisk person i en KI-grupp ut bruttobonusar på 646 000 euro till 55 av sina anställda (enskilda bonusar på så mycket som 100 000 euro) som institutet ersatte till 100 %. Det är ovanligt att man betalar sådana bonusar med enbart offentliga medel, och bonusarna bör beaktas när det gäller det tak för institutets finansiering av enskildas löner som kommer att tillämpas från och med bidragsöverenskommelsen 2016.

e.t.

2015

Principen om sund ekonomisk förvaltning åsidosattes när en KI-partner upphandlade PR-tjänster med dagliga ersättningar på mellan 800 och 3 250 euro per person, vilka institutet ersatte fullt ut (8).

Har inte genomförts

2015

Institutet använde ett av kommissionens ramavtal när det anordnade innovationskonferenser som hölls 2015 och 2016. Med ramavtalet lades tjänster ut på underleverantörer trots att ramavtalet inte angav några priser för dessa tjänster. De arvoden som man enades om för dessa tjänster ligger mellan 800 euro per dag för en yngre konsult och 2 250 euro per dag för en chefskonsult (nästan fyra gånger det arvode som man enades om för en högre chef i ramavtalet). Kostnaden för tjänster som upphandlats till sådana arvoden uppgår till mer än 100 000 euro per konferens.

Pågår

---

(1)  Enligt institutet har tak fastställts för bidragsöverenskommelser 2016.

(2)  De budgetmässiga behoven för 2016 överskattades med 13,1 miljoner euro eller 5,0 % (2015: 25 miljoner euro eller 9,4 %), och institutet ingick åtaganden för endast 249,9 miljoner euro av det tillgängliga beloppet på 263 miljoner euro. De outnyttjade anslagen kan tas upp på nytt i institutets budget för 2017–2019.

(3)  Institutet finansierade i genomsnitt 90 % av de stödberättigande kostnader som KI-grupperna redovisade inom 2015 års bidragsöverenskommelser. De belopp som KI-grupperna fått in från andra källor uppgick till 2,5 % av de anslag de begärde från institutet.

(4)  Särskild rapport nr 4/2016: Europeiska institutet för innovation och teknik måste ändra sitt arbetssätt och delar av sin utformning för att få de förväntade effekterna.

(5)  Institutet tolkar fortfarande EIT-förordningen annorlunda, såsom framgår av dess svar från 2015.

(6)  År 2016 kunde inte institutet dra tillbaka 14 miljoner euro som fanns tillgängliga från bidragsöverenskommelsen för 2015. Dessa anslag kunde inte tas upp på nytt i institutets budgetar för 2016–2018.

(7)  I genomsnitt betalades 17 000 euro ut per helårsstudent till universiteten 2016 på grundval av den beskrivna modellen som kombinerade faktiska kostnader och engångsbelopp. Modellen fastställdes formellt i slutet av 2016 och kommer att tillämpas från 2017.

(8)  Under 2016 (2015 års bidragstransaktioner) ersatte institutet ett belopp på 410 000 euro som avsåg det kontraktet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 17. | EIT instämmer i att upphandlingsförfarandet för två KI-gruppers rättsliga enheter hade svagheter under det reviderade året (2015 års bidrag). EIT medgav detta och genomförde en pilotövervakning av upphandlingsförfarandena inom en rättslig enhet 2016, samt lämnade riktade rekommendationer för förbättringar på området. Den aktuella rättsliga enheten genomförde rekommendationerna 2016, reviderade sin policy och sina förfaranden för upphandling och erbjöd utbildning för den personal som ansvarar för upphandlingarna. Det kommer att leda till ökad säkerhet från och med 2017. Liknande övervakningsåtgärder har genomförts för samtliga KI-gruppers rättsliga enheter under 2017 och handlingsplaner för att förbättra verksamheten har införts. Institutet anser att betalningarna i fråga var lagliga och korrekta eftersom KI-gruppernas rättsliga enheter uppfyllde sin lagliga skyldighet att välja det ekonomiskt mest fördelaktiga beslutet och respekterade principerna om sund ekonomisk förvaltning för utgifterna i fråga. |
| --- | --- |

17.

EIT instämmer i att upphandlingsförfarandet för två KI-gruppers rättsliga enheter hade svagheter under det reviderade året (2015 års bidrag). EIT medgav detta och genomförde en pilotövervakning av upphandlingsförfarandena inom en rättslig enhet 2016, samt lämnade riktade rekommendationer för förbättringar på området. Den aktuella rättsliga enheten genomförde rekommendationerna 2016, reviderade sin policy och sina förfaranden för upphandling och erbjöd utbildning för den personal som ansvarar för upphandlingarna. Det kommer att leda till ökad säkerhet från och med 2017. Liknande övervakningsåtgärder har genomförts för samtliga KI-gruppers rättsliga enheter under 2017 och handlingsplaner för att förbättra verksamheten har införts. Institutet anser att betalningarna i fråga var lagliga och korrekta eftersom KI-gruppernas rättsliga enheter uppfyllde sin lagliga skyldighet att välja det ekonomiskt mest fördelaktiga beslutet och respekterade principerna om sund ekonomisk förvaltning för utgifterna i fråga.

| 18. | Institutets uppfattning har varit att KI-gruppernas rättsliga enheter inte omfattas av EU:s direktiv om offentlig upphandling. Institutet har dock nyligen erhållit motstridiga juridiska uppfattningar i frågan, vilket medför en osäkerhet om rättsläget. Oavsett vilken ställning KI-gruppernas rättsliga enheter har är det ändå viktigt att notera att enligt överenskommelserna om anslag mellan institutet och KI-grupperna är de juridiskt sett skyldiga att välja det ekonomiskt mest fördelaktiga beslutet. Dessa avtal bygger på modellöverenskommelsen för anslag inom Horisont 2020. Institutet kommer dessutom att i samråd med kommissionens enheter införa krav på att KI-gruppernas rättsliga enheter följer de allmänna principerna i EU:s direktiv om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

18.

Institutets uppfattning har varit att KI-gruppernas rättsliga enheter inte omfattas av EU:s direktiv om offentlig upphandling. Institutet har dock nyligen erhållit motstridiga juridiska uppfattningar i frågan, vilket medför en osäkerhet om rättsläget. Oavsett vilken ställning KI-gruppernas rättsliga enheter har är det ändå viktigt att notera att enligt överenskommelserna om anslag mellan institutet och KI-grupperna är de juridiskt sett skyldiga att välja det ekonomiskt mest fördelaktiga beslutet. Dessa avtal bygger på modellöverenskommelsen för anslag inom Horisont 2020. Institutet kommer dessutom att i samråd med kommissionens enheter införa krav på att KI-gruppernas rättsliga enheter följer de allmänna principerna i EU:s direktiv om offentlig upphandling.

| 19. | EIT instämmer i att institutets kapacitet är begränsad när det gäller antalet tjänster, i förhållande till de uppgifter och den budget som institutet tilldelats. EIT har redan begärt mer resurser i tjänsteförteckningen hos Europeiska kommissionen. Samtidigt är det värt att notera hur effektivt institutet arbetar. Såsom framgår av tabell 3 var andelen administrativa kostnader vid institutet endast 1,9 procent av den totala budgeten för 2016, vilket är betydligt lägre än genomsnittet på 4,6 procent som redovisats för Horisont 2020 som helhet. |
| --- | --- |

19.

EIT instämmer i att institutets kapacitet är begränsad när det gäller antalet tjänster, i förhållande till de uppgifter och den budget som institutet tilldelats. EIT har redan begärt mer resurser i tjänsteförteckningen hos Europeiska kommissionen. Samtidigt är det värt att notera hur effektivt institutet arbetar. Såsom framgår av tabell 3 var andelen administrativa kostnader vid institutet endast 1,9 procent av den totala budgeten för 2016, vilket är betydligt lägre än genomsnittet på 4,6 procent som redovisats för Horisont 2020 som helhet.

| 21. | När det gäller urvalet av upphandlingsförfaranden som ska kontrolleras under revisionerna i efterskott bör det noteras att det inte är ett krav enligt Horisont 2020 att kontrollera ett representativt parallellt urval. Enligt revisionsprogrammet inom Horisont 2020 ska revisorerna välja ut högst 15 poster enligt följande, om en population innehåller över 15 poster: ”Välj ut alla poster med ett värde som är lika med eller högre än 10 procent av den angivna kostnaden för utläggning på entreprenad. Lägg till slumpvis utvalda poster upp till dess att 50 procent av kostnaderna för utläggning på entreprenad har uppnåtts, eller ett totalt högsta antal om 15 poster har uppnåtts.” När det gäller de två aktuella avtalen accepterade institutet den tillhörande kostnaden baserat på bedömningen att mottagarna hade uppfyllt den juridiska skyldigheten att välja det ekonomiskt mest fördelaktiga beslutet liksom principerna om sund ekonomisk förvaltning för utgifterna. |
| --- | --- |

21.

När det gäller urvalet av upphandlingsförfaranden som ska kontrolleras under revisionerna i efterskott bör det noteras att det inte är ett krav enligt Horisont 2020 att kontrollera ett representativt parallellt urval. Enligt revisionsprogrammet inom Horisont 2020 ska revisorerna välja ut högst 15 poster enligt följande, om en population innehåller över 15 poster: ”Välj ut alla poster med ett värde som är lika med eller högre än 10 procent av den angivna kostnaden för utläggning på entreprenad. Lägg till slumpvis utvalda poster upp till dess att 50 procent av kostnaderna för utläggning på entreprenad har uppnåtts, eller ett totalt högsta antal om 15 poster har uppnåtts.” När det gäller de två aktuella avtalen accepterade institutet den tillhörande kostnaden baserat på bedömningen att mottagarna hade uppfyllt den juridiska skyldigheten att välja det ekonomiskt mest fördelaktiga beslutet liksom principerna om sund ekonomisk förvaltning för utgifterna.

| 22. | IAS utfärdade tre rekommendationer som ett resultat av sin revision ”Övergång till Horisont 2020” men ingen av dem var kritisk. Institutet rekommenderades kortfattat att 1) utveckla och införa ett omfattande system för kunskapsförvaltning, 2) stärka sina kontroller över förändringar i portföljen av KI-gruppernas samarbetspartner under uppstartsprocessen och 3) förbättra tydligheten i de milstolpar som ska uppnås i uppstartsprocessen. Ingen av de risker som identifierats äventyrar den handfasta tillämpningen av lagstiftningsramen för Horisont 2020, och institutet har redan vidtagit åtgärder för att hantera IAS rekommendationer. |
| --- | --- |

22.

IAS utfärdade tre rekommendationer som ett resultat av sin revision ”Övergång till Horisont 2020” men ingen av dem var kritisk. Institutet rekommenderades kortfattat att 1) utveckla och införa ett omfattande system för kunskapsförvaltning, 2) stärka sina kontroller över förändringar i portföljen av KI-gruppernas samarbetspartner under uppstartsprocessen och 3) förbättra tydligheten i de milstolpar som ska uppnås i uppstartsprocessen. Ingen av de risker som identifierats äventyrar den handfasta tillämpningen av lagstiftningsramen för Horisont 2020, och institutet har redan vidtagit åtgärder för att hantera IAS rekommendationer.

| 23. | Det totala belopp som rapporteras av revisionsrätten utgörs av planerade överföringar som var nödvändiga på grund av typen av verksamhet. Det gäller exempelvis tjänster som sträcker sig över årsskiftet och möten som ägde rum i december 2016 och för vilka fakturor mottogs först i januari 2017. Dessa planerade överföringar tyder inte på brister i institutets budgetförvaltning, utan är ett normalt verktyg för budgetförvaltning. |
| --- | --- |

23.

Det totala belopp som rapporteras av revisionsrätten utgörs av planerade överföringar som var nödvändiga på grund av typen av verksamhet. Det gäller exempelvis tjänster som sträcker sig över årsskiftet och möten som ägde rum i december 2016 och för vilka fakturor mottogs först i januari 2017. Dessa planerade överföringar tyder inte på brister i institutets budgetförvaltning, utan är ett normalt verktyg för budgetförvaltning.

| 24. | Institutet tillstår att särskilda överenskommelser om anslag undertecknades relativt sent under 2015. Det berodde på de pågående förhandlingarna med KI-grupper om de nya ramavtalen om partnerskap som följer modellöverenskommelserna i Horisont 2020. Förhandlingarna mellan Europeiska kommissionen, EIT och KI-grupperna tog längre tid än man ursprungligen räknat med eftersom man behövde komma överens om särskilda bestämmelser som var avpassade för KI-gruppernas behov. För att uppfylla rekommendationerna i revisionsrättens särskilda rapport nr 4/2016 har institutet under tiden sett över tidsramen för att utarbeta och bedöma KI-gruppernas affärsplaner så att avtalen om anslag kan undertecknas i tid. Den reviderade tidsplanen har framgångsrikt genomförts under 2016 och det har lett till att särskilda avtal om anslag under 2017 har undertecknats i tid. Fyra särskilda avtal om anslag undertecknades och förfinansiering överfördes från EIT till KI-grupper under februari 2017. ”Tiden fram till anslag” på 4–5 månader är kortare än genomsnittet för Horisont 2020 som helhet. |
| --- | --- |

24.

Institutet tillstår att särskilda överenskommelser om anslag undertecknades relativt sent under 2015. Det berodde på de pågående förhandlingarna med KI-grupper om de nya ramavtalen om partnerskap som följer modellöverenskommelserna i Horisont 2020. Förhandlingarna mellan Europeiska kommissionen, EIT och KI-grupperna tog längre tid än man ursprungligen räknat med eftersom man behövde komma överens om särskilda bestämmelser som var avpassade för KI-gruppernas behov. För att uppfylla rekommendationerna i revisionsrättens särskilda rapport nr 4/2016 har institutet under tiden sett över tidsramen för att utarbeta och bedöma KI-gruppernas affärsplaner så att avtalen om anslag kan undertecknas i tid. Den reviderade tidsplanen har framgångsrikt genomförts under 2016 och det har lett till att särskilda avtal om anslag under 2017 har undertecknats i tid. Fyra särskilda avtal om anslag undertecknades och förfinansiering överfördes från EIT till KI-grupper under februari 2017. ”Tiden fram till anslag” på 4–5 månader är kortare än genomsnittet för Horisont 2020 som helhet.

| 25. | Det är viktigt att notera att målsättningen för en anbudsinfordran är att inrätta ett utomordentligt partnerskap, inte att få in ett visst antal förslag. För samtliga KI-gruppers anbudsinfordran kan ett utomordentligt partnerskap inrättas, med undantag för EIT Manufacturing. Till och med inom temat Produktion med mervärde, där endast ett förslag erhölls, innehöll det ändå intresseanmälningar från över 150 organisationer för att delta i KI-gruppen. Institutet har redan genomfört en noggrann analys av resultatet av anbudsinfordran 2016 med hjälp av externa experter och som innefattar styrelsen. Utifrån analysens resultat har institutet beslutat om flera åtgärder som ska minska risken för att endast få ett enda förslag inom ett tema i framtiden. |
| --- | --- |

25.

Det är viktigt att notera att målsättningen för en anbudsinfordran är att inrätta ett utomordentligt partnerskap, inte att få in ett visst antal förslag. För samtliga KI-gruppers anbudsinfordran kan ett utomordentligt partnerskap inrättas, med undantag för EIT Manufacturing. Till och med inom temat Produktion med mervärde, där endast ett förslag erhölls, innehöll det ändå intresseanmälningar från över 150 organisationer för att delta i KI-gruppen. Institutet har redan genomfört en noggrann analys av resultatet av anbudsinfordran 2016 med hjälp av externa experter och som innefattar styrelsen. Utifrån analysens resultat har institutet beslutat om flera åtgärder som ska minska risken för att endast få ett enda förslag inom ett tema i framtiden.

| 26. | Institutet har inte möjlighet att kommentera rekryteringsförfarandet för EIT:s direktör eftersom det sköts av Europeiska kommissionen. Det tillfälliga arrangemanget krävs för att säkerställa driften till dess att en direktör har rekryterats och utnämnts. När det gäller den andra chefspositionen offentliggjorde EIT en inbjudan att anmäla intresse för att upprätta en reservlista för profilen som ansvarig för enheten Policy och kommunikation den 2 december 2015. Som ett resultat av urvalsförfarandet erbjöd EIT tjänsten till den första sökande på reservlistan, men personen avböjde erbjudandet. Det är anledningen till att tjänsten fortfarande var vakant i slutet av 2016. Institutet kommer att slutföra rekryteringsförfarandet för chefsposten 2017, och därmed avsluta det tillfälliga avtal som krävdes för att säkerställa den operativa kontinuiteten. |
| --- | --- |

26.

Institutet har inte möjlighet att kommentera rekryteringsförfarandet för EIT:s direktör eftersom det sköts av Europeiska kommissionen. Det tillfälliga arrangemanget krävs för att säkerställa driften till dess att en direktör har rekryterats och utnämnts. När det gäller den andra chefspositionen offentliggjorde EIT en inbjudan att anmäla intresse för att upprätta en reservlista för profilen som ansvarig för enheten Policy och kommunikation den 2 december 2015. Som ett resultat av urvalsförfarandet erbjöd EIT tjänsten till den första sökande på reservlistan, men personen avböjde erbjudandet. Det är anledningen till att tjänsten fortfarande var vakant i slutet av 2016. Institutet kommer att slutföra rekryteringsförfarandet för chefsposten 2017, och därmed avsluta det tillfälliga avtal som krävdes för att säkerställa den operativa kontinuiteten.

| 27. | Institutet deltar för närvarande inte direkt eller fullt ut i det gemensamma stödcentret för Horisont 2020. Det har emellertid lämplig tillgång till vissa av tjänsterna vid det gemensamma stödcentrumet via sin samarbetspartner Generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur. Institutet fortsätter att samarbeta med kommissionen för att säkerställa att EIT får de tjänster och råd som behövs från stödcentret. |
| --- | --- |

27.

Institutet deltar för närvarande inte direkt eller fullt ut i det gemensamma stödcentret för Horisont 2020. Det har emellertid lämplig tillgång till vissa av tjänsterna vid det gemensamma stödcentrumet via sin samarbetspartner Generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur. Institutet fortsätter att samarbeta med kommissionen för att säkerställa att EIT får de tjänster och råd som behövs från stödcentret.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/142

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

(2017/C 417/22)

INLEDNING

| 1. | Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA, nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1). Myndigheten arbetar i ett EU-täckande nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

1.

Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA, nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1). Myndigheten arbetar i ett EU-täckande nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 304 | 305 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 775 | 768 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro)

304

305

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

775

768

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

Upplysningar av särskild betydelse

| 16. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Den preliminära årsredovisningen med tillhörande noter för myndigheten, som ligger i London, upprättades utifrån den begränsade information som fanns tillgänglig den dag då årsredovisningen undertecknades (den 28 februari 2017). |
| --- | --- |

16.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Den preliminära årsredovisningen med tillhörande noter för myndigheten, som ligger i London, upprättades utifrån den begränsade information som fanns tillgänglig den dag då årsredovisningen undertecknades (den 28 februari 2017).

| 17. | I väntan på kommande beslut om framtida placering har myndigheten i sin årsredovisning angett ett uppskattat belopp på 448 miljoner euro som en ansvarsförbindelse för den återstående hyresperioden 2017–2039, eftersom hyreskontraktet inte innehåller någon utträdesklausul. Dessutom har ansvarsförbindelserna ännu inte beräknats när det gäller andra kostnader som är förenade med flytten, till exempel flyttkostnader för anställda och deras familjer och åtgärder för att motverka de potentiella förlusterna av intern och extern expertis baserad i Förenade kungariket och de därmed förenade riskerna för verksamhetens kontinuitet. Vidare finansierades myndighetens budget för 2016 till 95 % genom avgifter från läkemedelsföretag och till 5 % med medel från Europeiska unionen. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU. |
| --- | --- |

17.

I väntan på kommande beslut om framtida placering har myndigheten i sin årsredovisning angett ett uppskattat belopp på 448 miljoner euro som en ansvarsförbindelse för den återstående hyresperioden 2017–2039, eftersom hyreskontraktet inte innehåller någon utträdesklausul. Dessutom har ansvarsförbindelserna ännu inte beräknats när det gäller andra kostnader som är förenade med flytten, till exempel flyttkostnader för anställda och deras familjer och åtgärder för att motverka de potentiella förlusterna av intern och extern expertis baserad i Förenade kungariket och de därmed förenade riskerna för verksamhetens kontinuitet. Vidare finansierades myndighetens budget för 2016 till 95 % genom avgifter från läkemedelsföretag och till 5 % med medel från Europeiska unionen. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU.

| 18. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

18.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 19. | Sedan ett nytt it-baserat redovisningssystem infördes 2011 har rapporteringen om åtaganden, arbetsflöde och resursutnyttjande inte varit tillräckligt öppen. Trots att frågan upprepade gånger har tagits upp med myndigheten har inga korrigerande åtgärder vidtagits. |
| --- | --- |

19.

Sedan ett nytt it-baserat redovisningssystem infördes 2011 har rapporteringen om åtaganden, arbetsflöde och resursutnyttjande inte varit tillräckligt öppen. Trots att frågan upprepade gånger har tagits upp med myndigheten har inga korrigerande åtgärder vidtagits.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 20. | Myndigheten tecknade företagsavtal om logi för experter med 25 hotell i London, utan att använda sig av ett konkurrensutsatt upphandlingsförfarande. I fråga om sex hotell översteg de betalningar som gjordes 2016 budgetsförordningens tröskelvärde för när ett öppet eller selektivt konkurrensutsatt upphandlingsförfarande krävs. Dessa sex företagsavtal och betalningarna under 2016, som uppgick till 2,1 miljoner euro, är därför oriktiga. |
| --- | --- |

20.

Myndigheten tecknade företagsavtal om logi för experter med 25 hotell i London, utan att använda sig av ett konkurrensutsatt upphandlingsförfarande. I fråga om sex hotell översteg de betalningar som gjordes 2016 budgetsförordningens tröskelvärde för när ett öppet eller selektivt konkurrensutsatt upphandlingsförfarande krävs. Dessa sex företagsavtal och betalningarna under 2016, som uppgick till 2,1 miljoner euro, är därför oriktiga.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLEN

| 21. | År 2014 undertecknade kommissionen, som företrädare för över 50 av EU:s institutioner och organ (däribland myndigheten), ett ramavtal med en entreprenör för inköp av programvara och licenser samt tillhandahållande av it-underhåll och rådgivning. Entreprenören fungerar enligt ramavtalet som en mellanhand mellan myndigheten och leverantörer som kan tillgodose myndighetens behov. För dessa mellanhandstjänster har entreprenören enligt ramavtalet rätt att ta ut ett påslag på 2–9 % av leverantörens priser. Betalningarna 2016 till entreprenören enligt ramavtalet uppgick till totalt 8,9 miljoner euro. Myndigheten kontrollerade inte systematiskt priser och uttagna påslag mot leverantörernas offerter och fakturor till entreprenören. |
| --- | --- |

21.

År 2014 undertecknade kommissionen, som företrädare för över 50 av EU:s institutioner och organ (däribland myndigheten), ett ramavtal med en entreprenör för inköp av programvara och licenser samt tillhandahållande av it-underhåll och rådgivning. Entreprenören fungerar enligt ramavtalet som en mellanhand mellan myndigheten och leverantörer som kan tillgodose myndighetens behov. För dessa mellanhandstjänster har entreprenören enligt ramavtalet rätt att ta ut ett påslag på 2–9 % av leverantörens priser. Betalningarna 2016 till entreprenören enligt ramavtalet uppgick till totalt 8,9 miljoner euro. Myndigheten kontrollerade inte systematiskt priser och uttagna påslag mot leverantörernas offerter och fakturor till entreprenören.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

Personalförvaltning

| 22. | Sedan 2014 har myndigheten genomgått två större omorganisationer och en intern omplacering av chefer på högsta nivå och mellannivå. Omplaceringen av nyckelpersoner inom it och administration var inte lyckosam och ledde till en reell instabilitetsrisk för myndigheten och dess verksamhet. Dessutom finns det inget fungerande system för att analysera tillgången på kompetens, identifiera brister eller rekrytera och fördela lämplig personal. |
| --- | --- |

22.

Sedan 2014 har myndigheten genomgått två större omorganisationer och en intern omplacering av chefer på högsta nivå och mellannivå. Omplaceringen av nyckelpersoner inom it och administration var inte lyckosam och ledde till en reell instabilitetsrisk för myndigheten och dess verksamhet. Dessutom finns det inget fungerande system för att analysera tillgången på kompetens, identifiera brister eller rekrytera och fördela lämplig personal.

Konsulttjänster

| 23. | Utöver det årliga revisionsarbetet som utförs för alla byråer och organ gjorde revisionsrätten också en analys av myndighetens användning av konsulttjänster i samband med två större projekt. |
| --- | --- |

23.

Utöver det årliga revisionsarbetet som utförs för alla byråer och organ gjorde revisionsrätten också en analys av myndighetens användning av konsulttjänster i samband med två större projekt.

| 24. | Myndigheten har fått i uppgift av parlamentet och rådet att genomföra förordningarna om säkerhetsövervakning av läkemedel (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1027/2012 (7)) och om kliniska prövningar (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 (8)) vilket förutsätter att komplexa, Europatäckande nätverkssystem inrättas. Detta kräver omfattande tekniska it-utvecklingsinsatser, såväl som input från flera olika intressenter, framför allt medlemsstaterna. |
| --- | --- |

24.

Myndigheten har fått i uppgift av parlamentet och rådet att genomföra förordningarna om säkerhetsövervakning av läkemedel (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1027/2012 (7)) och om kliniska prövningar (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 (8)) vilket förutsätter att komplexa, Europatäckande nätverkssystem inrättas. Detta kräver omfattande tekniska it-utvecklingsinsatser, såväl som input från flera olika intressenter, framför allt medlemsstaterna.

| 25. | Dessa uppgifter tilldelades myndigheten i ett läge då den förväntades minska personalen i enlighet med det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin som antogs den 2 december 2013. Myndighetens tjänsteförteckning utökades inte för att göra det möjligt att bygga upp nödvändig expertis inom områdena affärs- och it-utveckling. |
| --- | --- |

25.

Dessa uppgifter tilldelades myndigheten i ett läge då den förväntades minska personalen i enlighet med det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin som antogs den 2 december 2013. Myndighetens tjänsteförteckning utökades inte för att göra det möjligt att bygga upp nödvändig expertis inom områdena affärs- och it-utveckling.

Omfattande användning av externa konsulter

| 26. | Med tanke på att myndigheten bara hade 13 anställda inom avdelning I-Delivery, anlitades konsultföretag inom affärsanalys, informationsteknik, projektledning och kvalitetsledning. Andra kvartalet 2016 hade myndigheten 131 konsulter på plats och ytterligare cirka 60 som arbetade externt. |
| --- | --- |

26.

Med tanke på att myndigheten bara hade 13 anställda inom avdelning I-Delivery, anlitades konsultföretag inom affärsanalys, informationsteknik, projektledning och kvalitetsledning. Andra kvartalet 2016 hade myndigheten 131 konsulter på plats och ytterligare cirka 60 som arbetade externt.

| 27. | Myndigheten är därmed på ett avgörande sätt beroende av extern expertis redan från projektens början, men trots det finns ingen fastlagd policy som reglerar användningen av konsulter. Exempelvis har inte de profiler som bör täckas av myndighetens egen personal definierats (projektledning, affärsanalys, affärsarkitekter, lösningsarkitekter, dataarkitekter etc). Sådana profiler har ibland tilldelats externa konsulter. |
| --- | --- |

27.

Myndigheten är därmed på ett avgörande sätt beroende av extern expertis redan från projektens början, men trots det finns ingen fastlagd policy som reglerar användningen av konsulter. Exempelvis har inte de profiler som bör täckas av myndighetens egen personal definierats (projektledning, affärsanalys, affärsarkitekter, lösningsarkitekter, dataarkitekter etc). Sådana profiler har ibland tilldelats externa konsulter.

Otillräcklig kontroll över projektutveckling och genomförande

| 28. | När myndigheten fick sina nya uppgifter 2012 och 2014 hade den ingen lämplig metod för att hantera projekt i den storleksordningen. En ny metod infördes 2014 och genomgick omfattande nödvändiga förbättringar i september 2016. |
| --- | --- |

28.

När myndigheten fick sina nya uppgifter 2012 och 2014 hade den ingen lämplig metod för att hantera projekt i den storleksordningen. En ny metod infördes 2014 och genomgick omfattande nödvändiga förbättringar i september 2016.

| 29. | Vid ett antal tillfällen avvek man från planerade åtgärder eller tillvägagångssätt utan att det först hade godkänts genom en formell ändringsförfrågan. Detta försämrar inte bara ledningens möjligheter att styra och övervaka projektets utveckling och genomförande, utan kan även undergräva projektets kontinuitet. |
| --- | --- |

29.

Vid ett antal tillfällen avvek man från planerade åtgärder eller tillvägagångssätt utan att det först hade godkänts genom en formell ändringsförfrågan. Detta försämrar inte bara ledningens möjligheter att styra och övervaka projektets utveckling och genomförande, utan kan även undergräva projektets kontinuitet.

| 30. | Fram till mitten av 2016 anlitades alla externa konsulter genom kontrakt baserade på tids- och materialåtgång trots att det fanns tydligt definierade förväntade projektresultat. Dessutom utfördes en avsevärd del av konsulttjänsterna i en annan medlemsstat eftersom alla London-baserade externa resurser var uttömda. Detta begränsade myndighetens möjligheter att övervaka att projektet genomfördes inom rimlig tid. Kvalitetsproblem som identifierades då resultaten levererades krävde korrigeringar för vilka ytterligare kostnader debiterades myndigheten. |
| --- | --- |

30.

Fram till mitten av 2016 anlitades alla externa konsulter genom kontrakt baserade på tids- och materialåtgång trots att det fanns tydligt definierade förväntade projektresultat. Dessutom utfördes en avsevärd del av konsulttjänsterna i en annan medlemsstat eftersom alla London-baserade externa resurser var uttömda. Detta begränsade myndighetens möjligheter att övervaka att projektet genomfördes inom rimlig tid. Kvalitetsproblem som identifierades då resultaten levererades krävde korrigeringar för vilka ytterligare kostnader debiterades myndigheten.

Förseningar och eskalerande kostnader

| 31. | Myndigheten har drabbats av förseningar och eskalerande kostnader i samband med utvecklingen av systemen. Att projektets omfattning, budget och tidsfrister ändrades så många gånger berodde framför allt på att systemkraven utvecklades med hänsyn till förändrade krav från medlemsstaterna (9). Det är fortfarande osäkert vilka slutkostnaderna blir och när systemet kan tas i bruk. Se exempel i tabellen nedan för två större projekt: |
| --- | --- |

31.

Myndigheten har drabbats av förseningar och eskalerande kostnader i samband med utvecklingen av systemen. Att projektets omfattning, budget och tidsfrister ändrades så många gånger berodde framför allt på att systemkraven utvecklades med hänsyn till förändrade krav från medlemsstaterna (9). Det är fortfarande osäkert vilka slutkostnaderna blir och när systemet kan tas i bruk. Se exempel i tabellen nedan för två större projekt:

| | Ursprungligt datum för ibruktagande | Nu planerat datum för ibruktagande | Ursprunglig budget | Budget per den 31 oktober 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eudravigilance-databasen över läkemedelsbiverkningar | Tredje kvartalet 2015 | Fjärde kvartalet 2017 | 3,7  miljoner | 14,3  miljoner |
| EU:s databas för kliniska prövningar | Första kvartalet 2017 | Tredje kvartalet 2018 | 6,1  miljoner | 24,3  miljoner |

Ursprungligt datum för ibruktagande

Nu planerat datum för ibruktagande

Ursprunglig budget

Budget per den 31 oktober 2016

Eudravigilance-databasen över läkemedelsbiverkningar

Tredje kvartalet 2015

Fjärde kvartalet 2017

3,7  miljoner

14,3  miljoner

EU:s databas för kliniska prövningar

Första kvartalet 2017

Tredje kvartalet 2018

6,1  miljoner

24,3  miljoner

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 32. | Enligt inrättandeförordningen ska kommissionen göra en extern utvärdering av myndigheten och dess verksamhet vart tionde år. Den senaste utvärderingsrapporten gavs ut 2010. Med ett så långt tidsspann mellan utvärderingarna får inte intressenterna återkoppling om resultaten i tid. |
| --- | --- |

32.

Enligt inrättandeförordningen ska kommissionen göra en extern utvärdering av myndigheten och dess verksamhet vart tionde år. Den senaste utvärderingsrapporten gavs ut 2010. Med ett så långt tidsspann mellan utvärderingarna får inte intressenterna återkoppling om resultaten i tid.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 33. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

33.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 214, 24.8.1993, s. 1 och EUT L 136, 30.4.2004, s. 1. I enlighet med den senare förordningen har myndighetens ursprungliga namn ändrats (gäller ej svenska).

1

(2)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.ema.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

(7)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 38.

7

(8)  EUT L 158, 27.5.2014, s. 1.

8

(9)  Förvaltningsorgan för telematik där representanter för medlemsstaterna definierar och antar krav på framtida it-system.

9

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | I myndighetens avgiftsbestämmelser fastställs tidsfrister för när avgifter ska ha samlats in från sökande och för när myndighetens motsvarande betalningar ska göras till nationella behöriga myndigheter (1). Dessa tidsfrister iakttogs inte när det gäller merparten av de transaktioner som revisionsrätten granskade. | Pågår (insamling av avgifter)
  Har genomförts (betalningar till nationella behöriga myndigheter) |
| 2014 | År 2014 genomförde myndigheten ett administrativt förfarande mot den person som ansvarade för information, kommunikation och teknik (IKT). Stora brister i förvaltningskontrollen rapporterades, som medförde betydande operativa och finansiella risker för myndigheten. En handlingsplan för att åtgärda problemet utarbetades och genomfördes. Myndigheten har dock ännu inte utvärderat hur ändamålsenliga åtgärderna var. | Pågår |
| 2014 | En av myndighetens uppgifter är att sprida lämplig information om säkerhetsövervakning av läkemedel till medlemsstaterna och allmänheten. Informationen samlas in från enskilda nationella myndigheter och kontrolleras med berörda läkemedelsföretag. Myndigheten är dock till stor del beroende av de kontroller och inspektioner som genomförs av medlemsstaternas myndigheter. Dessa avgör hur fullständig och exakt den information som sprids till allmänheten är. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

I myndighetens avgiftsbestämmelser fastställs tidsfrister för när avgifter ska ha samlats in från sökande och för när myndighetens motsvarande betalningar ska göras till nationella behöriga myndigheter (1). Dessa tidsfrister iakttogs inte när det gäller merparten av de transaktioner som revisionsrätten granskade.

Pågår (insamling av avgifter)

Har genomförts (betalningar till nationella behöriga myndigheter)

2014

År 2014 genomförde myndigheten ett administrativt förfarande mot den person som ansvarade för information, kommunikation och teknik (IKT). Stora brister i förvaltningskontrollen rapporterades, som medförde betydande operativa och finansiella risker för myndigheten. En handlingsplan för att åtgärda problemet utarbetades och genomfördes. Myndigheten har dock ännu inte utvärderat hur ändamålsenliga åtgärderna var.

Pågår

2014

En av myndighetens uppgifter är att sprida lämplig information om säkerhetsövervakning av läkemedel till medlemsstaterna och allmänheten. Informationen samlas in från enskilda nationella myndigheter och kontrolleras med berörda läkemedelsföretag. Myndigheten är dock till stor del beroende av de kontroller och inspektioner som genomförs av medlemsstaternas myndigheter. Dessa avgör hur fullständig och exakt den information som sprids till allmänheten är.

Pågår

---

(1)  Artiklarna 10.1 och 11.1 i myndighetens förordning om avgifter.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 19. | Myndigheten noterar revisionsrättens kommentar. Efter folkomröstningen har myndigheten inrättat en särskild arbetsgrupp för att bedöma följderna och förbereda myndigheten inför flytt. Arbetsgruppen och undergrupperna är inriktade på olika aspekter av följderna och flytten: de vetenskapliga kommittéernas vetenskapliga förfaranden och arbetsinsatser; upphandlingar; följder för it-systemen, följder för personal och ekonomiska resurser, stöd till omplacering av personal, flytt, hantering av driftskontinuitet. Utmaningen för en robust budgetprognos är de okända faktorernas fortsatt höga nivå, t.ex. platsen för det nya sätet och driftskostnader i samband med detta, den nya värdens villkor, nivån på de infrastrukturinvesteringar som behövs för att myndigheten ska fungera effektivt samt förlust av personal genom flytten. Det är viktigt att inse att utförliga ekonomiska konsekvenser kan bedömas ordentligt först efter att avtal slutits om myndighetens säte. |
| --- | --- |

19.

Myndigheten noterar revisionsrättens kommentar. Efter folkomröstningen har myndigheten inrättat en särskild arbetsgrupp för att bedöma följderna och förbereda myndigheten inför flytt. Arbetsgruppen och undergrupperna är inriktade på olika aspekter av följderna och flytten: de vetenskapliga kommittéernas vetenskapliga förfaranden och arbetsinsatser; upphandlingar; följder för it-systemen, följder för personal och ekonomiska resurser, stöd till omplacering av personal, flytt, hantering av driftskontinuitet. Utmaningen för en robust budgetprognos är de okända faktorernas fortsatt höga nivå, t.ex. platsen för det nya sätet och driftskostnader i samband med detta, den nya värdens villkor, nivån på de infrastrukturinvesteringar som behövs för att myndigheten ska fungera effektivt samt förlust av personal genom flytten. Det är viktigt att inse att utförliga ekonomiska konsekvenser kan bedömas ordentligt först efter att avtal slutits om myndighetens säte.

| 21. | It-redovisningssystemet har en solid och tillförlitlig arbetsflödesprocess som säkrar lagligheten och korrektheten i de enskilda transaktionerna som ligger till grund för räkenskaperna, och myndigheten övervakar budgetutnyttjandet via ett robust förfarande för budgetkontroll. Systemets komplexitet och det betydande antalet transaktioner som behandlas varje år gör det dock dyrt och komplicerat att installera ett fullständigt transparent rapporteringssystem som är anpassat till revisionsrättens behov. Myndighetens insatser kommer att fortsätta under 2017, även om det måste noteras att samma grupp också kommer att anlitas till beredskapsverksamheten inför Brexit. |
| --- | --- |

21.

It-redovisningssystemet har en solid och tillförlitlig arbetsflödesprocess som säkrar lagligheten och korrektheten i de enskilda transaktionerna som ligger till grund för räkenskaperna, och myndigheten övervakar budgetutnyttjandet via ett robust förfarande för budgetkontroll. Systemets komplexitet och det betydande antalet transaktioner som behandlas varje år gör det dock dyrt och komplicerat att installera ett fullständigt transparent rapporteringssystem som är anpassat till revisionsrättens behov. Myndighetens insatser kommer att fortsätta under 2017, även om det måste noteras att samma grupp också kommer att anlitas till beredskapsverksamheten inför Brexit.

| 22. | Myndigheten noterar revisionsrättens granskningsresultat och kommer att fastställa och genomföra en lösning för hotellbokningar under 2017–2018, enligt diskussion med revisorerna. Myndigheten vill understryka att förfarandet som är föremål för revisionsrättens kommentar inrättades för att minimera den administrativa och ekonomiska bördan för myndighetens delegater, förenkla organisationen och säkerställa att deras möten genomförs effektivt. Reglerna för delegaternas ersättningar tillämpar utgiftstak för hotellkostnader som godkänts av styrelsen och i enlighet med Europeiska kommissionen. En upphandling för att ta itu med detta förbereds. |
| --- | --- |

22.

Myndigheten noterar revisionsrättens granskningsresultat och kommer att fastställa och genomföra en lösning för hotellbokningar under 2017–2018, enligt diskussion med revisorerna. Myndigheten vill understryka att förfarandet som är föremål för revisionsrättens kommentar inrättades för att minimera den administrativa och ekonomiska bördan för myndighetens delegater, förenkla organisationen och säkerställa att deras möten genomförs effektivt. Reglerna för delegaternas ersättningar tillämpar utgiftstak för hotellkostnader som godkänts av styrelsen och i enlighet med Europeiska kommissionen. En upphandling för att ta itu med detta förbereds.

| 23. | I enlighet med revisionsrättens syn på frågan om att införa en systematisk kontroll kommer myndigheten att införa systematiska kontroller för varje offert över 135 000 euro från den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

23.

I enlighet med revisionsrättens syn på frågan om att införa en systematisk kontroll kommer myndigheten att införa systematiska kontroller för varje offert över 135 000 euro från den 1 januari 2018.

| 24. | Under 2014 var myndigheten tvungen att omstrukturera sin it-avdelning på grund av vissa exceptionella omständigheter. Efter omorganisationen återhämtade sig och förstärktes produktiviteten avsevärt. Organisatoriska förändringar genomfördes inom divisionen för administration, efter att personal på högre post gått i pension och lämnat sin tjänst, i syfte att effektivisera rapporteringskedjan, de involverade avdelningarnas och tjänsternas specialisering och effektivitet, samt för att anpassa organisationen till kraven i budgetförordningen om programmering. Myndigheten anser att de organisatoriska förändringarna inte har medfört någon instabilitet för myndigheten.
  Målet för personalstrategin för 2017–2020 är att införa en mer strukturerad och systematisk metod i förhållande till bedömningen av färdigheter, inklusive ett verktyg för att effektivisera kartläggningen av färdigheter och kompetens för behovsanalys och som stöd åt dess rekryteringsverksamhet. Genomförandet av den första fasen pågår. |
| --- | --- |

24.

Under 2014 var myndigheten tvungen att omstrukturera sin it-avdelning på grund av vissa exceptionella omständigheter. Efter omorganisationen återhämtade sig och förstärktes produktiviteten avsevärt. Organisatoriska förändringar genomfördes inom divisionen för administration, efter att personal på högre post gått i pension och lämnat sin tjänst, i syfte att effektivisera rapporteringskedjan, de involverade avdelningarnas och tjänsternas specialisering och effektivitet, samt för att anpassa organisationen till kraven i budgetförordningen om programmering. Myndigheten anser att de organisatoriska förändringarna inte har medfört någon instabilitet för myndigheten.

Målet för personalstrategin för 2017–2020 är att införa en mer strukturerad och systematisk metod i förhållande till bedömningen av färdigheter, inklusive ett verktyg för att effektivisera kartläggningen av färdigheter och kompetens för behovsanalys och som stöd åt dess rekryteringsverksamhet. Genomförandet av den första fasen pågår.

| 25. | Myndigheten noterar kommentaren. |
| --- | --- |

25.

Myndigheten noterar kommentaren.

| 26. | Myndigheten noterar kommentaren. |
| --- | --- |

26.

Myndigheten noterar kommentaren.

| 27. | Myndigheten noterar kommentaren. |
| --- | --- |

27.

Myndigheten noterar kommentaren.

| 28. | Myndigheten noterar kommentaren. |
| --- | --- |

28.

Myndigheten noterar kommentaren.

| 29. | Myndigheten vill upprepa att även om EMA inte har någon dokumenterad policy som styr användningen av konsulter, så har it-avdelningen sedan 2016 haft som praxis att anställa personal för känsliga tjänster (t.ex. projektledare) eller att använda konsulter för sådana tjänster där de noga övervakas av personal på en högre post med samma tjänsteprofil. EMA kommer att dokumentera denna policy. |
| --- | --- |

29.

Myndigheten vill upprepa att även om EMA inte har någon dokumenterad policy som styr användningen av konsulter, så har it-avdelningen sedan 2016 haft som praxis att anställa personal för känsliga tjänster (t.ex. projektledare) eller att använda konsulter för sådana tjänster där de noga övervakas av personal på en högre post med samma tjänsteprofil. EMA kommer att dokumentera denna policy.

| 30. | Metoden för projektledning fanns på plats vid inledningen av alla projekt, men myndigheten tilldelades nya betydande uppgifter utan en motsvarande ökning av resurser som skulle ha gjort det möjligt att bygga upp den nödvändiga kunskapen och kapaciteten inom områdena it och affärsutveckling. Under perioden efter lanseringen av dessa projekt har myndigheten genomfört en djupgående granskning och omorganisation av både it-styrningen och metoden för projektledning. Myndigheten arbetar nu sedan mer än tre år tillbaka enligt den styrda metoden och förbättrar den ständigt. |
| --- | --- |

30.

Metoden för projektledning fanns på plats vid inledningen av alla projekt, men myndigheten tilldelades nya betydande uppgifter utan en motsvarande ökning av resurser som skulle ha gjort det möjligt att bygga upp den nödvändiga kunskapen och kapaciteten inom områdena it och affärsutveckling. Under perioden efter lanseringen av dessa projekt har myndigheten genomfört en djupgående granskning och omorganisation av både it-styrningen och metoden för projektledning. Myndigheten arbetar nu sedan mer än tre år tillbaka enligt den styrda metoden och förbättrar den ständigt.

| 31. | Förändringarna av den planerade verksamheten var alltid föremål för utförliga interna diskussioner och överenskommelser av etablerade ledningsorgan såsom styrelsen för EU-portalen och databasprojektet och det kliniska prövningsprogrammets styrelse. Vidare fanns det en reguljär program- och projektrapportering som gav en överblick över de föreslagna förändringarna av metoden. Den verkställande styrelsen slöt principmässiga överenskommelser i ett flertal fall, innan de enskilda styrelserna kunde utföra efterföljande bearbetning av de avtalade åtgärderna. |
| --- | --- |

31.

Förändringarna av den planerade verksamheten var alltid föremål för utförliga interna diskussioner och överenskommelser av etablerade ledningsorgan såsom styrelsen för EU-portalen och databasprojektet och det kliniska prövningsprogrammets styrelse. Vidare fanns det en reguljär program- och projektrapportering som gav en överblick över de föreslagna förändringarna av metoden. Den verkställande styrelsen slöt principmässiga överenskommelser i ett flertal fall, innan de enskilda styrelserna kunde utföra efterföljande bearbetning av de avtalade åtgärderna.

| 32. | Före mitten av 2016 begränsades EMA av befintliga it-ramavtal som inte medgav någon större användning av fastprisavtal. Myndigheten fattade ett noga övervägt beslut om att använda externa entreprenörer för att utnyttja etablerade entreprenörers externa grupper (till skillnad från att rekrytera enskilda entreprenörer på plats). Övervakning på plats genomfördes av personalen (projektledare, tekniska chefer). Extern övervakning i en annan medlemsstat genomfördes genom att fjärrövervakning upprättades med hjälp av ett forum för samarbete och distansmöten och att personal vid behov skickades bort. Vägen framåt: från och med mitten av 2016 används ett nytt ramavtal som möjliggör en betydligt mer omfattande användning av fastprisavtal. Sedan mitten av 2016 levereras alla stora it-projekt med fastprisavtal. |
| --- | --- |

32.

Före mitten av 2016 begränsades EMA av befintliga it-ramavtal som inte medgav någon större användning av fastprisavtal. Myndigheten fattade ett noga övervägt beslut om att använda externa entreprenörer för att utnyttja etablerade entreprenörers externa grupper (till skillnad från att rekrytera enskilda entreprenörer på plats). Övervakning på plats genomfördes av personalen (projektledare, tekniska chefer). Extern övervakning i en annan medlemsstat genomfördes genom att fjärrövervakning upprättades med hjälp av ett forum för samarbete och distansmöten och att personal vid behov skickades bort. Vägen framåt: från och med mitten av 2016 används ett nytt ramavtal som möjliggör en betydligt mer omfattande användning av fastprisavtal. Sedan mitten av 2016 levereras alla stora it-projekt med fastprisavtal.

| 33. | Som revisionsrätten framhållit var förändringar i projektets tillämpningsområde, budget och tidsfrister främst en följd av förändrade systemkrav där hänsyn tagits till medlemsstaternas förändrade behov. Dessa är stora, komplexa system som krävs för verksamhetens operativa behov och möjliggör de rättsliga skyldigheterna för innehavare av godkännande för försäljning, sponsorer av kliniska prövningar och medlemsstater och inte endast, eller alls, den operativa verksamheten vid själva myndigheten. |
| --- | --- |

33.

Som revisionsrätten framhållit var förändringar i projektets tillämpningsområde, budget och tidsfrister främst en följd av förändrade systemkrav där hänsyn tagits till medlemsstaternas förändrade behov. Dessa är stora, komplexa system som krävs för verksamhetens operativa behov och möjliggör de rättsliga skyldigheterna för innehavare av godkännande för försäljning, sponsorer av kliniska prövningar och medlemsstater och inte endast, eller alls, den operativa verksamheten vid själva myndigheten.

| 34. | Kommissionen förbereder just nu nästa utvärdering som ska genomföras under perioden 2017–2018. Samtidigt som hänsyn tas till myndighetens särskilda förhållanden bör det noteras att det även finns rapporterings- och revisionskrav för hanteringen av särskilda delar av lagstiftningen (t.ex. pediatrik, säkerhetsövervakning, förordningar om läkemedel för avancerad terapi) som myndigheten genomför. Dessa kompletterar det ovannämnda utvärderingsarbetet. |
| --- | --- |

34.

Kommissionen förbereder just nu nästa utvärdering som ska genomföras under perioden 2017–2018. Samtidigt som hänsyn tas till myndighetens särskilda förhållanden bör det noteras att det även finns rapporterings- och revisionskrav för hanteringen av särskilda delar av lagstiftningen (t.ex. pediatrik, säkerhetsövervakning, förordningar om läkemedel för avancerad terapi) som myndigheten genomför. Dessa kompletterar det ovannämnda utvärderingsarbetet.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/150

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) för budgetåret 2016 med centrumets svar

(2017/C 417/23)

INLEDNING

| 1. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN, nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in, analysera och sprida information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte att ta fram och offentliggöra objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN, nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in, analysera och sprida information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte att ta fram och offentliggöra objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för centrumet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 18,5 | 15,4 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 100 | 101 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för centrumet (2).

Tabell

Nyckeltal för centrumet

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

18,5

15,4

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

100

101

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

centrumets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att centrumets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och centrumets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Centrumets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma centrumets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida centrumets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer centrumets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och centrumet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende centrumets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 17. | När det gällde två ramavtal med ett högsta värde på 135 000 respektive 650 000 euro agerade en av centrumets anställda delegerad utanordnare när utvärderingskommittén skulle utses, besluten om tilldelning fattas och avtalen undertecknas. Men den delegering som beviljats av utanordnaren var begränsad till 130 000 euro och gällde inte uttryckligen ramavtal. Betalningarna under 2016 uppgick till 35 310 euro. |
| --- | --- |

17.

När det gällde två ramavtal med ett högsta värde på 135 000 respektive 650 000 euro agerade en av centrumets anställda delegerad utanordnare när utvärderingskommittén skulle utses, besluten om tilldelning fattas och avtalen undertecknas. Men den delegering som beviljats av utanordnaren var begränsad till 130 000 euro och gällde inte uttryckligen ramavtal. Betalningarna under 2016 uppgick till 35 310 euro.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLEN

| 18. | I en granskningsrapport från januari 2016 pekade kommissionens tjänst för internrevision på att det fanns ett stort behov av att förbättra centrumets förvaltning av it-projekt. Man konstaterade framför allt att det inte fanns någon övergripande långsiktig strategisk vision för de it-system som stöder centrumets kärnverksamhetsprocesser, att centrumet endast delvis hade anpassat metoderna för it-projektförvaltning till sina behov och att processen för att förvalta systemkrav var otillräcklig. Centrumet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

18.

I en granskningsrapport från januari 2016 pekade kommissionens tjänst för internrevision på att det fanns ett stort behov av att förbättra centrumets förvaltning av it-projekt. Man konstaterade framför allt att det inte fanns någon övergripande långsiktig strategisk vision för de it-system som stöder centrumets kärnverksamhetsprocesser, att centrumet endast delvis hade anpassat metoderna för it-projektförvaltning till sina behov och att processen för att förvalta systemkrav var otillräcklig. Centrumet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 oktober 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 36, 12.2.1993, s. 1. Denna förordning och ändringarna av den upphävdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006 (EUT L 376, 27.12.2006, s. 1).

1

(2)  Ytterligare information om centrumets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.emcdda.europa.eu

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från centrumet.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Centrumet undertecknade 2012 ett ramavtal med ett högsta belopp för ingående av specifika kontrakt på 250 000 euro, vilket specificerades i meddelandet om upphandling. Men centrumet respekterade inte taket. I slutet av 2015 uppgick de totala betalningarna enligt detta avtal till 382 181 euro, det vill säga taket hade överskridits med 50 %. De betalningar som har gjorts över taket tyder på att centrumets förfarande för att övervaka ramavtal behöver förbättras. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Centrumet undertecknade 2012 ett ramavtal med ett högsta belopp för ingående av specifika kontrakt på 250 000 euro, vilket specificerades i meddelandet om upphandling. Men centrumet respekterade inte taket. I slutet av 2015 uppgick de totala betalningarna enligt detta avtal till 382 181 euro, det vill säga taket hade överskridits med 50 %. De betalningar som har gjorts över taket tyder på att centrumets förfarande för att övervaka ramavtal behöver förbättras.

Pågår

---

CENTRUMETS SVAR

| 20. | I enlighet med de relevanta reglerna angav maxbeloppen för de två ramavtalen endast de sammanlagda beloppen för de specifika kontrakt som troligen skulle ingås för ramavtalens fullgörande.
  För att tydligare fastställa vilka åtgärder som omfattas av delegering av utanordnarens befogenheter kommer centrumet att justera sitt beslut om denna delegering. |
| --- | --- |

20.

I enlighet med de relevanta reglerna angav maxbeloppen för de två ramavtalen endast de sammanlagda beloppen för de specifika kontrakt som troligen skulle ingås för ramavtalens fullgörande.

För att tydligare fastställa vilka åtgärder som omfattas av delegering av utanordnarens befogenheter kommer centrumet att justera sitt beslut om denna delegering.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/156 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/156

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) för budgetåret 2016, med byråns svar

(2017/C 417/24)

INLEDNING

| 1. | Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa, nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (1). Byråns uppgift är att garantera en hög sjösäkerhetsnivå och förhindra förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt bevaka tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa, nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (1). Byråns uppgift är att garantera en hög sjösäkerhetsnivå och förhindra förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt bevaka tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 64,8 | 71,1 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 246 | 246 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

64,8

71,1

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

246

246

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 17. | År 2014 ingick byrån ett ramavtal till ett värde av 3,5 miljoner euro för inköp av it-relaterade varor och tjänster under en sexårsperiod. Byrån hade underskattat behoven och beräknat ett för lågt kontraktsvärde, vilket ledde till att 80 % hade förbrukats redan i slutet av 2016. Ett nytt upphandlingsförfarande måste inledas fyra år tidigare än beräknat, vilket innebär ytterligare administrativa kostnader. |
| --- | --- |

17.

År 2014 ingick byrån ett ramavtal till ett värde av 3,5 miljoner euro för inköp av it-relaterade varor och tjänster under en sexårsperiod. Byrån hade underskattat behoven och beräknat ett för lågt kontraktsvärde, vilket ledde till att 80 % hade förbrukats redan i slutet av 2016. Ett nytt upphandlingsförfarande måste inledas fyra år tidigare än beräknat, vilket innebär ytterligare administrativa kostnader.

| 18. | År 2016 ingick byrån sju ramavtal för inköp av system för insatser vid oljeföroreningar. Vart och ett av ramavtalen (som motsvarade de olika delarna av upphandlingsförfarandet) täckte in en specifik typ av utrustning. Upphandlingsförfarandet inleddes under antagandet att det totala värdet av de sju ramavtalen skulle vara 7 miljoner euro. Detta antagande underskattade emellertid byråns behov och sju ramavtal undertecknades till ett värde av 7 miljoner euro vardera, vilket gjorde att det totala kontraktsvärdet blev 49 miljoner euro. |
| --- | --- |

18.

År 2016 ingick byrån sju ramavtal för inköp av system för insatser vid oljeföroreningar. Vart och ett av ramavtalen (som motsvarade de olika delarna av upphandlingsförfarandet) täckte in en specifik typ av utrustning. Upphandlingsförfarandet inleddes under antagandet att det totala värdet av de sju ramavtalen skulle vara 7 miljoner euro. Detta antagande underskattade emellertid byråns behov och sju ramavtal undertecknades till ett värde av 7 miljoner euro vardera, vilket gjorde att det totala kontraktsvärdet blev 49 miljoner euro.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 oktober 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.emsa.europa.eu.

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

EMSAS SVAR

| 18. | Att fastställa behoven i samband med det här kontraktet var särskilt utmanande eftersom förhandlingarna om delegeringsavtalet för Copernicus fortfarande pågick vid tiden för upphandlingen. Och ännu viktigare: det stod ännu inte klart om och i vilken utsträckning it-kostnaderna skulle täckas av avtalet, vilket främst berodde på svårigheten att hantera de specifika behoven för Copernicus med Emsas hybrida och kombinerade it-miljö. Att Copernicus skulle kräva en så stor del av det nämnda ramavtalets resurser kunde inte förutses vid tiden för kontraktets tecknande. |
| --- | --- |

18.

Att fastställa behoven i samband med det här kontraktet var särskilt utmanande eftersom förhandlingarna om delegeringsavtalet för Copernicus fortfarande pågick vid tiden för upphandlingen. Och ännu viktigare: det stod ännu inte klart om och i vilken utsträckning it-kostnaderna skulle täckas av avtalet, vilket främst berodde på svårigheten att hantera de specifika behoven för Copernicus med Emsas hybrida och kombinerade it-miljö. Att Copernicus skulle kräva en så stor del av det nämnda ramavtalets resurser kunde inte förutses vid tiden för kontraktets tecknande.

| 19. | Ursprungligen var planen att lansera ett upphandlingsförfarande om sex delar med en beräknad total budget på sju miljoner euro exklusive moms. Under perioden mellan den ursprungliga behovsbedömningen och den faktiska lanseringen av upphandlingsförfarandet förändrades dock de prognostiserade behoven. Som ett resultat av detta lanserades upphandlingen med ett annat antal delar och med andra budgettak per del än vad som hade planerats från början.
  Hela paketet med upphandlingsdokument (kravspecifikationer, utkast till kontrakt, meddelande om upphandling, rapport till utanordnaren, tilldelningsbeslut och meddelande om tilldelning av kontrakt) anpassades efter detta och offentliggjordes på ett enhetligt sätt med angivelsen sju miljoner euro per del. |
| --- | --- |

19.

Ursprungligen var planen att lansera ett upphandlingsförfarande om sex delar med en beräknad total budget på sju miljoner euro exklusive moms. Under perioden mellan den ursprungliga behovsbedömningen och den faktiska lanseringen av upphandlingsförfarandet förändrades dock de prognostiserade behoven. Som ett resultat av detta lanserades upphandlingen med ett annat antal delar och med andra budgettak per del än vad som hade planerats från början.

Hela paketet med upphandlingsdokument (kravspecifikationer, utkast till kontrakt, meddelande om upphandling, rapport till utanordnaren, tilldelningsbeslut och meddelande om tilldelning av kontrakt) anpassades efter detta och offentliggjordes på ett enhetligt sätt med angivelsen sju miljoner euro per del.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/160

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/25)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa, nedan kallad byrån) ligger i Aten och Heraklion (1) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (2), som efter olika ändringar ersattes av förordning (EU) nr 526/2013 (3). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa, nedan kallad byrån) ligger i Aten och Heraklion (1) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (2), som efter olika ändringar ersattes av förordning (EU) nr 526/2013 (3). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (4).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 10 | 11 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (5) | 69 | 69 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (4).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

10

11

Personalstyrka totalt den 31 december (5)

69

69

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (8). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (8).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 0,3 miljoner euro eller 25 % (2015: 0,15 miljoner euro eller 22 %). Det beror framför allt på överföringar som gjorts från avdelning I (personalkostnader) och avdelning III (driftsutgifter) och som i första hand gäller investeringar i it och en tjänstebil mot slutet av året. |
| --- | --- |

17.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 0,3 miljoner euro eller 25 % (2015: 0,15 miljoner euro eller 22 %). Det beror framför allt på överföringar som gjorts från avdelning I (personalkostnader) och avdelning III (driftsutgifter) och som i första hand gäller investeringar i it och en tjänstebil mot slutet av året.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 18. | I enlighet med byråns budgetförordning gjordes externa utvärderingar av resultaten för 2014 och 2015. Slutrapporterna levererades i oktober 2015 och maj 2016. I utvärderingen av 2014 konstaterades att de kärnverksamheter som hade genomförts i enlighet med arbetsprogrammet för 2014 hade en tydlig koppling till byråns rättsliga mandat, och byråns effektivitet bedömdes vara god. Man konstaterade dock att situationen kan förbättras när det gäller byråns placering. Att den är splittrad mellan Heraklion och Aten leder till tungrodda arbetsrutiner och bristande kommunikation och samarbete. I utvärderingen av 2015 konstaterades att byråns arbete och resultat svarar mot ett behov av nät- och informationssäkerhet i hela EU och i medlemsstaterna och att byrån på ett ändamålsenligt sätt uppfyller intressenternas förväntningar. Rapporten betonade dock att kommunikationen behöver förbättras mellan byrån och intressenterna, som anser att byråns mandat och genomslag är för begränsade. För att åtgärda detta genomför byrån nu en handlingsplan som styrelsen har beslutat om. |
| --- | --- |

18.

I enlighet med byråns budgetförordning gjordes externa utvärderingar av resultaten för 2014 och 2015. Slutrapporterna levererades i oktober 2015 och maj 2016. I utvärderingen av 2014 konstaterades att de kärnverksamheter som hade genomförts i enlighet med arbetsprogrammet för 2014 hade en tydlig koppling till byråns rättsliga mandat, och byråns effektivitet bedömdes vara god. Man konstaterade dock att situationen kan förbättras när det gäller byråns placering. Att den är splittrad mellan Heraklion och Aten leder till tungrodda arbetsrutiner och bristande kommunikation och samarbete. I utvärderingen av 2015 konstaterades att byråns arbete och resultat svarar mot ett behov av nät- och informationssäkerhet i hela EU och i medlemsstaterna och att byrån på ett ändamålsenligt sätt uppfyller intressenternas förväntningar. Rapporten betonade dock att kommunikationen behöver förbättras mellan byrån och intressenterna, som anser att byråns mandat och genomslag är för begränsade. För att åtgärda detta genomför byrån nu en handlingsplan som styrelsen har beslutat om.

| 19. | År 2016 flyttade byrån ytterligare åtta anställda till Aten, vilket innebar att antalet anställda i Heraklion minskade till 14. Som vi påpekade i rapporten för 2013 är det sannolikt att kostnaderna skulle kunna minskas ytterligare om all personal var samlad på en plats. |
| --- | --- |

19.

År 2016 flyttade byrån ytterligare åtta anställda till Aten, vilket innebar att antalet anställda i Heraklion minskade till 14. Som vi påpekade i rapporten för 2013 är det sannolikt att kostnaderna skulle kunna minskas ytterligare om all personal var samlad på en plats.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  Byråns operativa personal flyttades till Aten i mars 2013.

1

(2)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 165, 18.6.2013, s. 41.

3

(4)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.enisa.europa.eu

4

(5)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

5

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa

(6)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

6

(7)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

8

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 0,15  miljoner euro eller 22 % (2014: 0,6  miljoner euro eller 49 %). De gäller investeringar i it-infrastruktur som beställdes som planerat mot slutet av året. | e.t. |
| 2015 | Byrån planerar att flytta viss administrativ personal från Heraklion till Aten under 2016 trots att det i byråns grundförordning föreskrivs att personal som framför allt har hand om byråns förvaltning bör sitta i Heraklion. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 0,15  miljoner euro eller 22 % (2014: 0,6  miljoner euro eller 49 %). De gäller investeringar i it-infrastruktur som beställdes som planerat mot slutet av året.

e.t.

2015

Byrån planerar att flytta viss administrativ personal från Heraklion till Aten under 2016 trots att det i byråns grundförordning föreskrivs att personal som framför allt har hand om byråns förvaltning bör sitta i Heraklion.

Pågår

---

BYRÅNS SVAR

| 17. | Vi har gjort en kartläggning av våra intressenter och definierat våra prioriteringar. Samtidigt håller vi på att införa en programvara för intressenthantering som är avsedd att ge oss en bättre överblick över intressenternas behov och förväntningar för att kunna effektivisera vår kommunikationsstrategi ytterligare.
  Överföringarna är därför motiverade och kan hänföras till upphandlingen av nämnda programvara, som slutfördes i december 2016, och upphandlingen av byråns tjänstebil. |
| --- | --- |

17.

Vi har gjort en kartläggning av våra intressenter och definierat våra prioriteringar. Samtidigt håller vi på att införa en programvara för intressenthantering som är avsedd att ge oss en bättre överblick över intressenternas behov och förväntningar för att kunna effektivisera vår kommunikationsstrategi ytterligare.

Överföringarna är därför motiverade och kan hänföras till upphandlingen av nämnda programvara, som slutfördes i december 2016, och upphandlingen av byråns tjänstebil.

| 18. | För att öka effektiviteten har byrån förbättrat sina videokonferensinstallationer och använder programmet ”Paperless” för att hantera den dagliga verksamheten på ett effektivare sätt (ett elektroniskt arbetsflödesprogram som är helt papperslöst). Båda dessa åtgärder har lett till förbättrad kommunikation inom byrån.
  När det gäller våra yttre förbindelser har vi med värdlandets myndigheter diskuterat möjligheten att flytta all vår personal till Aten-kontoret.
  Byråns styrelse och ledning diskuterar dessutom byråns framtid och det bästa sättet att nå ut till intressenterna samt få ett större genomslag, allt detta inom ramen för de mänskliga och ekonomiska resurser som byrån har till sitt förfogande. Kommunikationsgruppen tillhör numera den nybildade avdelningen för intressentrelationer och administration (Stakeholders Relations and Administration), med såväl intern som extern effektivitet som målsättning. Strategiska och operativa planer utvärderas löpande för att på bästa sätt förse EU med information om it-säkerhet och höja medvetenheten på området. Och som vi förklarar under punkt 17 har vi investerat i ett program för intressenthantering. |
| --- | --- |

18.

För att öka effektiviteten har byrån förbättrat sina videokonferensinstallationer och använder programmet ”Paperless” för att hantera den dagliga verksamheten på ett effektivare sätt (ett elektroniskt arbetsflödesprogram som är helt papperslöst). Båda dessa åtgärder har lett till förbättrad kommunikation inom byrån.

När det gäller våra yttre förbindelser har vi med värdlandets myndigheter diskuterat möjligheten att flytta all vår personal till Aten-kontoret.

Byråns styrelse och ledning diskuterar dessutom byråns framtid och det bästa sättet att nå ut till intressenterna samt få ett större genomslag, allt detta inom ramen för de mänskliga och ekonomiska resurser som byrån har till sitt förfogande. Kommunikationsgruppen tillhör numera den nybildade avdelningen för intressentrelationer och administration (Stakeholders Relations and Administration), med såväl intern som extern effektivitet som målsättning. Strategiska och operativa planer utvärderas löpande för att på bästa sätt förse EU med information om it-säkerhet och höja medvetenheten på området. Och som vi förklarar under punkt 17 har vi investerat i ett program för intressenthantering.

| 19. | Sju medarbetare under 2016 och två under 2017 begärde att få bli förflyttade till Aten-kontoret på grund av begränsningarna i Heraklion-lokalerna. Totalt väntas åtta medarbetare jobba kvar i Heraklion i slutet av 2017. |
| --- | --- |

19.

Sju medarbetare under 2016 och två under 2017 begärde att få bli förflyttade till Aten-kontoret på grund av begränsningarna i Heraklion-lokalerna. Totalt väntas åtta medarbetare jobba kvar i Heraklion i slutet av 2017.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/166

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens järnvägsbyrå för budgetåret 2016, med byråns svar

(2017/C 417/26)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens järnvägsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Lille och Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (1). Byrån har till uppgift att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens järnvägsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Lille och Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (1). Byrån har till uppgift att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 26,3 | 27,5 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 157 | 155 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

26,3

27,5

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

157

155

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

ordförande

---

(1)  EUT L 220, 21.6.2004, s. 3 och EUT L 138, 26.5.2016, s. 1. I enlighet med den senare förordningen har byråns ursprungliga namn ändrats från Europeiska järnvägsbyrån till Europeiska unionens järnvägsbyrå.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.era.europa.eu.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Enligt byråns inrättandeförordning (1) ska personalen bestå av






  — | tillfälligt anställda som byrån rekryterat för en tid på högst fem år bland anställda i sektorn på grundval av deras meriter och erfarenheter när det gäller järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet, |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2013

Enligt byråns inrättandeförordning (1) ska personalen bestå av

—

tillfälligt anställda som byrån rekryterat för en tid på högst fem år bland anställda i sektorn på grundval av deras meriter och erfarenheter när det gäller järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet,

| — | tjänstemän som avdelats eller utstationerats av kommissionen eller medlemsstaterna i högst fem år, och |
| --- | --- |

—

tjänstemän som avdelats eller utstationerats av kommissionen eller medlemsstaterna i högst fem år, och

| — | övriga anställda som ska utföra handläggar- eller sekreteraruppgifter. |
| --- | --- |

—

övriga anställda som ska utföra handläggar- eller sekreteraruppgifter.

Har genomförts (2)

Vid utgången av 2013 arbetade 136 tillfälligt anställda för byrån. Inrättandeförordningen föreskriver även att under byråns första tio verksamhetsår får den föreskrivna femårsperioden förlängas med en ny period på högst tre år, om det är nödvändigt för att garantera byråns kontinuerliga tjänster. Byrån använde det alternativet standardmässigt fram till mitten av 2013. Under perioden september 2013 till mars 2014 återanställde byrån dessutom fyra tillfälligt anställda (för en åttaårsperiod) vilkas kontrakt med byrån hade avslutats 2013 efter den maximala åttaårsperioden.

År 2013 antog byrån ett nytt beslut i överenskommelse med sin styrelse och kommissionen enligt vilket tillfälligt anställda kan få tillsvidarekontrakt. Förslaget till en omarbetad inrättandeförordning för byrån innehåller liknande bestämmelser men det är oklart om och när den kommer att antas av parlamentet och rådet.

2013

Byrån ligger i Lille och Valenciennes. Såsom revisionsrätten angav i sin särskilda årsrapport för budgetåret 2006 är det troligt att kostnaderna kan minskas om all verksamhet koncentreras till en plats. Det kan även göra det lättare att träffa ett heltäckande avtal om byråns säte med värdmedlemsstaten och på så sätt förtydliga enligt vilka villkor byrån och dess personal arbetar.

Pågår

---

(1)  Artikel 24.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 164, 30.4.2004, s. 1).

(2)  I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1), som ersätter förordning 881/2004, beaktades revisionsrättens iakttagelse om byråns arrangemang för anställning av personal.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/171

---

RAPPORT

om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea) för budgetåret 2016, med genomförandeorganets svar

(2017/C 417/27)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer inom sjunde ramprogrammet för forskning. Genom rådets beslut 2013/743/EU (2) blev genomförandeorganet den särskilda genomförandestruktur som ansvarar för det administrativa genomförandet och programgenomförandet av forskningsprogrammet Horisont 2020. Genomförandeorganet genomför åtgärderna inom programmets del I Spetskompetens med målet att stärka spetsforskningen genom Europeiska forskningsrådets (EFR) verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer inom sjunde ramprogrammet för forskning. Genom rådets beslut 2013/743/EU (2) blev genomförandeorganet den särskilda genomförandestruktur som ansvarar för det administrativa genomförandet och programgenomförandet av forskningsprogrammet Horisont 2020. Genomförandeorganet genomför åtgärderna inom programmets del I Spetskompetens med målet att stärka spetsforskningen genom Europeiska forskningsrådets (EFR) verksamhet.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (3).

  Tabell


  Nyckeltal för genomförandeorganet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 39,6 | 42,6 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 417 | 461 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (3).

Tabell

Nyckeltal för genomförandeorganet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

39,6

42,6

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

417

461

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

15.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 16. | De öppnande- och utvärderingskommittérapporter som genomförandeorganets kommittéer för offentlig upphandling och rekrytering har upprättat innehåller inte en fullständig och korrekt redogörelse över vilka förfaranden som faktiskt följts. De bristfälliga rapporterna äventyrar öppenheten i dessa förfaranden. |
| --- | --- |

16.

De öppnande- och utvärderingskommittérapporter som genomförandeorganets kommittéer för offentlig upphandling och rekrytering har upprättat innehåller inte en fullständig och korrekt redogörelse över vilka förfaranden som faktiskt följts. De bristfälliga rapporterna äventyrar öppenheten i dessa förfaranden.

| 17. | I en granskningsrapport från september 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att genomförandeorganet hade vidtagit ett antal strategiska och operativa åtgärder för att förbättra processen för att rekrytera, behålla och fördela personal. Tjänsten för internrevision konstaterade att genomförandeorganet har tagit fram och infört en adekvat personalförvaltningsprocess för att få en kompetent och engagerad personal som säkerställer att det uppfyller sina mål. Trots att inga avgörande eller synnerligen viktiga problem hade identifierats, enades genomförandeorganet och tjänsten för internrevision om en handlingsplan för att förbättra processen ytterligare på vissa områden. |
| --- | --- |

17.

I en granskningsrapport från september 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att genomförandeorganet hade vidtagit ett antal strategiska och operativa åtgärder för att förbättra processen för att rekrytera, behålla och fördela personal. Tjänsten för internrevision konstaterade att genomförandeorganet har tagit fram och infört en adekvat personalförvaltningsprocess för att få en kompetent och engagerad personal som säkerställer att det uppfyller sina mål. Trots att inga avgörande eller synnerligen viktiga problem hade identifierats, enades genomförandeorganet och tjänsten för internrevision om en handlingsplan för att förbättra processen ytterligare på vissa områden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 18. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 1,3 miljoner euro eller 40 % (2015: 1,5 miljoner euro eller 43 %), främst när det gällde externa revisioner och kommunikation, som pågick över årsskiftet. Den stora andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

18.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 1,3 miljoner euro eller 40 % (2015: 1,5 miljoner euro eller 43 %), främst när det gällde externa revisioner och kommunikation, som pågick över årsskiftet. Den stora andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

ordförande

---

(1)  EUT L 9, 12.1.2008, s. 15.

1

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 965.

2

(3)  Ytterligare information om genomförandeorganets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.erc.europa.eu.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 1 457 920 euro eller 43,14  % (2014: 1 126 275 euro eller 38,50  %). De gäller främst den fleråriga karaktären på it-kontrakt (504 473 euro) och efterhandsrevisioner av bidragssystem (687 522,50 euro) som påbörjades 2015 men inte hade avslutats vid årets slut. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 1 457 920 euro eller 43,14  % (2014: 1 126 275 euro eller 38,50  %). De gäller främst den fleråriga karaktären på it-kontrakt (504 473 euro) och efterhandsrevisioner av bidragssystem (687 522,50 euro) som påbörjades 2015 men inte hade avslutats vid årets slut.

e.t.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 16. | Vi överväger att formulera oss på ett tydligare sätt i framtida rapporter över öppnande av anbud (för offentlig upphandling) och i våra rekryteringsrapporter. Genomförandeorganet anser dock fortfarande att revisionsrättens slutsats om öppenheten i dessa förfaranden är oproportionerlig i förhållande till de rapporterade bristernas allvarlighetsgrad och förekomst. |
| --- | --- |

16.

Vi överväger att formulera oss på ett tydligare sätt i framtida rapporter över öppnande av anbud (för offentlig upphandling) och i våra rekryteringsrapporter. Genomförandeorganet anser dock fortfarande att revisionsrättens slutsats om öppenheten i dessa förfaranden är oproportionerlig i förhållande till de rapporterade bristernas allvarlighetsgrad och förekomst.

| 17. | Vi håller för närvarande på att genomföra den handlingsplan som resulterat av granskningen av personalförvaltningsprocessen som kommissionens tjänst för internrevision låtit göra. |
| --- | --- |

17.

Vi håller för närvarande på att genomföra den handlingsplan som resulterat av granskningen av personalförvaltningsprocessen som kommissionens tjänst för internrevision låtit göra.

| 18. | Vi noterar revisionsrättens kommentar och anser inte att detta kräver korrigerande åtgärder eftersom andelen gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning III är motiverad med tanke på de bakomliggande ekonomiska transaktionernas art och tidpunkt. Genomförandeorganet konstaterar också att andelen överföringar av gjorda åtaganden minskade från 43,1 procent till 40,1 procent mellan 2015 och 2016. |
| --- | --- |

18.

Vi noterar revisionsrättens kommentar och anser inte att detta kräver korrigerande åtgärder eftersom andelen gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning III är motiverad med tanke på de bakomliggande ekonomiska transaktionernas art och tidpunkt. Genomförandeorganet konstaterar också att andelen överföringar av gjorda åtaganden minskade från 43,1 procent till 40,1 procent mellan 2015 och 2016.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/176 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/176

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) för budgetåret 2016 med myndighetens svar

(2017/C 417/28)

INLEDNING

| 1. | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma, nedan kallad myndigheten) ligger i Paris och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (1). Myndighetens uppgift är att förbättra EU:s inre finansmarknads funktion genom att säkerställa en hög grad av effektiv och konsekvent reglering och tillsyn, främja de finansiella systemens integritet och stabilitet och stärka den internationella samordningen av tillsyn för att säkerställa det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma, nedan kallad myndigheten) ligger i Paris och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (1). Myndighetens uppgift är att förbättra EU:s inre finansmarknads funktion genom att säkerställa en hög grad av effektiv och konsekvent reglering och tillsyn, främja de finansiella systemens integritet och stabilitet och stärka den internationella samordningen av tillsyn för att säkerställa det finansiella systemets stabilitet och effektivitet.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 36,8 | 39,4 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 202 | 204 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (2).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

36,8

39,4

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

202

204

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende myndighetens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

Övrigt

| 16. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras till 26 % av EU-medel, till 47 % genom direkta bidrag från EU-medlemsstaterna och till 27 % genom avgifter från de enheter som står under tillsyn (kreditvärderingsinstitut och transaktionsregister). Förenade kungarikets utträde ur EU kan påverka myndighetens verksamhet eftersom de mest betydande enheter som står under tillsyn för närvarande är placerade där. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU. |
| --- | --- |

16.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras till 26 % av EU-medel, till 47 % genom direkta bidrag från EU-medlemsstaterna och till 27 % genom avgifter från de enheter som står under tillsyn (kreditvärderingsinstitut och transaktionsregister). Förenade kungarikets utträde ur EU kan påverka myndighetens verksamhet eftersom de mest betydande enheter som står under tillsyn för närvarande är placerade där. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 17. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

17.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

1

(2)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.esma.europa.eu

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Brister konstaterades när det gällde sex rättsliga åtaganden som hade ingåtts före budgetmässiga åtaganden (483 845 euro). | Har genomförts |
| 2012 | Under sitt andra verksamhetsår tog myndigheten ett viktigt steg i och med att den antog och genomförde baskraven för alla normer för intern kontroll. Normerna är dock inte helt genomförda. | Har genomförts |
| 2012 | Upphandlingsförfarandena kan förbättras betydligt när det gäller dokumentering och tidsåtgång. | Har genomförts |
| 2014 | Det avgiftsbelopp som debiterats de enheter som står under tillsyn (kreditvärderingsinstitut och transaktionsregister) 2014 (6 623 000 euro) och redovisas som inkomster i den slutliga resultaträkningen grundades på beräknade kostnader och inte på de faktiska kostnaderna för tillsynsverksamheten. De avgifter som tas ut från de enheter som står under tillsyn bör ligga så nära de faktiska kostnader som uppkommit på området som möjligt. Myndigheten håller för närvarande på att ta fram en verksamhetsbaserad kostnadsmodell för att uppnå detta. | Har genomförts |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,2  miljoner euro eller 26 % (2014: 1,4  miljoner euro eller 19 %). De gäller främst it-projekt för vilka tjänster ännu inte hade levererats eller fakturorna inte skickas förrän 2016. | e.t. |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var också stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 2,3  miljoner euro eller 33 % (2014: 4,1  miljoner euro eller 45 %). De gäller främst it-projekt för vilka tjänster ännu inte hade levererats eller fakturor inte skickas förrän 2016 (1,7  miljoner euro) och kostnader för tjänsteresor som inte kommer att ersättas förrän 2016 (0,1 miljon euro). | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Brister konstaterades när det gällde sex rättsliga åtaganden som hade ingåtts före budgetmässiga åtaganden (483 845 euro).

Har genomförts

2012

Under sitt andra verksamhetsår tog myndigheten ett viktigt steg i och med att den antog och genomförde baskraven för alla normer för intern kontroll. Normerna är dock inte helt genomförda.

Har genomförts

2012

Upphandlingsförfarandena kan förbättras betydligt när det gäller dokumentering och tidsåtgång.

Har genomförts

2014

Det avgiftsbelopp som debiterats de enheter som står under tillsyn (kreditvärderingsinstitut och transaktionsregister) 2014 (6 623 000 euro) och redovisas som inkomster i den slutliga resultaträkningen grundades på beräknade kostnader och inte på de faktiska kostnaderna för tillsynsverksamheten. De avgifter som tas ut från de enheter som står under tillsyn bör ligga så nära de faktiska kostnader som uppkommit på området som möjligt. Myndigheten håller för närvarande på att ta fram en verksamhetsbaserad kostnadsmodell för att uppnå detta.

Har genomförts

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,2  miljoner euro eller 26 % (2014: 1,4  miljoner euro eller 19 %). De gäller främst it-projekt för vilka tjänster ännu inte hade levererats eller fakturorna inte skickas förrän 2016.

e.t.

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var också stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 2,3  miljoner euro eller 33 % (2014: 4,1  miljoner euro eller 45 %). De gäller främst it-projekt för vilka tjänster ännu inte hade levererats eller fakturor inte skickas förrän 2016 (1,7  miljoner euro) och kostnader för tjänsteresor som inte kommer att ersättas förrän 2016 (0,1 miljon euro).

e.t.

---

MYNDIGHETENS SVAR

Myndigheten har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/181 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/181

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF) för budgetåret 2016 med stiftelsens svar

(2017/C 417/29)

INLEDNING

| 1. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF, nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (1) (omarbetad genom förordning (EG) nr 1339/2008). Stiftelsens uppdrag är att stödja en reform av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika yrkesutbildningsprogram. |
| --- | --- |

1.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF, nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (1) (omarbetad genom förordning (EG) nr 1339/2008). Stiftelsens uppdrag är att stödja en reform av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika yrkesutbildningsprogram.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för stiftelsen (2).

  Tabell


  Nyckeltal för stiftelsen | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 21 | 21 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 129 | 130 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för stiftelsen (2).

Tabell

Nyckeltal för stiftelsen

2015

2016

Budget (miljoner euro)

21

21

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

129

130

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stiftelsens system övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stiftelsens system övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | stiftelsens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

stiftelsens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att stiftelsens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att stiftelsens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och stiftelsens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Stiftelsens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och stiftelsens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Stiftelsens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma stiftelsens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma stiftelsens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida stiftelsens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida stiftelsens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer stiftelsens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer stiftelsens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och stiftelsen har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och stiftelsen har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende stiftelsens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende stiftelsens räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 17. | Under 2016 gjordes en extern utvärdering av stiftelsen för kommissionens räkning. Det var det första steget i en övergripande utvärdering av de fyra byråer som arbetar inom området sysselsättning, socialpolitik och inkludering (7). Utvärderingens slutsats var att den omfattande omorganisering av stiftelsen som pågår sedan 2011 inte har haft några stora negativa effekter och att interna och externa intressenter i huvudsak är positiva till den, särskilt när det gäller strategi och ändamålsenlighet. Styrningen av stiftelsen ansågs vara effektiv och ändamålsenlig. I bedömningen betonades också att stiftelsen fortsätter det arbete som den inledde 2011 för att förbättra sin tillsynskapacitet, men att bilden av dess verksamhet och prestationer fortfarande kan bli tydligare. Situationen skulle förbättras om man slog samman och förenklade indikatorer inom en gemensam interventionslogik och använde en gemensam terminologi i hela organisationen. Stiftelsen höll på att utarbeta en plan för att genomföra utvärderarens rekommendationer. |
| --- | --- |

17.

Under 2016 gjordes en extern utvärdering av stiftelsen för kommissionens räkning. Det var det första steget i en övergripande utvärdering av de fyra byråer som arbetar inom området sysselsättning, socialpolitik och inkludering (7). Utvärderingens slutsats var att den omfattande omorganisering av stiftelsen som pågår sedan 2011 inte har haft några stora negativa effekter och att interna och externa intressenter i huvudsak är positiva till den, särskilt när det gäller strategi och ändamålsenlighet. Styrningen av stiftelsen ansågs vara effektiv och ändamålsenlig. I bedömningen betonades också att stiftelsen fortsätter det arbete som den inledde 2011 för att förbättra sin tillsynskapacitet, men att bilden av dess verksamhet och prestationer fortfarande kan bli tydligare. Situationen skulle förbättras om man slog samman och förenklade indikatorer inom en gemensam interventionslogik och använde en gemensam terminologi i hela organisationen. Stiftelsen höll på att utarbeta en plan för att genomföra utvärderarens rekommendationer.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 18. | Revisionsrätten påpekade redan i sin rapport om stiftelsens årsredovisning för 2011 att situationen när det gäller stiftelsens lokaler är otillfredsställande och innebär en risk för att dess verksamhet kan störas. Situationen är oförändrad eftersom det konsortium som förvaltade och använde delar av byggnaderna gick i konkurs 2011 så att anläggningen delvis blev tom. Värdlandet måste skyndsamt finna en lösning på problemet. Enligt värdavtalet ska lämpliga lokaler garanteras fram till 2027. |
| --- | --- |

18.

Revisionsrätten påpekade redan i sin rapport om stiftelsens årsredovisning för 2011 att situationen när det gäller stiftelsens lokaler är otillfredsställande och innebär en risk för att dess verksamhet kan störas. Situationen är oförändrad eftersom det konsortium som förvaltade och använde delar av byggnaderna gick i konkurs 2011 så att anläggningen delvis blev tom. Värdlandet måste skyndsamt finna en lösning på problemet. Enligt värdavtalet ska lämpliga lokaler garanteras fram till 2027.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 131, 23.5.1990, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om stiftelsens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.etf.europa.eu.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från stiftelsen.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

(7)  De övriga byråerna som ingår i utvärderingen är Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin), Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | I slutet av 2013 hade stiftelsen 7,5  miljoner euro på konton i en enda bank med ett lågt kreditbetyg (F3, BBB) (1). | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2013

I slutet av 2013 hade stiftelsen 7,5  miljoner euro på konton i en enda bank med ett lågt kreditbetyg (F3, BBB) (1).

Har genomförts

---

(1)  Beloppet har minskats till 1,8 miljoner euro.

---

STIFTELSENS SVAR

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/187 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/187

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) för budgetåret 2016, med myndighetens svar

(2017/C 417/30)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO, nedan kallad myndigheten), som fram till den 23 mars 2016 benämndes Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (OHIM), inrättades genom rådets förordning (EG) nr 207/2009 (1), senast ändrad genom förordning (EU) 2015/2424 (2). Myndigheten ligger i Alicante och har som huvuduppgift att registrera EU-varumärken och registrerade gemenskapsformgivningar som gäller i hela EU. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO, nedan kallad myndigheten), som fram till den 23 mars 2016 benämndes Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (OHIM), inrättades genom rådets förordning (EG) nr 207/2009 (1), senast ändrad genom förordning (EU) 2015/2424 (2). Myndigheten ligger i Alicante och har som huvuduppgift att registrera EU-varumärken och registrerade gemenskapsformgivningar som gäller i hela EU.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (3).

  Tabell


  Nyckeltal för myndigheten | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (4) | 384,2 | 421,3 |
| Personalstyrka totalt den 31 december | 848 | 910 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för myndigheten (3).

Tabell

Nyckeltal för myndigheten

2015

2016

Budget (miljoner euro) (4)

384,2

421,3

Personalstyrka totalt den 31 december

848

910

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

myndighetens räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att myndighetens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och myndighetens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Myndighetens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma myndighetens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida myndighetens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster bedömer vi myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster bedömer vi myndighetens förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och myndigheten har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

Övrigt

| 15. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras i sin helhet med avgifter från ekonomiska aktörer som är verksamma i EU. Avgifternas storlek varierar varje år beroende på hur många varumärken och formgivningar som registreras och förnyas. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU. |
| --- | --- |

15.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Myndighetens budget finansieras i sin helhet med avgifter från ekonomiska aktörer som är verksamma i EU. Avgifternas storlek varierar varje år beroende på hur många varumärken och formgivningar som registreras och förnyas. Det är möjligt att myndighetens inkomster i framtiden kommer att minska på grund av Förenade kungarikets beslut att lämna EU.

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Myndighetens budgetgenomförande var lågt – 89 % – vilket tyder på att uppskattningen av utgifterna i budgeten för 2016 var inexakt. Myndighetens budget har blivit mer exakt, när så behövdes genom en ändring, efter det att dess inrättandeförordning och budgetförordning nyligen ändrades så att det infördes mekanismer som avsättning av överskott till en reserv (7) och en tillhörande kompensationsmekanism (8) som är kopplade till de budgeterade beloppen. |
| --- | --- |

17.

Myndighetens budgetgenomförande var lågt – 89 % – vilket tyder på att uppskattningen av utgifterna i budgeten för 2016 var inexakt. Myndighetens budget har blivit mer exakt, när så behövdes genom en ändring, efter det att dess inrättandeförordning och budgetförordning nyligen ändrades så att det infördes mekanismer som avsättning av överskott till en reserv (7) och en tillhörande kompensationsmekanism (8) som är kopplade till de budgeterade beloppen.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 18. | Myndigheten inledde 2014 en anbudsinfordran om ett fyraårigt ramavtal med ett uppskattat marknadsvärde på 30 miljoner euro för att upphandla konsulttjänster som gällde många olika typer av verksamhet, såsom revision, projektförvaltning, allmänna konsulttjänster och studier. Men delar av upphandlingsförfarandet och senare användningen av ramavtalet administrerades inte korrekt. De mål som skulle uppnås och de verksamheter som skulle genomföras var inte tillräckligt specificerade för att ramavtalets exakta omfattning skulle kunna uppskattas. Det hade därför utnyttjats i sin helhet redan efter två och ett halvt år. Vidare hade man inte delat upp ramavtalet i delar trots att så många varierande tjänster med mycket olika kostnader skulle upphandlas. Om man hade använt delar skulle mindre företag ha uppmuntrats att delta med verksamhet till lågt värde. Slutligen upphävdes priskonkurrensen och ökade beroendet av entreprenören eftersom man begärde offerter med fasta priser från en enda entreprenör när man använde ramavtalet. Myndigheten bör överväga att ingå avtal med flera leverantörer med förnyad konkurrensutsättning när det är möjligt. |
| --- | --- |

18.

Myndigheten inledde 2014 en anbudsinfordran om ett fyraårigt ramavtal med ett uppskattat marknadsvärde på 30 miljoner euro för att upphandla konsulttjänster som gällde många olika typer av verksamhet, såsom revision, projektförvaltning, allmänna konsulttjänster och studier. Men delar av upphandlingsförfarandet och senare användningen av ramavtalet administrerades inte korrekt. De mål som skulle uppnås och de verksamheter som skulle genomföras var inte tillräckligt specificerade för att ramavtalets exakta omfattning skulle kunna uppskattas. Det hade därför utnyttjats i sin helhet redan efter två och ett halvt år. Vidare hade man inte delat upp ramavtalet i delar trots att så många varierande tjänster med mycket olika kostnader skulle upphandlas. Om man hade använt delar skulle mindre företag ha uppmuntrats att delta med verksamhet till lågt värde. Slutligen upphävdes priskonkurrensen och ökade beroendet av entreprenören eftersom man begärde offerter med fasta priser från en enda entreprenör när man använde ramavtalet. Myndigheten bör överväga att ingå avtal med flera leverantörer med förnyad konkurrensutsättning när det är möjligt.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 19. | Myndighetens uppdrag registrera varumärken och formgivningar för EU:s inre marknad medför att det produceras stora volymer texter som ska översättas. I myndighetens inrättandeförordning fastställs att de översättningstjänster som den behöver för sitt arbete ska utföras av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ, vilket gör att myndigheten är översättningscentrums största kund. Myndigheten utnyttjar i allt större utsträckning interna lösningar, såsom översättningsminnen och tillhörande programvara. Verktygen syftar till att förbättra myndighetens egen kostnadseffektivitet och effektivitet. Ur ett EU-perspektiv kan dock den aktuella situationen leda till dubbelarbete och dubbla kostnader. |
| --- | --- |

19.

Myndighetens uppdrag registrera varumärken och formgivningar för EU:s inre marknad medför att det produceras stora volymer texter som ska översättas. I myndighetens inrättandeförordning fastställs att de översättningstjänster som den behöver för sitt arbete ska utföras av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ, vilket gör att myndigheten är översättningscentrums största kund. Myndigheten utnyttjar i allt större utsträckning interna lösningar, såsom översättningsminnen och tillhörande programvara. Verktygen syftar till att förbättra myndighetens egen kostnadseffektivitet och effektivitet. Ur ett EU-perspektiv kan dock den aktuella situationen leda till dubbelarbete och dubbla kostnader.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

ordförande

---

(1)  EUT L 78, 24.3.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 341, 24.12.2015, s. 21.

2

(3)  Ytterligare information om myndighetens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: https://euipo.europa.eu.

3

(4)  I budgeten ingår reserven för oförutsedda händelser.

4

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  I artikel 89.1 i myndighetens budgetförordning föreskrivs att den ska upprätta en reserv med tillräckliga medel för att säkerställa kontinuerlig verksamhet och utförandet av dess uppgifter under ett år, det vill säga lika mycket som de beräknade anslagen under avdelningarna 1, 2 och 3 i myndighetens budget.

7

(8)  I artikel 139.4 och 139.6 i myndighetens inrättandeförordning föreskrivs att den varje år ska ersätta de kostnader som uppstått för medlemsstaternas centrala myndigheter för industriell äganderätt, Benelux byrå för immateriell äganderätt och andra berörda myndigheter som medlemsstaterna ska utse, för de särskilda uppgifter de genomför i egenskap av funktionella delar av EU:s varumärkessystem i samband med olika tjänster och förfaranden, och att skyldigheten endast ska gälla om det inte uppstår något budgetunderskott det året.

8

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Kontoret har en kontinuitetsplan och en krishanteringsplan som föreskriver att ungefär 25 roller måste täckas permanent av anställda i beredskapstjänstgöring. Även om kontorets budgetkommitté varje år godkännerbudgetanslagen för ersättning vid beredskapstjänstgöring överstiger det belopp som betalades ut 2013 (402 458 euro) vida de ersättningar som betalas av andra byråer som måste garantera permanent beredskap. | Har genomförts |
| 2014 | I sin rapport om kontorets årsredovisning för 2013 ifrågasatte revisionsrätten det belopp som använts till ersättningar för beredskapstjänstgöring (0,40  miljoner euro). Dessa betalningar var större under 2014 (0,44  miljoner euro). I november 2014 reviderade kontoret sin policy och minskade det antal roller som ger rätt till ersättning för beredskapstjänstgöring från 25 till 17, och den ekonomiska effekten av den åtgärden kommer att märkas från och med 2015 (1). Nio anställda fick mer än 11 000 euro var i ersättning för beredskapstjänstgöring, varav sju är chefer. | Har genomförts |
| 2015 | Inom avdelning III fördes en stor andel av de gjorda åtagandena över till 2016 – 12,9  miljoner euro eller 36 % (2014: 14,1  miljoner euro eller 38 %). Överföringarna gäller främst samarbetsavtal med nationella kontor som lämnar in ersättningsanspråk först efter årets slut. | e.t. |
| 2015 | När tjänster upphandlas med hjälp av ett förhandlat förfarande utan föregående offentliggörande av ett meddelande om upphandling begränsas konkurrensen till en enda förhandlingspart och det förfarandet bör därför endast användas i undantagsfall. Efter att ha genomfört det förfarandet förlängde kontoret under 2015 sex ramavtal för utökade tjänster till ett värde av 1,9  miljoner euro (2014: tolv ramavtal för utökade tjänster till ett värde av 12,6  miljoner euro) (2). Kontorets användning av detta förfarande kan inte anses utgöra ”undantag” med tanke på avtalens antal, värde och frekvens, och de formella kraven uppfylldes inte helt och hållet (3). | Har genomförts |
| 2015 | Kontoret betalar ersättning för en del av eller hela bruttolönen för utstationerade nationella experter till deras arbetsgivare. Det avviker från kommissionens praxis att utstationerade nationella experters arbetsgivare fortsätter att betala experternas löner. Under 2015 uppgick utgifterna för dessa ersättningar till 1,9  miljoner euro. | Har genomförts |
| 2015 | Den 31 december 2015 var nio av kontorets anställda utstationerade i tjänstens intresse till kontorets överklagandenämnd. I tjänsteföreskrifterna finns det dock ingen grund för en sådan utstationering (4). | Har genomförts (5) |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2013

Kontoret har en kontinuitetsplan och en krishanteringsplan som föreskriver att ungefär 25 roller måste täckas permanent av anställda i beredskapstjänstgöring. Även om kontorets budgetkommitté varje år godkännerbudgetanslagen för ersättning vid beredskapstjänstgöring överstiger det belopp som betalades ut 2013 (402 458 euro) vida de ersättningar som betalas av andra byråer som måste garantera permanent beredskap.

Har genomförts

2014

I sin rapport om kontorets årsredovisning för 2013 ifrågasatte revisionsrätten det belopp som använts till ersättningar för beredskapstjänstgöring (0,40  miljoner euro). Dessa betalningar var större under 2014 (0,44  miljoner euro). I november 2014 reviderade kontoret sin policy och minskade det antal roller som ger rätt till ersättning för beredskapstjänstgöring från 25 till 17, och den ekonomiska effekten av den åtgärden kommer att märkas från och med 2015 (1). Nio anställda fick mer än 11 000 euro var i ersättning för beredskapstjänstgöring, varav sju är chefer.

Har genomförts

2015

Inom avdelning III fördes en stor andel av de gjorda åtagandena över till 2016 – 12,9  miljoner euro eller 36 % (2014: 14,1  miljoner euro eller 38 %). Överföringarna gäller främst samarbetsavtal med nationella kontor som lämnar in ersättningsanspråk först efter årets slut.

e.t.

2015

När tjänster upphandlas med hjälp av ett förhandlat förfarande utan föregående offentliggörande av ett meddelande om upphandling begränsas konkurrensen till en enda förhandlingspart och det förfarandet bör därför endast användas i undantagsfall. Efter att ha genomfört det förfarandet förlängde kontoret under 2015 sex ramavtal för utökade tjänster till ett värde av 1,9  miljoner euro (2014: tolv ramavtal för utökade tjänster till ett värde av 12,6  miljoner euro) (2). Kontorets användning av detta förfarande kan inte anses utgöra ”undantag” med tanke på avtalens antal, värde och frekvens, och de formella kraven uppfylldes inte helt och hållet (3).

Har genomförts

2015

Kontoret betalar ersättning för en del av eller hela bruttolönen för utstationerade nationella experter till deras arbetsgivare. Det avviker från kommissionens praxis att utstationerade nationella experters arbetsgivare fortsätter att betala experternas löner. Under 2015 uppgick utgifterna för dessa ersättningar till 1,9  miljoner euro.

Har genomförts

2015

Den 31 december 2015 var nio av kontorets anställda utstationerade i tjänstens intresse till kontorets överklagandenämnd. I tjänsteföreskrifterna finns det dock ingen grund för en sådan utstationering (4).

Har genomförts (5)

---

(1)  År 2015 betalade kontoret 285 242 euro i ersättning för beredskapstjänstgöring, och 13 roller gav rätt till sådan ersättning.

(2)  Utökade ramavtal enligt artikel 134.1 f i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

(3)  I enlighet med artikel 134.3 i delegerad förordning (EU) nr 1268/2012.

(4)  Artikel 37 a i förordning nr 31 (EEG), 11 (Euratom) om fastställandet av tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen (EGT 45, 14.6.1962, s. 1385/62).

(5)  Myndigheten har 2016 vidtagit ytterligare åtgärder för att säkerställa överklagandenämndens oberoende i förhållande till myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 17. | Vi håller med om att exaktheten i fråga om EUIPO:s budget har blivit viktigare efter de senaste ändringarna i myndighetens inrättandeförordning och budgetförordning. Detta eftersom dessa förordningar fastställer mekanismer som är kopplade till de budgeterade beloppen, såsom avsättning av överskott till en reservfond, en tröskel för EU:s samarbetsverksamheter och en kompensationsmekanism. Därför kommer EUIPO att sätta särskilt fokus på att utarbeta mer exakta budgetar i framtiden och, där så är nödvändigt, ändringsbudgetar som ska presenteras till myndighetens ledningsorgan vid ett lämpligt tillfälle, vilket bevarar budgetens prognostiserande natur. |
| --- | --- |

17.

Vi håller med om att exaktheten i fråga om EUIPO:s budget har blivit viktigare efter de senaste ändringarna i myndighetens inrättandeförordning och budgetförordning. Detta eftersom dessa förordningar fastställer mekanismer som är kopplade till de budgeterade beloppen, såsom avsättning av överskott till en reservfond, en tröskel för EU:s samarbetsverksamheter och en kompensationsmekanism. Därför kommer EUIPO att sätta särskilt fokus på att utarbeta mer exakta budgetar i framtiden och, där så är nödvändigt, ändringsbudgetar som ska presenteras till myndighetens ledningsorgan vid ett lämpligt tillfälle, vilket bevarar budgetens prognostiserande natur.

| 18. | EUIPO noterar revisionsrättens kommentarer.
  Den ursprungliga uppskattningen av ramkontraktets volym var svår att uppskatta vid tidpunkten för upphandlingsförfarandet på grund av att specifikationen av målen och aktiviteterna för de sista två åren av kontraktet var direkt kopplad till den strategiska planen 2020 (1) (SP2020), som inte ännu hade specificerats eller tagits fram vid tidpunkten. Det ska dock noteras att detta åtgärdades i det uppföljande ramkontraktet, där de uppskattade volymerna motsvaras av en detaljerad lista över underliggande aktiviteter.
  När det gäller möjligheten att dela upp kontraktet i mindre delar kommer myndigheten att överväga en sådan strategi inför framtida upphandlingsförfaranden av detta slag.
  När det gäller revisionsrättens synpunkter angående neutraliserad priskonkurrens och ökat beroende av entreprenören som en följd av erbjudanden om fasta priser från en enda entreprenör, bör det noteras att endast 50 procent av de specifika kontrakten som ingicks under detta upphandlingsförfarande var med fast pris. I detta sammanhang hade myndigheten skapat en särskilt grupp specialiserad på kontraktshantering inom myndigheten och etablerat ett ramverk för hantering av försäljare, vilket gör det möjligt att bedöma om de fasta priserna i offerterna är korrekta och, i förekommande fall, att återgå till en annan mekanism för kontraktet, såsom ”Quoted Times & Means” eller som en sista utväg gå efter den tid och de resurser som avsatts. Dessutom innebär ett återöppnande av konkurrensmekanismen ökade administrativa kostnader och visar sig vara mer tidskrävande än andra lösningar.
  Vidare kommer EUIPO att använda flera ramavtal i framtida upphandlingsförfaranden, delvis kaskad, delvis återöppnande för tjänster av detta slag. |
| --- | --- |

18.

EUIPO noterar revisionsrättens kommentarer.

Den ursprungliga uppskattningen av ramkontraktets volym var svår att uppskatta vid tidpunkten för upphandlingsförfarandet på grund av att specifikationen av målen och aktiviteterna för de sista två åren av kontraktet var direkt kopplad till den strategiska planen 2020 (1) (SP2020), som inte ännu hade specificerats eller tagits fram vid tidpunkten. Det ska dock noteras att detta åtgärdades i det uppföljande ramkontraktet, där de uppskattade volymerna motsvaras av en detaljerad lista över underliggande aktiviteter.

När det gäller möjligheten att dela upp kontraktet i mindre delar kommer myndigheten att överväga en sådan strategi inför framtida upphandlingsförfaranden av detta slag.

När det gäller revisionsrättens synpunkter angående neutraliserad priskonkurrens och ökat beroende av entreprenören som en följd av erbjudanden om fasta priser från en enda entreprenör, bör det noteras att endast 50 procent av de specifika kontrakten som ingicks under detta upphandlingsförfarande var med fast pris. I detta sammanhang hade myndigheten skapat en särskilt grupp specialiserad på kontraktshantering inom myndigheten och etablerat ett ramverk för hantering av försäljare, vilket gör det möjligt att bedöma om de fasta priserna i offerterna är korrekta och, i förekommande fall, att återgå till en annan mekanism för kontraktet, såsom ”Quoted Times & Means” eller som en sista utväg gå efter den tid och de resurser som avsatts. Dessutom innebär ett återöppnande av konkurrensmekanismen ökade administrativa kostnader och visar sig vara mer tidskrävande än andra lösningar.

Vidare kommer EUIPO att använda flera ramavtal i framtida upphandlingsförfaranden, delvis kaskad, delvis återöppnande för tjänster av detta slag.

| 19. | De grundläggande rättsakterna för både Översättningscentrum för Europeiska unionens organ och EUIPO föreskriver endast att översättningscentrumet ska tillhandahålla de översättningstjänster som behövs för att myndigheten ska fungera. EUIPO har dock inte bara anlitat översättningscentrumet för de nödvändiga översättningarna, utan även för en rad ytterligare uppgifter, såsom redigeringar och terminologiarbete. Precis som alla andra EU-byråer eller -organ är myndigheten bunden av principen om sund ekonomisk förvaltning och anser att betalning för översättningar som redan begärts och betalats vid ett tidigare tillfälle inte överensstämmer med denna princip.
  Som revisionsrätten påpekar är EUIPO fortfarande översättningscentrumets största kund och bidrog med mer än halva inkomsten under 2016, trots att myndigheten använder sig av översättningsminnen inom immaterialrätt (2), vilka kommer från översättningar inom immaterialrätt från de senaste 20 åren. Under 2016 kunde 96 procent av termerna inom översättning av immaterialrätt hämtas från dessa minnen. De övriga 4 procenten, som krävde översättning av översättningscentrumet, kostade myndigheten 15,5 miljoner euro.
  I enlighet med dess uppdrag har EUIPO alltid försökt ge innehavare av immaterialrätter högsta möjliga kvalitet till lägsta möjliga kostnad för att på så sätt stödja affärsverksamhet inom EU. Myndigheten har till exempel sänkt ansökningsavgifterna med över 50 procent, vilket särskilt gagnat små och medelstora företag. Besparingarna på det nämnda området spelade en roll när det gällde att kunna genomföra denna betydande reducering.
  När det gäller den oro som revisionsrätten uttrycker angående möjligt dubbelarbete och dubbla kostnader på EU-nivå, anser myndigheten att underhåll och återanvändning av EUIPO:s tillgängliga register inte utgör en avsevärd arbetsbörda eller kostnad. EUIPO överväger hela tiden nya sätt att garantera valuta för pengarna inom det existerande regelverket.
  Översättningscentrum är en viktig partner för att myndigheten ska kunna uppfylla sitt uppdrag och, med beaktande av de framsteg som gjorts inom maskinöversättning, anser vi att det är av avgörande betydelse att åtgärder utförs tillsammans i ömsesidigt strategiskt intresse inom en nära och överskådlig framtid för att nå en modern och hållbar affärsmodell som på ett rättvist sätt gagnar alla inblandade parter. |
| --- | --- |

19.

De grundläggande rättsakterna för både Översättningscentrum för Europeiska unionens organ och EUIPO föreskriver endast att översättningscentrumet ska tillhandahålla de översättningstjänster som behövs för att myndigheten ska fungera. EUIPO har dock inte bara anlitat översättningscentrumet för de nödvändiga översättningarna, utan även för en rad ytterligare uppgifter, såsom redigeringar och terminologiarbete. Precis som alla andra EU-byråer eller -organ är myndigheten bunden av principen om sund ekonomisk förvaltning och anser att betalning för översättningar som redan begärts och betalats vid ett tidigare tillfälle inte överensstämmer med denna princip.

Som revisionsrätten påpekar är EUIPO fortfarande översättningscentrumets största kund och bidrog med mer än halva inkomsten under 2016, trots att myndigheten använder sig av översättningsminnen inom immaterialrätt (2), vilka kommer från översättningar inom immaterialrätt från de senaste 20 åren. Under 2016 kunde 96 procent av termerna inom översättning av immaterialrätt hämtas från dessa minnen. De övriga 4 procenten, som krävde översättning av översättningscentrumet, kostade myndigheten 15,5 miljoner euro.

I enlighet med dess uppdrag har EUIPO alltid försökt ge innehavare av immaterialrätter högsta möjliga kvalitet till lägsta möjliga kostnad för att på så sätt stödja affärsverksamhet inom EU. Myndigheten har till exempel sänkt ansökningsavgifterna med över 50 procent, vilket särskilt gagnat små och medelstora företag. Besparingarna på det nämnda området spelade en roll när det gällde att kunna genomföra denna betydande reducering.

När det gäller den oro som revisionsrätten uttrycker angående möjligt dubbelarbete och dubbla kostnader på EU-nivå, anser myndigheten att underhåll och återanvändning av EUIPO:s tillgängliga register inte utgör en avsevärd arbetsbörda eller kostnad. EUIPO överväger hela tiden nya sätt att garantera valuta för pengarna inom det existerande regelverket.

Översättningscentrum är en viktig partner för att myndigheten ska kunna uppfylla sitt uppdrag och, med beaktande av de framsteg som gjorts inom maskinöversättning, anser vi att det är av avgörande betydelse att åtgärder utförs tillsammans i ömsesidigt strategiskt intresse inom en nära och överskådlig framtid för att nå en modern och hållbar affärsmodell som på ett rättvist sätt gagnar alla inblandade parter.

---

(1)  SP2020 omfattar ett flerårigt arbetsprogram som täcker aktiviteterna och projekten för perioden 2016–2020.

(2)  Genom översättningsminnena återanvänds tillgängliga översättningar och detta går under benämningen ”pre-translation” (ung.: förberedelse av översättningar) i faktauppgifterna

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/194 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/194

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/31)

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA, nedan kallad byrån) ligger i Tallinn, Strasbourg och Sankt Johann im Pongau och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (1). Byråns viktigaste uppgift är att sköta den operativa förvaltningen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och det europeiska systemet för jämförelse av fingeravtryck (Eurodac). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA, nedan kallad byrån) ligger i Tallinn, Strasbourg och Sankt Johann im Pongau och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (1). Byråns viktigaste uppgift är att sköta den operativa förvaltningen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och det europeiska systemet för jämförelse av fingeravtryck (Eurodac).

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (3) | 71,7 | 82,3 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 134 | 144 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro) (3)

71,7

82,3

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

134

144

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 17. | Under 2016 tog byrån emot och accepterade leveranser till ett värde av 2,8 miljoner euro utan att ha några budgetåtaganden och rättsliga åtaganden (kontrakt). Byrån gjorde åtaganden retroaktivt för att inköpen skulle bli korrekta. |
| --- | --- |

17.

Under 2016 tog byrån emot och accepterade leveranser till ett värde av 2,8 miljoner euro utan att ha några budgetåtaganden och rättsliga åtaganden (kontrakt). Byrån gjorde åtaganden retroaktivt för att inköpen skulle bli korrekta.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 18. | I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att den övergripande utformningen och den praktiska tillämpningen av processerna garanterar att eu-LISA driver it-systemen SIS II, VIS och Eurodac på ett sådant sätt att de nationella myndigheter som använder dem kan utbyta data fortlöpande och utan avbrott. Även om kommissionens tjänst för internrevision inte pekade på några allvarliga brister, ansåg den ändå att det fanns utrymme för att göra processerna effektivare när det gäller konfigurations- och förändringshantering, hantering av leveransversioner och tester, problemhantering, förvaltning av tjänster och incidenthantering. Byrån och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

18.

I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att den övergripande utformningen och den praktiska tillämpningen av processerna garanterar att eu-LISA driver it-systemen SIS II, VIS och Eurodac på ett sådant sätt att de nationella myndigheter som använder dem kan utbyta data fortlöpande och utan avbrott. Även om kommissionens tjänst för internrevision inte pekade på några allvarliga brister, ansåg den ändå att det fanns utrymme för att göra processerna effektivare när det gäller konfigurations- och förändringshantering, hantering av leveransversioner och tester, problemhantering, förvaltning av tjänster och incidenthantering. Byrån och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 19. | Andelen åtaganden som fördes över till följande budgetår är stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 5 miljoner euro eller 63 % av de gjorda åtagandena (2015: 9 miljoner euro eller 50 %). De gäller främst underhåll av byggnader och konsulttjänster som ska tillhandahållas 2017. En så stor andel överföringar för att täcka nästa års verksamhet strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

19.

Andelen åtaganden som fördes över till följande budgetår är stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 5 miljoner euro eller 63 % av de gjorda åtagandena (2015: 9 miljoner euro eller 50 %). De gäller främst underhåll av byggnader och konsulttjänster som ska tillhandahållas 2017. En så stor andel överföringar för att täcka nästa års verksamhet strider mot budgetprincipen om ettårighet.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 20. | I juni 2015 undertecknade byrån ett byggnadskontrakt för sina lokaler i Strasbourg till ett värde av 21,5 miljoner euro. Man kom överens om att betalningen huvudsakligen skulle ske genom delbetalningar. Men i juli 2015 ändrade byrån kontraktet så att betalningen främst skulle ske genom förskott i syfte att öka budgetutnyttjandet. I november 2016 hade byrån betalat hela kontraktsbeloppet trots att mindre än hälften av byggnadsarbetet hade fullgjorts. |
| --- | --- |

20.

I juni 2015 undertecknade byrån ett byggnadskontrakt för sina lokaler i Strasbourg till ett värde av 21,5 miljoner euro. Man kom överens om att betalningen huvudsakligen skulle ske genom delbetalningar. Men i juli 2015 ändrade byrån kontraktet så att betalningen främst skulle ske genom förskott i syfte att öka budgetutnyttjandet. I november 2016 hade byrån betalat hela kontraktsbeloppet trots att mindre än hälften av byggnadsarbetet hade fullgjorts.

| 21. | Vid ett möte 2016 tog kommissionens företrädare i byråns styrelse upp frågan om de ökande underhållskostnaderna. Det finns många förklaringar till ökningen, såsom fortsatt utveckling av och fler funktioner i systemen, men vi fann upphandlingar där byrån inte gjorde kontroller för att hitta den mest ekonomiska lösningen. Till exempel köpte byrån en ny programlicens för 4,6 miljoner euro inom ett ramavtal utan att kontrollera att entreprenören, som enligt ramavtalet fungerade som en mellanhand mellan byrån och potentiella programleverantörer, hade hittat det bästa priset. |
| --- | --- |

21.

Vid ett möte 2016 tog kommissionens företrädare i byråns styrelse upp frågan om de ökande underhållskostnaderna. Det finns många förklaringar till ökningen, såsom fortsatt utveckling av och fler funktioner i systemen, men vi fann upphandlingar där byrån inte gjorde kontroller för att hitta den mest ekonomiska lösningen. Till exempel köpte byrån en ny programlicens för 4,6 miljoner euro inom ett ramavtal utan att kontrollera att entreprenören, som enligt ramavtalet fungerade som en mellanhand mellan byrån och potentiella programleverantörer, hade hittat det bästa priset.

| 22. | I maj 2016 undertecknade byrån ett ramavtal med ett konsortium till ett värde av 194 miljoner euro för vidareutveckling och underhåll av informationssystemet för viseringar (VIS) och systemet för biometrisk matchning (BMS) för en period på sex år. Kontraktet tilldelades via ett förfarande för offentlig upphandling. Ett av de viktigaste kraven på anbudsgivarna var att de hade kommersiellt tillträde till BMS-tekniken. Eftersom det företag som utvecklade BMS-tekniken inte var skyldigt enligt kontraktet att ge intresserade anbudsgivare kommersiellt tillträde fanns det en potentiell risk för att förfarandet inte var konkurrensutsatt. |
| --- | --- |

22.

I maj 2016 undertecknade byrån ett ramavtal med ett konsortium till ett värde av 194 miljoner euro för vidareutveckling och underhåll av informationssystemet för viseringar (VIS) och systemet för biometrisk matchning (BMS) för en period på sex år. Kontraktet tilldelades via ett förfarande för offentlig upphandling. Ett av de viktigaste kraven på anbudsgivarna var att de hade kommersiellt tillträde till BMS-tekniken. Eftersom det företag som utvecklade BMS-tekniken inte var skyldigt enligt kontraktet att ge intresserade anbudsgivare kommersiellt tillträde fanns det en potentiell risk för att förfarandet inte var konkurrensutsatt.

| 23. | En extern utvärdering av byrån genomfördes av kommissionen under mars–december 2015, och resultatet presenterades i den slutliga utvärderingsrapporten i mars 2016. Enligt utvärderingen bidrar byrån till den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa och fullgör ändamålsenligt sina uppgifter. Utvärderarna lämnade 64 rekommendationer om hur den operativa förvaltningen kan förbättras ytterligare, varav sju anses avgörande och elva mycket viktiga. Byrån har utarbetat en plan för att följa upp rekommendationerna som håller på att genomföras. |
| --- | --- |

23.

En extern utvärdering av byrån genomfördes av kommissionen under mars–december 2015, och resultatet presenterades i den slutliga utvärderingsrapporten i mars 2016. Enligt utvärderingen bidrar byrån till den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa och fullgör ändamålsenligt sina uppgifter. Utvärderarna lämnade 64 rekommendationer om hur den operativa förvaltningen kan förbättras ytterligare, varav sju anses avgörande och elva mycket viktiga. Byrån har utarbetat en plan för att följa upp rekommendationerna som håller på att genomföras.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 24. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

24.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 286, 1.11.2011, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.eulisa.europa.eu.

2

(3)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Enligt förordningen om inrättande av byrån måste de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder bidra till byråns budget. Trots att de länder som deltar i Schengensamarbetet använde de system som förvaltades av byrån 2013, pågick ännu kommissionens förhandlingar. | Pågår |
| 2014 | Upplysningar av särskild betydelse för räkenskapernas tillförlitlighet
  Utan att det påverkar uttalandet i punkt 8 vill revisionsrätten uppmärksamma värderingen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac-systemen i byråns räkenskaper. Den operativa förvaltningen av systemen är byråns huvuduppgift. Då det saknas tillförlitlig och fullständig information om de totala utvecklingskostnaderna för systemen bokförs de i byråns räkenskaper till sitt bokförda värde efter avskrivningar enligt kommissionens räkenskaper och uppdateras vid årets slut (cirka 6,6  miljoner euro det datum då överföringen gjordes och 2,1  miljoner euro den 31 december 2014). Värdena gäller främst datorutrustning och standardprogramvarukomponenter och inbegriper inte kostnader för programvaruutveckling (se not 6.3.1 till byråns årsredovisning). | Har genomförts |
| 2015 | Byrån ingick ett ramavtal på två miljoner euro för upphandlingstjänster från en entreprenör (upphandlingstjänster) beträffande utbildnings-, coachnings- och undervisningstjänster från tredjepartsleverantörer (utbildningstjänster). Entreprenören hittar lämpliga utbildningstjänster till varje specifik förfrågan och lämnar en offert för utbildningstjänsterna och tar en avgift för upphandlingstjänsten (påslag). I ramavtalet sägs dock ingenting om att upphandlingstjänsterna ska följa upphandlingsbestämmelserna i byråns finansiella bestämmelser. Det betyder att den aktuella processen för inlämning av offerter som byrån ska godkänna inte garanterar att de upphandlade tjänsterna uppfyller alla krav i de finansiella bestämmelserna. | Har inte genomförts |
| 2015 | Uppmaningen att lämna intresseanmälan och förhandsurvalet av sökande som ville delta i ett förhandlat förfarande med ett uppskattat värde på 20 miljoner euro gjordes utan någon delegering från utanordnaren. | e.t. |
| 2015 | De gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning II (administrativa utgifter) uppgick till 9 miljoner euro eller 50 % av de totala åtagandena (2014: 15 miljoner euro eller 87 %). Överföringarna gäller främst ett stort kontrakt för utbyggnaden av byråns byggnad i Strasbourg (4,6  miljoner euro) och tjänster som tillhandahålls enligt fleråriga kontrakt. | e.t. |
| 2015 | Man har fortfarande inte kommit överens med de länder som deltar i Schengensamarbetet (Schweiz, Liechtenstein, Island och Norge) om detaljerade regler för dessa länders deltagande i byråns arbete, bland annat bestämmelser om rösträtter och ländernas bidrag till byråns budget. I brist på sådana regler bidrar de länder som deltar i Schengensamarbetet till avdelning III (driftsutgifter) i byråns budget i enlighet med en bestämmelse i associeringsavtalen med EU. De bidrar dock ännu inte till verksamheterna inom avdelningarna I och II (löner och andra administrativa utgifter) i byråns budget. | Pågår |
| 2015 | De granskade upphandlingsförfarandena visar att byrån ingick kontraktsöverenskommelser eller deltog i förhandlingar med en enda entreprenör utan att exakt definiera vilka tjänster som efterfrågades. Detta begränsar konkurrensen och ökar beroendet av entreprenören. Byrån bör ingå kontrakt med flera leverantörer eller om möjligt definiera de tjänster som krävs mer exakt. | Har inte genomförts |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2013

Enligt förordningen om inrättande av byrån måste de länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och Eurodac-relaterade åtgärder bidra till byråns budget. Trots att de länder som deltar i Schengensamarbetet använde de system som förvaltades av byrån 2013, pågick ännu kommissionens förhandlingar.

Pågår

2014

Upplysningar av särskild betydelse för räkenskapernas tillförlitlighet

Utan att det påverkar uttalandet i punkt 8 vill revisionsrätten uppmärksamma värderingen av Schengens informationssystem (SIS II), informationssystemet för viseringar (VIS) och Eurodac-systemen i byråns räkenskaper. Den operativa förvaltningen av systemen är byråns huvuduppgift. Då det saknas tillförlitlig och fullständig information om de totala utvecklingskostnaderna för systemen bokförs de i byråns räkenskaper till sitt bokförda värde efter avskrivningar enligt kommissionens räkenskaper och uppdateras vid årets slut (cirka 6,6  miljoner euro det datum då överföringen gjordes och 2,1  miljoner euro den 31 december 2014). Värdena gäller främst datorutrustning och standardprogramvarukomponenter och inbegriper inte kostnader för programvaruutveckling (se not 6.3.1 till byråns årsredovisning).

Har genomförts

2015

Byrån ingick ett ramavtal på två miljoner euro för upphandlingstjänster från en entreprenör (upphandlingstjänster) beträffande utbildnings-, coachnings- och undervisningstjänster från tredjepartsleverantörer (utbildningstjänster). Entreprenören hittar lämpliga utbildningstjänster till varje specifik förfrågan och lämnar en offert för utbildningstjänsterna och tar en avgift för upphandlingstjänsten (påslag). I ramavtalet sägs dock ingenting om att upphandlingstjänsterna ska följa upphandlingsbestämmelserna i byråns finansiella bestämmelser. Det betyder att den aktuella processen för inlämning av offerter som byrån ska godkänna inte garanterar att de upphandlade tjänsterna uppfyller alla krav i de finansiella bestämmelserna.

Har inte genomförts

2015

Uppmaningen att lämna intresseanmälan och förhandsurvalet av sökande som ville delta i ett förhandlat förfarande med ett uppskattat värde på 20 miljoner euro gjordes utan någon delegering från utanordnaren.

e.t.

2015

De gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning II (administrativa utgifter) uppgick till 9 miljoner euro eller 50 % av de totala åtagandena (2014: 15 miljoner euro eller 87 %). Överföringarna gäller främst ett stort kontrakt för utbyggnaden av byråns byggnad i Strasbourg (4,6  miljoner euro) och tjänster som tillhandahålls enligt fleråriga kontrakt.

e.t.

2015

Man har fortfarande inte kommit överens med de länder som deltar i Schengensamarbetet (Schweiz, Liechtenstein, Island och Norge) om detaljerade regler för dessa länders deltagande i byråns arbete, bland annat bestämmelser om rösträtter och ländernas bidrag till byråns budget. I brist på sådana regler bidrar de länder som deltar i Schengensamarbetet till avdelning III (driftsutgifter) i byråns budget i enlighet med en bestämmelse i associeringsavtalen med EU. De bidrar dock ännu inte till verksamheterna inom avdelningarna I och II (löner och andra administrativa utgifter) i byråns budget.

Pågår

2015

De granskade upphandlingsförfarandena visar att byrån ingick kontraktsöverenskommelser eller deltog i förhandlingar med en enda entreprenör utan att exakt definiera vilka tjänster som efterfrågades. Detta begränsar konkurrensen och ökar beroendet av entreprenören. Byrån bör ingå kontrakt med flera leverantörer eller om möjligt definiera de tjänster som krävs mer exakt.

Har inte genomförts

---

BYRÅNS SVAR

| 17. | Förfarandena i fråga valdes för att hantera brådskande operativa krav och som ett svar på ett snabbt växande lagringsbehov från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

17.

Förfarandena i fråga valdes för att hantera brådskande operativa krav och som ett svar på ett snabbt växande lagringsbehov från medlemsstaternas sida.

| 18. | Vi noterar revisionsrättens kommentar. eu-LISA har i samarbete med kommissionens tjänst för internrevision tagit fram en handlingsplan med korrektiva åtgärder som nu håller på att genomföras. |
| --- | --- |

18.

Vi noterar revisionsrättens kommentar. eu-LISA har i samarbete med kommissionens tjänst för internrevision tagit fram en handlingsplan med korrektiva åtgärder som nu håller på att genomföras.

| 20. | Överföringar av anslag inom avdelning 1 och 2 ses över och planeras löpande med målet att över tid hålla dem på en så låg nivå som möjligt och endast utföra dem i fall där det kan motiveras.
  Som en resultatindikator kan nämnas att endast 474 015,04 euro förföll av de totalt 19 551 594,31 euro icke-differentierade anslag som fördes över till 2016 (2,42 procent). |
| --- | --- |

20.

Överföringar av anslag inom avdelning 1 och 2 ses över och planeras löpande med målet att över tid hålla dem på en så låg nivå som möjligt och endast utföra dem i fall där det kan motiveras.

Som en resultatindikator kan nämnas att endast 474 015,04 euro förföll av de totalt 19 551 594,31 euro icke-differentierade anslag som fördes över till 2016 (2,42 procent).

| 21. | Den mekanism som planerades för betalningen var i linje med de budgetmässiga begränsningar som krävdes för att möjliggöra fullt utnyttjande av åtagandena under C1 och C2 enligt de ”år n+1”-regler som gäller för icke-differentierade anslag.
  Förhandsfinansieringsbetalningarna var kopplade till en matchande finansiell garanti som utlöstes i takt med att arbetet fortskred, vilket minimerade risken för byrån. Som tillägg till de finansiella garantierna utfärdades en femprocentig fullgörandegaranti av uppdragstagaren. Denna fullgörandegaranti är kopplad till hur väl avtalsförpliktelserna uppfylls. |
| --- | --- |

21.

Den mekanism som planerades för betalningen var i linje med de budgetmässiga begränsningar som krävdes för att möjliggöra fullt utnyttjande av åtagandena under C1 och C2 enligt de ”år n+1”-regler som gäller för icke-differentierade anslag.

Förhandsfinansieringsbetalningarna var kopplade till en matchande finansiell garanti som utlöstes i takt med att arbetet fortskred, vilket minimerade risken för byrån. Som tillägg till de finansiella garantierna utfärdades en femprocentig fullgörandegaranti av uppdragstagaren. Denna fullgörandegaranti är kopplad till hur väl avtalsförpliktelserna uppfylls.

| 22. | När det gäller förlängningen av underhållet för komponenter till informationssystemet för viseringar (VIS) gjordes bedömningen att de planerade förändringarna varken ur teknisk eller ekonomisk synpunkt kunde hållas åtskilda från huvudkontraktet. I det här sammanhanget bör det nämnas att WCC äger rättigheterna till sökmotorn Elise. Det innebär att alla andra leverantörer är underleverantörer till WCC och därför inte är i stånd att ge mer valuta för pengarna. Dessutom gällde SC 14 inte bara de permanenta WCC Elise-licenserna, utan även deras efterföljande underhåll. Att lägga ut detta på en tredje uppdragstagare skulle ha äventyrat det övergripande ansvar för VIS-underhållet som leverantören av underhåll av funktionsduglighet har.
  Vidare noteras att förvärvet av permanenta WCC Elise-licenser resulterade i betydande långsiktiga besparingar för byrån. Närmare bestämt uppskattas dessa uppgå till 402 243,22 euro över en fyraårsperiod.
  Slutligen noteras att det i artikel I.19.1 i ramavtalets särskilda villkor föreskrivs en klausul om ”mest gynnade kund”, vilket ytterligare förstärker skyddet av byråns ekonomiska intressen i samband med att maskinvara eller programvara köps in från uppdragstagaren. |
| --- | --- |

22.

När det gäller förlängningen av underhållet för komponenter till informationssystemet för viseringar (VIS) gjordes bedömningen att de planerade förändringarna varken ur teknisk eller ekonomisk synpunkt kunde hållas åtskilda från huvudkontraktet. I det här sammanhanget bör det nämnas att WCC äger rättigheterna till sökmotorn Elise. Det innebär att alla andra leverantörer är underleverantörer till WCC och därför inte är i stånd att ge mer valuta för pengarna. Dessutom gällde SC 14 inte bara de permanenta WCC Elise-licenserna, utan även deras efterföljande underhåll. Att lägga ut detta på en tredje uppdragstagare skulle ha äventyrat det övergripande ansvar för VIS-underhållet som leverantören av underhåll av funktionsduglighet har.

Vidare noteras att förvärvet av permanenta WCC Elise-licenser resulterade i betydande långsiktiga besparingar för byrån. Närmare bestämt uppskattas dessa uppgå till 402 243,22 euro över en fyraårsperiod.

Slutligen noteras att det i artikel I.19.1 i ramavtalets särskilda villkor föreskrivs en klausul om ”mest gynnade kund”, vilket ytterligare förstärker skyddet av byråns ekonomiska intressen i samband med att maskinvara eller programvara köps in från uppdragstagaren.

| 23. | Byrån erkänner den potentiella risk som revisionsrätten identifierat, men anser att denna risk aldrig uppstod eftersom ingen ekonomisk aktör gjorde några invändningar angående deras tillgång till tekniken. Vi har därför goda skäl att tro att överenskommelsen respekterades. |
| --- | --- |

23.

Byrån erkänner den potentiella risk som revisionsrätten identifierat, men anser att denna risk aldrig uppstod eftersom ingen ekonomisk aktör gjorde några invändningar angående deras tillgång till tekniken. Vi har därför goda skäl att tro att överenskommelsen respekterades.

| 24. | Vi noterar revisionsrättens kommentar och bekräftar att den överenskomna handlingsplanen håller på att genomföras. |
| --- | --- |

24.

Vi noterar revisionsrättens kommentar och bekräftar att den överenskomna handlingsplanen håller på att genomföras.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/201 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/201

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Osha) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/32)

INLEDNING

| 1. | Europeiska arbetsmiljöbyrån (Osha, nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1). Byråns uppgift är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Europeiska arbetsmiljöbyrån (Osha, nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1). Byråns uppgift är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 16,9 | 16,7 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 65 | 65 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

16,9

16,7

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

65

65

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | Byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

Byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 417 279 euro eller 30 % (2015: 364 740 euro eller 26 %). Överföringarna gäller främst it-tjänster som inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår inom avdelning III uppgick till 3 370 616 euro eller 43 % (2015: 3 383 052 euro eller 41 %). Överföringarna gäller främst storskaliga forskningsprojekt och studier som varar längre än ett år. Byrån bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

17.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 417 279 euro eller 30 % (2015: 364 740 euro eller 26 %). Överföringarna gäller främst it-tjänster som inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår inom avdelning III uppgick till 3 370 616 euro eller 43 % (2015: 3 383 052 euro eller 41 %). Överföringarna gäller främst storskaliga forskningsprojekt och studier som varar längre än ett år. Byrån bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 18. | År 2014 ingick byrån ett ramavtal om tillhandahållande av it-konsulttjänster under perioden 2014–2017 till ett totalt värde av 1,1 miljon euro. Trots att de särskilda kontrakt som undertecknades 2016 för genomförandet av ramavtalet tydligt anger förväntade projektresultat anlitades konsulter baserat på tids- och materialåtgång, och priset var inte fast och direkt knutet till resultatet utan berodde i stället på antalet arbetade dagar. Under 2016 utfördes dessutom ungefär 50 % av it-konsultarbetet utanför byråns lokaler, vilket begränsade byråns möjligheter att effektivt övervaka genomförandet av kontrakten. Betalningarna under 2016 inom detta ramkontrakt uppgick till ungefär 0,4 miljoner euro. |
| --- | --- |

18.

År 2014 ingick byrån ett ramavtal om tillhandahållande av it-konsulttjänster under perioden 2014–2017 till ett totalt värde av 1,1 miljon euro. Trots att de särskilda kontrakt som undertecknades 2016 för genomförandet av ramavtalet tydligt anger förväntade projektresultat anlitades konsulter baserat på tids- och materialåtgång, och priset var inte fast och direkt knutet till resultatet utan berodde i stället på antalet arbetade dagar. Under 2016 utfördes dessutom ungefär 50 % av it-konsultarbetet utanför byråns lokaler, vilket begränsade byråns möjligheter att effektivt övervaka genomförandet av kontrakten. Betalningarna under 2016 inom detta ramkontrakt uppgick till ungefär 0,4 miljoner euro.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 19. | Byråns inrättandeförordning innehåller inget uttryckligt krav på att verksamheten ska utvärderas externt. Kommissionens förslag till ny inrättandeförordning innehåller ett krav på att en utvärdering ska göras vart femte år. |
| --- | --- |

19.

Byråns inrättandeförordning innehåller inget uttryckligt krav på att verksamheten ska utvärderas externt. Kommissionens förslag till ny inrättandeförordning innehåller ett krav på att en utvärdering ska göras vart femte år.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 216, 20.8.1994, s. 1. Förordningen ändrades senast genom rådets förordning (EG) nr 1112/2005 (EUT L 184, 15.7.2005, s. 5).

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.osha.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är fortfarande stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 364 740 euro eller 26 % (2014: 443 412 euro eller 34 %). Överföringarna gäller främst tjänster som har upphandlats för en period som täcker två kalenderår och it-tjänster som inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015. | e.t. |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 3 383 052 euro eller 41 % (2014: 4 277 160 euro eller 42 %). Överföringarna gäller främst storskaliga forskningsprojekt som varar längre än ett år och ett styrelsemöte som hölls i januari 2016 som man var tvungen att förbereda under det sista kvartalet av 2015. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är fortfarande stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 364 740 euro eller 26 % (2014: 443 412 euro eller 34 %). Överföringarna gäller främst tjänster som har upphandlats för en period som täcker två kalenderår och it-tjänster som inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015.

e.t.

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är fortfarande stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 3 383 052 euro eller 41 % (2014: 4 277 160 euro eller 42 %). Överföringarna gäller främst storskaliga forskningsprojekt som varar längre än ett år och ett styrelsemöte som hölls i januari 2016 som man var tvungen att förbereda under det sista kvartalet av 2015.

e.t.

---

ARBETSMILJÖBYRÅNS SVAR

| 18. | Vad gäller överföringarna på 41 procent av gjorda åtaganden inom avdelning III bekräftar arbetsmiljöbyrån att dessa överföringar främst gäller forskningsprojekt och studier som varar längre än ett år. Detta är ett resultat av arbetsmiljöbyråns beslut att successivt genomföra färre men större forskningsprojekt. En liten del av överföringarna berodde på förseningar i upphandlingsförfaranden, bland annat återupptagande av ett förfarande och utökade utvärderingsperioder, vilket anses som vanligt när man upphandlar tjänster för förberedande forskning. Arbetsmiljöbyrån kommer att studera möjligheten att införa differentierade anslag för att se om budgetförvaltningen kan förbättras. |
| --- | --- |

18.

Vad gäller överföringarna på 41 procent av gjorda åtaganden inom avdelning III bekräftar arbetsmiljöbyrån att dessa överföringar främst gäller forskningsprojekt och studier som varar längre än ett år. Detta är ett resultat av arbetsmiljöbyråns beslut att successivt genomföra färre men större forskningsprojekt. En liten del av överföringarna berodde på förseningar i upphandlingsförfaranden, bland annat återupptagande av ett förfarande och utökade utvärderingsperioder, vilket anses som vanligt när man upphandlar tjänster för förberedande forskning. Arbetsmiljöbyrån kommer att studera möjligheten att införa differentierade anslag för att se om budgetförvaltningen kan förbättras.

| 19. | Arbetsmiljöbyrån noterade revisorernas kommentarer under deras besök och har där så är lämpligt redan infört deras råd i de nya IKT- och konsultramkontrakten genom att använda särskilda kontrakt där tid och resurser anges. |
| --- | --- |

19.

Arbetsmiljöbyrån noterade revisorernas kommentarer under deras besök och har där så är lämpligt redan infört deras råd i de nya IKT- och konsultramkontrakten genom att använda särskilda kontrakt där tid och resurser anges.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/207 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/207

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/33)

INLEDNING

| 1. | Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå 2008/114/EG, Euratom (2). Byråns viktigaste uppgifter är tillförsäkra förbrukare i EU en regelbunden försörjning med kärnmaterial, särskilt kärnbränslen, enligt principen om lika tillgång till resurserna och genom en gemensam försörjningspolitik. |
| --- | --- |

1.

Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå 2008/114/EG, Euratom (2). Byråns viktigaste uppgifter är tillförsäkra förbrukare i EU en regelbunden försörjning med kärnmaterial, särskilt kärnbränslen, enligt principen om lika tillgång till resurserna och genom en gemensam försörjningspolitik.

| 2. | Från 2008 till och med 2011 hade byrån ingen egen budget för sin verksamhet. Kommissionen stod för byråns alla kostnader för genomförandet av verksamheten. Från och med 2012 har byrån fått en egen budget av kommissionen som dock endast täcker en mindre del av utgifterna. |
| --- | --- |

2.

Från 2008 till och med 2011 hade byrån ingen egen budget för sin verksamhet. Kommissionen stod för byråns alla kostnader för genomförandet av verksamheten. Från och med 2012 har byrån fått en egen budget av kommissionen som dock endast täcker en mindre del av utgifterna.

| 3. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (3).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 0,1 | 0,1 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 17 | 17 |

3.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (3).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

0,1

0,1

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

17

17

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 4. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

4.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  5. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

5.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 6. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 8. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 9. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 10. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

10.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 11. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

11.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 12. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 13. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

13.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 14. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

14.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 15. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

15.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT 27, 6.12.1958, s. 534/58.

1

(2)  EUT L 41, 15.2.2008, s. 15.

2

(3)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: http://ec.europa.eu/euratom/index.html

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var stor inom avdelning II – 41 482 euro eller 50,5  % (2014: 8 970 euro eller 14,9  %). De gäller främst inköp av hårdvara för it (servrar och bärbara datorer) som beställdes i december 2015 och konsulttjänster för it som kommer att pågå efter kalenderåret. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var stor inom avdelning II – 41 482 euro eller 50,5  % (2014: 8 970 euro eller 14,9  %). De gäller främst inköp av hårdvara för it (servrar och bärbara datorer) som beställdes i december 2015 och konsulttjänster för it som kommer att pågå efter kalenderåret.

e.t.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/212

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) för budgetåret 2016, med institutets svar

(2017/C 417/34)

INLEDNING

| 1. | Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound, nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område. |
| --- | --- |

1.

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound, nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för institutet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för institutet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 21,2 | 20,8 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 111 | 104 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för institutet (2).

Tabell

Nyckeltal för institutet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

21,2

20,8

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

111

104

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | institutets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

institutets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att institutets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att institutets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31. december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31. december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och institutets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Institutets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och institutets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Institutets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma institutets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma institutets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida institutets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida institutets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer institutets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer institutets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende institutets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende institutets räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 17. | I sin rapport om årsredovisningen för 2014 rapporterade revisionsrätten att personal hade fått för lite betalt under perioden 2005 till 2014 i samband med övergången till EU:s nya tjänsteföreskrifter 2005. Orsakerna till de för låga betalningarna varierar (2014: bristande efterlevnad av garanterade lägstalöner, 2015: felaktig multiplikationsfaktor för löner), men revisionsrätten har igen funnit för låga betalningar (43 350 euro) och några för höga betalningar (168 930 euro) som berör 30 aktiva och tidigare anställda. Institutet korrigerade alla för låga betalningar men kommer inte att återkräva de för höga betalningarna (vilket är i linje med artikel 85 i de nu gällande tjänsteföreskrifterna). Institutet bör göra en ny analys av de möjliga misstag som kan ha begåtts vid övergången till 2005 års upplaga av tjänsteföreskrifterna och en fullständig utvärdering av sin löneutbetalningsfunktion. |
| --- | --- |

17.

I sin rapport om årsredovisningen för 2014 rapporterade revisionsrätten att personal hade fått för lite betalt under perioden 2005 till 2014 i samband med övergången till EU:s nya tjänsteföreskrifter 2005. Orsakerna till de för låga betalningarna varierar (2014: bristande efterlevnad av garanterade lägstalöner, 2015: felaktig multiplikationsfaktor för löner), men revisionsrätten har igen funnit för låga betalningar (43 350 euro) och några för höga betalningar (168 930 euro) som berör 30 aktiva och tidigare anställda. Institutet korrigerade alla för låga betalningar men kommer inte att återkräva de för höga betalningarna (vilket är i linje med artikel 85 i de nu gällande tjänsteföreskrifterna). Institutet bör göra en ny analys av de möjliga misstag som kan ha begåtts vid övergången till 2005 års upplaga av tjänsteföreskrifterna och en fullständig utvärdering av sin löneutbetalningsfunktion.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 18. | I en granskningsrapport från december 2016 påpekade kommissionens tjänst för internrevision att institutets förvaltning av projekt behövde förbättras, i synnerhet när det gällde styrningen, övervakningen och rapporteringen. Institutet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

18.

I en granskningsrapport från december 2016 påpekade kommissionens tjänst för internrevision att institutets förvaltning av projekt behövde förbättras, i synnerhet när det gällde styrningen, övervakningen och rapporteringen. Institutet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 19. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår ökade inom avdelning III (driftsutgifter) till 2,8 miljoner euro eller 43 % (2015: 2,1 miljoner euro eller 31 %), främst för projekt (studier och pilotprojekt) som pågick över årsskiftet. Den stora andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. Institutet bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

19.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår ökade inom avdelning III (driftsutgifter) till 2,8 miljoner euro eller 43 % (2015: 2,1 miljoner euro eller 31 %), främst för projekt (studier och pilotprojekt) som pågick över årsskiftet. Den stora andelen överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. Institutet bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 20. | Institutets inrättandeförordning innehåller inget uttryckligt krav på att verksamheten ska utvärderas externt. Kommissionens förslag till ny inrättandeförordning innehåller ett krav på att en utvärdering ska göras vart femte år. |
| --- | --- |

20.

Institutets inrättandeförordning innehåller inget uttryckligt krav på att verksamheten ska utvärderas externt. Kommissionens förslag till ny inrättandeförordning innehåller ett krav på att en utvärdering ska göras vart femte år.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 21. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

21.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

ordförande

---

(1)  EUT L 139, 30.5.1975, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om institutets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.eurofound.europa.eu..

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från institutet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | En stor andel gjorda åtaganden fördes över till 2016 inom avdelning III (driftsutgifter) – 2 135 164 euro eller 31,2  % (2014: 3 814 156 euro eller 53,7  %), främst för fleråriga projekt som genomfördes enligt tidsplanen. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

En stor andel gjorda åtaganden fördes över till 2016 inom avdelning III (driftsutgifter) – 2 135 164 euro eller 31,2  % (2014: 3 814 156 euro eller 53,7  %), främst för fleråriga projekt som genomfördes enligt tidsplanen.

e.t.

---

INSTITUTETS SVAR

| 17. | En omfattande internrevision av institutets löneutbetalningsfunktion genomfördes i april 2017. Eurofound väntar för närvarande på den slutliga rapporten, och eventuella rekommendationer kommer att noteras med vederbörlig hänsyn. |
| --- | --- |

17.

En omfattande internrevision av institutets löneutbetalningsfunktion genomfördes i april 2017. Eurofound väntar för närvarande på den slutliga rapporten, och eventuella rekommendationer kommer att noteras med vederbörlig hänsyn.

| 18. | Vi noterar revisionsrättens hänvisning till vad som sägs i den senaste granskningsrapporten från kommissionens tjänst för internrevision. I likhet med tidigare år kommer vi att genomföra den överenskomna handlingsplanen i nära samarbete och under tät kommunikation med kommissionens tjänst för internrevision. |
| --- | --- |

18.

Vi noterar revisionsrättens hänvisning till vad som sägs i den senaste granskningsrapporten från kommissionens tjänst för internrevision. I likhet med tidigare år kommer vi att genomföra den överenskomna handlingsplanen i nära samarbete och under tät kommunikation med kommissionens tjänst för internrevision.

| 19. | I samförstånd med revisionsrätten gör vi liksom tidigare år åtskillnad mellan planerade och oplanerade överföringar. Våra planerade överföringar för 2016 motsvarade 3,0 miljoner euro (som vi rapporterade till revisionsrätten), men dessa överföringar uppgick i själva verket endast till 2,8 miljoner euro. Att detta belopp blev lägre än planerat berodde på att vi lyckades leverera projekt i tid och snabba på betalningar till uppdragstagare samtidigt som vi minskade budgeten för avdelning III för att kompensera för ett underskott inom avdelning I. Vi ser en nytta i att göra åtskillnad mellan planerade och oplanerade överföringar för att bättre spegla verksamhetens flerårighet, men vi överväger samtidigt noggrant alternativet att införa differentierade budgetanslag. |
| --- | --- |

19.

I samförstånd med revisionsrätten gör vi liksom tidigare år åtskillnad mellan planerade och oplanerade överföringar. Våra planerade överföringar för 2016 motsvarade 3,0 miljoner euro (som vi rapporterade till revisionsrätten), men dessa överföringar uppgick i själva verket endast till 2,8 miljoner euro. Att detta belopp blev lägre än planerat berodde på att vi lyckades leverera projekt i tid och snabba på betalningar till uppdragstagare samtidigt som vi minskade budgeten för avdelning III för att kompensera för ett underskott inom avdelning I. Vi ser en nytta i att göra åtskillnad mellan planerade och oplanerade överföringar för att bättre spegla verksamhetens flerårighet, men vi överväger samtidigt noggrant alternativet att införa differentierade budgetanslag.

| 20. | Institutets inrättandeförordning innehåller visserligen inget krav på att verksamheten ska utvärderas externt, men vi har ändå låtit alla våra fyraåriga arbetsprogram sedan 2001 utvärderas externt. Utvärderingen av arbetsprogrammet för 2013–2016 pågår för närvarande. |
| --- | --- |

20.

Institutets inrättandeförordning innehåller visserligen inget krav på att verksamheten ska utvärderas externt, men vi har ändå låtit alla våra fyraåriga arbetsprogram sedan 2001 utvärderas externt. Utvärderingen av arbetsprogrammet för 2013–2016 pågår för närvarande.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/218 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/218

---

RAPPORT

om årsredovisningen för europeiska enheten för straffrättsligt samarbete (Eurojust) för budgetåret 2016, med Eurojusts svar

(2017/C 417/35)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (nedan kallad Eurojust) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av gränsöverskridande utredningar och åtal mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och mellan medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (nedan kallad Eurojust) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av gränsöverskridande utredningar och åtal mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och mellan medlemsstater och tredjeländer.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för Eurojust (2).

  Tabell


  Nyckeltal för Eurojust | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 33,8 | 43,5 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 246 | 245 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för Eurojust (2).

Tabell

Nyckeltal för Eurojust

2015

2016

Budget (miljoner euro)

33,8

43,5

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

246

245

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i Eurojusts system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i Eurojusts system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | Eurojusts räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

Eurojusts räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att Eurojusts räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att Eurojusts räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och Eurojusts budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Eurojusts ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och Eurojusts budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Eurojusts ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma Eurojusts förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma Eurojusts förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida Eurojusts räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida Eurojusts räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer Eurojusts förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer Eurojusts förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och Eurojust har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och Eurojust har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende Eurojusts räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende Eurojusts räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (utgifter för stödverksamhet) – 6 446 530 euro eller 40 % (2015: 1,6 miljoner euro eller 22 %). Överföringarna gällde främst arbeten som utfördes efter årets slut och inköp som beställdes inför Eurojusts flytt till nya lokaler 2017 (4 867 482 euro). |
| --- | --- |

17.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (utgifter för stödverksamhet) – 6 446 530 euro eller 40 % (2015: 1,6 miljoner euro eller 22 %). Överföringarna gällde främst arbeten som utfördes efter årets slut och inköp som beställdes inför Eurojusts flytt till nya lokaler 2017 (4 867 482 euro).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

ordförande

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om Eurojusts behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.eurojust.europa.eu.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från Eurojust.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | I rapporten för budgetåret 2010 noterade revisionsrätten att de respektive rollerna och ansvarsområdena för direktören och Eurojusts kollegium behövde omdefinieras för att undvika den överlappning i fråga om redovisningsskyldighet som uppkommer på grund av inrättandeförordningen. Inga korrigerande åtgärder vidtogs under 2011 (1). | Pågår |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden inom avdelning II (administrativa utgifter) var stor – 1,6  miljoner euro eller 21 % (2014: 1,5  miljoner euro eller 20 %). Överföringarna gällde främst specifika kontrakt för säkerhets- och representationstjänster (0,3  miljoner euro) och för IKT-projekt, hårdvara och underhåll (0,6  miljoner euro) samt konsult- och projektkostnader för nya lokaler (0,3  miljoner euro) där åtaganden på 0,5  miljoner euro gjordes sent på året, främst för tjänster som skulle tillhandahållas 2016. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

I rapporten för budgetåret 2010 noterade revisionsrätten att de respektive rollerna och ansvarsområdena för direktören och Eurojusts kollegium behövde omdefinieras för att undvika den överlappning i fråga om redovisningsskyldighet som uppkommer på grund av inrättandeförordningen. Inga korrigerande åtgärder vidtogs under 2011 (1).

Pågår

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden inom avdelning II (administrativa utgifter) var stor – 1,6  miljoner euro eller 21 % (2014: 1,5  miljoner euro eller 20 %). Överföringarna gällde främst specifika kontrakt för säkerhets- och representationstjänster (0,3  miljoner euro) och för IKT-projekt, hårdvara och underhåll (0,6  miljoner euro) samt konsult- och projektkostnader för nya lokaler (0,3  miljoner euro) där åtaganden på 0,5  miljoner euro gjordes sent på året, främst för tjänster som skulle tillhandahållas 2016.

e.t.

---

(1)  Den nya Eurojustförordningen behandlas fortfarande av EU:s lagstiftare.

---

EUROJUSTS SVAR

| 18. | Eurojust accepterar det faktum att överföringarna till 2017 för titel II är relativt höga, men hänvisar till de förklaringar som Domstolen tillhandahållit. Eurojust fortsätter att vara försiktiga för att undvika obefogade överföringar, som inte är ett direkt resultat av flytten till nya lokaler, pågående säkerhetskrav eller operativa utgifter. |
| --- | --- |

18.

Eurojust accepterar det faktum att överföringarna till 2017 för titel II är relativt höga, men hänvisar till de förklaringar som Domstolen tillhandahållit. Eurojust fortsätter att vara försiktiga för att undvika obefogade överföringar, som inte är ett direkt resultat av flytten till nya lokaler, pågående säkerhetskrav eller operativa utgifter.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/223 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/223

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån (Europol) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/36)

INLEDNING

| 1. | Europeiska polisbyrån (Europol, nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut (2009/371/RIF) (1). Byråns mål är att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik. |
| --- | --- |

1.

Europeiska polisbyrån (Europol, nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut (2009/371/RIF) (1). Byråns mål är att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 95 | 104 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 666 | 737 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

95

104

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

666

737

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Liksom tidigare år var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 3,5 miljoner euro eller 39 % (2015: 4,2 miljoner euro eller 41 %). De gäller främst utgifter under 2016 för byråns huvudkontor som värdstaten inte kommer att fakturera förrän 2017 (2 miljoner euro). |
| --- | --- |

17.

Liksom tidigare år var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 3,5 miljoner euro eller 39 % (2015: 4,2 miljoner euro eller 41 %). De gäller främst utgifter under 2016 för byråns huvudkontor som värdstaten inte kommer att fakturera förrän 2017 (2 miljoner euro).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.europol.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Undantag och avvikelser registrerades i 7 % av betalningarna 2011. | Har genomförts |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 4,2  miljoner euro eller 41 % (2014: 1,9  miljoner euro eller 27 %). De gäller främst byggnadsarbeten, såsom funktionella och tekniska förbättringar av rum för operativ verksamhet på byråns huvudkontor (1,5  miljoner euro) eller förebyggande/korrigerande underhållsarbete och kompletterande arbete (0,8  miljoner euro). Det arbetet pågick fortfarande eller så hade fakturor inte inkommit före 2015 års utgång. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Undantag och avvikelser registrerades i 7 % av betalningarna 2011.

Har genomförts

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 4,2  miljoner euro eller 41 % (2014: 1,9  miljoner euro eller 27 %). De gäller främst byggnadsarbeten, såsom funktionella och tekniska förbättringar av rum för operativ verksamhet på byråns huvudkontor (1,5  miljoner euro) eller förebyggande/korrigerande underhållsarbete och kompletterande arbete (0,8  miljoner euro). Det arbetet pågick fortfarande eller så hade fakturor inte inkommit före 2015 års utgång.

e.t.

---

EUROPOLS SVAR

| 18. | Vi noterar revisionsrättens kommentarer och kommer att fortsätta våra ansträngningar för att budgeten ska genomföras effektivt och smidigt, särskilt i fråga om överföringarna som rör administrativa utgifter. På grund av arbetet med Europols huvudkontor, som utförs under överinseende av värdstaten som extern part, beräknas hanteringen av byggnadsrelaterade kostnader även i framtiden spridas ut över flera budgetår. Detta beror på det tillhörande administrativa arrangemanget som innebär att Europol mottar fakturorna efter att värdstaten haft kontakt med respektive entreprenör på nationell nivå. |
| --- | --- |

18.

Vi noterar revisionsrättens kommentarer och kommer att fortsätta våra ansträngningar för att budgeten ska genomföras effektivt och smidigt, särskilt i fråga om överföringarna som rör administrativa utgifter. På grund av arbetet med Europols huvudkontor, som utförs under överinseende av värdstaten som extern part, beräknas hanteringen av byggnadsrelaterade kostnader även i framtiden spridas ut över flera budgetår. Detta beror på det tillhörande administrativa arrangemanget som innebär att Europol mottar fakturorna efter att värdstaten haft kontakt med respektive entreprenör på nationell nivå.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/228 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/228

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) för budgetåret 2016, med byråns svar

(2017/C 417/37)

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA, nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA, nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 21,6 | 21,6 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 107 | 105 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (2).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

21,6

21,6

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

107

105

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (6).

| 16. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

16.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 17. | Formella (vidare)-delegeringar från utanordnare (med delegerade befogenheter) stämde inte alltid överens med rättigheterna att godkänna transaktioner i arbetsflödessystemet ABAC. |
| --- | --- |

17.

Formella (vidare)-delegeringar från utanordnare (med delegerade befogenheter) stämde inte alltid överens med rättigheterna att godkänna transaktioner i arbetsflödessystemet ABAC.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 18. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 5,2 miljoner euro eller 68 % (2015: 5,7 miljoner euro eller 70 %). Överföringarna speglar i första hand den typ av verksamhet som innebär att man finansierar studier som sträcker sig över flera månader och ofta pågår från ett år till ett annat. Byrån bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar. |
| --- | --- |

18.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 5,2 miljoner euro eller 68 % (2015: 5,7 miljoner euro eller 70 %). Överföringarna speglar i första hand den typ av verksamhet som innebär att man finansierar studier som sträcker sig över flera månader och ofta pågår från ett år till ett annat. Byrån bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.fra.europa.eu

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var fortfarande stor inom avdelning III – 5 723 282 euro eller 70 % (2014: 5 848 956 euro eller 75 %). Det beror främst på den typ av verksamhet som byrån bedriver, som innebär att man handlar upp studier som sträcker sig över många månader och ofta pågår från ett år till ett annat. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var fortfarande stor inom avdelning III – 5 723 282 euro eller 70 % (2014: 5 848 956 euro eller 75 %). Det beror främst på den typ av verksamhet som byrån bedriver, som innebär att man handlar upp studier som sträcker sig över många månader och ofta pågår från ett år till ett annat.

e.t.

---

BYRÅNS SVAR

| 17. | Under 2015 och 2016 uppdaterades utanordnarens vidaredelegeringar till följd av organisatoriska förändringar inom byrån. Beroende på ett transkriberingsfel uppfattades alla delegeringar, både gamla och gällande, som giltiga av systemet med periodiserad redovisning (ABAC). Felet rättades till och åtgärder har vidtagits för att garantera att ABAC endast godtar delegeringar som för närvarande är giltiga. |
| --- | --- |

17.

Under 2015 och 2016 uppdaterades utanordnarens vidaredelegeringar till följd av organisatoriska förändringar inom byrån. Beroende på ett transkriberingsfel uppfattades alla delegeringar, både gamla och gällande, som giltiga av systemet med periodiserad redovisning (ABAC). Felet rättades till och åtgärder har vidtagits för att garantera att ABAC endast godtar delegeringar som för närvarande är giltiga.

| 18. | Som revisionsrätten påpekat tidigare år speglar byråns överföringar inom avdelning III att byråns operativa projekt är fleråriga och betalningar görs enligt ett noga planerat och kontrollerat schema. Eftersom byråns slutliga budgetutfall har varit över 99 procent under de senaste åren och nivån på anslag som förfallit inom kapitel 8 varit mycket låg (i genomsnitt 2,4 procent under de tre senaste åren) anser byrån att detta visar att överföringarna är helt motiverade.
  Byrån har redan bedömt möjligheten att använda differentierade anslag och kommit fram till att mervärdet av att använda dem är mycket litet, eftersom de operativa projektens livslängd inte är längre än två år. Att utöka genomförandeperioden skulle troligen inte bara leda till att genomförandet av projekten skulle försenas utan också väsentligt öka likviditetsrisken. |
| --- | --- |

18.

Som revisionsrätten påpekat tidigare år speglar byråns överföringar inom avdelning III att byråns operativa projekt är fleråriga och betalningar görs enligt ett noga planerat och kontrollerat schema. Eftersom byråns slutliga budgetutfall har varit över 99 procent under de senaste åren och nivån på anslag som förfallit inom kapitel 8 varit mycket låg (i genomsnitt 2,4 procent under de tre senaste åren) anser byrån att detta visar att överföringarna är helt motiverade.

Byrån har redan bedömt möjligheten att använda differentierade anslag och kommit fram till att mervärdet av att använda dem är mycket litet, eftersom de operativa projektens livslängd inte är längre än två år. Att utöka genomförandeperioden skulle troligen inte bara leda till att genomförandet av projekten skulle försenas utan också väsentligt öka likviditetsrisken.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/233 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/233

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/38)

INLEDNING

| 1. | Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex, nedan kallad byrån) inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1624 (1) (ny inrättandeförordning) som upphävde rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (2). Byrån har utvecklats från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och behållit kortnamnet Frontex liksom sitt säte i Warszawa. Den nya inrättandeförordningen utvidgar byråns uppdrag till att säkerställa europeisk integrerad gränsförvaltning vid de yttre gränserna för att uppnå en effektiv förvaltning av gränspassagerna vid de yttre gränserna. Detta inbegriper hantering av migrationsutmaningar och eventuella framtida hot vid dessa gränser, varigenom man bidrar till att motverka allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag, för att säkerställa en hög nivå av inre säkerhet inom unionen med full respekt för de grundläggande rättigheterna och samtidigt skydda den fria rörligheten för personer inom unionen. |
| --- | --- |

1.

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex, nedan kallad byrån) inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1624 (1) (ny inrättandeförordning) som upphävde rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (2). Byrån har utvecklats från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och behållit kortnamnet Frontex liksom sitt säte i Warszawa. Den nya inrättandeförordningen utvidgar byråns uppdrag till att säkerställa europeisk integrerad gränsförvaltning vid de yttre gränserna för att uppnå en effektiv förvaltning av gränspassagerna vid de yttre gränserna. Detta inbegriper hantering av migrationsutmaningar och eventuella framtida hot vid dessa gränser, varigenom man bidrar till att motverka allvarlig brottslighet med gränsöverskridande inslag, för att säkerställa en hög nivå av inre säkerhet inom unionen med full respekt för de grundläggande rättigheterna och samtidigt skydda den fria rörligheten för personer inom unionen.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (3).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 143,3 | 251 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (4) | 309 | 365 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (3).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro)

143,3

251

Personalstyrka totalt den 31 december (4)

309

365

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (5) och rapporterna om budgetgenomförandet (6) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (7).

| 16. | Som svar på den migrationskris som EU stod inför utvidgades byråns uppdrag betydligt, och dess slutliga budget för 2016 var 75 % högre än det föregående året. Den tillgängliga personalen 2016 ökade med endast 18 %, och system och rutiner höll fortfarande på att anpassas för att klara de nya förutsättningarna. Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande och ska tolkas mot bakgrund av de utmaningar som byrån ställdes inför. |
| --- | --- |

16.

Som svar på den migrationskris som EU stod inför utvidgades byråns uppdrag betydligt, och dess slutliga budget för 2016 var 75 % högre än det föregående året. Den tillgängliga personalen 2016 ökade med endast 18 %, och system och rutiner höll fortfarande på att anpassas för att klara de nya förutsättningarna. Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande och ska tolkas mot bakgrund av de utmaningar som byrån ställdes inför.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 17. | Byråns tidigare inrättandeförordning, som var i kraft till den 5 oktober 2016, innehöll bestämmelser om finansiering av gemensamma återvändandeinsatser som genomfördes av deltagande länder. Nationella återvändandeinsatser blev stödberättigande först i och med den nya inrättandeförordningen. Under perioden januari till oktober 2016 finansierade emellertid byrån nationella återvändandeinsatser till ett belopp av 3,6 miljoner euro. Dessa betalningar är oriktiga. |
| --- | --- |

17.

Byråns tidigare inrättandeförordning, som var i kraft till den 5 oktober 2016, innehöll bestämmelser om finansiering av gemensamma återvändandeinsatser som genomfördes av deltagande länder. Nationella återvändandeinsatser blev stödberättigande först i och med den nya inrättandeförordningen. Under perioden januari till oktober 2016 finansierade emellertid byrån nationella återvändandeinsatser till ett belopp av 3,6 miljoner euro. Dessa betalningar är oriktiga.

| 18. | Vid ett externt urvalsförfarande ska enligt tjänsteföreskrifterna tillfälligt anställda anställas enbart i lönegraderna SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 eller AD 5–AD 8 (8). Under 2016 anställde byrån 14 anställda i högre AST-lönegrader. Anställningarna i dessa lönegrader är oriktiga. |
| --- | --- |

18.

Vid ett externt urvalsförfarande ska enligt tjänsteföreskrifterna tillfälligt anställda anställas enbart i lönegraderna SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 eller AD 5–AD 8 (8). Under 2016 anställde byrån 14 anställda i högre AST-lönegrader. Anställningarna i dessa lönegrader är oriktiga.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 19. | Andelen överföringar av gjorda åtaganden ökade inom avdelning II (administrativa utgifter) till 6,4 miljoner euro eller 43 % (2015: 3,2 miljoner euro eller 38 %) och inom avdelning III (driftsutgifter) till 67,3 miljoner euro eller 37 % (2015: 40,2 miljoner euro eller 35 %). Huvudskälet till det är kontrakt och insatser som sträckte sig längre än till årets slut. Byrån skulle kunna överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar den oundvikliga tidsfördröjningen mellan rättsliga åtaganden, kontraktsgenomförande och insatser och de åtföljande betalningarna. |
| --- | --- |

19.

Andelen överföringar av gjorda åtaganden ökade inom avdelning II (administrativa utgifter) till 6,4 miljoner euro eller 43 % (2015: 3,2 miljoner euro eller 38 %) och inom avdelning III (driftsutgifter) till 67,3 miljoner euro eller 37 % (2015: 40,2 miljoner euro eller 35 %). Huvudskälet till det är kontrakt och insatser som sträckte sig längre än till årets slut. Byrån skulle kunna överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar den oundvikliga tidsfördröjningen mellan rättsliga åtaganden, kontraktsgenomförande och insatser och de åtföljande betalningarna.

| 20. | Andelen överförda anslag från 2015 som förfallit var hög för avdelning III (driftsutgifter), 6,4 miljoner euro eller 16 %, på grund av att man hade överskattat kostnader för 2015 som alltjämt måste betalas tillbaka till deltagande länder 2016. Man behöver få exaktare kostnadsberäkningar och mer aktuell kostnadsrapportering från samarbetsländer. |
| --- | --- |

20.

Andelen överförda anslag från 2015 som förfallit var hög för avdelning III (driftsutgifter), 6,4 miljoner euro eller 16 %, på grund av att man hade överskattat kostnader för 2015 som alltjämt måste betalas tillbaka till deltagande länder 2016. Man behöver få exaktare kostnadsberäkningar och mer aktuell kostnadsrapportering från samarbetsländer.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 21. | Byråns utvidgade uppdrag innebär att återvändandeinsatser tillmäts stor betydelse. I byråns budget för 2016 hade 63 miljoner euro anslagits till sådana insatser. Men 23 miljoner euro eller 37,5 % betalades tillbaka till EU-budgeten eftersom färre återvändandeinsatser än planerat genomfördes. Den kraftiga förseningen av upphandlingsförfarandet för ett ramavtal på 50 miljoner euro för att chartra flygplan med tillhörande tjänster för Frontex återvändandeinsatser bidrog till denna situation och fortsätter att påverka det antal återvändandeinsatser som byrån organiserar. Upphandlingsförfarandet skulle enligt planerna ha inletts i mars 2016, men det hade inte kommit igång vid årets slut. |
| --- | --- |

21.

Byråns utvidgade uppdrag innebär att återvändandeinsatser tillmäts stor betydelse. I byråns budget för 2016 hade 63 miljoner euro anslagits till sådana insatser. Men 23 miljoner euro eller 37,5 % betalades tillbaka till EU-budgeten eftersom färre återvändandeinsatser än planerat genomfördes. Den kraftiga förseningen av upphandlingsförfarandet för ett ramavtal på 50 miljoner euro för att chartra flygplan med tillhörande tjänster för Frontex återvändandeinsatser bidrog till denna situation och fortsätter att påverka det antal återvändandeinsatser som byrån organiserar. Upphandlingsförfarandet skulle enligt planerna ha inletts i mars 2016, men det hade inte kommit igång vid årets slut.

| 22. | Den 22 december 2015 undertecknade kommissionen och byrån, medstödmottagare och samordnare för tre andra medstödmottagare (Easo, IOM och UNHCR) (9), en bidragsöverenskommelse på 5,5 miljoner euro om regionalt stöd till skyddsinriktad migrationsförvaltning på västra Balkan och i Turkiet under en treårsperiod med start den 1 januari 2016. Men samarbetsavtal med de tre partnerna (rättsliga åtaganden) på 3,4 miljoner euro ingicks inte förrän mellan augusti och november 2016. När det gäller två av avtalen ingicks budgetåtagandena, som skulle ha frigjort medlen innan de rättsliga åtagandena ingicks, först i oktober respektive december 2016. Dessutom uppgick budgetåtagandena till 1,2 miljoner euro, vilket endast täckte betalningarna av förfinansieringen. Ett sådant förfarande strider mot budgetförordningens regler för budgetförvaltning, och det faktum att avtalen undertecknades sent skapade osäkerhet i det operativa samarbetet mellan olika partner. |
| --- | --- |

22.

Den 22 december 2015 undertecknade kommissionen och byrån, medstödmottagare och samordnare för tre andra medstödmottagare (Easo, IOM och UNHCR) (9), en bidragsöverenskommelse på 5,5 miljoner euro om regionalt stöd till skyddsinriktad migrationsförvaltning på västra Balkan och i Turkiet under en treårsperiod med start den 1 januari 2016. Men samarbetsavtal med de tre partnerna (rättsliga åtaganden) på 3,4 miljoner euro ingicks inte förrän mellan augusti och november 2016. När det gäller två av avtalen ingicks budgetåtagandena, som skulle ha frigjort medlen innan de rättsliga åtagandena ingicks, först i oktober respektive december 2016. Dessutom uppgick budgetåtagandena till 1,2 miljoner euro, vilket endast täckte betalningarna av förfinansieringen. Ett sådant förfarande strider mot budgetförordningens regler för budgetförvaltning, och det faktum att avtalen undertecknades sent skapade osäkerhet i det operativa samarbetet mellan olika partner.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 23. | Byråns tjänsteförteckning för 2016 innehåller 275 tjänster för tjänstemän och tillfälligt anställda (10). Vid utgången av 2016 hade endast 197 av dessa tjänster eller 71 % tillsatts, framför allt på grund av att 50 nya tjänster inrättades så sent som i oktober 2016. Rekryteringen har ännu inte avslutats. Byrån har vanligtvis svårt att hitta personal med rätt profil, delvis på grund av lönekorrigeringskoefficienten (66,7 %). |
| --- | --- |

23.

Byråns tjänsteförteckning för 2016 innehåller 275 tjänster för tjänstemän och tillfälligt anställda (10). Vid utgången av 2016 hade endast 197 av dessa tjänster eller 71 % tillsatts, framför allt på grund av att 50 nya tjänster inrättades så sent som i oktober 2016. Rekryteringen har ännu inte avslutats. Byrån har vanligtvis svårt att hitta personal med rätt profil, delvis på grund av lönekorrigeringskoefficienten (66,7 %).

| 24. | Till följd av utvidgningen av byråns uppdrag kommer personalen mer än att fördubblas, från 365 år 2016 till 1 000 år 2020 (11). Denna ökning baserades inte på en grundlig behovsbedömning. |
| --- | --- |

24.

Till följd av utvidgningen av byråns uppdrag kommer personalen mer än att fördubblas, från 365 år 2016 till 1 000 år 2020 (11). Denna ökning baserades inte på en grundlig behovsbedömning.

| 25. | Den planerade personalökningen kommer att kräva ytterligare kontorsutrymme. Byrån analyserar för närvarande alternativ för att tillgodose behoven tillsammans med kommissionen och värdlandet. |
| --- | --- |

25.

Den planerade personalökningen kommer att kräva ytterligare kontorsutrymme. Byrån analyserar för närvarande alternativ för att tillgodose behoven tillsammans med kommissionen och värdlandet.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 251, 16.9.2016, s. 1.

1

(2)  EGT L 349, 25.11.2004, s. 1.

2

(3)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.frontex.europa.eu

3

(4)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter. Antalet beviljade tjänster i den slutliga tjänsteförteckningen för 2016 hade ökat och uppgick till 275 tjänster för tjänstemän och tillfälligt anställda och 192 tjänster för kontraktsanställda och utstationerade nationella experter.

4

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

(5)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

5

(6)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

7

(8)  Artikel 53.2 i tjänsteföreskrifterna.

8

(9)  Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Malta), Internationella organisationen för migration (Belgrad) och FN:s flyktingkommissariat (Genève).

9

(10)  Ytterligare 192 tjänster beviljades för kontraktsanställda och utstationerade nationella experter.

10

(11)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning och om upphävande av förordning (EG) nr 2007/2004, förordning (EG) nr 863/2007 och rådets beslut 2005/267/EG (COM(2015) 671 final – 2015/0310 (COD)).

11

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2012 | De rekryteringsförfaranden som granskades visade på stora brister som påverkar insynen i och likabehandlingen av de sökande: frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut. | Har genomförts |
| 2013 | Det var mycket svårt att stämma av leverantörernas uppgifter vid bokslutet. Leverantörernas saldon behöver övervakas mer regelbundet och eventuella differenser analyseras snabbare. | Pågår |
| 2013 | Byrån inledde sin verksamhet 2005 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal. | Pågår |
| 2014 | Stora förbättringar konstaterades både i förhands- och efterhandskontrollerna av utgifter som samarbetsländer begär ersättning för enligt bidragsöverenskommelserna. Den dokumentation från samarbetsländerna som styrker de utgifter som de begär ersättning för är dock inte alltid tillräcklig. Vidare begärde man inga revisionsintyg trots att det rekommenderas i tillämpningsföreskrifterna för EU:s budgetförordning för bidrag över särskilda tröskelvärden (1). Revisionsintyg skulle ge större garantier för att bidragstransaktionerna är lagliga och korrekta. | Pågår när det gäller förhands- och efterhandskontrollerna
  Har genomförts när det gäller revisionsintyg |
| 2014 | Det stora och ständigt ökande antalet bidragsöverenskommelser och omfattningen av motsvarande utgifter som ska kontrolleras och ersättas av byrån väcker frågan om man inte skulle kunna använda mer effektiva och kostnadseffektiva alternativa finansieringsmekanismer. | Har inte genomförts (2) |
| 2014 | Beräkningen av bidrag från länder som deltar i Schengensamarbetet (Schweiz, Liechtenstein, Island och Norge) behöver finjusteras så att den bättre speglar motsvarande rättsliga bestämmelser (3). Till exempel bör beräkningen bygga på det slutliga och inte det budgeterade årliga bidraget från kommissionen. | Pågår |
| 2015 | Vid den efterhandsrevision som byrån genomförde på Island i oktober 2015 upptäckte den oriktiga betalningar på totalt 1,4  miljoner euro som gällde avskrivningen av ett fartyg som hade deltagit i sju gemensamma insatser mellan 2011 och 2015. Den isländska kustbevakningen hade begärt ersättning för avskrivningen av fartyget trots att fartyget hade överskridit den livslängd som anges i byråns riktlinjer. Trots att byrån har rätt att återkräva felaktiga betalningar som gjorts under de senaste fem åren meddelade den att den endast kommer att återkräva de betalningar som har gjorts sedan januari 2015, som uppgår till 0,6  miljoner euro. | Pågår |
| 2015 | Fonden för inre säkerhet (ISF) har inrättats för perioden 2014–2020. Den består av två instrument, ISF – gränser och viseringar och ISF – Polis, inom vilka 2,8  miljarder respektive 1 miljard euro finns tillgängliga för finansiering av åtgärder. Inom ISF – gränser och viseringar ersätter kommissionen medlemsstaternas inköp av transportmedel, som fordon eller fartyg, och även löpande kostnader som bränsleförbrukning eller underhåll. Byrån ersätter också sådana kostnader för dem som deltar i gemensamma insatser. Det finns därmed en risk för dubbelfinansiering som inte har åtgärdats (4). | Pågår |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II (administrativa utgifter), 3,2  miljoner euro eller 38 % (2014: 4,5  miljoner euro eller 36 %), och avdelning III (driftsutgifter), 40,2  miljoner euro eller 35 % (2014: 28,4  miljoner euro eller 44 %). Inom avdelning II beror de stora överföringarna på it-kontrakt som sträckte sig längre än årets slut medan de inom avdelning II beror att byråns verksamhet sträcker sig över flera år. | e.t. |
| 2015 | Stater som deltar i gränsinsatser redovisar de kostnader som de har haft på särskilda blad för ersättningsanspråk som har rubrikerna ”fasta kostnader” (avskrivningar och underhåll), ”rörliga kostnader” (främst bränsle) och ”kostnader för tjänsteresor” (främst traktamenten och andra kostnader för besättningen). De redovisade kostnaderna grundar sig på verkliga värden och följer nationella standarder, vilket leder till att de deltagande staterna har olika tillvägagångssätt, vilket i sin tur skapar ett krångligt system för alla berörda parter. I särskild rapport nr 12/2016 rekommenderade revisionsrätten att byråerna bör utnyttja de förenklade kostnadsalternativen när det är lämpligt för att undvika sådan ineffektivitet (5). | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2012

De rekryteringsförfaranden som granskades visade på stora brister som påverkar insynen i och likabehandlingen av de sökande: frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut.

Har genomförts

2013

Det var mycket svårt att stämma av leverantörernas uppgifter vid bokslutet. Leverantörernas saldon behöver övervakas mer regelbundet och eventuella differenser analyseras snabbare.

Pågår

2013

Byrån inledde sin verksamhet 2005 och har hittills arbetat på grundval av korrespondens och utbyten med värdmedlemsstaten. Men det finns ingen övergripande överenskommelse mellan byrån och medlemsstaten om ett huvudkontor. En sådan överenskommelse skulle ge ökad insyn i de villkor som gäller för byrån och dess personal.

Pågår

2014

Stora förbättringar konstaterades både i förhands- och efterhandskontrollerna av utgifter som samarbetsländer begär ersättning för enligt bidragsöverenskommelserna. Den dokumentation från samarbetsländerna som styrker de utgifter som de begär ersättning för är dock inte alltid tillräcklig. Vidare begärde man inga revisionsintyg trots att det rekommenderas i tillämpningsföreskrifterna för EU:s budgetförordning för bidrag över särskilda tröskelvärden (1). Revisionsintyg skulle ge större garantier för att bidragstransaktionerna är lagliga och korrekta.

Pågår när det gäller förhands- och efterhandskontrollerna

Har genomförts när det gäller revisionsintyg

2014

Det stora och ständigt ökande antalet bidragsöverenskommelser och omfattningen av motsvarande utgifter som ska kontrolleras och ersättas av byrån väcker frågan om man inte skulle kunna använda mer effektiva och kostnadseffektiva alternativa finansieringsmekanismer.

Har inte genomförts (2)

2014

Beräkningen av bidrag från länder som deltar i Schengensamarbetet (Schweiz, Liechtenstein, Island och Norge) behöver finjusteras så att den bättre speglar motsvarande rättsliga bestämmelser (3). Till exempel bör beräkningen bygga på det slutliga och inte det budgeterade årliga bidraget från kommissionen.

Pågår

2015

Vid den efterhandsrevision som byrån genomförde på Island i oktober 2015 upptäckte den oriktiga betalningar på totalt 1,4  miljoner euro som gällde avskrivningen av ett fartyg som hade deltagit i sju gemensamma insatser mellan 2011 och 2015. Den isländska kustbevakningen hade begärt ersättning för avskrivningen av fartyget trots att fartyget hade överskridit den livslängd som anges i byråns riktlinjer. Trots att byrån har rätt att återkräva felaktiga betalningar som gjorts under de senaste fem åren meddelade den att den endast kommer att återkräva de betalningar som har gjorts sedan januari 2015, som uppgår till 0,6  miljoner euro.

Pågår

2015

Fonden för inre säkerhet (ISF) har inrättats för perioden 2014–2020. Den består av två instrument, ISF – gränser och viseringar och ISF – Polis, inom vilka 2,8  miljarder respektive 1 miljard euro finns tillgängliga för finansiering av åtgärder. Inom ISF – gränser och viseringar ersätter kommissionen medlemsstaternas inköp av transportmedel, som fordon eller fartyg, och även löpande kostnader som bränsleförbrukning eller underhåll. Byrån ersätter också sådana kostnader för dem som deltar i gemensamma insatser. Det finns därmed en risk för dubbelfinansiering som inte har åtgärdats (4).

Pågår

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II (administrativa utgifter), 3,2  miljoner euro eller 38 % (2014: 4,5  miljoner euro eller 36 %), och avdelning III (driftsutgifter), 40,2  miljoner euro eller 35 % (2014: 28,4  miljoner euro eller 44 %). Inom avdelning II beror de stora överföringarna på it-kontrakt som sträckte sig längre än årets slut medan de inom avdelning II beror att byråns verksamhet sträcker sig över flera år.

e.t.

2015

Stater som deltar i gränsinsatser redovisar de kostnader som de har haft på särskilda blad för ersättningsanspråk som har rubrikerna ”fasta kostnader” (avskrivningar och underhåll), ”rörliga kostnader” (främst bränsle) och ”kostnader för tjänsteresor” (främst traktamenten och andra kostnader för besättningen). De redovisade kostnaderna grundar sig på verkliga värden och följer nationella standarder, vilket leder till att de deltagande staterna har olika tillvägagångssätt, vilket i sin tur skapar ett krångligt system för alla berörda parter. I särskild rapport nr 12/2016 rekommenderade revisionsrätten att byråerna bör utnyttja de förenklade kostnadsalternativen när det är lämpligt för att undvika sådan ineffektivitet (5).

Pågår

---

(1)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

(2)  Artikel 3.4 i förordning (EG) nr 2007/2004 begränsar byråns medfinansiering av gemensamma insatser till anslag ur dess egen budget.

(3)  Avtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (EUT L 243, 16.9.2010, s. 4) och avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (EUT L 188, 20.7.2007, s. 19).

(4)  Revisionsrätten tog upp denna risk i punkt 39 och rekommendation 4 i sin särskilda rapport nr 15/2014 Fonden för yttre gränser har främjat ekonomisk solidaritet, men resultaten behöver mätas bättre och fonden behöver ge ett större europeiskt mervärde.

(5)  Rekommendation 1 i revisionsrättens särskilda rapport nr 12/2016 Byråernas finansiering med hjälp av bidrag är inte alltid det bästa valet och man har inte kunnat visa att den finansierade verksamheten är ändamålsenlig.

---

BYRÅNS SVAR

| 18. | Med tanke på det oproportionerliga migrationstrycket på EU-medlemsstaterna under 2016 och efter EU:s handlingsplan för återvändande från oktober 2015 samt Europeiska rådets slutsatser från den 15 juni 2015 och den 16–17 mars 2016, antog byråns verkställande direktör beslut 2016/36. Detta beslut gav en vidare tolkning av formerna för (sam)finansiering av gemensamma återsändandeinsatser och innebar att även nationella återsändandeinsatser som utförs av en enda medlemsstat som står inför ett oproportionerligt migrationstryck skulle (sam)finansieras av Frontex budget. Vidare hade budgetmyndigheten ändrat budgeten för 2016 i det särskilda syftet att genomföra handlingsplanen för återvändande. |
| --- | --- |

18.

Med tanke på det oproportionerliga migrationstrycket på EU-medlemsstaterna under 2016 och efter EU:s handlingsplan för återvändande från oktober 2015 samt Europeiska rådets slutsatser från den 15 juni 2015 och den 16–17 mars 2016, antog byråns verkställande direktör beslut 2016/36. Detta beslut gav en vidare tolkning av formerna för (sam)finansiering av gemensamma återsändandeinsatser och innebar att även nationella återsändandeinsatser som utförs av en enda medlemsstat som står inför ett oproportionerligt migrationstryck skulle (sam)finansieras av Frontex budget. Vidare hade budgetmyndigheten ändrat budgeten för 2016 i det särskilda syftet att genomföra handlingsplanen för återvändande.

| 19. | Frontex beslut om rekrytering av ny tillfällig personal i högre lönegrader än AST 4 stöddes av styrelsen i samband med antagandet av arbetsprogrammet och budgeten för 2016, inklusive tjänsteförteckningen.
  Uppgraderingen av fem AST 4-tjänster till fem AST 5-tjänster motiverades av verksamhetsbehovet att ha jourhavande personal dygnet runt. Med tanke på ansvarsnivån när det gäller migrationsflödena och de säkerhetsmässiga utmaningarna vid EU:s yttre gränser måste Frontex kunna locka till sig kvalificerade och erfarna sökande med relevant tidigare arbetserfarenhet, men utan den universitetsutbildning som krävs för AD-tjänster. Lönekorrigeringskoefficienten på 66,7 procent har en avsevärd effekt och varje högre löneklass lockar potentiellt till sig fler lämpliga kandidater. |
| --- | --- |

19.

Frontex beslut om rekrytering av ny tillfällig personal i högre lönegrader än AST 4 stöddes av styrelsen i samband med antagandet av arbetsprogrammet och budgeten för 2016, inklusive tjänsteförteckningen.

Uppgraderingen av fem AST 4-tjänster till fem AST 5-tjänster motiverades av verksamhetsbehovet att ha jourhavande personal dygnet runt. Med tanke på ansvarsnivån när det gäller migrationsflödena och de säkerhetsmässiga utmaningarna vid EU:s yttre gränser måste Frontex kunna locka till sig kvalificerade och erfarna sökande med relevant tidigare arbetserfarenhet, men utan den universitetsutbildning som krävs för AD-tjänster. Lönekorrigeringskoefficienten på 66,7 procent har en avsevärd effekt och varje högre löneklass lockar potentiellt till sig fler lämpliga kandidater.

| 20. | Användningen av differentierade anslag innebär en betydande ändring i budgetförvaltningen. Med hänsyn till de ändringar och utmaningar som byrån står inför kommer för- och nackdelar att noggrant utvärderas mot bakgrund av sunda förfaranden för internkontroll. |
| --- | --- |

20.

Användningen av differentierade anslag innebär en betydande ändring i budgetförvaltningen. Med hänsyn till de ändringar och utmaningar som byrån står inför kommer för- och nackdelar att noggrant utvärderas mot bakgrund av sunda förfaranden för internkontroll.

| 21. | Byrån instämmer i att den behöver få exaktare kostnadsberäkningar och punktligare kostnadsrapporteringar från de samarbetande medlemsstaterna/de Schengenassocierade staterna. Byrån ska göra sitt bästa för att få till stånd ett bättre samarbete med medlemsstaterna/de Schengenassocierade staterna vid utarbetandet av kostnadsberäkningarna. Samtidigt reviderar byrån hela sitt finansieringssystem under 2017. Målet är att förenkla systemet, byta från bistånd till tjänsteavtal och införa fasta ersättningar. |
| --- | --- |

21.

Byrån instämmer i att den behöver få exaktare kostnadsberäkningar och punktligare kostnadsrapporteringar från de samarbetande medlemsstaterna/de Schengenassocierade staterna. Byrån ska göra sitt bästa för att få till stånd ett bättre samarbete med medlemsstaterna/de Schengenassocierade staterna vid utarbetandet av kostnadsberäkningarna. Samtidigt reviderar byrån hela sitt finansieringssystem under 2017. Målet är att förenkla systemet, byta från bistånd till tjänsteavtal och införa fasta ersättningar.

| 22. | Byrån ökade antalet gemensamma återsändandeflygningar kraftigt: 232 flygningar gjordes under 2016, jämfört med 66 under 2015 och 39 under 2014. För år 2016 innebar detta att 10 700 personer blev tillbakaskickade till tredjeländer och att 1 000 personer transporterades från grekiska öar till Turkiet efter uttalandet från EU och Turkiet i mars 2016. Trots denna ökning utan motstycke i återvändandeinsatser av byrån kunde endast 40,0 miljoner euro av anslagna 63,0 miljoner euro användas för denna aktivitet i budgeten för 2016. Återstående 23,0 miljoner euro kunde inte användas och detta berodde främst på att ramkontraktet för chartring av flygplan och tillhörande tjänster för återsändandeinsatser blev försenat. Anledningen var att projektet nedprioriterades till förmån för de ansträngningar som gjordes för att ge logistiskt stöd (färjor och bussar) i samband med genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. Nedprioriteringen påverkades negativt av bristen på personal, vilket också förstärktes av de ökade operativa behoven som skulle täckas. Kravet i samband därmed innebär ett komplext förfarande för upphandling av ramavtal och en budget på flera miljoner. Upphandlingsförfarandet för att upprätta ett fyraårigt ramavtal har under tiden offentliggjorts, men med en lägre uppskattad budget (20,0 miljoner euro). |
| --- | --- |

22.

Byrån ökade antalet gemensamma återsändandeflygningar kraftigt: 232 flygningar gjordes under 2016, jämfört med 66 under 2015 och 39 under 2014. För år 2016 innebar detta att 10 700 personer blev tillbakaskickade till tredjeländer och att 1 000 personer transporterades från grekiska öar till Turkiet efter uttalandet från EU och Turkiet i mars 2016. Trots denna ökning utan motstycke i återvändandeinsatser av byrån kunde endast 40,0 miljoner euro av anslagna 63,0 miljoner euro användas för denna aktivitet i budgeten för 2016. Återstående 23,0 miljoner euro kunde inte användas och detta berodde främst på att ramkontraktet för chartring av flygplan och tillhörande tjänster för återsändandeinsatser blev försenat. Anledningen var att projektet nedprioriterades till förmån för de ansträngningar som gjordes för att ge logistiskt stöd (färjor och bussar) i samband med genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. Nedprioriteringen påverkades negativt av bristen på personal, vilket också förstärktes av de ökade operativa behoven som skulle täckas. Kravet i samband därmed innebär ett komplext förfarande för upphandling av ramavtal och en budget på flera miljoner. Upphandlingsförfarandet för att upprätta ett fyraårigt ramavtal har under tiden offentliggjorts, men med en lägre uppskattad budget (20,0 miljoner euro).

| 23. | Frontex hade tillsammans med Europeiska kommissionen arbetat på att utforma ett bidragsavtal för detta regionala program sedan 2014. Strax innan bidragsavtalet slutfördes och undertecknades i augusti 2015 inträffade ett antal händelser som försvårade situationen, däribland den drastiskt ändrade migrationssituationen i västra Balkan. Detta ledde till att kommissionen ombads formulera om projektet så att det speglade migrationssituationen på lämpligt sätt. Till följd av detta blev konceptet för projektet hastigt ändrat i sin helhet och bidragsavtalet undertecknades först vid utgången av tidsfristen för kontraktstilldelning i slutet av december 2015.
  Till följd av att dessa ändringar gjordes i sista stund kunde de fyra partnerna för projektgenomförandet (Frontex, Easo, IOM och UNHCR) börja diskutera bestämmelserna i samarbetsavtalen först i januari 2016. Eftersom samarbetsavtalen omfattar bestämmelser som reglerar den totala tilldelningen till varje partner måste en detaljerad projektbudget tas fram och godkännas av samtliga parter innan samarbetsavtalen undertecknas. Vi vill också påpeka att undertecknandet med Easo gjordes snabbt och smidigt, medan andra partner ifrågasatte de bestämmelser som byråns verkställande direktör förväntade sig om att använda euro och inte amerikanska dollar eller att lämna ut mer budgetuppgifter för att främja öppenhet och insyn.
  Med tanke på ovanstående förklaring och det faktum att genomförandet av bidragsavtalet hade inletts i januari 2016, var de genomförande partnerna tvungna att börja stå för kostnaderna för aktiviteterna redan innan samarbetsavtalen undertecknades med Frontex. För att motivera detta och även dokumentera det faktum att det rättsliga åtagandet gjordes för alla tre projektpartner före budgetåtagandet dokumenterade Frontex detta i vederbörlig ordning som ett undantag.
  I enlighet med artikel 7.2 i tillämpningsföreskrifterna ska anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål automatiskt göras tillgängliga både som åtagandebemyndiganden och som betalningsbemyndiganden så snart som institutionen tagit emot inkomsten. |
| --- | --- |

23.

Frontex hade tillsammans med Europeiska kommissionen arbetat på att utforma ett bidragsavtal för detta regionala program sedan 2014. Strax innan bidragsavtalet slutfördes och undertecknades i augusti 2015 inträffade ett antal händelser som försvårade situationen, däribland den drastiskt ändrade migrationssituationen i västra Balkan. Detta ledde till att kommissionen ombads formulera om projektet så att det speglade migrationssituationen på lämpligt sätt. Till följd av detta blev konceptet för projektet hastigt ändrat i sin helhet och bidragsavtalet undertecknades först vid utgången av tidsfristen för kontraktstilldelning i slutet av december 2015.

Till följd av att dessa ändringar gjordes i sista stund kunde de fyra partnerna för projektgenomförandet (Frontex, Easo, IOM och UNHCR) börja diskutera bestämmelserna i samarbetsavtalen först i januari 2016. Eftersom samarbetsavtalen omfattar bestämmelser som reglerar den totala tilldelningen till varje partner måste en detaljerad projektbudget tas fram och godkännas av samtliga parter innan samarbetsavtalen undertecknas. Vi vill också påpeka att undertecknandet med Easo gjordes snabbt och smidigt, medan andra partner ifrågasatte de bestämmelser som byråns verkställande direktör förväntade sig om att använda euro och inte amerikanska dollar eller att lämna ut mer budgetuppgifter för att främja öppenhet och insyn.

Med tanke på ovanstående förklaring och det faktum att genomförandet av bidragsavtalet hade inletts i januari 2016, var de genomförande partnerna tvungna att börja stå för kostnaderna för aktiviteterna redan innan samarbetsavtalen undertecknades med Frontex. För att motivera detta och även dokumentera det faktum att det rättsliga åtagandet gjordes för alla tre projektpartner före budgetåtagandet dokumenterade Frontex detta i vederbörlig ordning som ett undantag.

I enlighet med artikel 7.2 i tillämpningsföreskrifterna ska anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål automatiskt göras tillgängliga både som åtagandebemyndiganden och som betalningsbemyndiganden så snart som institutionen tagit emot inkomsten.

| 24. | Byrån förstår revisionsrättens anmärkning om att den mycket låga korrigeringskoefficienten påverkar rekryteringarna negativt. Byrån är i kontakt med berörda avdelningar vid Europeiska kommissionen för att komma fram till avhjälpande åtgärder och hoppas att tolkningen av tjänsteföreskrifterna kan ge någon form av lösning på den nuvarande ogynnsamma situationen. |
| --- | --- |

24.

Byrån förstår revisionsrättens anmärkning om att den mycket låga korrigeringskoefficienten påverkar rekryteringarna negativt. Byrån är i kontakt med berörda avdelningar vid Europeiska kommissionen för att komma fram till avhjälpande åtgärder och hoppas att tolkningen av tjänsteföreskrifterna kan ge någon form av lösning på den nuvarande ogynnsamma situationen.

| 25. | Byrån noterar revisionsrättens kommentar och vill samtidigt klargöra att uppgifterna om antalet medarbetare fanns med i finansieringsöversikterna som åtföljde kommissionens förslag till en förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning. |
| --- | --- |

25.

Byrån noterar revisionsrättens kommentar och vill samtidigt klargöra att uppgifterna om antalet medarbetare fanns med i finansieringsöversikterna som åtföljde kommissionens förslag till en förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning.

| 26. | Byrån hade redan i början av 2017 kontaktat budgetmyndigheten och fått klartecken för en utökning av kontorslokalerna för att få tillräckligt utrymme för det extra antalet medarbetare. Så snart avtalet om säte träder i kraft har den polska regeringen åtagit sig att donera en tomt till byrån så att man kan uppföra en ny byggnad som ska bli byråns egendom. |
| --- | --- |

26.

Byrån hade redan i början av 2017 kontaktat budgetmyndigheten och fått klartecken för en utökning av kontorslokalerna för att få tillräckligt utrymme för det extra antalet medarbetare. Så snart avtalet om säte träder i kraft har den polska regeringen åtagit sig att donera en tomt till byrån så att man kan uppföra en ny byggnad som ska bli byråns egendom.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/241 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/241

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS (GSA) för budgetåret 2016 med byråns svar

(2017/C 417/39)

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (GSA, nedan kallad byrån), som flyttade från Bryssel till Prag den 1 september 2012 (1), inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 (2) som upphävde rådets förordning (EG) nr 1321/2004 (3) om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 (4). Den europeiska tillsynsmyndighet för GNSS som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1321/2004 tog den 1 januari 2007 officiellt över alla de uppgifter som det gemensamma företaget Galileo tidigare hade haft och fortsätter att sköta dem som ”Europeiska byrån för GNSS” inom ramen för förordning (EU) nr 912/2010 i dess ändrade lydelse. Dessutom har kommissionen anförtrott byrån driften av det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning (Egnos) genom ett delegeringsavtal. |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (GSA, nedan kallad byrån), som flyttade från Bryssel till Prag den 1 september 2012 (1), inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 (2) som upphävde rådets förordning (EG) nr 1321/2004 (3) om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 (4). Den europeiska tillsynsmyndighet för GNSS som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1321/2004 tog den 1 januari 2007 officiellt över alla de uppgifter som det gemensamma företaget Galileo tidigare hade haft och fortsätter att sköta dem som ”Europeiska byrån för GNSS” inom ramen för förordning (EU) nr 912/2010 i dess ändrade lydelse. Dessutom har kommissionen anförtrott byrån driften av det europeiska systemet för navigering genom geostationär överlappning (Egnos) genom ett delegeringsavtal.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för byrån (5).

  Tabell


  Nyckeltal för byrån | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (6) | 363,8 | 626,4 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (7) | 139 | 160 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för byrån (5).

Tabell

Nyckeltal för byrån

2015

2016

Budget (miljoner euro) (6)

363,8

626,4

Personalstyrka totalt den 31 december (7)

139

160

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (8) och rapporterna om budgetgenomförandet (9) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

byråns räkenskaper, som består av årsredovisningen (8) och rapporterna om budgetgenomförandet (9) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att byråns räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och byråns budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Byråns ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma byråns förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida byråns räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och byrån har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (10). |
| --- | --- |

15.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende byråns räkenskaper i enlighet med artikel 208.4 i EU:s budgetförordning (10).

Övrigt

| 16. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Byrån driver både säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo och markstationer för Galileo på Förenade kungarikets territorium. Förenade kungarikets ställning härvidlag har ännu inte fastställts. |
| --- | --- |

16.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet vill vi påpeka att Förenade kungariket den 29 mars 2017 meddelade Europeiska rådet sitt beslut att lämna Europeiska unionen. En överenskommelse om villkoren för utträdet ska förhandlas fram. Byrån driver både säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo och markstationer för Galileo på Förenade kungarikets territorium. Förenade kungarikets ställning härvidlag har ännu inte fastställts.

| 17. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

17.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 18. | I en granskningsrapport från november 2016 konstaterade Europeiska kommissionens tjänst för internrevision att det inte hade gjorts någon årlig riskbedömning av hela byrån 2016 och att de betydande risker som byrån löper inte omnämns i dess planeringsdokument eller verksamhetsrapporter. Tjänsten för internrevision noterade också att den terminologi som används i de olika delarna av resultatmätningssystemet inte är enhetlig, vilket påverkar resultatövervakningen negativt. Byrån och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

18.

I en granskningsrapport från november 2016 konstaterade Europeiska kommissionens tjänst för internrevision att det inte hade gjorts någon årlig riskbedömning av hela byrån 2016 och att de betydande risker som byrån löper inte omnämns i dess planeringsdokument eller verksamhetsrapporter. Tjänsten för internrevision noterade också att den terminologi som används i de olika delarna av resultatmätningssystemet inte är enhetlig, vilket påverkar resultatövervakningen negativt. Byrån och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 19. | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,8 miljoner euro eller 46 % (2015: 2,5 miljoner euro eller 42 %). De gäller främst it-tjänster som levererades 2016 och som inte hade fakturerats. |
| --- | --- |

19.

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,8 miljoner euro eller 46 % (2015: 2,5 miljoner euro eller 42 %). De gäller främst it-tjänster som levererades 2016 och som inte hade fakturerats.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 20. | Den 15 december 2016 ingick byrån ett ramavtal om utnyttjandet av satellitnavigeringssystemet Galileo under perioden 2017–2027 till ett belopp av 1,5 miljarder euro. Kontraktet tilldelades via ett förfarande för offentlig upphandling. En av anbudsgivarna ifrågasätter resultatet av upphandlingsförfarandet och har väckt talan mot byrån vid Europeiska unionens domstol. Domstolens dom kommer att avgöra lagligheten och korrektheten i upphandlingsförfarandet för ramavtalet och i alla tillhörande särskilda kontrakt och framtida betalningar. Man räknar med att de första betalningarna ska göras 2017. |
| --- | --- |

20.

Den 15 december 2016 ingick byrån ett ramavtal om utnyttjandet av satellitnavigeringssystemet Galileo under perioden 2017–2027 till ett belopp av 1,5 miljarder euro. Kontraktet tilldelades via ett förfarande för offentlig upphandling. En av anbudsgivarna ifrågasätter resultatet av upphandlingsförfarandet och har väckt talan mot byrån vid Europeiska unionens domstol. Domstolens dom kommer att avgöra lagligheten och korrektheten i upphandlingsförfarandet för ramavtalet och i alla tillhörande särskilda kontrakt och framtida betalningar. Man räknar med att de första betalningarna ska göras 2017.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 21. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

21.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  Beslut 2010/803/EU fattat i samförstånd mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar (EUT L 342, 28.12.2010, s. 15).

1

(2)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 11.

2

(3)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 196, 24.7.2008, s. 1.

4

(5)  Ytterligare information om byråns behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: https://www.gsa.europa.eu/.

5

(6)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

6

(7)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

7

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa

(8)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

8

(9)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

10

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | De materiella anläggningstillgångarna (bokfört värde efter avskrivningar: 1,0  miljon euro) är inte försäkrade. | Pågår |
| 2015 | Den senaste valideringen av redovisningssystemet gjordes 2012. Den validering som utlovades efter de stora förändringar av processer och informationsflöde som förväntades genomföras efter byråns flytt har inte gjorts. Den nya revisorn planerar att göra nästa validering 2020. | Pågår |
| 2015 | Byrån har infört kontinuitetsplaner för skyddsobjekt i Frankrike, Storbritannien och Nederländerna. Men det finns ingen kontinuitetsplan för huvudkontoret i Prag eller för byrån som helhet. | Pågår |
| 2015 | Byråns rapport om budgetgenomförandet som vi har granskat är inte lika detaljerad som rapporterna från de flesta övriga byråer, vilket visar att det behövs tydliga riktlinjer för byråernas budgetrapportering. | Har genomförts |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,5  miljoner euro eller 42 % (2014: 3,4  miljoner euro eller 54 %). Överföringarna gällde främst tjänster som hade levererats 2015 men för vilka fakturorna inte kom förrän 2016 och några it-kontrakt på stora belopp och ett riskbedömningskontrakt som undertecknades i slutet av 2015. Dessa projekt, som ursprungligen planerades till 2016, inleddes 2015 för att man skulle utnyttja medel som hade frigjorts tack vare besparingar på andra budgetposter. | e.t. |
| 2015 | Byrån antog sitt årliga arbetsprogram först i mars 2015 och har fortfarande inte antagit sitt fleråriga arbetsprogram för 2014–2020. Om centrala planeringsdokument antas sent finns det en risk för att byrån inte uppnår sina mål. | Pågår (1) |
| 2015 | Byrån hade en hög personalomsättning under 2015 – 14 anställda slutade och 26 började (2). | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2014

De materiella anläggningstillgångarna (bokfört värde efter avskrivningar: 1,0  miljon euro) är inte försäkrade.

Pågår

2015

Den senaste valideringen av redovisningssystemet gjordes 2012. Den validering som utlovades efter de stora förändringar av processer och informationsflöde som förväntades genomföras efter byråns flytt har inte gjorts. Den nya revisorn planerar att göra nästa validering 2020.

Pågår

2015

Byrån har infört kontinuitetsplaner för skyddsobjekt i Frankrike, Storbritannien och Nederländerna. Men det finns ingen kontinuitetsplan för huvudkontoret i Prag eller för byrån som helhet.

Pågår

2015

Byråns rapport om budgetgenomförandet som vi har granskat är inte lika detaljerad som rapporterna från de flesta övriga byråer, vilket visar att det behövs tydliga riktlinjer för byråernas budgetrapportering.

Har genomförts

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning II (administrativa utgifter) – 2,5  miljoner euro eller 42 % (2014: 3,4  miljoner euro eller 54 %). Överföringarna gällde främst tjänster som hade levererats 2015 men för vilka fakturorna inte kom förrän 2016 och några it-kontrakt på stora belopp och ett riskbedömningskontrakt som undertecknades i slutet av 2015. Dessa projekt, som ursprungligen planerades till 2016, inleddes 2015 för att man skulle utnyttja medel som hade frigjorts tack vare besparingar på andra budgetposter.

e.t.

2015

Byrån antog sitt årliga arbetsprogram först i mars 2015 och har fortfarande inte antagit sitt fleråriga arbetsprogram för 2014–2020. Om centrala planeringsdokument antas sent finns det en risk för att byrån inte uppnår sina mål.

Pågår (1)

2015

Byrån hade en hög personalomsättning under 2015 – 14 anställda slutade och 26 började (2).

Pågår

---

(1)  Beslutet om antagande av byråns programdokument 2017–2020 fattades den 28 mars 2017.

(2)  Åtta anställda slutade och 24 började arbeta på byrån 2016.

---

BYRÅNS SVAR

| 18. | Byrån har genomfört de slutsatser som tjänsten för internrevision dragit när det gäller riskhantering. Särskilt har byrån under fjärde kvartalet 2016 färdigställt en policy och ett förfarande för hantering av verksamhetsrisker. Byrån har nämnder för hantering av verksamhetsrisker som sammanträder varje kvartal och ser över och uppdaterar registret över verksamhetsrisker. När de första resultaten av denna process är klara tas de verksamhetsrisker som man enats om med i bilaga VIII till det preliminära samlade programdokumentet för 2018–2020 som styrelsen beslutade om i januari 2017. När det gäller att förbättra resultathanteringen genomför byrån de slutsatser som tjänsten för internrevision dragit, särskilt genom att under första kvartalet 2017 slutföra en process för framtagande och rapportering av resultatindikatorer och inlemma den i det samlade programdokumentet. |
| --- | --- |

18.

Byrån har genomfört de slutsatser som tjänsten för internrevision dragit när det gäller riskhantering. Särskilt har byrån under fjärde kvartalet 2016 färdigställt en policy och ett förfarande för hantering av verksamhetsrisker. Byrån har nämnder för hantering av verksamhetsrisker som sammanträder varje kvartal och ser över och uppdaterar registret över verksamhetsrisker. När de första resultaten av denna process är klara tas de verksamhetsrisker som man enats om med i bilaga VIII till det preliminära samlade programdokumentet för 2018–2020 som styrelsen beslutade om i januari 2017. När det gäller att förbättra resultathanteringen genomför byrån de slutsatser som tjänsten för internrevision dragit, särskilt genom att under första kvartalet 2017 slutföra en process för framtagande och rapportering av resultatindikatorer och inlemma den i det samlade programdokumentet.

| 19. | Det bör noteras att andelen överföringar som förfallit är mycket liten (0,7 procent för alla budgetposter under 2016). Byrån anser att detta säger betydligt mer om budgetförvaltningen än andelen överföringar i sig, som oundvikligen blir hög på grund av byråns operativa natur och faktureringsperioderna för ett stort antal administrativa kontrakt av högt värde och därför motsvarar många planerade överföringar, i motsats till oplanerade. |
| --- | --- |

19.

Det bör noteras att andelen överföringar som förfallit är mycket liten (0,7 procent för alla budgetposter under 2016). Byrån anser att detta säger betydligt mer om budgetförvaltningen än andelen överföringar i sig, som oundvikligen blir hög på grund av byråns operativa natur och faktureringsperioderna för ett stort antal administrativa kontrakt av högt värde och därför motsvarar många planerade överföringar, i motsats till oplanerade.

| 20. | Byrån välkomnar revisionsrättens beslut att i detta skede inte ingripa i de domstolsförfaranden som nämns i domstolens publikation. Ansökan meddelades byrån den 13 juli 2017 under nummer T-99/17 – Eutelsat mot Europeiska byrån för GNSS. |
| --- | --- |

20.

Byrån välkomnar revisionsrättens beslut att i detta skede inte ingripa i de domstolsförfaranden som nämns i domstolens publikation. Ansökan meddelades byrån den 13 juli 2017 under nummer T-99/17 – Eutelsat mot Europeiska byrån för GNSS.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/247 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/247

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

(2017/C 417/40)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2013/801/EU (1) och ersätter och efterträder genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet. Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2014 och som slutar den 31 december 2024 och ska ansvara för förvaltningen av EU-åtgärder inom området för Fonden för ett sammanlänkat Europa, finansieringsprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020, det transeuropeiska transportnätet och Marco Polo-programmet. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för innovation och nätverk (Inea, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2013/801/EU (1) och ersätter och efterträder genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet. Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2014 och som slutar den 31 december 2024 och ska ansvara för förvaltningen av EU-åtgärder inom området för Fonden för ett sammanlänkat Europa, finansieringsprogrammet för forskning och innovation Horisont 2020, det transeuropeiska transportnätet och Marco Polo-programmet.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (2).

  Tabell


  Nyckeltal för genomförandeorganet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | 18,4 | 21,7 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 186 | 225 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (2).

Tabell

Nyckeltal för genomförandeorganet

2015

2016

Budget (miljoner euro)

18,4

21,7

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

186

225

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer genomförandeorganets förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

15.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 16. | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning III – 0,5 miljoner euro eller 48 % (2015: 0,5 miljoner euro eller 51 %). Det beror främst på it- och revisionskontrakt för tjänster som levereras även efter årets slut. |
| --- | --- |

16.

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning III – 0,5 miljoner euro eller 48 % (2015: 0,5 miljoner euro eller 51 %). Det beror främst på it- och revisionskontrakt för tjänster som levereras även efter årets slut.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

| 17. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan. |
| --- | --- |

17.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 12 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 352, 24.12.2013, s. 65.

1

(2)  Ytterligare information om genomförandeorganets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.ec.europa.eu/inea.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning III (driftsutgifter) – 0,5  miljoner euro eller 51 % (2014: 0,4  miljoner euro eller 56 %). Det beror främst på att man har ingått it- och revisionskontrakt för tjänster som ska levereras efter årets slut. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Andelen överföringar av gjorda åtaganden var hög inom avdelning III (driftsutgifter) – 0,5  miljoner euro eller 51 % (2014: 0,4  miljoner euro eller 56 %). Det beror främst på att man har ingått it- och revisionskontrakt för tjänster som ska levereras efter årets slut.

e.t.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 16. | Vi anser att andelen överföringar inom avdelning III är motiverad med tanke på utgifternas art. Som revisionsrätten nämner är dessa utgifter kopplade till 2016 års it- och revisionskontrakt för tjänster som även levererats under 2017, eftersom denna typ av kontrakt inte alltid kan påbörjas och avslutas inom samma år. När det gäller it-kontrakten bör det noteras att 35 procent av det överförda beloppet motsvarar tjänster som tillhandahölls under sista kvartalet 2016 men som fakturerades i början av 2017. För revisionskontrakten var motsvarande andel i samma storleksordning. En egenhet med dessa kontrakt är dessutom att slutbetalningen till revisionsbyrån kan göras först när ett kontradiktoriskt förfarande med revisionsobjektet slutförts och den slutliga revisionsrapporten godkänts, och hur länge detta tar står utanför Ineas kontroll. |
| --- | --- |

16.

Vi anser att andelen överföringar inom avdelning III är motiverad med tanke på utgifternas art. Som revisionsrätten nämner är dessa utgifter kopplade till 2016 års it- och revisionskontrakt för tjänster som även levererats under 2017, eftersom denna typ av kontrakt inte alltid kan påbörjas och avslutas inom samma år. När det gäller it-kontrakten bör det noteras att 35 procent av det överförda beloppet motsvarar tjänster som tillhandahölls under sista kvartalet 2016 men som fakturerades i början av 2017. För revisionskontrakten var motsvarande andel i samma storleksordning. En egenhet med dessa kontrakt är dessutom att slutbetalningen till revisionsbyrån kan göras först när ett kontradiktoriskt förfarande med revisionsobjektet slutförts och den slutliga revisionsrapporten godkänts, och hur länge detta tar står utanför Ineas kontroll.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/252 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/252

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning (REA) för budgetåret 2016 med genomförandeorganets svar

(2017/C 417/41)

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för forskning (REA, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet. Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet. Den 13 december 2013 förlängde kommissionen genom sitt genomförandebeslut 2013/778/EU (2) genomförandeorganets livstid till 2024 och delegerade även delar av Horisont 2020, det nya ramprogrammet för forskning och innovation, till genomförandeorganet. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för forskning (REA, nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet. Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet. Den 13 december 2013 förlängde kommissionen genom sitt genomförandebeslut 2013/778/EU (2) genomförandeorganets livstid till 2024 och delegerade även delar av Horisont 2020, det nya ramprogrammet för forskning och innovation, till genomförandeorganet.

| 2. | Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (3).

  Tabell


  Nyckeltal för genomförandeorganet | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) (4) | 54,6 | 62,9 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (5) | 618 | 628 |

2.

Tabellen visar nyckeltal för genomförandeorganet (3).

Tabell

Nyckeltal för genomförandeorganet

2015

2016

Budget (miljoner euro) (4)

54,6

62,9

Personalstyrka totalt den 31 december (5)

618

628

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  4. | Vi har granskat






  a) | genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

4.

Vi har granskat

a)

genomförandeorganets räkenskaper, som består av årsredovisningen (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 5. | Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

5.

Vi anser att genomförandeorganets räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 6. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 7. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 8. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och genomförandeorganets budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Genomförandeorganets ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 9. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma genomförandeorganets förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 10. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

10.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 11. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida genomförandeorganets räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 12. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 13. | När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter. |
| --- | --- |

13.

När det gäller inkomster granskar vi bidraget från kommissionen och bedömer byråns förfaranden för att ta ut avgifter och uppbära eventuella andra intäkter.

| 14. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

14.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och genomförandeorganet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 15. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

15.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 16. | I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att genomförandeorganet hade infört en lämplig personalförvaltningsprocess. Genomförandeorganet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder när det gäller den enda rapporterade iakttagelsen. |
| --- | --- |

16.

I en granskningsrapport från november 2016 drog kommissionens tjänst för internrevision slutsatsen att genomförandeorganet hade infört en lämplig personalförvaltningsprocess. Genomförandeorganet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder när det gäller den enda rapporterade iakttagelsen.

| 17. | I en annan granskningsrapport, från maj 2016, drog tjänsten för internrevision slutsatsen att genomförandeorganet tillsammans med kommissionen hade infört ett effektivt internkontrollsystem för förvaltningen av bidrag inom Horisont 2020-programmet. Genomförandeorganet och tjänsten för internrevision har tillsammans med kommissionen enats om en plan för korrigerande åtgärder när det gäller en iakttagelse som ansågs mycket viktig. |
| --- | --- |

17.

I en annan granskningsrapport, från maj 2016, drog tjänsten för internrevision slutsatsen att genomförandeorganet tillsammans med kommissionen hade infört ett effektivt internkontrollsystem för förvaltningen av bidrag inom Horisont 2020-programmet. Genomförandeorganet och tjänsten för internrevision har tillsammans med kommissionen enats om en plan för korrigerande åtgärder när det gäller en iakttagelse som ansågs mycket viktig.

KOMMENTARER OM SUND EKONOMISK FÖRVALTNING OCH RESULTAT

| 18. | En extern utvärdering av genomförandeorganets resultat under perioden 2012–2015 har genomförts av kommissionen, och slutrapporten lades fram i maj 2016. Utvärderingen visade att genomförandeorganet genomförde sina uppgifter ändamålsenligt, effektivt och kostnadseffektivt under referensperioden, att dess uppdrag fortfarande är högst relevant för kommissionen och genomförandeorganets stödmottagare och att delegeringen av uppgifter från kommissionen har fungerat väl. Men utvärderarna fann också att verksamheten kan bli effektivare och ändamålsenligare och uppmanade genomförandeorganet och kommissionen att förbättra sin dialog och sitt samarbete, den externa kommunikationen och vissa delar av it- och personalförvaltningen. Genomförandeorganet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

18.

En extern utvärdering av genomförandeorganets resultat under perioden 2012–2015 har genomförts av kommissionen, och slutrapporten lades fram i maj 2016. Utvärderingen visade att genomförandeorganet genomförde sina uppgifter ändamålsenligt, effektivt och kostnadseffektivt under referensperioden, att dess uppdrag fortfarande är högst relevant för kommissionen och genomförandeorganets stödmottagare och att delegeringen av uppgifter från kommissionen har fungerat väl. Men utvärderarna fann också att verksamheten kan bli effektivare och ändamålsenligare och uppmanade genomförandeorganet och kommissionen att förbättra sin dialog och sitt samarbete, den externa kommunikationen och vissa delar av it- och personalförvaltningen. Genomförandeorganet och tjänsten för internrevision har enats om en plan för korrigerande åtgärder.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EGT L 11, 15.1.2008, s. 9.

1

(2)  EUT L 346, 20.12.2013, s. 54.

2

(3)  Ytterligare information om genomförandeorganets behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.ec.europa.eu/rea

3

(4)  Budgetsiffrorna bygger på betalningsbemyndiganden.

4

(5)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

5

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

Källa

(6)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

6

(7)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

7

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

Genomförandeorganet har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 6.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 417/256 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 417/256

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Gemensamma resolutionsnämnden (SRB) för budgetåret 2016, med nämndens svar

(2017/C 417/42)

INLEDNING

| 1. | Gemensamma resolutionsnämnden (SRB, nedan kallad nämnden) ligger i Bryssel och inrättades genom förordning (EU) nr 806/2014 om den gemensamma resolutionsmekanismen (1). Dess uppdrag är att säkerställa en ordnad resolution av fallerande kreditinstitut och vissa värdepappersföretag (nedan kallade kreditinstitut) och minimera effekten på realekonomin och de offentliga finanserna i de medlemsstater som deltar i bankunionen. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma resolutionsnämnden (SRB, nedan kallad nämnden) ligger i Bryssel och inrättades genom förordning (EU) nr 806/2014 om den gemensamma resolutionsmekanismen (1). Dess uppdrag är att säkerställa en ordnad resolution av fallerande kreditinstitut och vissa värdepappersföretag (nedan kallade kreditinstitut) och minimera effekten på realekonomin och de offentliga finanserna i de medlemsstater som deltar i bankunionen.

| 2. | Nämnden ansvarar för administrationen av den gemensamma resolutionsfonden (nedan kallad fonden) som inrättades genom förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen och som ska stödja den gemensamma resolutionsmekanismen. Fonden ska byggas upp gradvis under perioden 2016–2023 och uppgå till minst 1 % av alla garanterade insättningar inom den europeiska bankunionen senast den 31 december 2023. |
| --- | --- |

2.

Nämnden ansvarar för administrationen av den gemensamma resolutionsfonden (nedan kallad fonden) som inrättades genom förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen och som ska stödja den gemensamma resolutionsmekanismen. Fonden ska byggas upp gradvis under perioden 2016–2023 och uppgå till minst 1 % av alla garanterade insättningar inom den europeiska bankunionen senast den 31 december 2023.

| 3. | Nämnden har en egen budget som inte ingår i EU:s budget. Bidrag samlas in från kreditinstitut som är etablerade i de medlemsstater som deltar i bankunionen. Budgeten för 2015 bestod endast av del I (administrativ budget). Budgeten för 2016 bestod av del I som uppgick till 65 miljoner euro och del II (kreditinstitutens bidrag till fonden) som uppgick till 11 800 miljoner euro. |
| --- | --- |

3.

Nämnden har en egen budget som inte ingår i EU:s budget. Bidrag samlas in från kreditinstitut som är etablerade i de medlemsstater som deltar i bankunionen. Budgeten för 2015 bestod endast av del I (administrativ budget). Budgeten för 2016 bestod av del I som uppgick till 65 miljoner euro och del II (kreditinstitutens bidrag till fonden) som uppgick till 11 800 miljoner euro.

| 4. | Tabellen visar nyckeltal för nämnden (2).

  Tabell


  Nyckeltal för nämnden | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| Budget (miljoner euro) | | |
| Del I (nämndens administrativa budget) | 22 | 65 |
| Del II (fondens budget) | 0 | 11 800 |
| Personalstyrka totalt den 31 december (3) | 108 | 180 |

4.

Tabellen visar nyckeltal för nämnden (2).

Tabell

Nyckeltal för nämnden

2015

2016

Budget (miljoner euro)

Del I (nämndens administrativa budget)

22

65

Del II (fondens budget)

0

11 800

Personalstyrka totalt den 31 december (3)

108

180

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 5. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i nämndens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

5.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i nämndens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

| UTTALANDE









  6. | Vi har granskat






  a) | nämndens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016, |
| --- | --- | --- |

UTTALANDE

6.

Vi har granskat

a)

nämndens räkenskaper, som består av årsredovisningen (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2016,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna,

i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 7. | Vi anser att nämndens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att nämndens räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av dess finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med dess budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. De baseras på internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| 8. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

8.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Vi anser att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Ledningens och styrelsens ansvar

| 10. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och nämndens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Nämndens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

10.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och nämndens budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram räkenskaperna på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Nämndens ledning har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta.

| 11. | När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma nämndens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

När räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma nämndens förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna.

| 12. | Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

12.

Styrelsen ansvarar för tillsynen över enhetens process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| 13. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida nämndens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna. |
| --- | --- |

13.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida nämndens räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet eller andra ansvarsfrihetsbeviljande myndigheter. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i räkenskaperna.

| 14. | En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

14.

En revision innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med detta är att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, inte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 15. | När det gäller intäkter kontrollerar vi nämndens förfaranden för att beräkna och samla in fondbidrag och andra inkomster, om sådana finns (6). Vår kontroll av fondbidrag baserades på information som lämnats av kreditinstituten genom nationella resolutionsmyndigheter och gällde inte informationens tillförlitlighet. I revisionen ingick inte heller fondbidrag som är föremål för administrativa överklaganden eller rättsliga förfaranden mellan vissa kreditinstitut och nationella resolutionsmyndigheter respektive rättsliga förfaranden mellan vissa kreditinstitut och nämnden vid tribunalen för att parternas ställning i de pågående ärendena inte på något sätt skulle påverkas. Närmare uppgifter om administrativa överklaganden eller rättsliga förfaranden presenteras i punkt 7 i) i nämndens årsredovisning. |
| --- | --- |

15.

När det gäller intäkter kontrollerar vi nämndens förfaranden för att beräkna och samla in fondbidrag och andra inkomster, om sådana finns (6). Vår kontroll av fondbidrag baserades på information som lämnats av kreditinstituten genom nationella resolutionsmyndigheter och gällde inte informationens tillförlitlighet. I revisionen ingick inte heller fondbidrag som är föremål för administrativa överklaganden eller rättsliga förfaranden mellan vissa kreditinstitut och nationella resolutionsmyndigheter respektive rättsliga förfaranden mellan vissa kreditinstitut och nämnden vid tribunalen för att parternas ställning i de pågående ärendena inte på något sätt skulle påverkas. Närmare uppgifter om administrativa överklaganden eller rättsliga förfaranden presenteras i punkt 7 i) i nämndens årsredovisning.

| 16. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och nämnden har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare. |
| --- | --- |

16.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och nämnden har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen samma år eller senare.

| 17. | När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende nämndens räkenskaper i enlighet med artikel 102.1 i nämndens budgetförordning. |
| --- | --- |

17.

När vi upprättade denna rapport och revisionsförklaring beaktade vi det revisionsarbete som den oberoende externa revisorn har utfört avseende nämndens räkenskaper i enlighet med artikel 102.1 i nämndens budgetförordning.

Upplysningar av särskild betydelse

| 18. | Utan att det påverkar revisionsuttalandet i punkterna 6–17 vill vi understryka att fondbidrag beräknas utifrån information som lämnas av kreditinstitut till nämnden genom de nationella resolutionsmyndigheterna. Förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen innehåller dock inga bestämmelser om en omfattande och enhetlig kontrollram för att säkerställa att informationen är tillförlitlig. Revisionsrätten konstaterar också att den metod för att beräkna bidrag som anges i den rättsliga ramen är mycket komplex, vilket medför en risk när det gäller exaktheten. Vidare kan nämnden inte lämna uppgifter om de riskbedömda bidragsberäkningarna per kreditinstitut eftersom de hänger samman med varandra och innehåller konfidentiell information om andra kreditinstitut. Detta påverkar insynen i beräkningarna. |
| --- | --- |

18.

Utan att det påverkar revisionsuttalandet i punkterna 6–17 vill vi understryka att fondbidrag beräknas utifrån information som lämnas av kreditinstitut till nämnden genom de nationella resolutionsmyndigheterna. Förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen innehåller dock inga bestämmelser om en omfattande och enhetlig kontrollram för att säkerställa att informationen är tillförlitlig. Revisionsrätten konstaterar också att den metod för att beräkna bidrag som anges i den rättsliga ramen är mycket komplex, vilket medför en risk när det gäller exaktheten. Vidare kan nämnden inte lämna uppgifter om de riskbedömda bidragsberäkningarna per kreditinstitut eftersom de hänger samman med varandra och innehåller konfidentiell information om andra kreditinstitut. Detta påverkar insynen i beräkningarna.

| 19. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande. |
| --- | --- |

19.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 20. | Nämndens redovisningssystem hade ännu inte godkänts av räkenskapsföraren. |
| --- | --- |

20.

Nämndens redovisningssystem hade ännu inte godkänts av räkenskapsföraren.

| 21. | Enligt artikel 92.4 i förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen ska revisionsrätten i synnerhet rapportera om ansvarsförbindelser som gäller nämnden, rådet och kommissionen och som uppstår till följd av deras utförande av sina uppgifter enligt denna förordning. Revisionsrätten kommer att offentliggöra en separat rapport om detta. |
| --- | --- |

21.

Enligt artikel 92.4 i förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen ska revisionsrätten i synnerhet rapportera om ansvarsförbindelser som gäller nämnden, rådet och kommissionen och som uppstår till följd av deras utförande av sina uppgifter enligt denna förordning. Revisionsrätten kommer att offentliggöra en separat rapport om detta.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

Del I (nämndens administrativa budget)

| 22. | Genomförandegraden var låg – 62 % eller 35 miljoner euro av de tillgängliga anslagen (2015: 67 % eller 15 miljoner euro). Detta beror framför allt på karaktären på nämndens verksamhet och på den gällande rättsliga budgetramen. Budgeten tillhandahåller anslag till nämndens dagliga verksamhet och administrationen av resolutionsfall, men 2016 genomfördes ingen resolution. De outnyttjade anslagen kommer att minska de framtida bidragen från kreditinstitut. |
| --- | --- |

22.

Genomförandegraden var låg – 62 % eller 35 miljoner euro av de tillgängliga anslagen (2015: 67 % eller 15 miljoner euro). Detta beror framför allt på karaktären på nämndens verksamhet och på den gällande rättsliga budgetramen. Budgeten tillhandahåller anslag till nämndens dagliga verksamhet och administrationen av resolutionsfall, men 2016 genomfördes ingen resolution. De outnyttjade anslagen kommer att minska de framtida bidragen från kreditinstitut.

| 23. | De gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning II (administrativa utgifter) uppgick till 3,1 miljoner euro eller 35 % av de totala åtagandena (2015: 3,3 miljoner euro eller 70 %). De gäller främst it-kontrakt som undertecknades 2016 (1,9 miljoner euro) och säkerhetstjänster som levererades 2016 som ännu inte hade fakturerats och betalats (0,6 miljoner euro). |
| --- | --- |

23.

De gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning II (administrativa utgifter) uppgick till 3,1 miljoner euro eller 35 % av de totala åtagandena (2015: 3,3 miljoner euro eller 70 %). De gäller främst it-kontrakt som undertecknades 2016 (1,9 miljoner euro) och säkerhetstjänster som levererades 2016 som ännu inte hade fakturerats och betalats (0,6 miljoner euro).

| 24. | De gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 5,3 miljoner euro eller 66 % av de totala åtagandena (2015: 1,6 miljoner euro eller 40 %). De gäller främst tjänster som levererats av Europeiska centralbanken (1,9 miljoner euro), juridiska tjänster (1,5 miljoner euro) och it-kontrakt (1,3 miljoner euro) som ska betalas 2017. En så stor andel överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. |
| --- | --- |

24.

De gjorda åtaganden som fördes över inom avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 5,3 miljoner euro eller 66 % av de totala åtagandena (2015: 1,6 miljoner euro eller 40 %). De gäller främst tjänster som levererats av Europeiska centralbanken (1,9 miljoner euro), juridiska tjänster (1,5 miljoner euro) och it-kontrakt (1,3 miljoner euro) som ska betalas 2017. En så stor andel överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet.

| 25. | Under perioden juli till oktober 2016 ingick nämnden åtaganden på 2 miljoner euro för en upphandling av juridiska tjänster som inte föregicks av ett finansieringsbeslut eller hade planerats i det årliga arbetsprogrammet och budgeten. |
| --- | --- |

25.

Under perioden juli till oktober 2016 ingick nämnden åtaganden på 2 miljoner euro för en upphandling av juridiska tjänster som inte föregicks av ett finansieringsbeslut eller hade planerats i det årliga arbetsprogrammet och budgeten.

Del II (fondens budget)

| 26. | Genom att Europeiska centralbanken tillämpade en negativ ränta på inlåningsfaciliteten 2016 betalade fonden en negativ ränta på 24 miljoner euro till nationella centralbanker. Det gjorde att beloppet för ackumulerade bidrag som finns tillgängligt för framtida resolutioner minskade. |
| --- | --- |

26.

Genom att Europeiska centralbanken tillämpade en negativ ränta på inlåningsfaciliteten 2016 betalade fonden en negativ ränta på 24 miljoner euro till nationella centralbanker. Det gjorde att beloppet för ackumulerade bidrag som finns tillgängligt för framtida resolutioner minskade.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 27. | Nämnden behöver påskynda sina rekryteringsförfaranden, fastställa tydliga minimigränser som sökande ska uppnå och bättre definiera roller och ansvarsområden för medlemmar i urvalskommittéer. |
| --- | --- |

27.

Nämnden behöver påskynda sina rekryteringsförfaranden, fastställa tydliga minimigränser som sökande ska uppnå och bättre definiera roller och ansvarsområden för medlemmar i urvalskommittéer.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE ÅRS KOMMENTARER

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer från tidigare år finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Baudilio TOMÉ MUGURUZA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 19 september 2017.

För revisionsrätten

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

---

(1)  EUT L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Ytterligare information om nämndens behörighet och verksamhet finns på dess webbplats: www.srb.europa.eu.

2

(3)  Personalen består av tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda samt utstationerade nationella experter.

3

Källa: Uppgifter från nämnden.

Källa:

(4)  Årsredovisningen består av rapporten över finansiell ställning, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Rapporterna om budgetgenomförandet består av den rapportering som utgör en sammanställning av budgettransaktionerna och de förklarande noterna.

5

(6)  Fondbidrag för 2015 som fördes över till nämnden 2016 beräknades av de nationella resolutionsmyndigheterna och ingår därför inte i revisionsrättens revision.

6

---

BILAGA

Uppföljning av tidigare års kommentarer

| År | Revisionsrättens kommentarer | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Nämnden inledde sin verksamhet 2015 och började inrätta sin internkontrollmiljö. Men ett antal viktiga rutiner och kontroller har ännu inte utarbetats, antagits eller genomförts, däribland en strategi för riskhantering och kontroll, normer för internkontroll, regelbunden bedömning av om internkontrollsystemet fungerar väl och en strategi för bedrägeribekämpning. | Pågår |
| 2015 | Budgeten för Gemensamma resolutionsnämnden finansieras med bidrag från kreditinstitut och uppgick till 22 miljoner euro 2015. Gemensamma resolutionsnämnden ingick åtaganden för 67 % av budgeten och använde 45 % av beloppet. Den låga genomförandegraden resulterade i ett stort budgetöverskott på 7,7  miljoner euro. | e.t. |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 3,6  miljoner euro (70,4  %). Överföringarna gällde främst kontrakt som ingicks 2015 för Gemensamma resolutionsnämndens nya lokaler (t.ex. it-infrastruktur, säkerhetsinfrastruktur och kontorsutrustning) men där tjänster och varor inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015. | e.t. |
| 2015 | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 0,6  miljoner euro (40,3  %). Överföringarna gäller främst konsulttjänster för Collection of contributions project (insamling av bidragsprojekt) som inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015. | e.t. |
| 2015 | Under 2015 undertecknade Gemensamma resolutionsnämnden ett kontrakt för sitt nya huvudkontor i Bryssel med en varaktighet på minst 15 år till ett totalt värde av 42,4  miljoner euro. Upphandlingsförfarandet dokumenterades dåligt och i meddelandet om upphandling begränsades lokalernas placering till de dyraste områdena i Bryssel så att möjliga billigare alternativ uteslöts. | e.t. |

År

Revisionsrättens kommentarer

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2015

Nämnden inledde sin verksamhet 2015 och började inrätta sin internkontrollmiljö. Men ett antal viktiga rutiner och kontroller har ännu inte utarbetats, antagits eller genomförts, däribland en strategi för riskhantering och kontroll, normer för internkontroll, regelbunden bedömning av om internkontrollsystemet fungerar väl och en strategi för bedrägeribekämpning.

Pågår

2015

Budgeten för Gemensamma resolutionsnämnden finansieras med bidrag från kreditinstitut och uppgick till 22 miljoner euro 2015. Gemensamma resolutionsnämnden ingick åtaganden för 67 % av budgeten och använde 45 % av beloppet. Den låga genomförandegraden resulterade i ett stort budgetöverskott på 7,7  miljoner euro.

e.t.

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning II (administrativa utgifter) – 3,6  miljoner euro (70,4  %). Överföringarna gällde främst kontrakt som ingicks 2015 för Gemensamma resolutionsnämndens nya lokaler (t.ex. it-infrastruktur, säkerhetsinfrastruktur och kontorsutrustning) men där tjänster och varor inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015.

e.t.

2015

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var stor inom avdelning III (driftsutgifter) – 0,6  miljoner euro (40,3  %). Överföringarna gäller främst konsulttjänster för Collection of contributions project (insamling av bidragsprojekt) som inte hade levererats helt och hållet eller inte hade fakturerats vid utgången av 2015.

e.t.

2015

Under 2015 undertecknade Gemensamma resolutionsnämnden ett kontrakt för sitt nya huvudkontor i Bryssel med en varaktighet på minst 15 år till ett totalt värde av 42,4  miljoner euro. Upphandlingsförfarandet dokumenterades dåligt och i meddelandet om upphandling begränsades lokalernas placering till de dyraste områdena i Bryssel så att möjliga billigare alternativ uteslöts.

e.t.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 18. | Nämnden konstaterar att direktivet om återhämtning och resolution av banker samt förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen inbegriper en skyldighet för medlemsstaterna att inrätta en lämplig ram för reglering, redovisning och rapportering i syfte att säkerställa bland annat riktighet vad gäller bidrag. Dessutom har långt mer än hälften av den information som krävs för beräkningen sitt ursprung i de tillämpliga kraven på tillsynsrapportering. Därutöver har nämnden infört en rad skyddsåtgärder inom sitt mandat för att kontrollera riktigheten hos de uppgifter som tillhandahålls av kreditinstituten. Även om betänkligheter vad gäller sekretessen påverkar öppenheten kring beräkningen, redovisas dessutom beräkningsmetoden fullt ut och nämnden försåg de nationella regleringsmyndigheterna med alla detaljer som kunde delas i enlighet med förordningen. |
| --- | --- |

18.

Nämnden konstaterar att direktivet om återhämtning och resolution av banker samt förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen inbegriper en skyldighet för medlemsstaterna att inrätta en lämplig ram för reglering, redovisning och rapportering i syfte att säkerställa bland annat riktighet vad gäller bidrag. Dessutom har långt mer än hälften av den information som krävs för beräkningen sitt ursprung i de tillämpliga kraven på tillsynsrapportering. Därutöver har nämnden infört en rad skyddsåtgärder inom sitt mandat för att kontrollera riktigheten hos de uppgifter som tillhandahålls av kreditinstituten. Även om betänkligheter vad gäller sekretessen påverkar öppenheten kring beräkningen, redovisas dessutom beräkningsmetoden fullt ut och nämnden försåg de nationella regleringsmyndigheterna med alla detaljer som kunde delas i enlighet med förordningen.

| 20. | Nämnden godtar kommentaren. Nämnden tillämpar Europeiska kommissionens redovisningssystem och en första validering av de nämndspecifika egenskaperna planerades till slutet av 2017. Eftersom nämnden kommer att införa ett nytt system för beräkning och fakturering av administrativa bidrag under perioden från sista kvartalet 2017 till första kvartalet 2018, kommer den emellertid att av effektivitetsskäl genomföra en enda validering under första halvåret 2018 för alla redovisningssystem. |
| --- | --- |

20.

Nämnden godtar kommentaren. Nämnden tillämpar Europeiska kommissionens redovisningssystem och en första validering av de nämndspecifika egenskaperna planerades till slutet av 2017. Eftersom nämnden kommer att införa ett nytt system för beräkning och fakturering av administrativa bidrag under perioden från sista kvartalet 2017 till första kvartalet 2018, kommer den emellertid att av effektivitetsskäl genomföra en enda validering under första halvåret 2018 för alla redovisningssystem.

| 22. | Nämnden instämmer i de utmaningar som dess krishanteringsuppdrag medför och vidtar åtgärder för att öka öppenheten i rapporteringen om genomförandet av budgeten. Under 2017 har nämnden reformerat sin budgetstruktur för att införa en tydlig åtskillnad mellan planerade och oförutsedda utgifter. Detta kommer att på ett bättre sätt spegla budgetgenomförandet med anknytning till ”normal” verksamhet och genomförandet med anknytning till den budget som planerats i händelse av kriser (budget för oförutsedda händelser). Den nya strukturen har redan tillämpats på budgetförslaget för 2018. |
| --- | --- |

22.

Nämnden instämmer i de utmaningar som dess krishanteringsuppdrag medför och vidtar åtgärder för att öka öppenheten i rapporteringen om genomförandet av budgeten. Under 2017 har nämnden reformerat sin budgetstruktur för att införa en tydlig åtskillnad mellan planerade och oförutsedda utgifter. Detta kommer att på ett bättre sätt spegla budgetgenomförandet med anknytning till ”normal” verksamhet och genomförandet med anknytning till den budget som planerats i händelse av kriser (budget för oförutsedda händelser). Den nya strukturen har redan tillämpats på budgetförslaget för 2018.

| 23. | Nämnden godtar kommentaren. Samtidigt som en del av betalningarna enligt avdelning II är beroende av flera kommissionsavdelningars fakturering (Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel, inbegripet säkerhetstjänster, GD Personal och säkerhet etc.) inleddes flera upphandlingsförfaranden avseende IKT-projekt först under den senare delen av året. På grund av nämndens igångsättningsfas gick det inte att fullt ut anpassa IKT-projekten till budgetcykeln. |
| --- | --- |

23.

Nämnden godtar kommentaren. Samtidigt som en del av betalningarna enligt avdelning II är beroende av flera kommissionsavdelningars fakturering (Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel, inbegripet säkerhetstjänster, GD Personal och säkerhet etc.) inleddes flera upphandlingsförfaranden avseende IKT-projekt först under den senare delen av året. På grund av nämndens igångsättningsfas gick det inte att fullt ut anpassa IKT-projekten till budgetcykeln.

| 24. | På grund av sin strikta princip om kostnadstäckning kan ECB inte fakturera nämnden förrän efter den 31 december varje år. Därigenom blir det oundvikligt med överföring i ny räkning av anslag avseende ECB-tjänster.
  Det belopp som överfördes för rättsliga tjänster motsvarar exceptionella och oförutsebara utgifter med anknytning till resolution och domstolsmål. Överföring av detta slags utgifter är något man kan förvänta sig och som bör anses ha en direkt koppling till de specifika egenskaperna hos de tjänster som tillhandahålls samt till nämndens krishanteringsroll.
  Nämnden godtar kommentaren om it-kontrakt i överensstämmelse med svaret på kommentar 24. |
| --- | --- |

24.

På grund av sin strikta princip om kostnadstäckning kan ECB inte fakturera nämnden förrän efter den 31 december varje år. Därigenom blir det oundvikligt med överföring i ny räkning av anslag avseende ECB-tjänster.

Det belopp som överfördes för rättsliga tjänster motsvarar exceptionella och oförutsebara utgifter med anknytning till resolution och domstolsmål. Överföring av detta slags utgifter är något man kan förvänta sig och som bör anses ha en direkt koppling till de specifika egenskaperna hos de tjänster som tillhandahålls samt till nämndens krishanteringsroll.

Nämnden godtar kommentaren om it-kontrakt i överensstämmelse med svaret på kommentar 24.

| 25. | Nämnden konstaterar att alla operativa utgifter täcktes av ett finansieringsbeslut i form av bilaga I till det årliga arbetsprogrammet, i överensstämmelse med nämndens budgetförordning. Nämnden medger dock att anslagen till verksamhet inom ramen för finansieringsbeslutet inte motsvarar tillämpningsområdet för de tjänster som tillhandahållits. Tjänsterna i fråga tillhandahölls för rättsskydd beträffande fonden, medan budgeten enligt finansieringsbeslutet hade anslagits för rådgivning avseende resolutionsberedskap. |
| --- | --- |

25.

Nämnden konstaterar att alla operativa utgifter täcktes av ett finansieringsbeslut i form av bilaga I till det årliga arbetsprogrammet, i överensstämmelse med nämndens budgetförordning. Nämnden medger dock att anslagen till verksamhet inom ramen för finansieringsbeslutet inte motsvarar tillämpningsområdet för de tjänster som tillhandahållits. Tjänsterna i fråga tillhandahölls för rättsskydd beträffande fonden, medan budgeten enligt finansieringsbeslutet hade anslagits för rådgivning avseende resolutionsberedskap.

| 26. | Nämnden bekräftar kommentaren. Trots vädjanden till eurosystemet om att inte tillämpa negativ ränta på nämnden ådrog sig fonden negativ ränta på sina centralbankskonton. Nämnden har regelbundet undersökt alternativ till likvidkontona i form av tidsbunden inlåning, men dessa erbjöd inte ett finansieringsmässigt attraktivt alternativ. I september 2016 antog nämnden en investeringsstrategi som kommer att genomföras gradvis. Under rådande marknadsförhållanden går det emellertid inte att bygga upp en portfölj som erbjuder en positiv förväntad avkastning vid en godtagbar risknivå och som uppfyller likviditetsbehoven. |
| --- | --- |

26.

Nämnden bekräftar kommentaren. Trots vädjanden till eurosystemet om att inte tillämpa negativ ränta på nämnden ådrog sig fonden negativ ränta på sina centralbankskonton. Nämnden har regelbundet undersökt alternativ till likvidkontona i form av tidsbunden inlåning, men dessa erbjöd inte ett finansieringsmässigt attraktivt alternativ. I september 2016 antog nämnden en investeringsstrategi som kommer att genomföras gradvis. Under rådande marknadsförhållanden går det emellertid inte att bygga upp en portfölj som erbjuder en positiv förväntad avkastning vid en godtagbar risknivå och som uppfyller likviditetsbehoven.

| 27. | Nämnden godtar kommentaren och har redan vidtagit åtgärder för att avhjälpa sina brister under loppet av 2017. Nämnden har utarbetat och infört en rekryteringshandbok, i vilken uppgifterna och ansvarsområdena för medlemmarna i urvalskommittéerna fastställs och i vilken det ingår en vägledning om minimitrösklar. |
| --- | --- |

27.

Nämnden godtar kommentaren och har redan vidtagit åtgärder för att avhjälpa sina brister under loppet av 2017. Nämnden har utarbetat och infört en rekryteringshandbok, i vilken uppgifterna och ansvarsområdena för medlemmarna i urvalskommittéerna fastställs och i vilken det ingår en vägledning om minimitrösklar.

---