# Jurnalul Oficial C 399/24 n

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 399 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6024 noiembrie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 399

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6024 noiembrie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședința din 2 decembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 458, 8.12.2016 .TEXTE ADOPTATEȘedințele dintre 14 și 17 decembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 469, 15.12.2016 .
  Textul adoptat din 17 decembrie 2015 privind Comisia de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor a fost publicat în
  JO L 10, 15.1.2016 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședința din 2 decembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 458, 8.12.2016 .TEXTE ADOPTATEȘedințele dintre 14 și 17 decembrie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 469, 15.12.2016 .
  Textul adoptat din 17 decembrie 2015 privind Comisia de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor a fost publicat în
  JO L 10, 15.1.2016 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 458, 8.12.2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 469, 15.12.2016

Textul adoptat din 17 decembrie 2015 privind Comisia de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor a fost publicat în

JO L 10, 15.1.2016

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 2 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la Raportul special al Ombudsmanului European privind ancheta din proprie inițiativă OI/5/2012/BEH-MHZ referitoare la Frontex (2014/2215(INI)) | 2 |
| 2017/C 399/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (2014/2242(INI)) | 10 |
| | Marți, 15 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la Către o uniune europeană a energiei (2015/2113(INI)) | 21 |
| 2017/C 399/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 (2015/2108(INI)) | 48 |
| 2017/C 399/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress (2015/2042(INI)) | 54 |
| 2017/C 399/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la o nouă PCP: structura măsurilor tehnice și a planurilor multianuale (2015/2092(INI)) | 61 |
| | Miercuri, 16 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de adoptare a unei liste de specii alogene invazive de interes pentru Uniune în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (D041932/01 – 2015/3010(RSP)) | 68 |
| 2017/C 399/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (2015/3006(RSP)) | 71 |
| 2017/C 399/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (2015/2010(INL)) | 74 |
| 2017/C 399/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (2015/2003(INI)) | 92 |
| 2017/C 399/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la pregătirea reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar: provocări și oportunități în domeniul ajutorului umanitar (2015/2051(INI)) | 106 |
| 2017/C 399/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la dezvoltarea unei industrii europene durabile a metalelor de bază (2014/2211(INI)) | 118 |
| 2017/C 399/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la situația din Ungaria (2015/2935(RSP)) | 127 |
| | Joi, 17 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Ibrahim Halawa, care riscă pedeapsa cu moartea (2015/3016(RSP)) | 130 |
| 2017/C 399/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la situația din Maldive (2015/3017(RSP)) | 134 |
| 2017/C 399/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Malaysia (2015/3018(RSP)) | 137 |
| 2017/C 399/17 | Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI)) | 141 |
| 2017/C 399/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei (2015/2936(RSP)) | 149 |
| 2017/C 399/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Raportul anual 2014 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2015/2229(INI)) | 151 |
| 2017/C 399/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la aniversarea a 20 de ani de la încheierea Acordului de pace de la Dayton (2015/2979(RSP)) | 176 |
| 2017/C 399/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2015/2114(INI)) | 178 |
| 2017/C 399/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la brevete și la drepturile amelioratorilor de plante (2015/2981(RSP)) | 188 |
| 2017/C 399/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la situația din Burundi (2015/2973(RSP)) | 190 |
| 2017/C 399/24 | Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la protecția Parcului Național Virunga din Republica Democratică Congo (2015/2728(RSP)) | 196 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 2 decembrie 2015

2017/C 399/01

Rezoluţia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la Raportul special al Ombudsmanului European privind ancheta din proprie inițiativă OI/5/2012/BEH-MHZ referitoare la Frontex (2014/2215(INI))

2

2017/C 399/02

Rezoluţia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (2014/2242(INI))

10

Marți, 15 decembrie 2015

2017/C 399/03

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la Către o uniune europeană a energiei (2015/2113(INI))

21

2017/C 399/04

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 (2015/2108(INI))

48

2017/C 399/05

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress (2015/2042(INI))

54

2017/C 399/06

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la o nouă PCP: structura măsurilor tehnice și a planurilor multianuale (2015/2092(INI))

61

Miercuri, 16 decembrie 2015

2017/C 399/07

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de adoptare a unei liste de specii alogene invazive de interes pentru Uniune în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

68

2017/C 399/08

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (2015/3006(RSP))

71

2017/C 399/09

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (2015/2010(INL))

74

2017/C 399/10

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (2015/2003(INI))

92

2017/C 399/11

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la pregătirea reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar: provocări și oportunități în domeniul ajutorului umanitar (2015/2051(INI))

106

2017/C 399/12

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la dezvoltarea unei industrii europene durabile a metalelor de bază (2014/2211(INI))

118

2017/C 399/13

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la situația din Ungaria (2015/2935(RSP))

127

Joi, 17 decembrie 2015

2017/C 399/14

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Ibrahim Halawa, care riscă pedeapsa cu moartea (2015/3016(RSP))

130

2017/C 399/15

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la situația din Maldive (2015/3017(RSP))

134

2017/C 399/16

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Malaysia (2015/3018(RSP))

137

2017/C 399/17

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

141

2017/C 399/18

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei (2015/2936(RSP))

149

2017/C 399/19

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Raportul anual 2014 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2015/2229(INI))

151

2017/C 399/20

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la aniversarea a 20 de ani de la încheierea Acordului de pace de la Dayton (2015/2979(RSP))

176

2017/C 399/21

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2015/2114(INI))

178

2017/C 399/22

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la brevete și la drepturile amelioratorilor de plante (2015/2981(RSP))

188

2017/C 399/23

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la situația din Burundi (2015/2973(RSP))

190

2017/C 399/24

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la protecția Parcului Național Virunga din Republica Democratică Congo (2015/2728(RSP))

196

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 2 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/25 | Decizia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2) (2015/3005(RSO)) | 201 |
| | Marți, 15 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/26 | Decizia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Georgios Kyrtsos (2015/2238(IMM)) | 204 |
| 2017/C 399/27 | Decizia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Stelios Kouloglou (2015/2239(IMM)) | 206 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 2 decembrie 2015

2017/C 399/25

Decizia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2) (2015/3005(RSO))

201

Marți, 15 decembrie 2015

2017/C 399/26

Decizia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Georgios Kyrtsos (2015/2238(IMM))

204

2017/C 399/27

Decizia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Stelios Kouloglou (2015/2239(IMM))

206

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Miercuri, 2 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/28 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Principatul Liechtenstein prin care se prevăd măsuri echivalente celor stabilite prin Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE)) | 208 |
| | Marți, 15 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/29 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind modalitățile de participare a acesteia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE)) | 209 |
| 2017/C 399/30 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Uniunea Dominica privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE)) | 210 |
| 2017/C 399/31 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Vanuatu privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE)) | 211 |
| 2017/C 399/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Trinidad și Tobago privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE)) | 212 |
| 2017/C 399/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Statul Independent Samoa privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE)) | 213 |
| 2017/C 399/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Grenada privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE)) | 214 |
| 2017/C 399/35 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Democratică a Timorului de Est privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE)) | 215 |
| 2017/C 399/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Saint Lucia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE)) | 216 |
| 2017/C 399/37 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Saint Vincent și Grenadinele privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE)) | 217 |
| 2017/C 399/38 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE)) | 218 |
| 2017/C 399/39 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a memorandumului de înțelegere dintre Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne și Eurojust (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS)) | 219 |
| 2017/C 399/40 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 609/2014 privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii tradiționale și a resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB și privind măsurile pentru a răspunde necesităților trezoreriei (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE)) | 220 |
| 2017/C 399/41 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cerere depusă de Finlanda – EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD)) | 223 |
| 2017/C 399/42 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca comunitară și a Regulamentului (CE) nr. 2868/95 al Comisiei de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 40/94 al Consiliului privind marca comunitară și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2869/95 al Comisiei privind taxele care trebuie plătite Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD)) | 227 |
| 2017/C 399/43 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci (reformare) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD)) | 228 |
| 2017/C 399/44 | P8_TA(2015)0441Sistemul de control și de asigurare a respectării aplicabil pescuitului din Atlanticul de Nord-Est ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1236/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 decembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1236/2010 de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est | 229 |
| 2017/C 399/45 | P8_TA(2015)0442Suspendarea măsurilor comerciale excepționale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 decembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina | 230 |
| 2017/C 399/46 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aprobarea încheierii de către Oficiul European de Poliție (Europol) a Acordului privind cooperarea strategică pentru combaterea criminalității grave și a terorismului dintre Emiratele Arabe Unite și Europol (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS)) | 232 |
| | Miercuri, 16 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/47 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 1268/2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA)) | 233 |
| 2017/C 399/48 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 110/2014 privind regulamentul financiar-tip pentru organismele de parteneriat public-privat menționate la articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA)) | 235 |
| 2017/C 399/49 | Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Bancare Europene (ABE) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE)) | 237 |
| 2017/C 399/50 | Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE)) | 238 |
| 2017/C 399/51 | Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE)) | 239 |
| 2017/C 399/52 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aprobarea încheierii de către Oficiul European de Poliție (Europol) a Acordului privind cooperarea operațională și strategică dintre Bosnia și Herțegovina și Europol (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS)) | 240 |
| 2017/C 399/53 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (solicitare din partea Irlandei – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD)) | 241 |
| | Joi, 17 decembrie 2015 |
| 2017/C 399/54 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul-cadru global de parteneriat și de cooperare între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE)) | 246 |
| 2017/C 399/55 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE)) | 247 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Miercuri, 2 decembrie 2015

2017/C 399/28

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Principatul Liechtenstein prin care se prevăd măsuri echivalente celor stabilite prin Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

208

Marți, 15 decembrie 2015

2017/C 399/29

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind modalitățile de participare a acesteia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

209

2017/C 399/30

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Uniunea Dominica privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

210

2017/C 399/31

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Vanuatu privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

211

2017/C 399/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Trinidad și Tobago privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

212

2017/C 399/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Statul Independent Samoa privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

213

2017/C 399/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Grenada privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

214

2017/C 399/35

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Democratică a Timorului de Est privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

215

2017/C 399/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Saint Lucia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

216

2017/C 399/37

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Saint Vincent și Grenadinele privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

217

2017/C 399/38

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

218

2017/C 399/39

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a memorandumului de înțelegere dintre Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne și Eurojust (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

219

2017/C 399/40

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 609/2014 privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii tradiționale și a resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB și privind măsurile pentru a răspunde necesităților trezoreriei (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

220

2017/C 399/41

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cerere depusă de Finlanda – EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

223

2017/C 399/42

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca comunitară și a Regulamentului (CE) nr. 2868/95 al Comisiei de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 40/94 al Consiliului privind marca comunitară și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2869/95 al Comisiei privind taxele care trebuie plătite Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

227

2017/C 399/43

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci (reformare) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

228

2017/C 399/44

P8_TA(2015)0441Sistemul de control și de asigurare a respectării aplicabil pescuitului din Atlanticul de Nord-Est ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1236/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 decembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1236/2010 de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est

229

2017/C 399/45

P8_TA(2015)0442Suspendarea măsurilor comerciale excepționale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 decembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina

230

2017/C 399/46

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aprobarea încheierii de către Oficiul European de Poliție (Europol) a Acordului privind cooperarea strategică pentru combaterea criminalității grave și a terorismului dintre Emiratele Arabe Unite și Europol (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

232

Miercuri, 16 decembrie 2015

2017/C 399/47

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 1268/2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

233

2017/C 399/48

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 110/2014 privind regulamentul financiar-tip pentru organismele de parteneriat public-privat menționate la articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

235

2017/C 399/49

Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Bancare Europene (ABE) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

237

2017/C 399/50

Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

238

2017/C 399/51

Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

239

2017/C 399/52

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aprobarea încheierii de către Oficiul European de Poliție (Europol) a Acordului privind cooperarea operațională și strategică dintre Bosnia și Herțegovina și Europol (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

240

2017/C 399/53

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (solicitare din partea Irlandei – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

241

Joi, 17 decembrie 2015

2017/C 399/54

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul-cadru global de parteneriat și de cooperare între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

246

2017/C 399/55

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

247

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

24.11.2017

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2015-2016

Ședința din 2 decembrie 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 458, 8.12.2016
  .

TEXTE ADOPTATE

Ședințele dintre 14 și 17 decembrie 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 469, 15.12.2016
  .

Textul adoptat din 17 decembrie 2015 privind Comisia de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor a fost publicat în

  JO L 10, 15.1.2016
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 2 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/2

---

P8_TA(2015)0422

Raportul special al Ombudsmanului European privind ancheta din proprie inițiativă referitoare la Frontex

Rezoluţia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la Raportul special al Ombudsmanului European privind ancheta din proprie inițiativă OI/5/2012/BEH-MHZ referitoare la Frontex (2014/2215(INI))

(2017/C 399/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul special al Ombudsmanului European din 7 noiembrie 2013 privind ancheta din proprie inițiativă OI/5/2012/BEH-MHZ referitoare la Frontex, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Ombudsmanului European din 7 noiembrie 2013 privind ancheta din proprie inițiativă OI/5/2012/BEH-MHZ referitoare la Frontex,

| — | având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 67 alineatul (1), 72, 228 alineatul (1) al doilea paragraf și 263 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 67 alineatul (1), 72, 228 alineatul (1) al doilea paragraf și 263 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, îndeosebi articolul 41 (Dreptul la bună administrare) și articolul 47 (Dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, îndeosebi articolul 41 (Dreptul la bună administrare) și articolul 47 (Dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil),

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului, în special articolul 3 alineatul (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului, în special articolul 3 alineatul (7),

| — | având în vedere Rezoluția 1932 (2013) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei intitulată: „Frontex: responsabilitățile privind drepturile omului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1932 (2013) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei intitulată: „Frontex: responsabilitățile privind drepturile omului”,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului din 26 octombrie 2004 de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (Regulamentul Frontex), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului din 26 octombrie 2004 de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (Regulamentul Frontex),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1168/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1168/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Planul de acțiune al UE privind returnarea” (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Planul de acțiune al UE privind returnarea” (COM(2015)0453),

| — | având în vedere Codul de conduită al Frontex pentru operațiile comune de returnare coordonate de Frontex, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al Frontex pentru operațiile comune de returnare coordonate de Frontex,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 15 octombrie 2015, îndeosebi punctul 2(n) din acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 15 octombrie 2015, îndeosebi punctul 2(n) din acestea,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților (Convenția de la Geneva) Protocolul de la New York din 1967 privind statutul refugiaților, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților (Convenția de la Geneva) Protocolul de la New York din 1967 privind statutul refugiaților,

| — | având în vedere articolul 220 alineatul (2) prima teză din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 220 alineatul (2) prima teză din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și ale Comisiei pentru petiții, în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și ale Comisiei pentru petiții, în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru petiții (A8-0343/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru petiții (A8-0343/2015),

| A. | întrucât Regulamentul (UE) nr. 1168/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare Regulamentul Frontex) obligă agenția să asigure respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a drepturilor migranților, refugiaților și ale solicitanților de azil; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul (UE) nr. 1168/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare Regulamentul Frontex) obligă agenția să asigure respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a drepturilor migranților, refugiaților și ale solicitanților de azil;

| B. | întrucât Frontex, ca oricare altă instituție, organ, oficiu sau agenție a UE, trebuie să respecte, în cadrul activității sale, Carta drepturilor fundamentale și această obligație își găsește expresia la articolul 263 din TFUE, conform căruia „Actele de constituire a organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii pot să prevadă condiții și proceduri speciale privind acțiunile formulate de persoanele fizice sau juridice împotriva actelor acestor organe, oficii sau agenții care sunt destinate să producă efecte juridice față de ele”; |
| --- | --- |

B.

întrucât Frontex, ca oricare altă instituție, organ, oficiu sau agenție a UE, trebuie să respecte, în cadrul activității sale, Carta drepturilor fundamentale și această obligație își găsește expresia la articolul 263 din TFUE, conform căruia „Actele de constituire a organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii pot să prevadă condiții și proceduri speciale privind acțiunile formulate de persoanele fizice sau juridice împotriva actelor acestor organe, oficii sau agenții care sunt destinate să producă efecte juridice față de ele”;

| C. | întrucât, chiar și în ziua de astăzi, activitatea de coordonare a Frontex nu poate fi, în practică, disociată de activitatea statelor membre coordonată de aceasta, astfel că Frontex (și, prin aceasta, UE) ar putea avea și un impact direct sau indirect asupra drepturilor persoanelor și ar putea angaja cel puțin răspunderea extra-contractuală a UE (a se vedea hotărârea Curții de Justiție T-341/07, Sison III); întrucât o astfel de răspundere nu poate fi evitată doar pentru că există aranjamente administrative convenite cu statele membre implicate într-o operațiune coordonată de Frontex, atunci când aceste aranjamente produc consecințe în ceea ce privește drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, chiar și în ziua de astăzi, activitatea de coordonare a Frontex nu poate fi, în practică, disociată de activitatea statelor membre coordonată de aceasta, astfel că Frontex (și, prin aceasta, UE) ar putea avea și un impact direct sau indirect asupra drepturilor persoanelor și ar putea angaja cel puțin răspunderea extra-contractuală a UE (a se vedea hotărârea Curții de Justiție T-341/07, Sison III); întrucât o astfel de răspundere nu poate fi evitată doar pentru că există aranjamente administrative convenite cu statele membre implicate într-o operațiune coordonată de Frontex, atunci când aceste aranjamente produc consecințe în ceea ce privește drepturile fundamentale;

| D. | întrucât Uniunea urmează să adere la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea urmează să adere la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| E. | întrucât articolul 26a din Regulamentul Frontex prevede o strategie privind drepturile fundamentale, obligând agenția să redacteze, să dezvolte și să pună în aplicare această strategie, să instituie un Forum consultativ și să desemneze un ofițer pentru drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 26a din Regulamentul Frontex prevede o strategie privind drepturile fundamentale, obligând agenția să redacteze, să dezvolte și să pună în aplicare această strategie, să instituie un Forum consultativ și să desemneze un ofițer pentru drepturile fundamentale;

| F. | întrucât articolul 5 litera (a) din Codul de conduită pentru toate persoanele care participă la activitățile Frontex subliniază faptul că participanții la activitățile Frontex promovează, inter alia, punerea la dispoziția persoanelor în căutare de protecție internațională a informațiilor referitoare la drepturi și proceduri; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 5 litera (a) din Codul de conduită pentru toate persoanele care participă la activitățile Frontex subliniază faptul că participanții la activitățile Frontex promovează, inter alia, punerea la dispoziția persoanelor în căutare de protecție internațională a informațiilor referitoare la drepturi și proceduri;

| G. | întrucât articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 863/2007 prevede că membrii echipei răspunzătoare de desfășurarea activităților de monitorizare și supraveghere la frontierele externe trebuie să se conformeze dreptului comunitar și legislației naționale a statului membru gazdă; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 863/2007 prevede că membrii echipei răspunzătoare de desfășurarea activităților de monitorizare și supraveghere la frontierele externe trebuie să se conformeze dreptului comunitar și legislației naționale a statului membru gazdă;

| H. | întrucât, în 2012, Ombudsmanul European a deschis o anchetă din proprie inițiativă cu privire la punerea în aplicare de către Frontex a obligațiilor sale în materia drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în 2012, Ombudsmanul European a deschis o anchetă din proprie inițiativă cu privire la punerea în aplicare de către Frontex a obligațiilor sale în materia drepturilor fundamentale;

| I. | întrucât proiectele de recomandări ale Ombudsmanului European includ punerea în aplicare a unui mecanism destinat plângerilor individuale; |
| --- | --- |

I.

întrucât proiectele de recomandări ale Ombudsmanului European includ punerea în aplicare a unui mecanism destinat plângerilor individuale;

| J. | întrucât Ombudsmanul European a publicat ulterior un raport special, în care insistă asupra punerii în aplicare a unui mecanism destinat plângerilor individuale; |
| --- | --- |

J.

întrucât Ombudsmanul European a publicat ulterior un raport special, în care insistă asupra punerii în aplicare a unui mecanism destinat plângerilor individuale;

| K. | întrucât, în conformitate cu articolul 220 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, Ombudsmanul European are obligația de a informa Parlamentul cu privire la cazurile de administrare defectuoasă, iar comisia competentă poate întocmi un raport în legătură cu aceste cazuri; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în conformitate cu articolul 220 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, Ombudsmanul European are obligația de a informa Parlamentul cu privire la cazurile de administrare defectuoasă, iar comisia competentă poate întocmi un raport în legătură cu aceste cazuri;

| L. | întrucât Frontex are sarcina de a asigura punerea în aplicare eficientă a normelor comune privind standardele și procedurile de control și de supraveghere a frontierelor externe sub aspectul drepturilor fundamentale, printr-o coordonare mai strânsă a cooperării operaționale dintre statele membre, iar aceste activități au, în mod clar, implicații în domeniul drepturilor omului pe care Frontex și UE nu le-au soluționat în mod corespunzător; |
| --- | --- |

L.

întrucât Frontex are sarcina de a asigura punerea în aplicare eficientă a normelor comune privind standardele și procedurile de control și de supraveghere a frontierelor externe sub aspectul drepturilor fundamentale, printr-o coordonare mai strânsă a cooperării operaționale dintre statele membre, iar aceste activități au, în mod clar, implicații în domeniul drepturilor omului pe care Frontex și UE nu le-au soluționat în mod corespunzător;

| M. | întrucât, în cadrul misiunii sale, Frontex cooperează operațional și cu țări din afara UE în domenii-cheie cum ar fi schimbul de informații, analiza riscurilor, formarea, cercetarea și dezvoltarea, operațiunile comune (inclusiv operațiunile comune de returnare) și proiectele pilot; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în cadrul misiunii sale, Frontex cooperează operațional și cu țări din afara UE în domenii-cheie cum ar fi schimbul de informații, analiza riscurilor, formarea, cercetarea și dezvoltarea, operațiunile comune (inclusiv operațiunile comune de returnare) și proiectele pilot;

| N. | întrucât, potrivit articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul Frontex, agenția și statele membre respectă norme și standarde cel puțin echivalente cu cele stabilite prin legislația Uniunii, inclusiv atunci când cooperarea cu țările terțe are loc pe teritoriul acestora; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul Frontex, agenția și statele membre respectă norme și standarde cel puțin echivalente cu cele stabilite prin legislația Uniunii, inclusiv atunci când cooperarea cu țările terțe are loc pe teritoriul acestora;

| O. | întrucât cooperarea operațională a Frontex cu autoritățile competente ale țărilor partenere se desfășoară pe baza unor aranjamente de lucru care nu produc efecte juridice obligatorii și nu intră sub incidența legislației internaționale și a căror transpunere în practică nu trebuie privită drept îndeplinire a unor obligații internaționale de către Frontex și UE; întrucât această situație constituie un element de nesiguranță juridică, potențial în contradicție cu obligațiile Frontex în materia drepturilor omului; |
| --- | --- |

O.

întrucât cooperarea operațională a Frontex cu autoritățile competente ale țărilor partenere se desfășoară pe baza unor aranjamente de lucru care nu produc efecte juridice obligatorii și nu intră sub incidența legislației internaționale și a căror transpunere în practică nu trebuie privită drept îndeplinire a unor obligații internaționale de către Frontex și UE; întrucât această situație constituie un element de nesiguranță juridică, potențial în contradicție cu obligațiile Frontex în materia drepturilor omului;

| P. | întrucât Frontex și statele membre au responsabilități comune, dar distincte în ceea ce privește acțiunile agenților mobilizați în cadrul operațiunilor și proiectelor-pilot ale Frontex; |
| --- | --- |

P.

întrucât Frontex și statele membre au responsabilități comune, dar distincte în ceea ce privește acțiunile agenților mobilizați în cadrul operațiunilor și proiectelor-pilot ale Frontex;

| Q. | întrucât, în lumina extinderii competențelor Frontex, operată după înființarea sa, agenția ar trebui considerată răspunzătoare în calitate de principală parte interesată în cadrul procesului de gestionare a frontierelor, inclusiv atunci când sunt implicate alegații privind drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în lumina extinderii competențelor Frontex, operată după înființarea sa, agenția ar trebui considerată răspunzătoare în calitate de principală parte interesată în cadrul procesului de gestionare a frontierelor, inclusiv atunci când sunt implicate alegații privind drepturile fundamentale;

| R. | întrucât majoritatea participanților la operațiunile Frontex sunt agenți invitați trimiși pentru sprijinirea acestora de statele membre, altele decât cel care găzduiește operațiunea Frontex; |
| --- | --- |

R.

întrucât majoritatea participanților la operațiunile Frontex sunt agenți invitați trimiși pentru sprijinirea acestora de statele membre, altele decât cel care găzduiește operațiunea Frontex;

| S. | întrucât, în conformitate cu articolul 2a din Regulamentul Frontex, Codul de conduită se aplică tuturor persoanelor care iau parte la activitățile agenției; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în conformitate cu articolul 2a din Regulamentul Frontex, Codul de conduită se aplică tuturor persoanelor care iau parte la activitățile agenției;

| T. | întrucât, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul Frontex, agenții invitați care participă la misiunile Frontex pot îndeplini sarcini și exercita competențe numai în baza instrucțiunilor primite din partea agenților de poliție de frontieră din statul membru gazdă și, ca regulă generală, în prezența acestora din urmă; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul Frontex, agenții invitați care participă la misiunile Frontex pot îndeplini sarcini și exercita competențe numai în baza instrucțiunilor primite din partea agenților de poliție de frontieră din statul membru gazdă și, ca regulă generală, în prezența acestora din urmă;

| U. | întrucât utilizarea, în timpul operațiunilor Frontex, a unor uniforme diferite împreună cu emblema Frontex pun cetățenii în situația de a nu putea identifica fără dificultate entitatea sub a cărei autoritate își desfășoară activitatea un agent și, în cele din urmă, cui trebuie să adreseze o plângere: agenției Frontex sau direct statului membru în cauză; |
| --- | --- |

U.

întrucât utilizarea, în timpul operațiunilor Frontex, a unor uniforme diferite împreună cu emblema Frontex pun cetățenii în situația de a nu putea identifica fără dificultate entitatea sub a cărei autoritate își desfășoară activitatea un agent și, în cele din urmă, cui trebuie să adreseze o plângere: agenției Frontex sau direct statului membru în cauză;

| V. | întrucât, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1a) din Regulamentul Frontex, agenția nu are competențe executive în statele membre și nu are autoritatea de a sancționa statele membre sau pe reprezentanții lor; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1a) din Regulamentul Frontex, agenția nu are competențe executive în statele membre și nu are autoritatea de a sancționa statele membre sau pe reprezentanții lor;

| W. | întrucât planurile operaționale ale operațiunilor comune ale Frontex produc efecte juridice obligatorii și, potrivit articolului 3a alineatul (1) din Regulamentul Frontex, ele trebuie să fie convenite de Directorul executiv al Frontex cu statul membru gazdă, cu consultarea statelor membre participante; |
| --- | --- |

W.

întrucât planurile operaționale ale operațiunilor comune ale Frontex produc efecte juridice obligatorii și, potrivit articolului 3a alineatul (1) din Regulamentul Frontex, ele trebuie să fie convenite de Directorul executiv al Frontex cu statul membru gazdă, cu consultarea statelor membre participante;

| X. | întrucât Frontex a instituit deja un sistem de raportare a incidentelor în care este implicată divizia sa operațională, unitatea sa juridică și ofițerul Frontex pentru drepturile fundamentale, decizia finală fiind luată de Directorul executiv al Frontex; întrucât acest sistem implică plângerile interne primite de la personalul Frontex și ofițerii invitați și, prin urmare, nu se ocupă de plângerile directe adresate de cetățeni în care se invocă încălcarea drepturilor fundamentale ale acestora; |
| --- | --- |

X.

întrucât Frontex a instituit deja un sistem de raportare a incidentelor în care este implicată divizia sa operațională, unitatea sa juridică și ofițerul Frontex pentru drepturile fundamentale, decizia finală fiind luată de Directorul executiv al Frontex; întrucât acest sistem implică plângerile interne primite de la personalul Frontex și ofițerii invitați și, prin urmare, nu se ocupă de plângerile directe adresate de cetățeni în care se invocă încălcarea drepturilor fundamentale ale acestora;

| Y. | întrucât, la nivel european, în cadrul structurilor Băncii Europene de Investiții, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și al Rețelei europene a ombudsmanilor, există deja mecanisme pentru plângerile individuale, întrucât ar trebui remarcat că Frontex este o agenție operațională care are un caracter diferit de cel al organizațiilor menționate mai sus; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, la nivel european, în cadrul structurilor Băncii Europene de Investiții, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și al Rețelei europene a ombudsmanilor, există deja mecanisme pentru plângerile individuale, întrucât ar trebui remarcat că Frontex este o agenție operațională care are un caracter diferit de cel al organizațiilor menționate mai sus;

| Z. | întrucât Comisia s-a angajat să procedeze la o revizuire a Frontex în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Comisia s-a angajat să procedeze la o revizuire a Frontex în viitorul apropiat;

De ce ar trebui Frontex să instituie un mecanism pentru plângerile individuale?

| 1. | salută Raportul special al Ombudsmanului European din cadrul anchetei din proprie inițiativă referitoare la Frontex; sprijină eforturile depuse de Frontex de a-și asuma 12 din cele 13 recomandări ale Ombudsmanului; recunoaște eforturile actuale ale Frontex în direcția respectării mai stricte a drepturilor fundamentale, concretizate prin instituirea unui sistem de raportare a incidentelor, precum și prin elaborarea unor coduri de conduită, crearea unui Forum consultativ privind drepturile fundamentale și a unui Birou pentru drepturile fundamentale, fără ca această enumerare să fie exhaustivă; |
| --- | --- |

1.

salută Raportul special al Ombudsmanului European din cadrul anchetei din proprie inițiativă referitoare la Frontex; sprijină eforturile depuse de Frontex de a-și asuma 12 din cele 13 recomandări ale Ombudsmanului; recunoaște eforturile actuale ale Frontex în direcția respectării mai stricte a drepturilor fundamentale, concretizate prin instituirea unui sistem de raportare a incidentelor, precum și prin elaborarea unor coduri de conduită, crearea unui Forum consultativ privind drepturile fundamentale și a unui Birou pentru drepturile fundamentale, fără ca această enumerare să fie exhaustivă;

| 2. | sprijină recomandarea Ombudsmanului European, potrivit căreia Frontex ar trebui să trateze plângerile referitoare la cazurile de încălcare a drepturilor fundamentale în cursul operațiunilor sale și ar trebui să ofere sprijin administrativ corespunzător în acest sens; îi solicită Frontex să instituie un mecanism adecvat privind plângerile, inclusiv în cadrul aranjamentelor sale de lucru convenite cu autoritățile competente ale țărilor terțe; |
| --- | --- |

2.

sprijină recomandarea Ombudsmanului European, potrivit căreia Frontex ar trebui să trateze plângerile referitoare la cazurile de încălcare a drepturilor fundamentale în cursul operațiunilor sale și ar trebui să ofere sprijin administrativ corespunzător în acest sens; îi solicită Frontex să instituie un mecanism adecvat privind plângerile, inclusiv în cadrul aranjamentelor sale de lucru convenite cu autoritățile competente ale țărilor terțe;

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la vidul juridic în care se produce desfășurarea ofițerilor din țări terțe în cursul operațiunilor comune de returnare, potrivit celor relevate în cuprinsul raportului Ombudsmanului, precum și cu privire la deficitul de responsabilizare care ar prevala astfel în cazul încălcării drepturilor omului în care sunt implicați ofițeri din țări terțe; |
| --- | --- |

3.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la vidul juridic în care se produce desfășurarea ofițerilor din țări terțe în cursul operațiunilor comune de returnare, potrivit celor relevate în cuprinsul raportului Ombudsmanului, precum și cu privire la deficitul de responsabilizare care ar prevala astfel în cazul încălcării drepturilor omului în care sunt implicați ofițeri din țări terțe;

| 4. | consideră că, având în vedere provocările umanitare și juridice tot mai mari cu care se confruntă UE la frontierele sale externe și intensificarea operațiunilor pe care Frontex le desfășoară acolo, este nevoie de un mecanism capabil să proceseze plângerile individuale referitoare la presupuse încălcări ale drepturilor fundamentale survenite în timpul operațiunilor agenției sau al cooperării cu țări terțe, devenind astfel un organism de primă instanță pentru depunerea plângerilor; |
| --- | --- |

4.

consideră că, având în vedere provocările umanitare și juridice tot mai mari cu care se confruntă UE la frontierele sale externe și intensificarea operațiunilor pe care Frontex le desfășoară acolo, este nevoie de un mecanism capabil să proceseze plângerile individuale referitoare la presupuse încălcări ale drepturilor fundamentale survenite în timpul operațiunilor agenției sau al cooperării cu țări terțe, devenind astfel un organism de primă instanță pentru depunerea plângerilor;

| 5. | consideră că instituirea unui mecanism pentru plângeri individuale le-ar oferi cetățenilor oportunitatea de a-și exercita dreptul la o cale de atac eficientă atunci când le sunt încălcate drepturile fundamentale; admite faptul că introducerea acestui mecanism pentru plângeri ar spori transparența și respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv în contextul aranjamentelor de lucru ale Frontex, deoarece Frontex și instituțiile europene ar fi conștiente în mai mare măsură de posibilele încălcări ale drepturilor fundamentale, care, în alte condiții, nu ar fi detectate, raportate și soluționate; subliniază că această lipsă de transparență se aplică mai ales în cazul aranjamentelor de lucru ale Frontex, în cazul cărora Parlamentul nu-și poate exercita controlul democratic, deoarece nu există nicio obligație de a fi consultat înainte de stabilirea lor și Parlamentul nu este nici măcar informat cu privire la modalitatea de transpunere în practică a acestora; |
| --- | --- |

5.

consideră că instituirea unui mecanism pentru plângeri individuale le-ar oferi cetățenilor oportunitatea de a-și exercita dreptul la o cale de atac eficientă atunci când le sunt încălcate drepturile fundamentale; admite faptul că introducerea acestui mecanism pentru plângeri ar spori transparența și respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv în contextul aranjamentelor de lucru ale Frontex, deoarece Frontex și instituțiile europene ar fi conștiente în mai mare măsură de posibilele încălcări ale drepturilor fundamentale, care, în alte condiții, nu ar fi detectate, raportate și soluționate; subliniază că această lipsă de transparență se aplică mai ales în cazul aranjamentelor de lucru ale Frontex, în cazul cărora Parlamentul nu-și poate exercita controlul democratic, deoarece nu există nicio obligație de a fi consultat înainte de stabilirea lor și Parlamentul nu este nici măcar informat cu privire la modalitatea de transpunere în practică a acestora;

| 6. | remarcă faptul că, în conformitate cu Regulamentul Frontex, nu par să existe impedimente juridice în ceea ce privește introducerea unui mecanism destinat plângerilor individuale și că un astfel de mecanism nici măcar nu ar intra sub incidența articolului 26a alineatul (3) din Regulamentul Frontex, potrivit căruia Ofițerul pentru drepturi fundamentale trebuie să-și aducă contribuția la mecanismul de monitorizare a drepturilor fundamentale; remarcă faptul că un astfel de mecanism ar fi în conformitate cu legislația UE și cu principiul bunei administrări și ar consolida punerea efectivă în aplicare a strategiei agenției în materie de drepturi fundamentale; consideră că se impune o întărire a capacității Frontex de a trata posibilele încălcări ale drepturilor fundamentale, în contextul extinderii rolului agenției în conformitate cu dreptul UE, în special participarea sa la echipele de sprijin pentru gestionarea migrației în așa-numitele „hot spots” și intensificarea cooperării sale operaționale cu autoritățile competente din țările partenere prin aranjamente de lucru; |
| --- | --- |

6.

remarcă faptul că, în conformitate cu Regulamentul Frontex, nu par să existe impedimente juridice în ceea ce privește introducerea unui mecanism destinat plângerilor individuale și că un astfel de mecanism nici măcar nu ar intra sub incidența articolului 26a alineatul (3) din Regulamentul Frontex, potrivit căruia Ofițerul pentru drepturi fundamentale trebuie să-și aducă contribuția la mecanismul de monitorizare a drepturilor fundamentale; remarcă faptul că un astfel de mecanism ar fi în conformitate cu legislația UE și cu principiul bunei administrări și ar consolida punerea efectivă în aplicare a strategiei agenției în materie de drepturi fundamentale; consideră că se impune o întărire a capacității Frontex de a trata posibilele încălcări ale drepturilor fundamentale, în contextul extinderii rolului agenției în conformitate cu dreptul UE, în special participarea sa la echipele de sprijin pentru gestionarea migrației în așa-numitele „hot spots” și intensificarea cooperării sale operaționale cu autoritățile competente din țările partenere prin aranjamente de lucru;

| 7. | consideră că rolul de coordonator al Frontex nu ar trebui să-i limiteze responsabilitatea în temeiul legislației internaționale și a UE, în special în ceea ce privește garantarea respectării drepturilor fundamentale și a protecției migranților și a solicitanților de azil; reamintește că, la transpunerea în practică a legislației UE, toate agențiile Uniunii și statele membre sunt obligate să respecte dispozițiile din Cartea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

7.

consideră că rolul de coordonator al Frontex nu ar trebui să-i limiteze responsabilitatea în temeiul legislației internaționale și a UE, în special în ceea ce privește garantarea respectării drepturilor fundamentale și a protecției migranților și a solicitanților de azil; reamintește că, la transpunerea în practică a legislației UE, toate agențiile Uniunii și statele membre sunt obligate să respecte dispozițiile din Cartea drepturilor fundamentale;

Structura mecanismului de plângeri individuale

| 8. | este de părere că este legitim să se considere că acțiunile celor implicați în operațiunile Frontex pot fi atribuite acestui organism și, la un nivel mai general, Uniunii; subliniază că raporturile juridice care există între Frontex și statele membre și responsabilitățile lor distincte, dar într-un cadru comun, nu ar trebui să aducă atingere protejării drepturilor fundamentale și respectării acestor drepturi în operațiunile comune; reamintește că Frontex nu are competența de a sancționa statele membre sau funcționarii acestora; consideră, prin urmare, că ar trebui să se acorde atenția cuvenită chestiunii competențelor Frontex și ale statelor membre; |
| --- | --- |

8.

este de părere că este legitim să se considere că acțiunile celor implicați în operațiunile Frontex pot fi atribuite acestui organism și, la un nivel mai general, Uniunii; subliniază că raporturile juridice care există între Frontex și statele membre și responsabilitățile lor distincte, dar într-un cadru comun, nu ar trebui să aducă atingere protejării drepturilor fundamentale și respectării acestor drepturi în operațiunile comune; reamintește că Frontex nu are competența de a sancționa statele membre sau funcționarii acestora; consideră, prin urmare, că ar trebui să se acorde atenția cuvenită chestiunii competențelor Frontex și ale statelor membre;

| 9. | subliniază necesitatea unei structuri centrale oficiale în cadrul Frontex pentru procesarea plângerilor individuale; recomandă ca biroul ofițerului Frontex pentru drepturile fundamentale să joace un rol fundamental în tratarea plângerilor; consideră, în special, că biroul ar trebui să verifice în mod obiectiv admisibilitatea plângerilor, să le trieze, să le transmită autorităților responsabile și să le monitorizeze îndeaproape; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea unei structuri centrale oficiale în cadrul Frontex pentru procesarea plângerilor individuale; recomandă ca biroul ofițerului Frontex pentru drepturile fundamentale să joace un rol fundamental în tratarea plângerilor; consideră, în special, că biroul ar trebui să verifice în mod obiectiv admisibilitatea plângerilor, să le trieze, să le transmită autorităților responsabile și să le monitorizeze îndeaproape;

| 10. | salută faptul că Frontex a pus deja în aplicare o procedură completă pentru tratarea plângerilor interne din partea personalului Frontex și a agenților invitați cu privire la cazurile de încălcare gravă a drepturilor fundamentale; evidențiază faptul că această procedură este deja utilizată pentru tratarea plângerilor adresate de părți terțe care nu sunt implicate direct într-o operațiune Frontex și recomandă agenției să se bazeze în mai mare măsură pe această procedură în vederea instituirii unui mecanism de plângeri individuale complet și accesibil; subliniază că Frontex ar trebui să se asigure că mecanismul respectă criteriile de accesibilitate, independență, eficacitate și transparență; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că Frontex a pus deja în aplicare o procedură completă pentru tratarea plângerilor interne din partea personalului Frontex și a agenților invitați cu privire la cazurile de încălcare gravă a drepturilor fundamentale; evidențiază faptul că această procedură este deja utilizată pentru tratarea plângerilor adresate de părți terțe care nu sunt implicate direct într-o operațiune Frontex și recomandă agenției să se bazeze în mai mare măsură pe această procedură în vederea instituirii unui mecanism de plângeri individuale complet și accesibil; subliniază că Frontex ar trebui să se asigure că mecanismul respectă criteriile de accesibilitate, independență, eficacitate și transparență;

Depunerea plângerilor și admisibilitatea lor

| 11. | consideră că persoanele care se simt lezate de agenții de poliție de frontieră care poartă emblema Frontex ar trebui să aibă dreptul să depună o plângere; îndeamnă Frontex să garanteze confidențialitatea deplină și să nu divulge identitatea reclamantului unor părți terțe fără acordul său, cu excepția cazului în care sunt obligați la aceasta printr-o hotărâre judecătorească; consideră, de asemenea, că Frontex ar trebui să ia toate măsurile pentru a evita orice conflict de interese pe parcursul soluționării plângerilor; |
| --- | --- |

11.

consideră că persoanele care se simt lezate de agenții de poliție de frontieră care poartă emblema Frontex ar trebui să aibă dreptul să depună o plângere; îndeamnă Frontex să garanteze confidențialitatea deplină și să nu divulge identitatea reclamantului unor părți terțe fără acordul său, cu excepția cazului în care sunt obligați la aceasta printr-o hotărâre judecătorească; consideră, de asemenea, că Frontex ar trebui să ia toate măsurile pentru a evita orice conflict de interese pe parcursul soluționării plângerilor;

| 12. | recunoaște că sunt necesare garanții pentru a preveni utilizarea abuzivă a mecanismului pentru plângeri; recomandă, prin urmare, să nu fie acceptate plângeri anonime; subliniază, totuși, că aceasta nu exclude plângerile depuse de părți terțe care acționează cu bună credință în interesul unui reclamant care ar putea dori să nu își dezvăluie identitatea; sugerează, de asemenea, ca doar plângerile bazate pe încălcări ale drepturilor fundamentale, așa cum sunt ele protejate în legislația UE, să fie acceptate; consideră că acest lucru nu ar trebui să împiedice Frontex să ia în considerare alte surse de informații privind presupusele încălcări ale drepturilor fundamentale, inclusiv rapoarte generale ale unor ONG-uri, organizații internaționale sau alte părți interesate relevante, care nu intră în procedura de depunere a plângerilor; subliniază necesitatea unor criterii clare pentru admisibilitatea plângerilor și recomandă crearea unui formular standardizat de plângere, în care să se solicite informații detaliate, cum ar fi data și locul incidentului, întrucât acestea ar facilita deciziile privind admisibilitatea; recomandă ca criteriile și formularul standardizat să fie stabilite în colaborare cu Forumul consultativ; |
| --- | --- |

12.

recunoaște că sunt necesare garanții pentru a preveni utilizarea abuzivă a mecanismului pentru plângeri; recomandă, prin urmare, să nu fie acceptate plângeri anonime; subliniază, totuși, că aceasta nu exclude plângerile depuse de părți terțe care acționează cu bună credință în interesul unui reclamant care ar putea dori să nu își dezvăluie identitatea; sugerează, de asemenea, ca doar plângerile bazate pe încălcări ale drepturilor fundamentale, așa cum sunt ele protejate în legislația UE, să fie acceptate; consideră că acest lucru nu ar trebui să împiedice Frontex să ia în considerare alte surse de informații privind presupusele încălcări ale drepturilor fundamentale, inclusiv rapoarte generale ale unor ONG-uri, organizații internaționale sau alte părți interesate relevante, care nu intră în procedura de depunere a plângerilor; subliniază necesitatea unor criterii clare pentru admisibilitatea plângerilor și recomandă crearea unui formular standardizat de plângere, în care să se solicite informații detaliate, cum ar fi data și locul incidentului, întrucât acestea ar facilita deciziile privind admisibilitatea; recomandă ca criteriile și formularul standardizat să fie stabilite în colaborare cu Forumul consultativ;

| 13. | subliniază faptul că formularul menționat ar trebui să fie disponibil în limbi pe care migranții și solicitanții de azil le înțeleg sau se poate presupune în mod rezonabil că le înțeleg și că acesta ar trebui să conțină toate informațiile necesare cu privire la procedura de depunere a plângerii, inclusiv orientări practice redactate într-o formă ușor de înțeles; reamintește că Regulamentul (UE) nr. 656/2014 prevede deja disponibilitatea la țărm a interpreților, consilierilor juridici și a altor experți relevanți; recomandă posibilitatea adresării unei plângeri orale unei persoane care poartă emblema Frontex, plângerea urmând a fi transcrisă în mod corespunzător de agentul respectiv; îndeamnă Frontex să pună la dispoziție formularul pentru plângeri atât în format electronic compatibil smartphone pe site-ul său internet, cât și pe hârtie în centrele de verificare din statele membre, precum prin intermediul personalului Frontex și al agenților invitați care participă la o operațiune a Frontex; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că formularul menționat ar trebui să fie disponibil în limbi pe care migranții și solicitanții de azil le înțeleg sau se poate presupune în mod rezonabil că le înțeleg și că acesta ar trebui să conțină toate informațiile necesare cu privire la procedura de depunere a plângerii, inclusiv orientări practice redactate într-o formă ușor de înțeles; reamintește că Regulamentul (UE) nr. 656/2014 prevede deja disponibilitatea la țărm a interpreților, consilierilor juridici și a altor experți relevanți; recomandă posibilitatea adresării unei plângeri orale unei persoane care poartă emblema Frontex, plângerea urmând a fi transcrisă în mod corespunzător de agentul respectiv; îndeamnă Frontex să pună la dispoziție formularul pentru plângeri atât în format electronic compatibil smartphone pe site-ul său internet, cât și pe hârtie în centrele de verificare din statele membre, precum prin intermediul personalului Frontex și al agenților invitați care participă la o operațiune a Frontex;

| 14. | recomandă Frontex să stabilească un termen rezonabil pentru depunerea plângerilor și să permită depunerea plângerii după încheierea unei operațiuni a Frontex; consideră că acest lucru prezintă o relevanță deosebită pentru operațiunile de returnare; recomandă ca statele membre să trateze plângerile într-un interval de timp rezonabil, în conformitate cu normele procedurale naționale; |
| --- | --- |

14.

recomandă Frontex să stabilească un termen rezonabil pentru depunerea plângerilor și să permită depunerea plângerii după încheierea unei operațiuni a Frontex; consideră că acest lucru prezintă o relevanță deosebită pentru operațiunile de returnare; recomandă ca statele membre să trateze plângerile într-un interval de timp rezonabil, în conformitate cu normele procedurale naționale;

Plângerile împotriva agenților invitați

| 15. | este conștient de faptul că eventualele plângeri pot să vizeze conduita agenților invitați, care se află sub autoritatea unui anumit stat membru, însă poartă emblema Frontex; observă că acești agenți poartă propria uniformă națională în timpul desfășurării activității, iar aceasta nu conține neapărat un nume sau un număr de identificare vizibile; observă că, deși agenții invitați sunt obligați să dețină un document de acreditare, a solicita unui agent să se identifice ar putea constitui un obstacol în calea depunerii unei plângeri împotriva acestuia; recomandă ca toate persoanele care acționează sub emblema Frontex să poarte în mod vizibil pe uniformă numele sau un număr de identificare; |
| --- | --- |

15.

este conștient de faptul că eventualele plângeri pot să vizeze conduita agenților invitați, care se află sub autoritatea unui anumit stat membru, însă poartă emblema Frontex; observă că acești agenți poartă propria uniformă națională în timpul desfășurării activității, iar aceasta nu conține neapărat un nume sau un număr de identificare vizibile; observă că, deși agenții invitați sunt obligați să dețină un document de acreditare, a solicita unui agent să se identifice ar putea constitui un obstacol în calea depunerii unei plângeri împotriva acestuia; recomandă ca toate persoanele care acționează sub emblema Frontex să poarte în mod vizibil pe uniformă numele sau un număr de identificare;

| 16. | reamintește că Frontex nu are competența de a aplica măsuri disciplinare altor persoane decât membrilor propriului personal, iar în conformitate cu articolul 3 alineatul (1a) din Regulamentul Frontex, luarea de măsuri disciplinare intră în competența exclusivă a statului membru de origine; |
| --- | --- |

16.

reamintește că Frontex nu are competența de a aplica măsuri disciplinare altor persoane decât membrilor propriului personal, iar în conformitate cu articolul 3 alineatul (1a) din Regulamentul Frontex, luarea de măsuri disciplinare intră în competența exclusivă a statului membru de origine;

| 17. | ia act de faptul că statele membre tratează plângerile împotriva agenților invitați în moduri foarte diferite; este preocupat de faptul că presupusele încălcări ale drepturilor fundamentale ar putea să nu fie tratate în mod eficient de unele state membre; invită Frontex și statele membre să coopereze îndeaproape și să facă schimb de bune practici pentru a garanta tratarea corespunzătoare a plângerilor formulate împotriva agenților invitați; |
| --- | --- |

17.

ia act de faptul că statele membre tratează plângerile împotriva agenților invitați în moduri foarte diferite; este preocupat de faptul că presupusele încălcări ale drepturilor fundamentale ar putea să nu fie tratate în mod eficient de unele state membre; invită Frontex și statele membre să coopereze îndeaproape și să facă schimb de bune practici pentru a garanta tratarea corespunzătoare a plângerilor formulate împotriva agenților invitați;

| 18. | recomandă ca biroul ofițerului pentru drepturile fundamentale să transfere o plângere formulată împotriva unui agent invitat autorității naționale competente, prin intermediul unui mecanism de transmitere bine definit; recomandă ca acest mecanism să includă o cale de atac pentru cazurile în care plângerea este considerată inadmisibilă sau este respinsă; consideră că este esențial să fie implicați ombudsmanii naționali sau orice alte organisme competente în domeniul drepturilor fundamentale, care sunt abilitate să ancheteze autoritățile și funcționarii naționali, având în vedere că ofițerul pentru drepturile fundamentale nu are acest drept; subliniază că este necesar ca Frontex să colaboreze cu organismele naționale competente în drepturile omului, precum și cu autoritățile naționale de frontieră; |
| --- | --- |

18.

recomandă ca biroul ofițerului pentru drepturile fundamentale să transfere o plângere formulată împotriva unui agent invitat autorității naționale competente, prin intermediul unui mecanism de transmitere bine definit; recomandă ca acest mecanism să includă o cale de atac pentru cazurile în care plângerea este considerată inadmisibilă sau este respinsă; consideră că este esențial să fie implicați ombudsmanii naționali sau orice alte organisme competente în domeniul drepturilor fundamentale, care sunt abilitate să ancheteze autoritățile și funcționarii naționali, având în vedere că ofițerul pentru drepturile fundamentale nu are acest drept; subliniază că este necesar ca Frontex să colaboreze cu organismele naționale competente în drepturile omului, precum și cu autoritățile naționale de frontieră;

| 19. | recomandă ca formarea în materie de gen să fie obligatorie atât pentru personalul Frontex, cât și pentru agenții invitați înainte de a se alătura unei operațiuni Frontex, în special pentru sensibilizarea la violența bazată pe gen și la vulnerabilitatea femeilor migrante; |
| --- | --- |

19.

recomandă ca formarea în materie de gen să fie obligatorie atât pentru personalul Frontex, cât și pentru agenții invitați înainte de a se alătura unei operațiuni Frontex, în special pentru sensibilizarea la violența bazată pe gen și la vulnerabilitatea femeilor migrante;

| 20. | consideră că ofițerul pentru drepturile fundamentale ar trebui să contribuie, în strânsă cooperare cu unitatea operațională corespunzătoare a Frontex, după caz, la anchetele realizate de autoritățile naționale, oferind informații suplimentare privind incidentul; |
| --- | --- |

20.

consideră că ofițerul pentru drepturile fundamentale ar trebui să contribuie, în strânsă cooperare cu unitatea operațională corespunzătoare a Frontex, după caz, la anchetele realizate de autoritățile naționale, oferind informații suplimentare privind incidentul;

| 21. | subliniază că Frontex ar trebui să monitorizeze îndeaproape plângerile, solicitând în mod oficial informații din partea statului membru respectiv și, dacă este necesar, adresând o scrisoare de avertizare prin care să reamintească măsurile posibile pe care Frontex le poate întreprinde în cazul în care nu se dă curs scrisorii respective; reamintește că Frontex are dreptul de a primi informații privind încălcările drepturilor fundamentale de către agenții invitați, în contextul obligației sale de a monitoriza respectarea drepturilor fundamentale în toate activitățile sale; recomandă ca Frontex să colaboreze îndeaproape nu doar cu autoritățile naționale de frontieră, ci și cu organismele naționale de protecție a drepturilor omului; |
| --- | --- |

21.

subliniază că Frontex ar trebui să monitorizeze îndeaproape plângerile, solicitând în mod oficial informații din partea statului membru respectiv și, dacă este necesar, adresând o scrisoare de avertizare prin care să reamintească măsurile posibile pe care Frontex le poate întreprinde în cazul în care nu se dă curs scrisorii respective; reamintește că Frontex are dreptul de a primi informații privind încălcările drepturilor fundamentale de către agenții invitați, în contextul obligației sale de a monitoriza respectarea drepturilor fundamentale în toate activitățile sale; recomandă ca Frontex să colaboreze îndeaproape nu doar cu autoritățile naționale de frontieră, ci și cu organismele naționale de protecție a drepturilor omului;

| 22. | recomandă ca ofițerul pentru drepturi fundamentale să ofere o justificare reclamantului, care să includă datele de contact ale autorității naționale responsabile, în cazul în care Frontex nu inițiază nicio procedură pentru a da curs plângerii sale; |
| --- | --- |

22.

recomandă ca ofițerul pentru drepturi fundamentale să ofere o justificare reclamantului, care să includă datele de contact ale autorității naționale responsabile, în cazul în care Frontex nu inițiază nicio procedură pentru a da curs plângerii sale;

| 23. | reamintește că, în cazul în care statul membru este de acord, procedura disciplinară a Frontex se poate aplica și agenților invitați detașați și experților naționali detașați; reamintește că Frontex poate solicita statului membru să îl retragă imediat pe agentul invitat sau pe expertul național detașat vizat din activitatea Frontex în cazul în care statul membru nu permite aplicarea procedurii disciplinare și, dacă este cazul, să excludă persoana respectivă din rândul agenților invitați; |
| --- | --- |

23.

reamintește că, în cazul în care statul membru este de acord, procedura disciplinară a Frontex se poate aplica și agenților invitați detașați și experților naționali detașați; reamintește că Frontex poate solicita statului membru să îl retragă imediat pe agentul invitat sau pe expertul național detașat vizat din activitatea Frontex în cazul în care statul membru nu permite aplicarea procedurii disciplinare și, dacă este cazul, să excludă persoana respectivă din rândul agenților invitați;

| 24. | îl invită pe directorul executiv al Frontex să aibă în vedere excluderea din orice operațiune sau proiect-pilot al Frontex a oricărui agent care a încălcat drepturile fundamentale; subliniază că această măsură ar trebui să se aplice și în privința agenților naționali din țări partenere care participă la operațiunile Frontex în cadrul unui acord de lucru; |
| --- | --- |

24.

îl invită pe directorul executiv al Frontex să aibă în vedere excluderea din orice operațiune sau proiect-pilot al Frontex a oricărui agent care a încălcat drepturile fundamentale; subliniază că această măsură ar trebui să se aplice și în privința agenților naționali din țări partenere care participă la operațiunile Frontex în cadrul unui acord de lucru;

| 25. | consideră că ar trebui examinată posibilitatea retragerii sprijinului financiar al statelor membre sau suspendarea unui stat membru din operațiunile comune în cazul unor încălcări grave ale drepturilor fundamentale; consideră, în plus, că ar trebui decisă suspendarea și, în cele din urmă, încetarea unei operațiuni, în cazul unor încălcări serioase sau persistente ale drepturilor fundamentale, fără a se aduce prejudiciu salvării de vieți omenești; |
| --- | --- |

25.

consideră că ar trebui examinată posibilitatea retragerii sprijinului financiar al statelor membre sau suspendarea unui stat membru din operațiunile comune în cazul unor încălcări grave ale drepturilor fundamentale; consideră, în plus, că ar trebui decisă suspendarea și, în cele din urmă, încetarea unei operațiuni, în cazul unor încălcări serioase sau persistente ale drepturilor fundamentale, fără a se aduce prejudiciu salvării de vieți omenești;

| 26. | consideră că ar trebui stabilite criterii clare pentru situațiile în care operațiunile Frontex ar trebui oprite, pe baza recomandărilor Forumului consultativ, ale ofițerului pentru drepturi fundamentale, altor actori și ONG-uri relevante, precum FRA, UNHCR sau OIM; |
| --- | --- |

26.

consideră că ar trebui stabilite criterii clare pentru situațiile în care operațiunile Frontex ar trebui oprite, pe baza recomandărilor Forumului consultativ, ale ofițerului pentru drepturi fundamentale, altor actori și ONG-uri relevante, precum FRA, UNHCR sau OIM;

| 27. | subliniază că un mecanism de plângeri individuale nu ar trebui să confere niciun fel de drepturi suplimentare de acces la justiția penală persoanelor care depun plângerile; reamintește că anchetele penale trebuie să fie efectuate de statul membru în care au loc operațiunile; |
| --- | --- |

27.

subliniază că un mecanism de plângeri individuale nu ar trebui să confere niciun fel de drepturi suplimentare de acces la justiția penală persoanelor care depun plângerile; reamintește că anchetele penale trebuie să fie efectuate de statul membru în care au loc operațiunile;

Considerații generale

| 28. | consideră că un mecanism pentru plângeri individuale poate fi eficace numai dacă atât reclamanții potențiali, cât și agenții care iau parte la operațiunile Frontex sunt informați cu privire la dreptul persoanelor de a prezenta plângeri, printr-o campanie de informare eficientă și care să țină seama de diferențele de gen, în limbile oficiale ale UE, precum și în limbi pe care solicitanții de azil și migranții le înțeleg sau se poate presupune în mod rezonabil că le înțeleg; consideră că numărul plângerilor potențial inadmisibile ar putea fi limitat în mod considerabil prin intermediul unei astfel de campanii de informare și al unei verificări a admisibilității bine structurate; observă că persoanele returnate ar trebui să fie informate cu privire la drepturile pe care le au, inclusiv la dreptul de a depune plângeri, înainte de operațiunea de returnare; |
| --- | --- |

28.

consideră că un mecanism pentru plângeri individuale poate fi eficace numai dacă atât reclamanții potențiali, cât și agenții care iau parte la operațiunile Frontex sunt informați cu privire la dreptul persoanelor de a prezenta plângeri, printr-o campanie de informare eficientă și care să țină seama de diferențele de gen, în limbile oficiale ale UE, precum și în limbi pe care solicitanții de azil și migranții le înțeleg sau se poate presupune în mod rezonabil că le înțeleg; consideră că numărul plângerilor potențial inadmisibile ar putea fi limitat în mod considerabil prin intermediul unei astfel de campanii de informare și al unei verificări a admisibilității bine structurate; observă că persoanele returnate ar trebui să fie informate cu privire la drepturile pe care le au, inclusiv la dreptul de a depune plângeri, înainte de operațiunea de returnare;

| 29. | consideră că un mecanism pentru plângeri individuale ar trebui să fie eficient și transparent; subliniază faptul că Agenția pentru Drepturile Fundamentale trebuie să dispună de echipament și de personal pentru a trata în mod adecvat plângerile primite și solicită alocarea resurselor suplimentare necesare în acest sens; |
| --- | --- |

29.

consideră că un mecanism pentru plângeri individuale ar trebui să fie eficient și transparent; subliniază faptul că Agenția pentru Drepturile Fundamentale trebuie să dispună de echipament și de personal pentru a trata în mod adecvat plângerile primite și solicită alocarea resurselor suplimentare necesare în acest sens;

| 30. | consideră că descrierea sarcinilor atribuite ofițerului pentru drepturile fundamentale este prea limitată și imprecisă; observă că sarcinile ofițerului sunt descrise, în prezent, numai în anunțul de post vacant; sugerează includerea unor dispoziții privind sarcinile ofițerului pentru drepturile fundamentale în viitoarea revizuire a Regulamentului Frontex; |
| --- | --- |

30.

consideră că descrierea sarcinilor atribuite ofițerului pentru drepturile fundamentale este prea limitată și imprecisă; observă că sarcinile ofițerului sunt descrise, în prezent, numai în anunțul de post vacant; sugerează includerea unor dispoziții privind sarcinile ofițerului pentru drepturile fundamentale în viitoarea revizuire a Regulamentului Frontex;

| 31. | consideră că, pentru a îmbunătăți transparența, responsabilizarea și eficiența Frontex și pentru a permite investigarea amănunțită a plângerilor individuale, utilizarea fondurilor de către Frontex ar trebui să facă obiectul unui raport periodic în fața Parlamentului și să fie făcută publică pe site-ul internet al Frontex; |
| --- | --- |

31.

consideră că, pentru a îmbunătăți transparența, responsabilizarea și eficiența Frontex și pentru a permite investigarea amănunțită a plângerilor individuale, utilizarea fondurilor de către Frontex ar trebui să facă obiectul unui raport periodic în fața Parlamentului și să fie făcută publică pe site-ul internet al Frontex;

| 32. | salută disponibilitatea Ombudsmanului European, a membrilor Rețelei europene a ombudsmanilor cu competențe în domeniul drepturilor fundamentale și a Forumului consultativ al Frontex de a sprijini Frontex în crearea și punerea în aplicare a unui mecanism pentru plângeri individuale; invită Frontex să urmeze bunele practici ale altor organisme europene, cum ar fi Banca Europeană de Investiții, în strânsă cooperare cu Ombudsmanul European; |
| --- | --- |

32.

salută disponibilitatea Ombudsmanului European, a membrilor Rețelei europene a ombudsmanilor cu competențe în domeniul drepturilor fundamentale și a Forumului consultativ al Frontex de a sprijini Frontex în crearea și punerea în aplicare a unui mecanism pentru plângeri individuale; invită Frontex să urmeze bunele practici ale altor organisme europene, cum ar fi Banca Europeană de Investiții, în strânsă cooperare cu Ombudsmanul European;

| 33. | recomandă Frontex și Ombudsmanului European să colaboreze îndeaproape pentru a proteja mai bine cetățenii împotriva posibilelor acte de administrare defectuoasă în ceea ce privește activitățile Frontex, inclusiv în cazurile în care agenția acționează dincolo de frontierele externe ale UE pe baza unor acorduri de lucru; |
| --- | --- |

33.

recomandă Frontex și Ombudsmanului European să colaboreze îndeaproape pentru a proteja mai bine cetățenii împotriva posibilelor acte de administrare defectuoasă în ceea ce privește activitățile Frontex, inclusiv în cazurile în care agenția acționează dincolo de frontierele externe ale UE pe baza unor acorduri de lucru;

| 34. | invită statele membre și țările partenere care au încheiat acorduri de lucru cu Frontex să coopereze în mod eficient cu agenția pentru a garanta buna funcționare a mecanismului de depunere a plângerilor; încurajează Frontex să ofere asistență tehnică statelor membre și țărilor terțe implicate pentru a garanta eficacitatea mecanismului; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre și țările partenere care au încheiat acorduri de lucru cu Frontex să coopereze în mod eficient cu agenția pentru a garanta buna funcționare a mecanismului de depunere a plângerilor; încurajează Frontex să ofere asistență tehnică statelor membre și țărilor terțe implicate pentru a garanta eficacitatea mecanismului;

| 35. | subliniază necesitatea unei protecții speciale a minorilor neînsoțiți, femeilor care sunt victime ale persecuției bazate pe gen, persoanelor LGBTI și a altor grupuri vulnerabile; recomandă ca, atunci când este cazul, Frontex să se consulte cu agențiile UE relevante în acest scop; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea unei protecții speciale a minorilor neînsoțiți, femeilor care sunt victime ale persecuției bazate pe gen, persoanelor LGBTI și a altor grupuri vulnerabile; recomandă ca, atunci când este cazul, Frontex să se consulte cu agențiile UE relevante în acest scop;

| 36. | invită Frontex să pună la dispoziția publicului, în contextul raportului său general anual, informații cu privire la mecanismul de tratare a plângerilor; recomandă să se menționeze numărul de plângeri primite, tipurile de încălcări ale drepturilor fundamentale, operațiunea Frontex în cauză și măsurile luate de Frontex în urma plângerii; observă că aceste informații ar ajuta Frontex să identifice eventuale neajunsuri și să își îmbunătățească metodele de lucru; |
| --- | --- |

36.

invită Frontex să pună la dispoziția publicului, în contextul raportului său general anual, informații cu privire la mecanismul de tratare a plângerilor; recomandă să se menționeze numărul de plângeri primite, tipurile de încălcări ale drepturilor fundamentale, operațiunea Frontex în cauză și măsurile luate de Frontex în urma plângerii; observă că aceste informații ar ajuta Frontex să identifice eventuale neajunsuri și să își îmbunătățească metodele de lucru;

| 37. | recomandă includerea unor dispoziții privind mecanismul de plângeri individuale în viitoarea revizuire a Regulamentului Frontex; |
| --- | --- |

37.

recomandă includerea unor dispoziții privind mecanismul de plângeri individuale în viitoarea revizuire a Regulamentului Frontex;

o

o o

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, parlamentelor naționale și Frontex. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, parlamentelor naționale și Frontex.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/10

---

P8_TA(2015)0423

Mobilitatea urbană durabilă

Rezoluţia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (2014/2242(INI))

(2017/C 399/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 decembrie 2013, intitulată „Împreună pentru o mobilitate urbană competitivă care utilizează eficient resursele” (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 decembrie 2013, intitulată „Împreună pentru o mobilitate urbană competitivă care utilizează eficient resursele” (COM(2013)0913),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la „Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la „Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la Agenda urbană europeană și viitorul acesteia în cadrul politicii de coeziune (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2009 intitulată „Planul de acțiune privind mobilitatea urbană” (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2009 intitulată „Planul de acțiune privind mobilitatea urbană” (COM(2009)0490),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2014 intitulată „Dimensiunea urbană a politicilor UE – Principalele caracteristici ale unei agende urbane a UE” (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 iulie 2014 intitulată „Dimensiunea urbană a politicilor UE – Principalele caracteristici ale unei agende urbane a UE” (COM(2014)0490),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 25 septembrie 2007 intitulată „Către o nouă cultură a mobilității urbane” (COM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 25 septembrie 2007 intitulată „Către o nouă cultură a mobilității urbane” (COM(2007)0551),

| — | având în vedere sondajul special Eurobarometru nr. 406 al Comisiei din decembrie 2013 privind „Atitudinea europenilor față de mobilitatea urbană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul special Eurobarometru nr. 406 al Comisiei din decembrie 2013 privind „Atitudinea europenilor față de mobilitatea urbană”,

| — | având în vedere lansarea de către Comisie a Platformei europene pentru planurile de mobilitate urbană durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea de către Comisie a Platformei europene pentru planurile de mobilitate urbană durabilă,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 noiembrie 1995 intitulată „Rețeaua cetățenilor: realizarea potențialului transportului public de călători în Europa” (COM(1995)0601), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 noiembrie 1995 intitulată „Rețeaua cetățenilor: realizarea potențialului transportului public de călători în Europa” (COM(1995)0601),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 1998 intitulată „Transportul și CO2 – Dezvoltarea unei abordări comunitare” (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 1998 intitulată „Transportul și CO2 – Dezvoltarea unei abordări comunitare” (COM(1998)0204),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „Protocolul de la Paris – Un plan de acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020” (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „Protocolul de la Paris – Un plan de acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020” (COM(2015)0081),

| — | având în vedere Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (3),

| — | având în vedere Regulamentele (CE) nr. 715/2007 (4) și (CE) nr. 595/2009 (5) referitoare la reducerea emisiilor poluante provenind de la vehiculele rutiere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentele (CE) nr. 715/2007 (4) și (CE) nr. 595/2009 (5) referitoare la reducerea emisiilor poluante provenind de la vehiculele rutiere,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 octombrie 2015 referitoare la măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 octombrie 2015 referitoare la măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2013 referitoare la Programul „Aer curat pentru Europa” (COM(2013)0918), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2013 referitoare la Programul „Aer curat pentru Europa” (COM(2013)0918),

| — | având în vedere orientările Organizației Mondiale a Sănătății privind calitatea aerului și instrumentul de evaluare economică a sănătății, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Organizației Mondiale a Sănătății privind calitatea aerului și instrumentul de evaluare economică a sănătății,

| — | având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății intitulat „Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe” (Povara afecțiunilor provocate de zgomotul ambiental – Cuantificarea anilor de viață sănătoasă pierduți în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății intitulat „Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe” (Povara afecțiunilor provocate de zgomotul ambiental – Cuantificarea anilor de viață sănătoasă pierduți în Europa”,

| — | având în vedere raportul TERM al Agenției Europene de Mediu din decembrie 2013 intitulat „O privire mai atentă asupra transportului urban”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul TERM al Agenției Europene de Mediu din decembrie 2013 intitulat „O privire mai atentă asupra transportului urban”,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la siguranța rutieră 2011-2020 – primii pași către o strategie în privința vătămărilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la siguranța rutieră 2011-2020 – primii pași către o strategie în privința vătămărilor (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 octombrie 1988 privind protecția pietonilor și Carta europeană a drepturilor pietonilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 octombrie 1988 privind protecția pietonilor și Carta europeană a drepturilor pietonilor (8),

| — | având în vedere Convenția de la Viena privind traficul rutier, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Viena privind traficul rutier,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa” (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa” (COM(2012)0636),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la CARS 2020: către o industrie a autovehiculelor puternică, competitivă și durabilă în Europa (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la CARS 2020: către o industrie a autovehiculelor puternică, competitivă și durabilă în Europa (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2014 intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2014 intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398),

| — | având în vedere Directiva 2004/17/CΕ a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/17/CΕ a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (10),

| — | având în vedere Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (11),

| — | având în vedere Raportul special nr. 1/2014 al Curții de Conturi Europene intitulat „Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 1/2014 al Curții de Conturi Europene intitulat „Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE”,

| — | având în vedere Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile,

| — | având în vedere Convenția primarilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția primarilor,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0319/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0319/2015),

| A. | întrucât, potrivit estimărilor, un procent de până la 82 % dintre cetățenii UE vor locui în zone urbane până în 2050; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit estimărilor, un procent de până la 82 % dintre cetățenii UE vor locui în zone urbane până în 2050;

| B. | întrucât posibilitatea creșterii semnificative a densității populației urbane, indicată de aceste estimări, creează pentru centrele urbane o serie de provocări de natură societală, legate de calitatea vieții și de dezvoltarea durabilă, care vor trebui abordate prin măsuri de planificare holistică; |
| --- | --- |

B.

întrucât posibilitatea creșterii semnificative a densității populației urbane, indicată de aceste estimări, creează pentru centrele urbane o serie de provocări de natură societală, legate de calitatea vieții și de dezvoltarea durabilă, care vor trebui abordate prin măsuri de planificare holistică;

| C. | întrucât mobilitatea urbană se bazează încă într-o măsură covârșitoare pe folosirea autoturismelor cu propulsie convențională și, în consecință, sectorul transporturilor din UE este dependent în proporție de peste 96 % de petrol și de derivații acestuia, în ceea ce privește nevoile sale energetice, reprezentând aproximativ o treime din consumul total de energie; |
| --- | --- |

C.

întrucât mobilitatea urbană se bazează încă într-o măsură covârșitoare pe folosirea autoturismelor cu propulsie convențională și, în consecință, sectorul transporturilor din UE este dependent în proporție de peste 96 % de petrol și de derivații acestuia, în ceea ce privește nevoile sale energetice, reprezentând aproximativ o treime din consumul total de energie;

| D. | întrucât transportul urban produce aproximativ 25 % din totalul emisiilor de CO2 și aproximativ 70 % din totalul emisiilor din zonele urbane, care sunt responsabile pentru schimbările climatice, fiind singurul sector din UE în care emisiile de gaze cu efect de seră continuă să crească; |
| --- | --- |

D.

întrucât transportul urban produce aproximativ 25 % din totalul emisiilor de CO2 și aproximativ 70 % din totalul emisiilor din zonele urbane, care sunt responsabile pentru schimbările climatice, fiind singurul sector din UE în care emisiile de gaze cu efect de seră continuă să crească;

| E. | întrucât, potrivit Raportului special Eurobarometru nr. 406, publicat în 2013, aproximativ 50 % dintre cetățenii europeni își folosesc autoturismele proprii în fiecare zi, în timp ce numai 16 % utilizează transportul public și numai 12 % bicicletele; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit Raportului special Eurobarometru nr. 406, publicat în 2013, aproximativ 50 % dintre cetățenii europeni își folosesc autoturismele proprii în fiecare zi, în timp ce numai 16 % utilizează transportul public și numai 12 % bicicletele;

| F. | întrucât, potrivit aceluiași raport, cetățenii europeni consideră că reducerea prețului biletelor pentru transportul public (59 %), servicii de transport public de calitate mai bună (56 %) și facilități ameliorate pentru bicicliști (33 %) constituie modalități eficace de îmbunătățire a mobilității urbane; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit aceluiași raport, cetățenii europeni consideră că reducerea prețului biletelor pentru transportul public (59 %), servicii de transport public de calitate mai bună (56 %) și facilități ameliorate pentru bicicliști (33 %) constituie modalități eficace de îmbunătățire a mobilității urbane;

| G. | întrucât aproximativ 50 % dintre deplasările în zone urbane sunt mai scurte de 5 km și, în multe orașe, aceste deplasări s-ar putea realiza pe jos, cu bicicleta sau cu transportul public/în comun sau folosind orice alt mijloc de transport disponibil, cum ar fi cel pus la dispoziție de serviciile de utilizare în comun a autovehiculelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât aproximativ 50 % dintre deplasările în zone urbane sunt mai scurte de 5 km și, în multe orașe, aceste deplasări s-ar putea realiza pe jos, cu bicicleta sau cu transportul public/în comun sau folosind orice alt mijloc de transport disponibil, cum ar fi cel pus la dispoziție de serviciile de utilizare în comun a autovehiculelor;

| H. | întrucât folosirea pe scară largă a motorinei în transport, în special pentru vehiculele din generațiile mai vechi și pentru cele care nu sunt dotate cu filtre de particule reprezintă una dintre principalele cauze ale concentrării mari de particule în orașele UE și, prin urmare, în cadrul transportului urban ar trebui promovată folosirea carburanților alternativi, precum și o schimbare a obiceiurilor legate de folosirea acestor moduri de transport, fără a periclita totuși mobilitatea urbană; |
| --- | --- |

H.

întrucât folosirea pe scară largă a motorinei în transport, în special pentru vehiculele din generațiile mai vechi și pentru cele care nu sunt dotate cu filtre de particule reprezintă una dintre principalele cauze ale concentrării mari de particule în orașele UE și, prin urmare, în cadrul transportului urban ar trebui promovată folosirea carburanților alternativi, precum și o schimbare a obiceiurilor legate de folosirea acestor moduri de transport, fără a periclita totuși mobilitatea urbană;

| I. | întrucât, conform Agenției Europene de Mediu, peste 125 de milioane de cetățeni europeni au fost expuși în 2011 unor niveluri de poluare sonoră peste limita de siguranță de 55 dB, cauza principală fiind traficul rutier; |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform Agenției Europene de Mediu, peste 125 de milioane de cetățeni europeni au fost expuși în 2011 unor niveluri de poluare sonoră peste limita de siguranță de 55 dB, cauza principală fiind traficul rutier;

| J. | întrucât serviciile de transport de înaltă calitate au o importanță fundamentală pentru locuitorii zonelor urbane în vederea satisfacerii nevoilor de mobilitate ale acestora, legate de viața profesională și activitățile de formare, turistice și recreative; întrucât transportul urban sustenabil poate contribui la reducerea consumului de energie, a poluării atmosferice și a poluării fonice, a numărului de accidente, a congestionării traficului, a gradului de utilizare a terenurilor și a impermeabilizării solului; |
| --- | --- |

J.

întrucât serviciile de transport de înaltă calitate au o importanță fundamentală pentru locuitorii zonelor urbane în vederea satisfacerii nevoilor de mobilitate ale acestora, legate de viața profesională și activitățile de formare, turistice și recreative; întrucât transportul urban sustenabil poate contribui la reducerea consumului de energie, a poluării atmosferice și a poluării fonice, a numărului de accidente, a congestionării traficului, a gradului de utilizare a terenurilor și a impermeabilizării solului;

| K. | întrucât adoptarea de măsuri specifice pentru a sprijini mobilitatea urbană durabilă este posibilă și necesară pentru a atinge obiectivele UE și a asigura respectarea legislației în domeniile transportului și mediului; |
| --- | --- |

K.

întrucât adoptarea de măsuri specifice pentru a sprijini mobilitatea urbană durabilă este posibilă și necesară pentru a atinge obiectivele UE și a asigura respectarea legislației în domeniile transportului și mediului;

| L. | întrucât UE ar trebui să acționeze, cu respectarea principiului subsidiarității, pentru a sprijini acțiunile locale întreprinse cu scopul de a dezvolta o abordare integrată, pe termen lung, pentru mobilitatea urbană, care va reduce poluarea, congestia, zgomotul și accidentele rutiere, va include măsuri adecvate de sprijin pentru orașe și va asigura o mai bună informare, coordonare și cooperare între statele membre ale UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE ar trebui să acționeze, cu respectarea principiului subsidiarității, pentru a sprijini acțiunile locale întreprinse cu scopul de a dezvolta o abordare integrată, pe termen lung, pentru mobilitatea urbană, care va reduce poluarea, congestia, zgomotul și accidentele rutiere, va include măsuri adecvate de sprijin pentru orașe și va asigura o mai bună informare, coordonare și cooperare între statele membre ale UE;

| M. | întrucât este important să se sublinieze rolul important pe care îl joacă transportul public pentru economiile urbane, inclusiv pentru regiunile dezavantajate, precum și să se recunoască avantajele create de acesta pe plan social, printre care se numără, de exemplu, contribuția sa la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și la asigurarea accesului tuturor cetățenilor la locuri de muncă; |
| --- | --- |

M.

întrucât este important să se sublinieze rolul important pe care îl joacă transportul public pentru economiile urbane, inclusiv pentru regiunile dezavantajate, precum și să se recunoască avantajele create de acesta pe plan social, printre care se numără, de exemplu, contribuția sa la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și la asigurarea accesului tuturor cetățenilor la locuri de muncă;

| N. | întrucât un sistem de transport public în comun de bună calitate și ușor de folosit este factorul optim de descurajare a utilizării transportului privat și unul dintre cele mai bune mijloace de reducere a ambuteiajelor; |
| --- | --- |

N.

întrucât un sistem de transport public în comun de bună calitate și ușor de folosit este factorul optim de descurajare a utilizării transportului privat și unul dintre cele mai bune mijloace de reducere a ambuteiajelor;

| O. | întrucât 73 % dintre cetățenii europeni consideră că siguranța rutieră este o problemă importantă în orașe și întrucât mai mult de 30 % din decesele și vătămările grave cauzate de accidente rutiere survin în zonele urbane și implică adesea utilizatori vulnerabili ai drumurilor și pietoni; |
| --- | --- |

O.

întrucât 73 % dintre cetățenii europeni consideră că siguranța rutieră este o problemă importantă în orașe și întrucât mai mult de 30 % din decesele și vătămările grave cauzate de accidente rutiere survin în zonele urbane și implică adesea utilizatori vulnerabili ai drumurilor și pietoni;

| P. | întrucât 38 % din totalitatea deceselor cauzate de accidente rutiere survin în zonele urbane, iar 55 % dintre acestea pe drumurile interurbane și întrucât victimele sunt cel mai adesea cicliști sau alți utilizatori vulnerabili ai drumurilor, în condițiile în care accidentele sunt legate de factori precum concentrarea mare de vehicule și viteza; |
| --- | --- |

P.

întrucât 38 % din totalitatea deceselor cauzate de accidente rutiere survin în zonele urbane, iar 55 % dintre acestea pe drumurile interurbane și întrucât victimele sunt cel mai adesea cicliști sau alți utilizatori vulnerabili ai drumurilor, în condițiile în care accidentele sunt legate de factori precum concentrarea mare de vehicule și viteza;

| Q. | întrucât transportul urban sustenabil constituie unul dintre aspectele unor politici de amenajare a teritoriului mai cuprinzătoare și întrucât zonele urbane verzi pot compensa într-o anumită măsură efectele poluării generate de traficul rutier; |
| --- | --- |

Q.

întrucât transportul urban sustenabil constituie unul dintre aspectele unor politici de amenajare a teritoriului mai cuprinzătoare și întrucât zonele urbane verzi pot compensa într-o anumită măsură efectele poluării generate de traficul rutier;

| R. | întrucât utilizarea mijloacelor de propulsie și de transport alternative presupune depunerea unor eforturi în vederea dezvoltării infrastructurii necesare, precum și în vederea schimbării comportamentului oamenilor în ceea ce privește mobilitatea; |
| --- | --- |

R.

întrucât utilizarea mijloacelor de propulsie și de transport alternative presupune depunerea unor eforturi în vederea dezvoltării infrastructurii necesare, precum și în vederea schimbării comportamentului oamenilor în ceea ce privește mobilitatea;

| S. | întrucât orașele și alte zone urbane mari, ca importante centre de activitate economică și inovare, au fost recunoscute pe bună dreptate drept noduri esențiale în noua strategie TEN-T și sunt principala verigă a lanțului de transport de călători și de marfă; |
| --- | --- |

S.

întrucât orașele și alte zone urbane mari, ca importante centre de activitate economică și inovare, au fost recunoscute pe bună dreptate drept noduri esențiale în noua strategie TEN-T și sunt principala verigă a lanțului de transport de călători și de marfă;

| T. | întrucât rețelele multimodale și integrarea diferitelor moduri și servicii de transport în zonele urbane și în jurul acestora pot fi benefice pentru îmbunătățirea eficienței transportului de marfă și de călători, contribuind astfel la reducerea emisiilor de carbon și a altor emisii nocive; |
| --- | --- |

T.

întrucât rețelele multimodale și integrarea diferitelor moduri și servicii de transport în zonele urbane și în jurul acestora pot fi benefice pentru îmbunătățirea eficienței transportului de marfă și de călători, contribuind astfel la reducerea emisiilor de carbon și a altor emisii nocive;

| U. | întrucât șefii de stat și de guvern, reuniți cu ocazia Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă Rio+20 din 2012, s-au angajat să sprijine dezvoltarea rețelelor de transport durabile (12); |
| --- | --- |

U.

întrucât șefii de stat și de guvern, reuniți cu ocazia Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă Rio+20 din 2012, s-au angajat să sprijine dezvoltarea rețelelor de transport durabile (12);

| V. | întrucât nu există o soluție universală pentru toate zonele urbane, iar orașele din întreaga Uniune Europeană se confruntă cu situații și nevoi specifice, legate în special de condițiile geografice și climatice, de structura demografică, de tradițiile culturale și de alți factori; |
| --- | --- |

V.

întrucât nu există o soluție universală pentru toate zonele urbane, iar orașele din întreaga Uniune Europeană se confruntă cu situații și nevoi specifice, legate în special de condițiile geografice și climatice, de structura demografică, de tradițiile culturale și de alți factori;

| W. | întrucât mobilitatea urbană și gestionarea transportului urban sunt de competența autorităților locale și regionale, care elaborează și pun în aplicare aceste politici publice în zona lor, în concordanță cu cadrul național în vigoare și cu agenda urbană a UE; |
| --- | --- |

W.

întrucât mobilitatea urbană și gestionarea transportului urban sunt de competența autorităților locale și regionale, care elaborează și pun în aplicare aceste politici publice în zona lor, în concordanță cu cadrul național în vigoare și cu agenda urbană a UE;

| X. | întrucât Parlamentul este preocupat de abordarea Comisiei, care preconizează elaborarea de formule de transport la nivel european, deoarece acestea vor trebui, ulterior, să fie adaptate la circumstanțele existente în statele membre; întrucât, în loc de a adopta o astfel abordare descendentă și fără a trece cu vederea nevoia de norme și standarde comune, ar fi de preferat o abordare ascendentă, implicând în paralel experimentele la fața locului și încurajând astfel inovarea; întrucât, prin urmare, susține ferm instituirea unor platforme pentru schimburi de experiență între părțile interesate de la nivel local, în vederea difuzării pe scară mai largă a poveștilor de succes, |
| --- | --- |

X.

întrucât Parlamentul este preocupat de abordarea Comisiei, care preconizează elaborarea de formule de transport la nivel european, deoarece acestea vor trebui, ulterior, să fie adaptate la circumstanțele existente în statele membre; întrucât, în loc de a adopta o astfel abordare descendentă și fără a trece cu vederea nevoia de norme și standarde comune, ar fi de preferat o abordare ascendentă, implicând în paralel experimentele la fața locului și încurajând astfel inovarea; întrucât, prin urmare, susține ferm instituirea unor platforme pentru schimburi de experiență între părțile interesate de la nivel local, în vederea difuzării pe scară mai largă a poveștilor de succes,

| 1. | subliniază faptul că munca realizată până acum la nivel european și în multe orașe a fost pozitivă și ar trebui continuată și, prin urmare, salută Comunicarea Comisiei menționată anterior privind mobilitatea urbană; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că munca realizată până acum la nivel european și în multe orașe a fost pozitivă și ar trebui continuată și, prin urmare, salută Comunicarea Comisiei menționată anterior privind mobilitatea urbană;

Măsuri având drept scop restituirea spațiului și a infrastructurilor către toți cetățenii și îmbunătățirea accesibilității

| 2. | subliniază faptul că planificarea utilizării terenurilor este cea mai importantă fază pentru crearea de rețele viabile și sigure de transport, care să fie durabile și să aibă un impact real asupra volumelor de trafic și a distribuției traficului; subliniază că siguranța trebuie să fie considerată întotdeauna un element cheie al tuturor planurilor de transport urban durabil; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că planificarea utilizării terenurilor este cea mai importantă fază pentru crearea de rețele viabile și sigure de transport, care să fie durabile și să aibă un impact real asupra volumelor de trafic și a distribuției traficului; subliniază că siguranța trebuie să fie considerată întotdeauna un element cheie al tuturor planurilor de transport urban durabil;

| 3. | își exprimă convingerea că informarea și consultarea cetățenilor UE, a comercianților cu amănuntul, a operatorilor de transport de marfă și a altor părți interesate implicate în mobilitatea urbană sunt esențiale pentru a spori transparența procesului de planificare, dezvoltare și a procesului decizional; subliniază faptul că aceste informații ar trebui să fie publice și ușor accesibile; subliniază faptul că este recomandabil să se promoveze cooperarea între actorii relevanți și orașe la nivelul UE, cu scopul de a asigura o informare reciprocă privind soluțiile de mobilitate durabilă; |
| --- | --- |

3.

își exprimă convingerea că informarea și consultarea cetățenilor UE, a comercianților cu amănuntul, a operatorilor de transport de marfă și a altor părți interesate implicate în mobilitatea urbană sunt esențiale pentru a spori transparența procesului de planificare, dezvoltare și a procesului decizional; subliniază faptul că aceste informații ar trebui să fie publice și ușor accesibile; subliniază faptul că este recomandabil să se promoveze cooperarea între actorii relevanți și orașe la nivelul UE, cu scopul de a asigura o informare reciprocă privind soluțiile de mobilitate durabilă;

| 4. | își exprimă convingerea că planurile de mobilitate urbană durabilă (PMUD) pe termen lung sprijinite de tehnologiile TIC reprezintă instrumente importante cu ajutorul cărora pot fi puse la dispoziția tuturor cetățenilor soluții de mobilitate adecvate și sigure; invită autoritățile competente să țină seama, în cadrul PMUD, de nevoile speciale în ceea ce privește comunicarea ale persoanelor cu mobilitate redusă (PMR); subliniază că o infrastructură fără bariere este esențială pentru a asigura mobilitatea PMR; subliniază faptul că este necesar ca PMUD să includă strategii specifice privind siguranța rutieră și să prevadă dezvoltarea unei infrastructuri sigure, cu spații adecvate pentru utilizatorii rutieri cei mai vulnerabili; |
| --- | --- |

4.

își exprimă convingerea că planurile de mobilitate urbană durabilă (PMUD) pe termen lung sprijinite de tehnologiile TIC reprezintă instrumente importante cu ajutorul cărora pot fi puse la dispoziția tuturor cetățenilor soluții de mobilitate adecvate și sigure; invită autoritățile competente să țină seama, în cadrul PMUD, de nevoile speciale în ceea ce privește comunicarea ale persoanelor cu mobilitate redusă (PMR); subliniază că o infrastructură fără bariere este esențială pentru a asigura mobilitatea PMR; subliniază faptul că este necesar ca PMUD să includă strategii specifice privind siguranța rutieră și să prevadă dezvoltarea unei infrastructuri sigure, cu spații adecvate pentru utilizatorii rutieri cei mai vulnerabili;

| 5. | subliniază importanța PMUD pentru realizarea obiectivelor UE în materie de emisii de CO2, zgomot, poluare a aerului și reducere a numărului de accidente; consideră că, în cadrul procesului de finanțare a proiectelor UE în domeniul transportului urban, un element important care ar trebui avut în vedere este elaborarea PMUD și că, în acest context, finanțarea și sprijinul informațional puse la dispoziție de UE ar putea oferi stimulente pentru dezvoltarea și implementarea acestor planuri; invită Comisia să ofere autorităților competente consilierea și asistența tehnică necesare în vederea elaborării PMUD, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța PMUD pentru realizarea obiectivelor UE în materie de emisii de CO2, zgomot, poluare a aerului și reducere a numărului de accidente; consideră că, în cadrul procesului de finanțare a proiectelor UE în domeniul transportului urban, un element important care ar trebui avut în vedere este elaborarea PMUD și că, în acest context, finanțarea și sprijinul informațional puse la dispoziție de UE ar putea oferi stimulente pentru dezvoltarea și implementarea acestor planuri; invită Comisia să ofere autorităților competente consilierea și asistența tehnică necesare în vederea elaborării PMUD, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității;

| 6. | încurajează autoritățile din statele membre să elaboreze planuri de mobilitate urbană durabilă care să acorde prioritate modurilor de transport cu un nivel scăzut de emisii, inclusiv mobilității electrice și vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, care presupun utilizarea de sisteme de transport inteligente; sprijină ideea creării unor zone de trafic și a unor platforme intermodale în cadrul cărora să se acorde prioritate transportului public; |
| --- | --- |

6.

încurajează autoritățile din statele membre să elaboreze planuri de mobilitate urbană durabilă care să acorde prioritate modurilor de transport cu un nivel scăzut de emisii, inclusiv mobilității electrice și vehiculelor alimentate cu combustibili alternativi, care presupun utilizarea de sisteme de transport inteligente; sprijină ideea creării unor zone de trafic și a unor platforme intermodale în cadrul cărora să se acorde prioritate transportului public;

| 7. | încurajează statele membre și orașele europene să elaboreze o politică privind parcarea (oferta de spații de parcare, utilizarea unor sisteme inteligente de parcare, precum și un sistem adecvat de tarifare) care să poată fi încadrată într-o politică urbană integrată și, în același timp, să depună mai multe eforturi pentru dezvoltarea unor noduri intermodale funcționale, care să ofere diferite servicii de transport și să permită combinarea facilă a soluțiilor de transport, precum transportul colectiv, transportul în comun, deplasările cu bicicleta și serviciile de închiriere; solicită să se asigure o mai bună conectivitate a locurilor de parcare de la periferii cu serviciile de transport în comun sau pe calea ferată, de pildă prin intermediul așa-numitelor opțiuni „park and ride”; subliniază necesitatea de a elimina deficiențele din dispozițiile care vizează cetățenii cu dizabilități; |
| --- | --- |

7.

încurajează statele membre și orașele europene să elaboreze o politică privind parcarea (oferta de spații de parcare, utilizarea unor sisteme inteligente de parcare, precum și un sistem adecvat de tarifare) care să poată fi încadrată într-o politică urbană integrată și, în același timp, să depună mai multe eforturi pentru dezvoltarea unor noduri intermodale funcționale, care să ofere diferite servicii de transport și să permită combinarea facilă a soluțiilor de transport, precum transportul colectiv, transportul în comun, deplasările cu bicicleta și serviciile de închiriere; solicită să se asigure o mai bună conectivitate a locurilor de parcare de la periferii cu serviciile de transport în comun sau pe calea ferată, de pildă prin intermediul așa-numitelor opțiuni „park and ride”; subliniază necesitatea de a elimina deficiențele din dispozițiile care vizează cetățenii cu dizabilități;

| 8. | subliniază că, având în vedere necesitatea de a reduce impactul negativ asupra mediului generat de dependența de petrol a sistemului de transport din UE (care utilizează în mod preponderent petrolul și produsele derivate din acesta), fondurile ESI ar trebui utilizate în mod sistematic pentru dezvoltarea și implementarea unor PMUD cuprinzătoare și integrate, pentru o consolidare complementară și reciprocă a măsurilor de mobilitate urbană în contextul planificării spațiale mai largi, fără a genera necesități de transport adiționale pentru utilizări excesive ale autovehiculelor și prin consolidarea unui sistem de transport integrat, bazat pe cooperare între tipurile individuale de transport; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, având în vedere necesitatea de a reduce impactul negativ asupra mediului generat de dependența de petrol a sistemului de transport din UE (care utilizează în mod preponderent petrolul și produsele derivate din acesta), fondurile ESI ar trebui utilizate în mod sistematic pentru dezvoltarea și implementarea unor PMUD cuprinzătoare și integrate, pentru o consolidare complementară și reciprocă a măsurilor de mobilitate urbană în contextul planificării spațiale mai largi, fără a genera necesități de transport adiționale pentru utilizări excesive ale autovehiculelor și prin consolidarea unui sistem de transport integrat, bazat pe cooperare între tipurile individuale de transport;

| 9. | este ferm convins că Platforma dedicată planurilor de mobilitate urbană durabilă a Comisiei ar trebui să sprijine în mod ferm orașele și regiunile în elaborarea și punerea în aplicare a PMUD; subliniază că este important ca toate orașele, indiferent de dimensiunea lor, să fie luate în considerare pentru investiții în mobilitatea urbană, orașele și regiunile europene având un rol fundamental în stimularea și promovarea mobilității urbane durabile; solicită implicarea reprezentanților autorităților locale și regionale de diferite dimensiuni, precum și a reprezentanților diverselor părți interesate (de exemplu, asociații ale bicicliștilor) în Platforma europeană și în Grupul de experți ai statelor membre în materie de transport și mobilitate urbană; |
| --- | --- |

9.

este ferm convins că Platforma dedicată planurilor de mobilitate urbană durabilă a Comisiei ar trebui să sprijine în mod ferm orașele și regiunile în elaborarea și punerea în aplicare a PMUD; subliniază că este important ca toate orașele, indiferent de dimensiunea lor, să fie luate în considerare pentru investiții în mobilitatea urbană, orașele și regiunile europene având un rol fundamental în stimularea și promovarea mobilității urbane durabile; solicită implicarea reprezentanților autorităților locale și regionale de diferite dimensiuni, precum și a reprezentanților diverselor părți interesate (de exemplu, asociații ale bicicliștilor) în Platforma europeană și în Grupul de experți ai statelor membre în materie de transport și mobilitate urbană;

| 10. | subliniază că ar trebui să se asigure faptul că PMUD sunt coerente cu agenda și obiectivele actuale ale UE, în special cu cele referitoare la transferul modal de la transportul rutier la cel feroviar, prevăzut în Cartea albă din 2011; |
| --- | --- |

10.

subliniază că ar trebui să se asigure faptul că PMUD sunt coerente cu agenda și obiectivele actuale ale UE, în special cu cele referitoare la transferul modal de la transportul rutier la cel feroviar, prevăzut în Cartea albă din 2011;

| 11. | îndeamnă Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să evalueze și să auditeze planurile de mobilitate urbană în conformitate cu obiectivele și țintele Strategiei de transport 2050; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să evalueze și să auditeze planurile de mobilitate urbană în conformitate cu obiectivele și țintele Strategiei de transport 2050;

Îmbunătățirea mediului, a calității vieții și a sănătății

| 12. | subliniază în special numeroasele efecte nocive al modelului de transport actual asupra elementelor fundamentale ale mediului natural, inclusiv asupra aerului, apei, solului și asupra diverselor ecosisteme; |
| --- | --- |

12.

subliniază în special numeroasele efecte nocive al modelului de transport actual asupra elementelor fundamentale ale mediului natural, inclusiv asupra aerului, apei, solului și asupra diverselor ecosisteme;

| 13. | are convingerea că poluarea atmosferică are o dimensiune locală, regională, națională și transfrontalieră și că impune adoptarea de măsuri la toate nivelurile de guvernanță; solicită, prin urmare, consolidarea abordării care are la bază guvernanța pe mai multe niveluri, în cadrul căreia toți actorii își asumă responsabilitatea pentru măsurile care pot fi luate și ar trebui luate la nivelul respectiv; |
| --- | --- |

13.

are convingerea că poluarea atmosferică are o dimensiune locală, regională, națională și transfrontalieră și că impune adoptarea de măsuri la toate nivelurile de guvernanță; solicită, prin urmare, consolidarea abordării care are la bază guvernanța pe mai multe niveluri, în cadrul căreia toți actorii își asumă responsabilitatea pentru măsurile care pot fi luate și ar trebui luate la nivelul respectiv;

| 14. | invită orașele să evalueze atent nevoile cetățenilor și ale întreprinderilor, precum și caracteristicile specifice ale fiecărui mod de transport, pentru a asigura o mobilitate urbană durabilă și să adopte măsurile necesare pentru a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor care locuiesc în orașe, prin măsuri precum promovarea unei schimbări modale către moduri de transport durabile, cum ar fi mersul pe jos și cu bicicleta, sau prin promovarea unei politici integrate bazate pe intermodalitate și/sau co-modalitate; |
| --- | --- |

14.

invită orașele să evalueze atent nevoile cetățenilor și ale întreprinderilor, precum și caracteristicile specifice ale fiecărui mod de transport, pentru a asigura o mobilitate urbană durabilă și să adopte măsurile necesare pentru a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor care locuiesc în orașe, prin măsuri precum promovarea unei schimbări modale către moduri de transport durabile, cum ar fi mersul pe jos și cu bicicleta, sau prin promovarea unei politici integrate bazate pe intermodalitate și/sau co-modalitate;

| 15. | invită autoritățile locale să țină seama de bunăstarea cetățenilor atunci când elaborează planuri de mobilitate urbană durabilă: în special, invită autoritățile competente să ia măsuri de reducere a zgomotului provocat de trafic în orașe; |
| --- | --- |

15.

invită autoritățile locale să țină seama de bunăstarea cetățenilor atunci când elaborează planuri de mobilitate urbană durabilă: în special, invită autoritățile competente să ia măsuri de reducere a zgomotului provocat de trafic în orașe;

| 16. | încurajează autoritățile competente să ia măsuri preventive, în conformitate cu principiile precauției și proporționalității, pentru a îmbunătăți calitatea aerului în orașe și a garanta faptul că nivelurile concentrației de poluanți nu depășesc nivelurile stabilite în orientările Organizației Mondiale a Sănătății; în acest scop, sprijină instituirea la nivel local de zone cu nivel redus de emisii; subliniază faptul că ține de responsabilitatea autorităților competente să ofere cetățenilor lor soluții de mobilitate sigure și sănătoase; consideră că aceste soluții ar putea să se bazeze pe sisteme de transport public inteligente, fiabile, accesibile și la prețuri abordabile; încurajează statele membre, precum și autoritățile locale, ca, în cazul în care există riscul depășirii valorilor prevăzute în orientările OMS menționate mai sus, să adopte măsuri pentru îmbunătățirea accesului la transportul public, spre exemplu prin alternarea traficului; |
| --- | --- |

16.

încurajează autoritățile competente să ia măsuri preventive, în conformitate cu principiile precauției și proporționalității, pentru a îmbunătăți calitatea aerului în orașe și a garanta faptul că nivelurile concentrației de poluanți nu depășesc nivelurile stabilite în orientările Organizației Mondiale a Sănătății; în acest scop, sprijină instituirea la nivel local de zone cu nivel redus de emisii; subliniază faptul că ține de responsabilitatea autorităților competente să ofere cetățenilor lor soluții de mobilitate sigure și sănătoase; consideră că aceste soluții ar putea să se bazeze pe sisteme de transport public inteligente, fiabile, accesibile și la prețuri abordabile; încurajează statele membre, precum și autoritățile locale, ca, în cazul în care există riscul depășirii valorilor prevăzute în orientările OMS menționate mai sus, să adopte măsuri pentru îmbunătățirea accesului la transportul public, spre exemplu prin alternarea traficului;

| 17. | subliniază că este necesar să se adopte o abordare globală în ceea ce privește problema poluării atmosferice din orașele europene; invită, prin urmare, Comisia să instituie măsuri eficace pentru a permite statelor membre să respecte dispozițiile Directivei privind calitatea aerului (2008/50/CE), în special prin stabilirea unor plafoane de emisii eficace și ambițioase pentru 2025 și 2030, pe baza Directivei privind plafoanele naționale de emisii (NEC), prin asigurarea unei mai bune coordonări a măsurilor adoptate în temeiul Directivei NEC și al Directivei privind calitatea aerului înconjurător, precum și prin demararea unei revizuiri oportune a Regulamentului (CE) nr. 443/2009 privind emisiile de CO2 și autoturismele, în urma căreia să se stabilească standarde ambițioase de performanță privind emisiile pentru autoturisme pentru 2025 și 2030, și prin stabilirea unui calendar ambițios pentru punerea în aplicare a testelor de emisii în condiții de rulare reale pentru autovehiculele personale; |
| --- | --- |

17.

subliniază că este necesar să se adopte o abordare globală în ceea ce privește problema poluării atmosferice din orașele europene; invită, prin urmare, Comisia să instituie măsuri eficace pentru a permite statelor membre să respecte dispozițiile Directivei privind calitatea aerului (2008/50/CE), în special prin stabilirea unor plafoane de emisii eficace și ambițioase pentru 2025 și 2030, pe baza Directivei privind plafoanele naționale de emisii (NEC), prin asigurarea unei mai bune coordonări a măsurilor adoptate în temeiul Directivei NEC și al Directivei privind calitatea aerului înconjurător, precum și prin demararea unei revizuiri oportune a Regulamentului (CE) nr. 443/2009 privind emisiile de CO2 și autoturismele, în urma căreia să se stabilească standarde ambițioase de performanță privind emisiile pentru autoturisme pentru 2025 și 2030, și prin stabilirea unui calendar ambițios pentru punerea în aplicare a testelor de emisii în condiții de rulare reale pentru autovehiculele personale;

| 18. | invită Comisia să realizeze evaluări, în cadrul planurilor individuale ale statelor membre, privind amplasarea stațiilor folosite pentru măsurarea și monitorizarea poluării atmosferice în principalele aglomerări urbane cu probleme de calitate a aerului, ținând seama de faptul că amplasarea necorespunzătoare a acestor stații face ca deseori datele să fie inexacte, existând astfel posibilitatea apariției unor riscuri la adresa sănătății publice; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să realizeze evaluări, în cadrul planurilor individuale ale statelor membre, privind amplasarea stațiilor folosite pentru măsurarea și monitorizarea poluării atmosferice în principalele aglomerări urbane cu probleme de calitate a aerului, ținând seama de faptul că amplasarea necorespunzătoare a acestor stații face ca deseori datele să fie inexacte, existând astfel posibilitatea apariției unor riscuri la adresa sănătății publice;

| 19. | ia act de schimbările comportamentale în domeniul deținerii și utilizării vehiculelor, reflectate de practica folosirii în comun a vehiculelor (car-sharing, car-pooling); încurajează Comisia să dezvolte și să susțină sistemele de transport care implică forme de mobilitate publică și colectivă; |
| --- | --- |

19.

ia act de schimbările comportamentale în domeniul deținerii și utilizării vehiculelor, reflectate de practica folosirii în comun a vehiculelor (car-sharing, car-pooling); încurajează Comisia să dezvolte și să susțină sistemele de transport care implică forme de mobilitate publică și colectivă;

| 20. | consideră că Comisia ar trebui să evalueze modul în care societatea ar putea fi afectată de noile forme de mobilitate, bazate pe modelul partajării economice, inclusiv folosirea în comun a vehiculelor (ride-sharing); consideră că, la nivel național, statele membre ar trebui să susțină conceptul unui „oraș partajat” în ceea ce privește mobilitatea și transportul, deoarece ar fi în beneficiul cetățenilor, în special în orașe mici și medii, în care rețeaua de transport în comun este mai redusă și ar permite dezvoltarea unor soluții de mobilitate colaborativă; |
| --- | --- |

20.

consideră că Comisia ar trebui să evalueze modul în care societatea ar putea fi afectată de noile forme de mobilitate, bazate pe modelul partajării economice, inclusiv folosirea în comun a vehiculelor (ride-sharing); consideră că, la nivel național, statele membre ar trebui să susțină conceptul unui „oraș partajat” în ceea ce privește mobilitatea și transportul, deoarece ar fi în beneficiul cetățenilor, în special în orașe mici și medii, în care rețeaua de transport în comun este mai redusă și ar permite dezvoltarea unor soluții de mobilitate colaborativă;

| 21. | subliniază faptul că transportul public foarte dezvoltat, eficient, accesibil și la prețuri abordabile reprezintă un element constitutiv al dezvoltării urbane sustenabile; își exprimă convingerea că serviciile fiabile de transport public joacă un rol important în reducerea congestionării traficului, a poluării aerului și a zgomotului în orașe, invită, așadar, statele membre să promoveze transportul public în vederea sporirii ratei de utilizare a acestuia până în 2030; încurajează totodată autoritățile naționale și locale să promoveze sporirea disponibilității serviciilor digitale în cadrul sistemului de transport public și în stații, pentru a sprijini formele inovatoare de mobilitate urbană și a pune în aplicare soluții de transport inteligente, precum și alte tehnologii de vârf; subliniază faptul că serviciile de utilizare în comun a autovehiculelor (car-sharing, ride-sharing și car-pooling) permit utilizarea mai eficientă a resurselor existente și ajută la reducerea numărului de autovehicule în orașe; recunoaște importanța programelor europene de navigare prin satelit Galileo și EGNOS, precum și a rețelelor mobile de mare viteză; sprijină crearea unui cadru de reglementare care permite utilizarea noilor forme de mobilitate și a noilor modele de partaj care îmbunătățesc utilizarea resurselor existente; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că transportul public foarte dezvoltat, eficient, accesibil și la prețuri abordabile reprezintă un element constitutiv al dezvoltării urbane sustenabile; își exprimă convingerea că serviciile fiabile de transport public joacă un rol important în reducerea congestionării traficului, a poluării aerului și a zgomotului în orașe, invită, așadar, statele membre să promoveze transportul public în vederea sporirii ratei de utilizare a acestuia până în 2030; încurajează totodată autoritățile naționale și locale să promoveze sporirea disponibilității serviciilor digitale în cadrul sistemului de transport public și în stații, pentru a sprijini formele inovatoare de mobilitate urbană și a pune în aplicare soluții de transport inteligente, precum și alte tehnologii de vârf; subliniază faptul că serviciile de utilizare în comun a autovehiculelor (car-sharing, ride-sharing și car-pooling) permit utilizarea mai eficientă a resurselor existente și ajută la reducerea numărului de autovehicule în orașe; recunoaște importanța programelor europene de navigare prin satelit Galileo și EGNOS, precum și a rețelelor mobile de mare viteză; sprijină crearea unui cadru de reglementare care permite utilizarea noilor forme de mobilitate și a noilor modele de partaj care îmbunătățesc utilizarea resurselor existente;

| 22. | subliniază importanța informațiilor publice privind oferta de servicii de transport public urban, ținând seama totodată de necesitățile lingvistice ale turiștilor și de avantajele oferite de o politică în domeniul turismului durabil; încurajează autoritățile locale să asigure punerea la dispoziție a unor informații în timp real pe internet și utilizând un număr suficient de afișaje în orașe; invită autoritățile și operatorii de transport să îmbunătățească gradul de disponibilitate a serviciilor digitale gratuite în cadrul sistemului de transport public și în stații; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța informațiilor publice privind oferta de servicii de transport public urban, ținând seama totodată de necesitățile lingvistice ale turiștilor și de avantajele oferite de o politică în domeniul turismului durabil; încurajează autoritățile locale să asigure punerea la dispoziție a unor informații în timp real pe internet și utilizând un număr suficient de afișaje în orașe; invită autoritățile și operatorii de transport să îmbunătățească gradul de disponibilitate a serviciilor digitale gratuite în cadrul sistemului de transport public și în stații;

| 23. | pune în evidență beneficiile sociale asociate soluțiilor care implică transportul public pe calea ferată în ceea ce privește accesibilitatea zonelor urbane, regenerarea urbană, incluziunea socială și îmbunătățirea imaginii orașelor; |
| --- | --- |

23.

pune în evidență beneficiile sociale asociate soluțiilor care implică transportul public pe calea ferată în ceea ce privește accesibilitatea zonelor urbane, regenerarea urbană, incluziunea socială și îmbunătățirea imaginii orașelor;

| 24. | recunoaște calitatea și diversitatea locurilor de muncă oferite de operatorii de transport public și beneficiile acestora pentru economie; invită Comisia să monitorizeze și să evalueze contribuția transportului public la crearea de locuri de muncă ecologice și la strategii de creștere ecologică la nivel național și european; |
| --- | --- |

24.

recunoaște calitatea și diversitatea locurilor de muncă oferite de operatorii de transport public și beneficiile acestora pentru economie; invită Comisia să monitorizeze și să evalueze contribuția transportului public la crearea de locuri de muncă ecologice și la strategii de creștere ecologică la nivel național și european;

| 25. | invită statele membre să ia măsuri eficace pentru a garanta securitatea în transportul public, respectând în același timp nivelurile locale de autoritate; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre să ia măsuri eficace pentru a garanta securitatea în transportul public, respectând în același timp nivelurile locale de autoritate;

| 26. | reamintește că mobilitatea individuală nemotorizată, cum este deplasarea pe jos și pe bicicletă, oferă cel mai bun potențial de neutralitate în materie de CO2; |
| --- | --- |

26.

reamintește că mobilitatea individuală nemotorizată, cum este deplasarea pe jos și pe bicicletă, oferă cel mai bun potențial de neutralitate în materie de CO2;

| 27. | încurajează statele membre să își revizuiască strategiile pentru a ameliora posibilitățile de utilizare a transportului nemotorizat, cu scopul de a îndeplini obiectivele convergente referitoare la îmbunătățirea mobilității și a calității mediului în zonele urbane; încurajează statele membre să promoveze, atunci când este posibil, transportul cu bicicleta, inclusiv prin stabilirea unor obiective ambițioase pentru 2030 privind ratele de utilizare a bicicletei și prin asigurarea unor condiții mai bune pentru persoanele care se deplasează pe jos sau pe bicicletă; |
| --- | --- |

27.

încurajează statele membre să își revizuiască strategiile pentru a ameliora posibilitățile de utilizare a transportului nemotorizat, cu scopul de a îndeplini obiectivele convergente referitoare la îmbunătățirea mobilității și a calității mediului în zonele urbane; încurajează statele membre să promoveze, atunci când este posibil, transportul cu bicicleta, inclusiv prin stabilirea unor obiective ambițioase pentru 2030 privind ratele de utilizare a bicicletei și prin asigurarea unor condiții mai bune pentru persoanele care se deplasează pe jos sau pe bicicletă;

| 28. | încurajează Comisia și statele membre să sensibilizeze publicul cu privire la modalitățile alternative de transport și la deplasările cu bicicleta, pentru a contribui astfel la un transfer modal către modalitățile durabile de transport și să continue să sprijine campania legată de Săptămâna europeană a mobilității; invită orașele să creeze sisteme de utilizare în comun a bicicletelor care să fie coordonate cu sistemul de transport public; salută inițiativele de la nivel național, regional și local care au drept obiectiv promovarea și organizarea la nivelul Uniunii a unor evenimente de tip „Duminica fără mașini” și „Ziua UE a bicicletei”, cu scopul de a îmbunătăți calitatea aerului în orașe; |
| --- | --- |

28.

încurajează Comisia și statele membre să sensibilizeze publicul cu privire la modalitățile alternative de transport și la deplasările cu bicicleta, pentru a contribui astfel la un transfer modal către modalitățile durabile de transport și să continue să sprijine campania legată de Săptămâna europeană a mobilității; invită orașele să creeze sisteme de utilizare în comun a bicicletelor care să fie coordonate cu sistemul de transport public; salută inițiativele de la nivel național, regional și local care au drept obiectiv promovarea și organizarea la nivelul Uniunii a unor evenimente de tip „Duminica fără mașini” și „Ziua UE a bicicletei”, cu scopul de a îmbunătăți calitatea aerului în orașe;

| 29. | încurajează întreprinderile private, administrațiile și instituțiile UE să îmbunătățească și mai mult serviciile de management al mobilității pentru membrii lor, angajați și vizitatori; invită Comisia și statele membre să promoveze politici menite să încurajeze întreprinderile să reducă deplasările către și dinspre locul de muncă, prin mijloace precum încurajarea muncii la distanță și adoptarea de măsuri pentru a permite angajaților să opteze pentru acest regim de muncă, precum și încurajarea tehnologiilor TIC și a utilizării teleconferințelor; consideră că măsurile de mobilitate, cum sunt cele coordonate de Platforma europeană privind managementul mobilității (EPOMM), au un potențial considerabil pentru rezolvarea congestionării traficului și asigurarea accesibilității pentru toți; |
| --- | --- |

29.

încurajează întreprinderile private, administrațiile și instituțiile UE să îmbunătățească și mai mult serviciile de management al mobilității pentru membrii lor, angajați și vizitatori; invită Comisia și statele membre să promoveze politici menite să încurajeze întreprinderile să reducă deplasările către și dinspre locul de muncă, prin mijloace precum încurajarea muncii la distanță și adoptarea de măsuri pentru a permite angajaților să opteze pentru acest regim de muncă, precum și încurajarea tehnologiilor TIC și a utilizării teleconferințelor; consideră că măsurile de mobilitate, cum sunt cele coordonate de Platforma europeană privind managementul mobilității (EPOMM), au un potențial considerabil pentru rezolvarea congestionării traficului și asigurarea accesibilității pentru toți;

| 30. | încurajează statele membre și autoritățile locale să definească cerințe privind performanța de mediu în cadrul procedurilor de achiziții publice, în special la achiziționarea vehiculelor destinate transportului în comun sau a vehiculelor utilizate de autoritățile publice; |
| --- | --- |

30.

încurajează statele membre și autoritățile locale să definească cerințe privind performanța de mediu în cadrul procedurilor de achiziții publice, în special la achiziționarea vehiculelor destinate transportului în comun sau a vehiculelor utilizate de autoritățile publice;

Economia de energie și protejarea climei

| 31. | consideră că eficiența energetică și folosirea energiei din surse regenerabile, care presupun un nivel redus de emisii de carbon sunt esențiale pentru realizarea mobilității urbane durabile, îmbunătățind în același timp condițiile de mediu, și subliniază că ar trebui respectată neutralitatea tehnologică la adoptarea măsurilor menite să asigure îndeplinirea obiectivelor UE privind emisiile de CO2 și economia de energie; |
| --- | --- |

31.

consideră că eficiența energetică și folosirea energiei din surse regenerabile, care presupun un nivel redus de emisii de carbon sunt esențiale pentru realizarea mobilității urbane durabile, îmbunătățind în același timp condițiile de mediu, și subliniază că ar trebui respectată neutralitatea tehnologică la adoptarea măsurilor menite să asigure îndeplinirea obiectivelor UE privind emisiile de CO2 și economia de energie;

| 32. | încurajează statele membre să sprijine obiectivele enunțate în Cartea albă privind transporturile, care preconizează reducerea la jumătate, până în 2030, a numărului de autoturisme care folosesc combustibili convenționali utilizate în cadrul transportului urban și eliminarea treptată a utilizării lor în orașe până în 2050; invită orașele să promoveze și să sprijine tranziția către modalitățile alternative de transport și către vehiculele mai puțin poluante, ținând seama de amprenta reală de carbon a acestora, cu scopul de a îndeplini obiectivele UE privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 60 % până în 2050; salută stimulentele menite să încurajeze călătorii să combine diferite moduri de transport; |
| --- | --- |

32.

încurajează statele membre să sprijine obiectivele enunțate în Cartea albă privind transporturile, care preconizează reducerea la jumătate, până în 2030, a numărului de autoturisme care folosesc combustibili convenționali utilizate în cadrul transportului urban și eliminarea treptată a utilizării lor în orașe până în 2050; invită orașele să promoveze și să sprijine tranziția către modalitățile alternative de transport și către vehiculele mai puțin poluante, ținând seama de amprenta reală de carbon a acestora, cu scopul de a îndeplini obiectivele UE privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu 60 % până în 2050; salută stimulentele menite să încurajeze călătorii să combine diferite moduri de transport;

| 33. | atrage atenția asupra importanței utilizării vehiculelor electrice și a vehiculelor pe bază de combustibili alternativi [biocombustibili de a doua și de a treia generație, hidrogenul bazat pe surse regenerabile, gaz natural comprimat (GNC) și gaz petrolier lichefiat (GPL)] cu scopul de a reduce emisiile în orașe; reamintește dispozițiile Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și încurajează statele membre, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial relevant, să adopte măsuri pentru a dezvolta rapid infrastructura de acest tip, în paralel cu dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (TEN-T); invită sectorul public și sectorul privat să promoveze instalarea de dispozitive de încărcare în spațiile de parcare colective; |
| --- | --- |

33.

atrage atenția asupra importanței utilizării vehiculelor electrice și a vehiculelor pe bază de combustibili alternativi [biocombustibili de a doua și de a treia generație, hidrogenul bazat pe surse regenerabile, gaz natural comprimat (GNC) și gaz petrolier lichefiat (GPL)] cu scopul de a reduce emisiile în orașe; reamintește dispozițiile Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi și încurajează statele membre, în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale și cu sectorul industrial relevant, să adopte măsuri pentru a dezvolta rapid infrastructura de acest tip, în paralel cu dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (TEN-T); invită sectorul public și sectorul privat să promoveze instalarea de dispozitive de încărcare în spațiile de parcare colective;

| 34. | solicită Comisiei și autorităților naționale și locale să promoveze, atunci când este posibil, navigația pe căile interioare, ca soluție integrată de mobilitate pentru mobilitatea ușoară în orașe; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei și autorităților naționale și locale să promoveze, atunci când este posibil, navigația pe căile interioare, ca soluție integrată de mobilitate pentru mobilitatea ușoară în orașe;

| 35. | subliniază importanța abordării ascendente; își exprimă, prin urmare, sprijinul ferm pentru inițiative precum Convenția primarilor, care reunește peste 6 000 de părți semnatare și vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și salută apelul comisarului Cañete lansat la 13 octombrie 2015 la Bruxelles pentru a stabili o convenție mai ambițioasă; încurajează Comisia să joace un rol pozitiv de catalizator activ al acestor inițiative; |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța abordării ascendente; își exprimă, prin urmare, sprijinul ferm pentru inițiative precum Convenția primarilor, care reunește peste 6 000 de părți semnatare și vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și salută apelul comisarului Cañete lansat la 13 octombrie 2015 la Bruxelles pentru a stabili o convenție mai ambițioasă; încurajează Comisia să joace un rol pozitiv de catalizator activ al acestor inițiative;

| 36. | îndeamnă Comisia și statele membre să plaseze măsuri ambițioase privind „Mobilitatea urbană durabilă” printre prioritățile agendei COP 21 care va avea loc la Paris în decembrie 2015; încurajează Comisia să acorde un sprijin activ inițiativelor din cadrul Agendei de acțiune privind mobilitatea urbană durabilă integrată; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia și statele membre să plaseze măsuri ambițioase privind „Mobilitatea urbană durabilă” printre prioritățile agendei COP 21 care va avea loc la Paris în decembrie 2015; încurajează Comisia să acorde un sprijin activ inițiativelor din cadrul Agendei de acțiune privind mobilitatea urbană durabilă integrată;

Inovația în centrul unei politici de cercetare care vizează abordările de mobilitate inteligentă

| 37. | reamintește că sistemele de transport inteligente (STI) fac posibilă o mobilitate mai sigură, mai eficientă, mai prietenoasă pentru mediu și mai fluidă și invită, așadar, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile privind STI, inclusiv în ceea ce privește inovarea tehnologică și punerea în aplicare în legătură cu aspecte precum furnizarea de informații în timp real privind călătoriile, vehiculele cu grad ridicat de automatizare, infrastructura inteligentă și sistemele inteligente de semnalizare rutieră; reamintește rolul important jucat de STI în ceea ce privește furnizarea de informații fiabile și în timp real cu privire la trafic și călătorii și invită, așadar, Comisia să abordeze mobilitatea urbană în cadrul Agendei digitale; încurajează părțile interesate să coopereze îndeaproape pentru a dezvolta servicii de mobilitate interoperabile și integrate, cum ar fi transportul public multimodal, mobilitatea partajată și facilitățile intermodale integrate de emitere a biletelor; solicită Comisiei să acorde prioritate dezvoltării de aplicații inovatoare și de noi tehnologii, care să permită participanților la trafic să joace un rol mai proactiv în ceea ce privește dezvoltarea și producerea de date în sistemul de transport, pentru a contribui la platforme pentru serviciile de mobilitate, în conformitate cu normele UE și protecția datelor; |
| --- | --- |

37.

reamintește că sistemele de transport inteligente (STI) fac posibilă o mobilitate mai sigură, mai eficientă, mai prietenoasă pentru mediu și mai fluidă și invită, așadar, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile privind STI, inclusiv în ceea ce privește inovarea tehnologică și punerea în aplicare în legătură cu aspecte precum furnizarea de informații în timp real privind călătoriile, vehiculele cu grad ridicat de automatizare, infrastructura inteligentă și sistemele inteligente de semnalizare rutieră; reamintește rolul important jucat de STI în ceea ce privește furnizarea de informații fiabile și în timp real cu privire la trafic și călătorii și invită, așadar, Comisia să abordeze mobilitatea urbană în cadrul Agendei digitale; încurajează părțile interesate să coopereze îndeaproape pentru a dezvolta servicii de mobilitate interoperabile și integrate, cum ar fi transportul public multimodal, mobilitatea partajată și facilitățile intermodale integrate de emitere a biletelor; solicită Comisiei să acorde prioritate dezvoltării de aplicații inovatoare și de noi tehnologii, care să permită participanților la trafic să joace un rol mai proactiv în ceea ce privește dezvoltarea și producerea de date în sistemul de transport, pentru a contribui la platforme pentru serviciile de mobilitate, în conformitate cu normele UE și protecția datelor;

| 38. | încurajează toate părțile să utilizeze pe deplin posibilitățile oferite de mediul digital și de digitalizare și să aplice metode de dereglementare pentru a promova noi modele de afaceri; |
| --- | --- |

38.

încurajează toate părțile să utilizeze pe deplin posibilitățile oferite de mediul digital și de digitalizare și să aplice metode de dereglementare pentru a promova noi modele de afaceri;

| 39. | invită Comisia și statele membre să sprijine programele de cercetare privind noile tehnologii, noile modele de afaceri și noile practici integrate de mobilitate urbană durabilă și logistică urbană; sprijină prioritățile programului Orizont 2020 care fac referire la provocări societale legate de transportul și mobilitatea urbană inteligente, ecologice și integrate, precum și dezvoltarea unor inițiative precum „Mobilitatea-ca-serviciu” (Maas) în întreaga Europă; consideră că Orizont 2020 trebuie să stimuleze cercetarea și inovarea în domeniile calității vieții, locurilor de muncă durabile, demografiei, evoluțiilor în materie de mobilitate activă, mediului și politicilor climatice; consideră că Comisia ar trebui să țină seama de aceste priorități, să asigure o finanțare suficientă din partea UE pentru viitoarele activități de C&D în domeniul transportului feroviar urban și să îmbunătățească performanța soluțiilor de transport durabil; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia și statele membre să sprijine programele de cercetare privind noile tehnologii, noile modele de afaceri și noile practici integrate de mobilitate urbană durabilă și logistică urbană; sprijină prioritățile programului Orizont 2020 care fac referire la provocări societale legate de transportul și mobilitatea urbană inteligente, ecologice și integrate, precum și dezvoltarea unor inițiative precum „Mobilitatea-ca-serviciu” (Maas) în întreaga Europă; consideră că Orizont 2020 trebuie să stimuleze cercetarea și inovarea în domeniile calității vieții, locurilor de muncă durabile, demografiei, evoluțiilor în materie de mobilitate activă, mediului și politicilor climatice; consideră că Comisia ar trebui să țină seama de aceste priorități, să asigure o finanțare suficientă din partea UE pentru viitoarele activități de C&D în domeniul transportului feroviar urban și să îmbunătățească performanța soluțiilor de transport durabil;

O mobilitate urbană mai durabilă, mai sigură și securizată

| 40. | subliniază faptul că stabilirea unor condiții prealabile de siguranță, precum și un sistem avansat de gestionare a traficului și a vitezei permit reducerea drastică a deceselor cauzate de accidentele rutiere și a vătămărilor grave în orașe; relevă faptul că instituirea unei forțe de securitate care să fie mandatată să gestioneze și să controleze traficul și să efectueze în mod sistematic verificări pentru a depista cazurile de încălcare a normelor privind siguranța în trafic, cum ar fi excesul de viteză, condusul sub influența alcoolului, a drogurilor și a medicamentelor și folosirea celularului și a altor dispozitive de comunicare și informare la volan contribuie la reducerea accidentelor rutiere din orașe; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că stabilirea unor condiții prealabile de siguranță, precum și un sistem avansat de gestionare a traficului și a vitezei permit reducerea drastică a deceselor cauzate de accidentele rutiere și a vătămărilor grave în orașe; relevă faptul că instituirea unei forțe de securitate care să fie mandatată să gestioneze și să controleze traficul și să efectueze în mod sistematic verificări pentru a depista cazurile de încălcare a normelor privind siguranța în trafic, cum ar fi excesul de viteză, condusul sub influența alcoolului, a drogurilor și a medicamentelor și folosirea celularului și a altor dispozitive de comunicare și informare la volan contribuie la reducerea accidentelor rutiere din orașe;

| 41. | invită statele membre și autoritățile locale să regândească gestionarea vitezei în trafic până în 2020, ținând seama de condițiile locale, cu scopul de a garanta siguranța, în spații precum zonele rezidențiale și în jurul școlilor și al infrastructurilor sociale și educaționale și să aibă în vedere necesitatea proiectării și dezvoltării în viitor a unei infrastructuri rutiere mai sigure; invită statele membre și autoritățile locale să utilizeze toate soluțiile moderne, inclusiv sisteme inteligente avansate de gestionare a traficului, pentru a garanta siguranța tuturor participanților la trafic, inclusiv a pietonilor; încurajează orașele europene să facă schimb de bune practici în ceea ce privește gestionarea aspectelor legate de siguranță; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre și autoritățile locale să regândească gestionarea vitezei în trafic până în 2020, ținând seama de condițiile locale, cu scopul de a garanta siguranța, în spații precum zonele rezidențiale și în jurul școlilor și al infrastructurilor sociale și educaționale și să aibă în vedere necesitatea proiectării și dezvoltării în viitor a unei infrastructuri rutiere mai sigure; invită statele membre și autoritățile locale să utilizeze toate soluțiile moderne, inclusiv sisteme inteligente avansate de gestionare a traficului, pentru a garanta siguranța tuturor participanților la trafic, inclusiv a pietonilor; încurajează orașele europene să facă schimb de bune practici în ceea ce privește gestionarea aspectelor legate de siguranță;

Inovarea în sectorul transportului durabil de mărfuri

| 42. | consideră că elaborarea unor strategii inovatoare, sustenabile și ecologice în materie de logistică urbană, în colaborare cu actorii publici și privați, este de cea mai mare importanță pentru soluționarea problemelor de congestie și mediu în orașe; consideră că logistica ar trebui să se bazeze pe moduri de transport durabile; solicită să se depună eforturi pentru a optimiza în mai mare măsură lanțul de aprovizionare în zonele urbane, asigurând că acesta se bazează pe noi tipuri de operațiuni, tehnologii și modele de afaceri, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor; subliniază importanța PMUD care integrează strategii de logistică bazate pe co-modalitate și subliniază că, după caz, căile ferate, navigația nepoluantă pe căile interioare și porturile maritime trebuie să fie integrate în strategiile de logistică și în planurile de mobilitate urbană durabilă; invită autoritățile competente să restricționeze, dacă este posibil, traficul cu vehicule grele în zonele centrale ale orașelor; |
| --- | --- |

42.

consideră că elaborarea unor strategii inovatoare, sustenabile și ecologice în materie de logistică urbană, în colaborare cu actorii publici și privați, este de cea mai mare importanță pentru soluționarea problemelor de congestie și mediu în orașe; consideră că logistica ar trebui să se bazeze pe moduri de transport durabile; solicită să se depună eforturi pentru a optimiza în mai mare măsură lanțul de aprovizionare în zonele urbane, asigurând că acesta se bazează pe noi tipuri de operațiuni, tehnologii și modele de afaceri, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor; subliniază importanța PMUD care integrează strategii de logistică bazate pe co-modalitate și subliniază că, după caz, căile ferate, navigația nepoluantă pe căile interioare și porturile maritime trebuie să fie integrate în strategiile de logistică și în planurile de mobilitate urbană durabilă; invită autoritățile competente să restricționeze, dacă este posibil, traficul cu vehicule grele în zonele centrale ale orașelor;

| 43. | relevă faptul că zonele intens populate și alte zone, precum centrele comerciale și centrele de vânzări cu amănuntul sunt puncte focale pentru intensificarea traficului rutier și problemele de congestie și subliniază rolul important al politicilor de planificare urbană eficace și cuprinzătoare în vederea conectării acestor zone la transportul public eficient și la servicii inteligente de livrare la domiciliu; |
| --- | --- |

43.

relevă faptul că zonele intens populate și alte zone, precum centrele comerciale și centrele de vânzări cu amănuntul sunt puncte focale pentru intensificarea traficului rutier și problemele de congestie și subliniază rolul important al politicilor de planificare urbană eficace și cuprinzătoare în vederea conectării acestor zone la transportul public eficient și la servicii inteligente de livrare la domiciliu;

| 44. | invită Comisia să dezvolte politici prin care să încurajeze industria de transport de mărfuri să își modernizeze parcul de vehicule prin achiziționarea de vehicule mai puțin poluante și să încurajeze autoritățile locale să ofere sprijin și/sau stimulente operatorilor pentru a asigura un transport urban de mărfuri mai sustenabil; reamintește că transportul feroviar și alte moduri de transport mai sustenabile, alături de sisteme de schimb modal și de o logistică bine planificate pot juca un rol important prin transportul mărfurilor către periferia zonelor urbane; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să dezvolte politici prin care să încurajeze industria de transport de mărfuri să își modernizeze parcul de vehicule prin achiziționarea de vehicule mai puțin poluante și să încurajeze autoritățile locale să ofere sprijin și/sau stimulente operatorilor pentru a asigura un transport urban de mărfuri mai sustenabil; reamintește că transportul feroviar și alte moduri de transport mai sustenabile, alături de sisteme de schimb modal și de o logistică bine planificate pot juca un rol important prin transportul mărfurilor către periferia zonelor urbane;

Reducerea la minimum a costurilor și realizarea unor investiții de mai bună calitate

| 45. | subliniază că evaluările investițiilor în privința costului și beneficiilor ar trebui orientate către maximizarea beneficiilor societale externe și reducerea la minim a costurilor externe generate, de exemplu, de schimbările climatice, accidente, problemele de sănătate, zgomot, poluarea aerului și utilizarea spațiului; |
| --- | --- |

45.

subliniază că evaluările investițiilor în privința costului și beneficiilor ar trebui orientate către maximizarea beneficiilor societale externe și reducerea la minim a costurilor externe generate, de exemplu, de schimbările climatice, accidente, problemele de sănătate, zgomot, poluarea aerului și utilizarea spațiului;

| 46. | subliniază că mobilitatea urbană ar trebui să fie pe deplin integrată în obiectivele stabilite de UE în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor și să contribuie la realizarea acestor obiective, în special a celor legate de economia circulară; |
| --- | --- |

46.

subliniază că mobilitatea urbană ar trebui să fie pe deplin integrată în obiectivele stabilite de UE în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor și să contribuie la realizarea acestor obiective, în special a celor legate de economia circulară;

| 47. | reamintește că stabilirea prețurilor de folosire a drumurilor și parcărilor urbane în conformitate cu principiile nediscriminării, interoperabilității și poluatorul plătește poate fi inclusă într-o politică integrată privind mobilitatea urbană; |
| --- | --- |

47.

reamintește că stabilirea prețurilor de folosire a drumurilor și parcărilor urbane în conformitate cu principiile nediscriminării, interoperabilității și poluatorul plătește poate fi inclusă într-o politică integrată privind mobilitatea urbană;

| 48. | reamintește principiul „utilizării veniturilor” cu privire la taxele de folosire a drumurilor și solicită, dacă este cazul, ca un procent din veniturile obținute pe baza taxelor de utilizare a infrastructurii rutiere (taxe de folosire a drumurilor și/sau Eurovigneta) să fie dedicat îmbunătățirii serviciilor de mobilitate urbană durabilă; |
| --- | --- |

48.

reamintește principiul „utilizării veniturilor” cu privire la taxele de folosire a drumurilor și solicită, dacă este cazul, ca un procent din veniturile obținute pe baza taxelor de utilizare a infrastructurii rutiere (taxe de folosire a drumurilor și/sau Eurovigneta) să fie dedicat îmbunătățirii serviciilor de mobilitate urbană durabilă;

| 49. | consideră că obiectivul legat de mobilitatea urbană ar trebui să se reflecte în măsurile privind Mecanismul pentru interconectarea Europei/rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T), ori de câte ori este posibil și în conformitate cu legislația privind TEN-T, inclusiv în măsurile de sprijin pentru nodurile urbane și de integrare a planurilor de mobilitate pentru orașe în cadrul planurilor pentru regiunile transfrontaliere, deoarece în acest fel se promovează dezvoltarea economică și socială și o mai mare accesibilitate; consideră că asigurarea unei interconexiuni eficiente între diferitele moduri de transport și între rețelele de transport, inclusiv rețelele periurbane și interregionale ar îmbunătăți mobilitatea cetățenilor; sprijină dezvoltarea unor servicii integrate de emitere a biletelor, care au potențialul de a îmbunătăți gradul de accesibilitate a transportului public; |
| --- | --- |

49.

consideră că obiectivul legat de mobilitatea urbană ar trebui să se reflecte în măsurile privind Mecanismul pentru interconectarea Europei/rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T), ori de câte ori este posibil și în conformitate cu legislația privind TEN-T, inclusiv în măsurile de sprijin pentru nodurile urbane și de integrare a planurilor de mobilitate pentru orașe în cadrul planurilor pentru regiunile transfrontaliere, deoarece în acest fel se promovează dezvoltarea economică și socială și o mai mare accesibilitate; consideră că asigurarea unei interconexiuni eficiente între diferitele moduri de transport și între rețelele de transport, inclusiv rețelele periurbane și interregionale ar îmbunătăți mobilitatea cetățenilor; sprijină dezvoltarea unor servicii integrate de emitere a biletelor, care au potențialul de a îmbunătăți gradul de accesibilitate a transportului public;

| 50. | solicită Comisiei, statelor membre și autorităților locale să utilizeze noile posibilități de finanțare a proiectelor urbane în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în nodurile urbane; reamintește posibilitatea de a obține finanțare din partea MIE, cu o rată suplimentară de cofinanțare, în cazul proiectelor sinergetice din domeniul transporturilor a căror tematică este relevantă pentru sectorul energiei și al telecomunicațiilor, acestea având un potențial enorm pentru proiectele urbane; invită Comisia ca, la revizuirea bugetelor Fondului european de dezvoltare regională și Fondului de coeziune, să aibă în vedere nevoia de a acorda o finanțare adecvată din partea UE pentru proiectele de mobilitate urbană durabilă; solicită autorităților competente să asigure o relație strânsă între politica de mobilitate urbană inteligentă și durabilă și proiectele de mobilitate urbană finanțate din fonduri UE și să elaboreze obiective și indicatori de utilizare clari pentru a evita utilizarea deficitară a proiectelor și subminarea beneficiilor lor economice și sociale; recunoaște necesitatea unor noi forme de finanțare durabilă a transportului public, care să fie în conformitate cu obiectivele referitoare la sustenabilitatea ecologică, digitalizare și accesibilitate, să stimuleze economia zonelor urbane și să creeze noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei, statelor membre și autorităților locale să utilizeze noile posibilități de finanțare a proiectelor urbane în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în nodurile urbane; reamintește posibilitatea de a obține finanțare din partea MIE, cu o rată suplimentară de cofinanțare, în cazul proiectelor sinergetice din domeniul transporturilor a căror tematică este relevantă pentru sectorul energiei și al telecomunicațiilor, acestea având un potențial enorm pentru proiectele urbane; invită Comisia ca, la revizuirea bugetelor Fondului european de dezvoltare regională și Fondului de coeziune, să aibă în vedere nevoia de a acorda o finanțare adecvată din partea UE pentru proiectele de mobilitate urbană durabilă; solicită autorităților competente să asigure o relație strânsă între politica de mobilitate urbană inteligentă și durabilă și proiectele de mobilitate urbană finanțate din fonduri UE și să elaboreze obiective și indicatori de utilizare clari pentru a evita utilizarea deficitară a proiectelor și subminarea beneficiilor lor economice și sociale; recunoaște necesitatea unor noi forme de finanțare durabilă a transportului public, care să fie în conformitate cu obiectivele referitoare la sustenabilitatea ecologică, digitalizare și accesibilitate, să stimuleze economia zonelor urbane și să creeze noi locuri de muncă;

| 51. | salută recent adoptatul Fond european pentru investiții strategice (FEIS) și atenția specială care a fost acordată în acest instrument priorităților orizontale și proiectelor urbane inteligente și durabile; invită Comisia și statele membre să sprijine proiectele de mobilitate urbană durabilă, să asigure sinergiile necesare între diferitele surse și programe de finanțare și să stabilească legături între mobilitatea urbană, noua agendă digitală și uniunea energetică; |
| --- | --- |

51.

salută recent adoptatul Fond european pentru investiții strategice (FEIS) și atenția specială care a fost acordată în acest instrument priorităților orizontale și proiectelor urbane inteligente și durabile; invită Comisia și statele membre să sprijine proiectele de mobilitate urbană durabilă, să asigure sinergiile necesare între diferitele surse și programe de finanțare și să stabilească legături între mobilitatea urbană, noua agendă digitală și uniunea energetică;

| 52. | subliniază importanța consolidării capacităților în cadrul autorităților locale și în zonele periurbane pentru elaborarea și implementarea strategiilor de dezvoltare integrată pentru a facilita cooperarea între diferitele teritorii, și pentru a promova, așadar, interdependența și complementaritatea; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța consolidării capacităților în cadrul autorităților locale și în zonele periurbane pentru elaborarea și implementarea strategiilor de dezvoltare integrată pentru a facilita cooperarea între diferitele teritorii, și pentru a promova, așadar, interdependența și complementaritatea;

| 53. | consideră că investițiile în transportul public durabil nu reprezintă doar un răspuns la problemele de mobilitate urbană, ci includ și „elemente de reînnoire urbană”, care au un impact asupra sistemului economic general al orașului și facilitează crearea de spații verzi în orașe, precum și accesul la centre de activități mixte (comercial, rezidențial, timp liber, cultură, educație); subliniază că o coordonare adecvată a mobilității cu planificarea urbană este esențială pentru maximizarea impactului investițiilor; |
| --- | --- |

53.

consideră că investițiile în transportul public durabil nu reprezintă doar un răspuns la problemele de mobilitate urbană, ci includ și „elemente de reînnoire urbană”, care au un impact asupra sistemului economic general al orașului și facilitează crearea de spații verzi în orașe, precum și accesul la centre de activități mixte (comercial, rezidențial, timp liber, cultură, educație); subliniază că o coordonare adecvată a mobilității cu planificarea urbană este esențială pentru maximizarea impactului investițiilor;

| 54. | solicită ca inițiativele care promovează ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, precum și alte fonduri ESI să fie folosite pentru promovarea ocupării forței de muncă în domenii care stimulează dezvoltarea mobilității urbane durabile; subliniază că punerea în aplicare a proiectelor de mobilitate urbană are un impact pozitiv asupra tuturor regiunilor și populației acestora, prin promovarea ocupării locurilor de muncă deja existente și a celor inovatoare din domenii relevante, inclusiv în meseriile cu deficit de forță de muncă; |
| --- | --- |

54.

solicită ca inițiativele care promovează ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, precum și alte fonduri ESI să fie folosite pentru promovarea ocupării forței de muncă în domenii care stimulează dezvoltarea mobilității urbane durabile; subliniază că punerea în aplicare a proiectelor de mobilitate urbană are un impact pozitiv asupra tuturor regiunilor și populației acestora, prin promovarea ocupării locurilor de muncă deja existente și a celor inovatoare din domenii relevante, inclusiv în meseriile cu deficit de forță de muncă;

| 55. | îndeamnă Comisia să elaboreze rezumate ușor accesibile ale programelor de mobilitate urbană cofinanțate de UE; solicită totodată să se furnizeze, într-un format ușor accesibil, informații privind modul în care se pot obține cofinanțări ale UE pentru proiecte de transport urban; solicită Comisiei ca, în gestionarea proiectelor de mobilitate urbană finanțate de UE, să se asigure că: (a) se instituie instrumente de gestionare pentru monitorizarea calității serviciului și a nivelului de satisfacție a utilizatorilor din momentul în care proiectele devin operaționale; (b) proiectele de mobilitate urbană sunt incluse într-o politică de mobilitate solidă și (c) punctele menționate mai sus sunt abordate și de autoritățile statelor membre; solicită Comisiei să furnizeze o analiză calitativă și cantitativă a sprijinului politicii de coeziune în favoarea mobilității urbane durabile atunci când realizează evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a fondurilor ESI; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă Comisia să elaboreze rezumate ușor accesibile ale programelor de mobilitate urbană cofinanțate de UE; solicită totodată să se furnizeze, într-un format ușor accesibil, informații privind modul în care se pot obține cofinanțări ale UE pentru proiecte de transport urban; solicită Comisiei ca, în gestionarea proiectelor de mobilitate urbană finanțate de UE, să se asigure că: (a) se instituie instrumente de gestionare pentru monitorizarea calității serviciului și a nivelului de satisfacție a utilizatorilor din momentul în care proiectele devin operaționale; (b) proiectele de mobilitate urbană sunt incluse într-o politică de mobilitate solidă și (c) punctele menționate mai sus sunt abordate și de autoritățile statelor membre; solicită Comisiei să furnizeze o analiză calitativă și cantitativă a sprijinului politicii de coeziune în favoarea mobilității urbane durabile atunci când realizează evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a fondurilor ESI;

Integrarea rețelelor de sisteme de mobilitate eficientă și promovarea cooperării

| 56. | invită statele membre să promoveze guvernanța pe mai multe niveluri pentru a favoriza cooperarea între autoritățile regionale, naționale și europene în elaborarea politicilor, inclusiv în proiectarea, implementarea și monitorizarea politicilor urbane care au un impact clar asupra zonelor urbane; |
| --- | --- |

56.

invită statele membre să promoveze guvernanța pe mai multe niveluri pentru a favoriza cooperarea între autoritățile regionale, naționale și europene în elaborarea politicilor, inclusiv în proiectarea, implementarea și monitorizarea politicilor urbane care au un impact clar asupra zonelor urbane;

| 57. | menționează inițiativa „Rețeaua cetățenilor” elaborată de Comisie, ca o bună bază pentru promovarea și susținerea lanțurilor de mobilitate intermodală durabilă bazate pe mersul pe jos/mersul cu bicicleta/structura de bază de transport public-în comun, alături de utilizarea în comun a autoturismelor/taxiuri; |
| --- | --- |

57.

menționează inițiativa „Rețeaua cetățenilor” elaborată de Comisie, ca o bună bază pentru promovarea și susținerea lanțurilor de mobilitate intermodală durabilă bazate pe mersul pe jos/mersul cu bicicleta/structura de bază de transport public-în comun, alături de utilizarea în comun a autoturismelor/taxiuri;

| 58. | invită Comisia să promoveze și să încurajeze schimburile de bune practici și elaborarea de orientări în vederea soluționării provocărilor legate de mobilitatea urbană și a facilitării transferului de competențe și tehnologii în domeniul mobilității durabile, în special în beneficiul părților interesate din sectorul public și cel privat care dezvoltă soluții de mobilitate durabilă și al societăților mutuale și din sectorul cooperatist și non-profit; solicită Comisiei să creeze o rețea dedicată mobilității durabile, care să integreze exemple privind bunele practici în materie de planificare teritorială și utilizare a teritoriului; solicită, în plus, statelor membre să încurajeze orașele să participe la Parteneriatul european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente; invită Comisia și statele membre să lanseze campanii de sensibilizare a publicului pentru promovarea unei mobilități eficiente, durabile și mai puțin dependente de utilizarea autoturismelor personale pe bază de combustibili convenționali; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să promoveze și să încurajeze schimburile de bune practici și elaborarea de orientări în vederea soluționării provocărilor legate de mobilitatea urbană și a facilitării transferului de competențe și tehnologii în domeniul mobilității durabile, în special în beneficiul părților interesate din sectorul public și cel privat care dezvoltă soluții de mobilitate durabilă și al societăților mutuale și din sectorul cooperatist și non-profit; solicită Comisiei să creeze o rețea dedicată mobilității durabile, care să integreze exemple privind bunele practici în materie de planificare teritorială și utilizare a teritoriului; solicită, în plus, statelor membre să încurajeze orașele să participe la Parteneriatul european pentru inovare privind orașele și comunitățile inteligente; invită Comisia și statele membre să lanseze campanii de sensibilizare a publicului pentru promovarea unei mobilități eficiente, durabile și mai puțin dependente de utilizarea autoturismelor personale pe bază de combustibili convenționali;

| 59. | sprijină activitatea Observatorului mobilității urbane (Eltis) și consideră că ar trebui consolidată comunicarea cu privire la această inițiativă, inclusiv cu privire la portalul aferent; |
| --- | --- |

59.

sprijină activitatea Observatorului mobilității urbane (Eltis) și consideră că ar trebui consolidată comunicarea cu privire la această inițiativă, inclusiv cu privire la portalul aferent;

| 60. | salută eforturile depuse de Comisie pentru a coordona și a consolida inițiativele UE în domeniul mobilității urbane, precum CIVITAS 2020 pentru cercetare și inovare, Observatorul mobilității urbane pentru schimbul de bune practici și de experiență sau Platforma dedicată planurilor de mobilitate urbană durabilă; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a reduce fragmentarea și lipsa de coordonare dintre inițiativele și programele UE relevante și să țină seama de succesul programelor precum URBAN și URBACT; invită Comisia să încurajeze autoritățile din statele membre să creeze rețele de excelență în domeniul mobilității urbane, să își continue eforturile depuse în cadrul inițiativei CIVITAS 2020 și să încurajeze mai mulți cetățeni ai UE să se implice în acest proiect; |
| --- | --- |

60.

salută eforturile depuse de Comisie pentru a coordona și a consolida inițiativele UE în domeniul mobilității urbane, precum CIVITAS 2020 pentru cercetare și inovare, Observatorul mobilității urbane pentru schimbul de bune practici și de experiență sau Platforma dedicată planurilor de mobilitate urbană durabilă; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a reduce fragmentarea și lipsa de coordonare dintre inițiativele și programele UE relevante și să țină seama de succesul programelor precum URBAN și URBACT; invită Comisia să încurajeze autoritățile din statele membre să creeze rețele de excelență în domeniul mobilității urbane, să își continue eforturile depuse în cadrul inițiativei CIVITAS 2020 și să încurajeze mai mulți cetățeni ai UE să se implice în acest proiect;

| 61. | își exprimă convingerea că în dezbaterile privind punerea în aplicare a viitoarelor politici de mobilitate ar trebui făcute eforturi suplimentare pentru a coordona și a interconecta proiectele pilot ale UE, cum sunt Civitas, Polis și Eltis și pentru a integra orașele, cu experiența practică și know-how-ul de care acestea dispun; în acest scop, îndeamnă Comisia să elaboreze rezumate ușor accesibile ale programelor de mobilitate urbană cofinanțate de UE; solicită, în plus, să se clarifice – într-o formă accesibilă – modul în care se pot obține cofinanțări ale UE pentru proiecte de mobilitate urbană; subliniază necesitatea de a finanța nu doar infrastructuri, ci și servicii IT, procese de monitorizare și proiecte inter-regionale și de a stabili parteneriate strategice între întreprinderi și orașele europene, pentru a dezvolta sistemele urbane de mâine; |
| --- | --- |

61.

își exprimă convingerea că în dezbaterile privind punerea în aplicare a viitoarelor politici de mobilitate ar trebui făcute eforturi suplimentare pentru a coordona și a interconecta proiectele pilot ale UE, cum sunt Civitas, Polis și Eltis și pentru a integra orașele, cu experiența practică și know-how-ul de care acestea dispun; în acest scop, îndeamnă Comisia să elaboreze rezumate ușor accesibile ale programelor de mobilitate urbană cofinanțate de UE; solicită, în plus, să se clarifice – într-o formă accesibilă – modul în care se pot obține cofinanțări ale UE pentru proiecte de mobilitate urbană; subliniază necesitatea de a finanța nu doar infrastructuri, ci și servicii IT, procese de monitorizare și proiecte inter-regionale și de a stabili parteneriate strategice între întreprinderi și orașele europene, pentru a dezvolta sistemele urbane de mâine;

| 62. | pledează în favoarea unei legături solide între planurile de mobilitate și sustenabilitatea urbană și alte inițiative precum Orașe inteligente și Convenția primarilor, care sunt orientate către orașe mai durabile și mai autonome; consideră că angajamentul voluntar prevăzut de Convenția primarilor poate servi ca o rampă de lansare pentru implicarea tuturor părților interesate în crearea planurilor de mobilitate și durabilitate, care pot fi făcute publice într-o manieră mai eficientă din punctul de vedere al costurilor; salută inițiativa intitulată „CiTIEs: Orașele de mâine: investind în Europa” și invită Comisia să utilizeze platformele existente pentru a elabora instrumente de comunicare care să creeze cadrul necesar pentru cooperarea între actorii interesați în domeniul dezvoltării urbane sustenabile; |
| --- | --- |

62.

pledează în favoarea unei legături solide între planurile de mobilitate și sustenabilitatea urbană și alte inițiative precum Orașe inteligente și Convenția primarilor, care sunt orientate către orașe mai durabile și mai autonome; consideră că angajamentul voluntar prevăzut de Convenția primarilor poate servi ca o rampă de lansare pentru implicarea tuturor părților interesate în crearea planurilor de mobilitate și durabilitate, care pot fi făcute publice într-o manieră mai eficientă din punctul de vedere al costurilor; salută inițiativa intitulată „CiTIEs: Orașele de mâine: investind în Europa” și invită Comisia să utilizeze platformele existente pentru a elabora instrumente de comunicare care să creeze cadrul necesar pentru cooperarea între actorii interesați în domeniul dezvoltării urbane sustenabile;

o

o o

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 72.

(2)  JO C 390 E, 18.12.2012, p. 10.

(3)  JO L 152, 11.6.2008, p. 1.

(4)  JO L 171, 29.6.2007, p.1.

(5)  JO L 188, 18.7.2009, p.1.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0375,

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0314.

(8)  JO C 290, 14.11.1988, p. 51.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0547,

(10)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

(11)  JO L 307, 28.10.2014, p. 1.

(12)  Rezoluția 66/288 a Organizației Națiunilor Unite intitulată „Viitorul pe care ni-l dorim”, punctul 135.

---

Marți, 15 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/21

---

P8_TA(2015)0444

Către o uniune europeană a energiei

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la „Către o uniune europeană a energiei” (2015/2113(INI))

(2017/C 399/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 191, 192 și 194, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 191, 192 și 194,

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080) și anexele la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080) și anexele la aceasta,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană pentru securitate energetică” și documentele de lucru însoțitoare (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană pentru securitate energetică” și documentele de lucru însoțitoare (COM(2014)0330),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Reziliența pe termen scurt a sistemului gazier european. Capacitatea de reacție în cazul unei posibile întreruperi a aprovizionării cu gaz din est în toamna și iarna 2014/2015” (COM(2014)0654), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Reziliența pe termen scurt a sistemului gazier european. Capacitatea de reacție în cazul unei posibile întreruperi a aprovizionării cu gaz din est în toamna și iarna 2014/2015” (COM(2014)0654),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională – „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre” (COM(2011)0539),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European intitulat „Punerea în aplicare a Comunicării privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională și a concluziilor Consiliului pentru energie din noiembrie 2011” (COM(2013)0638), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European intitulat „Punerea în aplicare a Comunicării privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională și a concluziilor Consiliului pentru energie din noiembrie 2011” (COM(2013)0638),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008 intitulată „A doua revizuire strategică a politicii energetice – Un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei” (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008 intitulată „A doua revizuire strategică a politicii energetice – Un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei” (COM(2008)0781),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 intitulată „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 intitulată „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (COM(2012)0582),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2012 intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” (COM(2012)0663) și documentele de lucru însoțitoare și Rezoluția Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2012 intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” (COM(2012)0663) și documentele de lucru însoțitoare și Rezoluția Parlamentului European din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Progresele înregistrate în ceea ce privește finalizarea pieței interne a energiei” (COM(2014)0634), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Progresele înregistrate în ceea ce privește finalizarea pieței interne a energiei” (COM(2014)0634),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate” (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate” (COM(2010)0677),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2014 intitulată „Prețurile și costurile energiei în Europa” (COM(2014)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2014 intitulată „Prețurile și costurile energiei în Europa” (COM(2014)0021),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Pentru o renaștere industrială europeană” (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 ianuarie 2014 intitulată „Pentru o renaștere industrială europeană” (COM(2014)0014),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 14 noiembrie 2012 intitulat „Situația pieței europene a carbonului în 2012” (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 14 noiembrie 2012 intitulat „Situația pieței europene a carbonului în 2012” (COM(2012)0652),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” (COM(2011)0571) și Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” (COM(2011)0571) și Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficiența energetică și contribuția sa la securitatea energetică și cadrul pentru politica privind schimbările climatice și energia pentru 2030” (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficiența energetică și contribuția sa la securitatea energetică și cadrul pentru politica privind schimbările climatice și energia pentru 2030” (COM(2014)0520),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011 intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885) și Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011 intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885) și Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (3),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al creșterii ecologice” (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al creșterii ecologice” (SWD(2012)0092),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Viitorul captării și stocării carbonului în Europa” (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Viitorul captării și stocării carbonului în Europa” (COM(2013)0180),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” (COM(2014)0015),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 octombrie 2014,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 martie 2015,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009, precum și Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2013 intitulată „O viziune pe termen lung în ceea ce privește infrastructura din Europa și dincolo de granițele ei” (COM(2013)0711), care instituie prima listă la nivel de Uniune cu proiecte de infrastructură energetică de interes comun (PIC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009, precum și Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2013 intitulată „O viziune pe termen lung în ceea ce privește infrastructura din Europa și dincolo de granițele ei” (COM(2013)0711), care instituie prima listă la nivel de Uniune cu proiecte de infrastructură energetică de interes comun (PIC),

| — | având în vedere Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE a Consiliului,

| — | având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia,

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE,

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE,

| — | având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor,

| — | având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE,

| — | având în vedere Decizia nr. 994/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 994/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (4) |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie (4)

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 noiembrie 2012 referitoare la aspecte industriale, energetice și de altă natură legate de gazele de șist și de uleiul de șist (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 noiembrie 2012 referitoare la aspecte industriale, energetice și de altă natură legate de gazele de șist și de uleiul de șist (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la Strategia Europa 2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la Strategia Europa 2020 (6),

| — | având în vedere studiul său intitulat „Reprezentarea costului «non-Europei», 2014-2019”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său intitulat „Reprezentarea costului «non-Europei», 2014-2019”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 (8),

| — | având în vedere Tratatul privind Carta energiei, în special articolele 7 și 20, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Carta energiei, în special articolele 7 și 20,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru transport și turism (A8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru transport și turism (A8-0341/2015),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 194 din TFUE, politica Uniunii în domeniul energiei urmărește să asigure funcționarea pieței energiei, să asigure siguranța aprovizionării cu energie, să promoveze eficiența energetică, economia de energie și dezvoltarea energiei regenerabile, precum și să promoveze interconectarea rețelelor energetice; întrucât mixul energetic al statelor membre este stabilit încă la nivel național și, prin urmare, mixurile energetice sunt în continuare foarte diversificate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 194 din TFUE, politica Uniunii în domeniul energiei urmărește să asigure funcționarea pieței energiei, să asigure siguranța aprovizionării cu energie, să promoveze eficiența energetică, economia de energie și dezvoltarea energiei regenerabile, precum și să promoveze interconectarea rețelelor energetice; întrucât mixul energetic al statelor membre este stabilit încă la nivel național și, prin urmare, mixurile energetice sunt în continuare foarte diversificate;

| B. | întrucât crearea unei uniuni energetice reziliente cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice ar trebui să se bazeze pe o tranziție către un sistem energetic sustenabil orientat spre viitor, în care eficiența energetică, energia din surse regenerabile, utilizarea optimă a resurselor energetice ale Europei și infrastructurile inteligente să fie pilonii principali; întrucât este necesar un cadru de reglementare stabil pe termen lung pentru crearea de creștere economică și de locuri de muncă și asigurarea rolului de lider al UE în aceste domenii; |
| --- | --- |

B.

întrucât crearea unei uniuni energetice reziliente cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice ar trebui să se bazeze pe o tranziție către un sistem energetic sustenabil orientat spre viitor, în care eficiența energetică, energia din surse regenerabile, utilizarea optimă a resurselor energetice ale Europei și infrastructurile inteligente să fie pilonii principali; întrucât este necesar un cadru de reglementare stabil pe termen lung pentru crearea de creștere economică și de locuri de muncă și asigurarea rolului de lider al UE în aceste domenii;

| C. | întrucât o strategie pentru securitatea energetică trebuie să includă acțiuni rentabile prin care să se limiteze cererea de energie și acțiuni la fel de eficiente pentru a depăși perturbările majore iminente, precum și mecanisme de solidaritate și coordonare menite să protejeze și să consolideze infrastructura de generare, transport inteligent și distribuție de energie și conductele de interconectare; întrucât această infrastructură trebuie să fie capabilă să includă diverse surse de energie regenerabilă și să facă parte dintr-o piață internă a energiei pe deplin integrată și funcțională, ca parte esențială a unei uniuni energetice, cu surse și rute externe diversificate, |
| --- | --- |

C.

întrucât o strategie pentru securitatea energetică trebuie să includă acțiuni rentabile prin care să se limiteze cererea de energie și acțiuni la fel de eficiente pentru a depăși perturbările majore iminente, precum și mecanisme de solidaritate și coordonare menite să protejeze și să consolideze infrastructura de generare, transport inteligent și distribuție de energie și conductele de interconectare; întrucât această infrastructură trebuie să fie capabilă să includă diverse surse de energie regenerabilă și să facă parte dintr-o piață internă a energiei pe deplin integrată și funcțională, ca parte esențială a unei uniuni energetice, cu surse și rute externe diversificate,

| D. | întrucât Parlamentul a solicitat de două ori stabilirea, pentru anul 2030, a unor obiective obligatorii de cel puțin 40 % în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2, de cel puțin 30 % în ceea ce privește energia din surse regenerabile și de 40 % în ceea ce privește eficiența energetică, care are urma să fie transpuse în practică prin intermediul unor obiective naționale individuale; întrucât obiectivele naționale și ale UE obligatorii în ceea ce privește eficiența energetică și energia din surse regenerabile generează creștere economică și locuri de muncă și contribuie la consolidarea poziției de lider tehnologic în aceste domenii a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul a solicitat de două ori stabilirea, pentru anul 2030, a unor obiective obligatorii de cel puțin 40 % în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2, de cel puțin 30 % în ceea ce privește energia din surse regenerabile și de 40 % în ceea ce privește eficiența energetică, care are urma să fie transpuse în practică prin intermediul unor obiective naționale individuale; întrucât obiectivele naționale și ale UE obligatorii în ceea ce privește eficiența energetică și energia din surse regenerabile generează creștere economică și locuri de muncă și contribuie la consolidarea poziției de lider tehnologic în aceste domenii a UE;

| E. | întrucât, pentru a beneficia de sprijinul necesar din partea cetățenilor și a industriei, măsurile pentru dezvoltarea uniunii energetice și realizarea obiectivelor privind schimbările climatice și energia trebuie să țină seama pe deplin de impactul asupra prețurilor energiei și să se axeze pe sinergii și pe integrarea în continuare a pieței, care vor contribui la reducerea costurilor generale și la îmbunătățirea competitivității economiei UE; întrucât, în acest context, toate evaluările necesare ale impactului trebuie să țină seama pe deplin de costurile prezente și viitoare ascunse și nerecuperabile care derivă dintr-o politică energetică uzuală; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru a beneficia de sprijinul necesar din partea cetățenilor și a industriei, măsurile pentru dezvoltarea uniunii energetice și realizarea obiectivelor privind schimbările climatice și energia trebuie să țină seama pe deplin de impactul asupra prețurilor energiei și să se axeze pe sinergii și pe integrarea în continuare a pieței, care vor contribui la reducerea costurilor generale și la îmbunătățirea competitivității economiei UE; întrucât, în acest context, toate evaluările necesare ale impactului trebuie să țină seama pe deplin de costurile prezente și viitoare ascunse și nerecuperabile care derivă dintr-o politică energetică uzuală;

| F. | întrucât uniunea energetică ar trebui să fie un nou model energetic pentru Europa, având la bază temeiuri legislative orizontale puternice și obiective ambițioase; întrucât guvernanța uniunii energetice trebuie să fie transparentă, garantând un cadru stabil, incluzând Parlamentul în procesul decizional și promovând în același timp rolul autorităților locale și al cetățenilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât uniunea energetică ar trebui să fie un nou model energetic pentru Europa, având la bază temeiuri legislative orizontale puternice și obiective ambițioase; întrucât guvernanța uniunii energetice trebuie să fie transparentă, garantând un cadru stabil, incluzând Parlamentul în procesul decizional și promovând în același timp rolul autorităților locale și al cetățenilor;

| G. | întrucât este esențial ca UE și statele membre să recunoască importanța includerii inițiativelor care au la bază consumatorii, precum cooperativele și proiectele comunitare legate de sursele de energie regenerabilă și de eficiența energetică, și trebuie subliniată nevoia eliminării barierelor economice, de reglementare și administrative pentru a le permite cetățenilor să participe activ la sistemul energetic; |
| --- | --- |

G.

întrucât este esențial ca UE și statele membre să recunoască importanța includerii inițiativelor care au la bază consumatorii, precum cooperativele și proiectele comunitare legate de sursele de energie regenerabilă și de eficiența energetică, și trebuie subliniată nevoia eliminării barierelor economice, de reglementare și administrative pentru a le permite cetățenilor să participe activ la sistemul energetic;

| H. | întrucât schimbările climatice, prețurile necompetitive la energie și o dependență extrem de ridicată față de furnizorii din țări terțe, care nu prezintă încredere, pun în pericol sustenabilitatea sistemului energetic european; |
| --- | --- |

H.

întrucât schimbările climatice, prețurile necompetitive la energie și o dependență extrem de ridicată față de furnizorii din țări terțe, care nu prezintă încredere, pun în pericol sustenabilitatea sistemului energetic european;

| I. | întrucât obiectivul privind o uniune energetică rezilientă, axat pe o politică ambițioasă privind clima, este acela de a asigura tranziția către un nou model energetic care să ofere gospodăriilor și întreprinderilor mijloacele de a produce și de a consuma energie sigură, sustenabilă, competitivă și la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

I.

întrucât obiectivul privind o uniune energetică rezilientă, axat pe o politică ambițioasă privind clima, este acela de a asigura tranziția către un nou model energetic care să ofere gospodăriilor și întreprinderilor mijloacele de a produce și de a consuma energie sigură, sustenabilă, competitivă și la prețuri accesibile;

| J. | întrucât problema sărăciei energetice trebuie abordată în cadrul uniunii energetice prin conferirea de puteri sporite consumatorilor vulnerabili, prin îmbunătățirea eficienței energetice pentru cei mai vulnerabili și prin elaborarea de măsuri curative care să asigure o energie la prețuri accesibile pentru cei nevoiași; |
| --- | --- |

J.

întrucât problema sărăciei energetice trebuie abordată în cadrul uniunii energetice prin conferirea de puteri sporite consumatorilor vulnerabili, prin îmbunătățirea eficienței energetice pentru cei mai vulnerabili și prin elaborarea de măsuri curative care să asigure o energie la prețuri accesibile pentru cei nevoiași;

| K. | întrucât sărăcia energetică poate fi definită ca incapacitatea unei gospodării de a susține un nivel adecvat de aprovizionare cu energie, astfel încât să garanteze un nivel de confort și sănătate de bază, ca urmare a unei combinații de venituri mici, prețuri ridicate la energie și fond locativ de calitate scăzută; |
| --- | --- |

K.

întrucât sărăcia energetică poate fi definită ca incapacitatea unei gospodării de a susține un nivel adecvat de aprovizionare cu energie, astfel încât să garanteze un nivel de confort și sănătate de bază, ca urmare a unei combinații de venituri mici, prețuri ridicate la energie și fond locativ de calitate scăzută;

| L. | întrucât uniunea energetică trebuie să fie concepută în viitor pornind de la ideea că statele membre recunosc faptul că depind unele de altele pentru a furniza cetățenilor lor energie sigură, sustenabilă și la prețuri accesibile, bazându-se pe relații de solidaritate și încredere veritabile, iar Uniunea Europeană trebuie să se exprime în mod unitar pe scena mondială; întrucât fiecare stat membru are, prin urmare, datoria de a acorda prioritate eficienței energetice și diminuării cererii de energie, în scopul de a proteja securitatea energetică a UE și a statelor sale membre în ansamblu; |
| --- | --- |

L.

întrucât uniunea energetică trebuie să fie concepută în viitor pornind de la ideea că statele membre recunosc faptul că depind unele de altele pentru a furniza cetățenilor lor energie sigură, sustenabilă și la prețuri accesibile, bazându-se pe relații de solidaritate și încredere veritabile, iar Uniunea Europeană trebuie să se exprime în mod unitar pe scena mondială; întrucât fiecare stat membru are, prin urmare, datoria de a acorda prioritate eficienței energetice și diminuării cererii de energie, în scopul de a proteja securitatea energetică a UE și a statelor sale membre în ansamblu;

| M. | întrucât politicile UE privind energia și clima trebuie să se completeze una pe cealaltă, iar obiectivele lor trebuie să se consolideze reciproc; întrucât, prin urmare, uniunea energetică ar trebui să vină în completarea obiectivelor europene privind reindustrializarea și creșterea economică, să stimuleze tranziția către o economie sustenabilă, bazată în mare parte pe eficiență energetică și pe energie din surse regenerabile, care va putea să consolideze competitivitatea economiei europene la nivel mondial, evitând totodată în mod eficace relocarea emisiilor de carbon; |
| --- | --- |

M.

întrucât politicile UE privind energia și clima trebuie să se completeze una pe cealaltă, iar obiectivele lor trebuie să se consolideze reciproc; întrucât, prin urmare, uniunea energetică ar trebui să vină în completarea obiectivelor europene privind reindustrializarea și creșterea economică, să stimuleze tranziția către o economie sustenabilă, bazată în mare parte pe eficiență energetică și pe energie din surse regenerabile, care va putea să consolideze competitivitatea economiei europene la nivel mondial, evitând totodată în mod eficace relocarea emisiilor de carbon;

| N. | întrucât UE importă peste jumătate din energia pe care o consumă, dependența de importuri fiind deosebit de ridicată în cazul țițeiului (peste 90 %), al gazelor naturale (66 %) și al cărbunelui superior (72 %), iar costurile totale pentru importuri se ridică la peste 400 de miliarde EUR în 2013; întrucât fondul de clădiri al UE este responsabil pentru aproximativ 40 % din consumul final de energie al UE și pentru consumul a aproximativ 60 % din gazele importate de UE, făcând astfel ca moderarea cererii sale de energie să fie un important factor în sensul dobândirii independenței energetice; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE importă peste jumătate din energia pe care o consumă, dependența de importuri fiind deosebit de ridicată în cazul țițeiului (peste 90 %), al gazelor naturale (66 %) și al cărbunelui superior (72 %), iar costurile totale pentru importuri se ridică la peste 400 de miliarde EUR în 2013; întrucât fondul de clădiri al UE este responsabil pentru aproximativ 40 % din consumul final de energie al UE și pentru consumul a aproximativ 60 % din gazele importate de UE, făcând astfel ca moderarea cererii sale de energie să fie un important factor în sensul dobândirii independenței energetice;

| O. | întrucât prețul petrolului la nivel mondial a scăzut semnificativ, oferind UE ocazia de a face pași însemnați în direcția transformării peisajului energetic, investind în producția de energie din surse regenerabile, valorificând potențialul de eficiență energetică al clădirilor și al industriei și dezvoltând infrastructuri inteligente; întrucât banii cheltuiți pe importul de combustibili fosili nu contribuie decât în mică măsură la investiții, crearea de locuri de muncă sau creștere economică în Uniune, iar redistribuirea acestor sume în beneficiul investițiilor interne ar stimula creșterea economică și ar crea locuri de muncă de calitate ridicată și înaltă calificare la nivel local; |
| --- | --- |

O.

întrucât prețul petrolului la nivel mondial a scăzut semnificativ, oferind UE ocazia de a face pași însemnați în direcția transformării peisajului energetic, investind în producția de energie din surse regenerabile, valorificând potențialul de eficiență energetică al clădirilor și al industriei și dezvoltând infrastructuri inteligente; întrucât banii cheltuiți pe importul de combustibili fosili nu contribuie decât în mică măsură la investiții, crearea de locuri de muncă sau creștere economică în Uniune, iar redistribuirea acestor sume în beneficiul investițiilor interne ar stimula creșterea economică și ar crea locuri de muncă de calitate ridicată și înaltă calificare la nivel local;

| P. | întrucât numeroase țări sunt în foarte mare măsură dependente de un singur furnizor, fapt care le-ar putea face vulnerabile în cazul întreruperii aprovizionării; |
| --- | --- |

P.

întrucât numeroase țări sunt în foarte mare măsură dependente de un singur furnizor, fapt care le-ar putea face vulnerabile în cazul întreruperii aprovizionării;

| Q. | întrucât UE depinde într-o măsură foarte mare de importurile de energie din Rusia, care s-a dovedit a fi un partener nedemn de încredere și care utilizează aprovizionarea cu energie ca armă politică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât UE depinde într-o măsură foarte mare de importurile de energie din Rusia, care s-a dovedit a fi un partener nedemn de încredere și care utilizează aprovizionarea cu energie ca armă politică;

| R. | întrucât dezvoltarea și implementarea unei strategii privind resursele strategice, în special petrolul și gazele naturale, a devenit o componentă importantă a politicii externe a Rusiei, cu scopul de a exercita presiune politică asupra altor țări; ia act de faptul că acest lucru s-a întâmplat în cazul mai multor țări vecine cu Rusia și al câtorva state membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

R.

întrucât dezvoltarea și implementarea unei strategii privind resursele strategice, în special petrolul și gazele naturale, a devenit o componentă importantă a politicii externe a Rusiei, cu scopul de a exercita presiune politică asupra altor țări; ia act de faptul că acest lucru s-a întâmplat în cazul mai multor țări vecine cu Rusia și al câtorva state membre ale Uniunii Europene;

| S. | întrucât utilizarea petrolului și a gazelor naturale din motive de politică externă și pentru destabilizarea altor țări subminează creșterea economică și, chiar mai periculos, stabilitatea democratică în Europa și independența statelor suverane; |
| --- | --- |

S.

întrucât utilizarea petrolului și a gazelor naturale din motive de politică externă și pentru destabilizarea altor țări subminează creșterea economică și, chiar mai periculos, stabilitatea democratică în Europa și independența statelor suverane;

| T. | întrucât securitatea energetică europeană trebuie dezvoltată într-un mod care să apere atât securitatea europeană, cât și suveranitatea țărilor europene, înglobând atât statele membre ale UE, cât și țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

T.

întrucât securitatea energetică europeană trebuie dezvoltată într-un mod care să apere atât securitatea europeană, cât și suveranitatea țărilor europene, înglobând atât statele membre ale UE, cât și țările Parteneriatului estic;

| U. | întrucât o politică privind securitatea energetică trebuie să răspundă necesității unei aprovizionări stabile din diverse surse de energie, furnizând economiei europene energia necesară pentru transporturi, industrie și locuințe într-un mod care să sprijine competitivitatea și politica privind clima, și, în același timp, trebuie să reducă la minimum dependența de cei care doresc în mod voit să utilizeze resursele energetice în scopuri politice proprii pentru a influența evoluția politică în alte țări; |
| --- | --- |

U.

întrucât o politică privind securitatea energetică trebuie să răspundă necesității unei aprovizionări stabile din diverse surse de energie, furnizând economiei europene energia necesară pentru transporturi, industrie și locuințe într-un mod care să sprijine competitivitatea și politica privind clima, și, în același timp, trebuie să reducă la minimum dependența de cei care doresc în mod voit să utilizeze resursele energetice în scopuri politice proprii pentru a influența evoluția politică în alte țări;

| V. | întrucât niciun stat membru nu ar trebui să facă obiectul unor clauze contractuale incompatibile cu legislație UE, care să abuzeze de poziția sa slabă pe piața energiei, determinată de factori geografici și istorici; |
| --- | --- |

V.

întrucât niciun stat membru nu ar trebui să facă obiectul unor clauze contractuale incompatibile cu legislație UE, care să abuzeze de poziția sa slabă pe piața energiei, determinată de factori geografici și istorici;

| W. | întrucât, ca urmare a conflictelor legate de gazele naturale din 2006 și 2009 dintre Rusia și Ucraina, țară de tranzit, numeroase state ale UE s-au confruntat cu o penurie gravă de energie; întrucât aceste întreruperi arată că măsurile luate până în prezent au fost insuficiente pentru a elimina dependența Europei de gazele din Rusia; |
| --- | --- |

W.

întrucât, ca urmare a conflictelor legate de gazele naturale din 2006 și 2009 dintre Rusia și Ucraina, țară de tranzit, numeroase state ale UE s-au confruntat cu o penurie gravă de energie; întrucât aceste întreruperi arată că măsurile luate până în prezent au fost insuficiente pentru a elimina dependența Europei de gazele din Rusia;

| X. | întrucât este deja posibilă evaluarea și verificarea ex-post a tuturor acordurilor cu impact energetic în ceea ce privește respectarea legislației UE prin intermediul regulamentelor privind concurența și energia, printre altele; întrucât controalele ex ante insuficiente ale conformității la nivel național și la nivelul UE duc la distorsiuni grave ale pieței; întrucât Comisia a recunoscut aceste deficiențe și s-a angajat să consolideze dispozițiile privind evaluarea ex-ante a contractelor comerciale de aprovizionare cu gaze; |
| --- | --- |

X.

întrucât este deja posibilă evaluarea și verificarea ex-post a tuturor acordurilor cu impact energetic în ceea ce privește respectarea legislației UE prin intermediul regulamentelor privind concurența și energia, printre altele; întrucât controalele ex ante insuficiente ale conformității la nivel național și la nivelul UE duc la distorsiuni grave ale pieței; întrucât Comisia a recunoscut aceste deficiențe și s-a angajat să consolideze dispozițiile privind evaluarea ex-ante a contractelor comerciale de aprovizionare cu gaze;

| Y. | întrucât, numai până în 2020, trebuie să se investească peste 1 000 de miliarde EUR în sectorul energetic al UE, și întrucât pentru fiecare euro neinvestit în infrastructura energetică înainte de 2020, ar fi necesari 4,3 euro după 2020 pentru realizarea acelorași obiective, ceea ce ar pune o sarcină excesivă asupra generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, numai până în 2020, trebuie să se investească peste 1 000 de miliarde EUR în sectorul energetic al UE, și întrucât pentru fiecare euro neinvestit în infrastructura energetică înainte de 2020, ar fi necesari 4,3 euro după 2020 pentru realizarea acelorași obiective, ceea ce ar pune o sarcină excesivă asupra generațiilor viitoare;

| Z. | întrucât UE trebuie să permită finanțarea acestor investiții prin mobilizarea tuturor mijloacelor existente, atât publice (fonduri structurale, Banca Europeană de Investiții – BEI) cât și private, prin favorizarea canalizării economiilor de la nivelul gospodăriilor și a capacităților investitorilor pe termen lung (fonduri de pensii și societăți de asigurări), precum și prin crearea unei noi capacități financiare a UE; |
| --- | --- |

Z.

întrucât UE trebuie să permită finanțarea acestor investiții prin mobilizarea tuturor mijloacelor existente, atât publice (fonduri structurale, Banca Europeană de Investiții – BEI) cât și private, prin favorizarea canalizării economiilor de la nivelul gospodăriilor și a capacităților investitorilor pe termen lung (fonduri de pensii și societăți de asigurări), precum și prin crearea unei noi capacități financiare a UE;

| AA. | întrucât prețurile la energie electrică pentru industriile UE, înainte de a calcula scutirile de taxe sau impozite pentru industriile energointensive, sunt de peste două ori mai mari decât cele din SUA și Rusia, cu 20 % mai mari decât cele din China, dar cu 20 % mai mici decât cele din Japonia; |
| --- | --- |

AA.

întrucât prețurile la energie electrică pentru industriile UE, înainte de a calcula scutirile de taxe sau impozite pentru industriile energointensive, sunt de peste două ori mai mari decât cele din SUA și Rusia, cu 20 % mai mari decât cele din China, dar cu 20 % mai mici decât cele din Japonia;

| AB. | întrucât industria europeană este în continuare afectată de un dezavantaj competitiv semnificativ în ceea ce privește prețurile la gaze, mai ales din cauza includerii indicelui prețului petrolului în contractele pe termen lung cu Rusia; |
| --- | --- |

AB.

întrucât industria europeană este în continuare afectată de un dezavantaj competitiv semnificativ în ceea ce privește prețurile la gaze, mai ales din cauza includerii indicelui prețului petrolului în contractele pe termen lung cu Rusia;

| AC. | întrucât diferența de preț în raport cu alte economii poate avea un impact negativ asupra competitivității industriei noastre, în special asupra industriilor noastre energointensive; |
| --- | --- |

AC.

întrucât diferența de preț în raport cu alte economii poate avea un impact negativ asupra competitivității industriei noastre, în special asupra industriilor noastre energointensive;

| AD. | întrucât prețurile competitive la energie sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor UE pentru 2020 de reindustrializare cu 20 %; |
| --- | --- |

AD.

întrucât prețurile competitive la energie sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor UE pentru 2020 de reindustrializare cu 20 %;

| AE. | întrucât întreprinderile din UE din sectorul energiei din surse regenerabile, multe dintre acestea fiind IMM-uri, angajează 1,2 milioane de persoane în Europa și au o cotă de 40 % din totalul brevetelor la nivel mondial pentru tehnologii în domeniul surselor regenerabile de energie, UE fiind astfel lider mondial; întrucât această poziție de lider trebuie menținută în viitor printr-o strategie a UE solidă în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

AE.

întrucât întreprinderile din UE din sectorul energiei din surse regenerabile, multe dintre acestea fiind IMM-uri, angajează 1,2 milioane de persoane în Europa și au o cotă de 40 % din totalul brevetelor la nivel mondial pentru tehnologii în domeniul surselor regenerabile de energie, UE fiind astfel lider mondial; întrucât această poziție de lider trebuie menținută în viitor printr-o strategie a UE solidă în domeniul energiei din surse regenerabile;

| AF. | întrucât, în pofida poziției sale dominante la nivel global în ceea ce privește investițiile în energie din surse regenerabile, potrivit estimărilor „Perspectivelor energetice mondiale 2014”, cererea de energie la nivel mondial va crește cu 37 %, iar cererea de cărbune la nivel mondial cu 15 %, până în 2040; întrucât în UE se estimează că această creștere va fi semnificativ mai scăzută ca urmare a îmbunătățirilor de mare succes în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, în pofida poziției sale dominante la nivel global în ceea ce privește investițiile în energie din surse regenerabile, potrivit estimărilor „Perspectivelor energetice mondiale 2014”, cererea de energie la nivel mondial va crește cu 37 %, iar cererea de cărbune la nivel mondial cu 15 %, până în 2040; întrucât în UE se estimează că această creștere va fi semnificativ mai scăzută ca urmare a îmbunătățirilor de mare succes în materie de eficiență energetică;

| AG. | întrucât scăderea bunăstării ca urmare a ineficienței pieței gazelor naturale din UE se ridică la peste 11 miliarde EUR pe an, ca urmare, printre altele, a lipsei infrastructurii și a unui nivel scăzut de lichiditate și transparență a pieței; |
| --- | --- |

AG.

întrucât scăderea bunăstării ca urmare a ineficienței pieței gazelor naturale din UE se ridică la peste 11 miliarde EUR pe an, ca urmare, printre altele, a lipsei infrastructurii și a unui nivel scăzut de lichiditate și transparență a pieței;

| AH. | întrucât o piață unică a energiei mai bine integrată din punct de vedere economic și fizic ar putea conduce la câștiguri semnificative din creșterea eficienței; |
| --- | --- |

AH.

întrucât o piață unică a energiei mai bine integrată din punct de vedere economic și fizic ar putea conduce la câștiguri semnificative din creșterea eficienței;

| AI. | întrucât piața de energie cu amănuntul a UE nu funcționează corespunzător deoarece în multe state membre consumatorii au prea puține opțiuni în ceea ce privește furnizorii; întrucât aspectele legate de concentrarea pieței ar trebui abordate printr-o politică a UE în domeniul concurenței, astfel încât să li se permită consumatorilor să schimbe furnizorul, sporind astfel concurența și reducând prețurile; întrucât ar trebui să se acorde atenție riscului ca cetățenii mai puțin informați, în cazul cărora probabilitatea de a compara și de a schimba furnizorii este mai mică, să rămână blocați cu tarife necompetitive depășite; |
| --- | --- |

AI.

întrucât piața de energie cu amănuntul a UE nu funcționează corespunzător deoarece în multe state membre consumatorii au prea puține opțiuni în ceea ce privește furnizorii; întrucât aspectele legate de concentrarea pieței ar trebui abordate printr-o politică a UE în domeniul concurenței, astfel încât să li se permită consumatorilor să schimbe furnizorul, sporind astfel concurența și reducând prețurile; întrucât ar trebui să se acorde atenție riscului ca cetățenii mai puțin informați, în cazul cărora probabilitatea de a compara și de a schimba furnizorii este mai mică, să rămână blocați cu tarife necompetitive depășite;

| AJ. | întrucât implementarea completă a unei piețe energetice europene integrate pentru gaze și energie electrică este extrem de importantă pentru securitatea energetică și pentru măsurile care urmează a fi luate în vederea realizării unei uniuni energetice; întrucât Comisia are responsabilitatea de a se asigura că toate statele membre pun în aplicare și respectă toate părțile componente ale celui de al treilea pachet privind energia, vizând o piață integrată pentru energie electrică și gaze; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât implementarea completă a unei piețe energetice europene integrate pentru gaze și energie electrică este extrem de importantă pentru securitatea energetică și pentru măsurile care urmează a fi luate în vederea realizării unei uniuni energetice; întrucât Comisia are responsabilitatea de a se asigura că toate statele membre pun în aplicare și respectă toate părțile componente ale celui de al treilea pachet privind energia, vizând o piață integrată pentru energie electrică și gaze;

| AK. | întrucât atingerea obiectivului de interconectare în proporție de 10 % și asigurarea unei mai bune capacități de transport transfrontalier pentru energie electrică și gaze, precum și a consolidărilor suplimentare ale rețelei existente, vor crește securitatea energetică, vor permite o mai bună integrare a producției de energie din surse regenerabile și vor echilibra cererea și oferta între statele membre, stimulând totodată convergența prețurilor în beneficiul consumatorilor; |
| --- | --- |

AK.

întrucât atingerea obiectivului de interconectare în proporție de 10 % și asigurarea unei mai bune capacități de transport transfrontalier pentru energie electrică și gaze, precum și a consolidărilor suplimentare ale rețelei existente, vor crește securitatea energetică, vor permite o mai bună integrare a producției de energie din surse regenerabile și vor echilibra cererea și oferta între statele membre, stimulând totodată convergența prețurilor în beneficiul consumatorilor;

| AL. | întrucât convergența și optimizarea costurilor sunt așteptate, de asemenea, ca rezultat al unei cooperări regionale mai aprofundate între statele membre; |
| --- | --- |

AL.

întrucât convergența și optimizarea costurilor sunt așteptate, de asemenea, ca rezultat al unei cooperări regionale mai aprofundate între statele membre;

| AM. | întrucât comunitatea energetică este un instrument de extindere a pieței energetice interne în țările din vecinătatea UE, contribuind astfel la crearea unui spațiu energetic paneuropean bazat pe principii comune și pe statul de drept; |
| --- | --- |

AM.

întrucât comunitatea energetică este un instrument de extindere a pieței energetice interne în țările din vecinătatea UE, contribuind astfel la crearea unui spațiu energetic paneuropean bazat pe principii comune și pe statul de drept;

| AN. | întrucât uniunea energetică reflectă apeluri multiple din partea Parlamentului privind instituirea unei veritabile comunități energetice paneuropene, bazată pe o piață comună puternică a energiei, pe coordonarea achiziționării de energie din afara UE și pe finanțarea europeană comună a cercetării și inovării în domeniul noilor tehnologii energetice sustenabile; |
| --- | --- |

AN.

întrucât uniunea energetică reflectă apeluri multiple din partea Parlamentului privind instituirea unei veritabile comunități energetice paneuropene, bazată pe o piață comună puternică a energiei, pe coordonarea achiziționării de energie din afara UE și pe finanțarea europeană comună a cercetării și inovării în domeniul noilor tehnologii energetice sustenabile;

| AO. | întrucât este nevoie de mai multă consecvență în ceea ce privește dimensiunea externă a politicii energetice a UE și întrucât potențialul său nu este încă exploatat pe deplin pentru ca aceasta să contribuie la securitatea aprovizionării cu energie și la competitivitatea Uniunii; |
| --- | --- |

AO.

întrucât este nevoie de mai multă consecvență în ceea ce privește dimensiunea externă a politicii energetice a UE și întrucât potențialul său nu este încă exploatat pe deplin pentru ca aceasta să contribuie la securitatea aprovizionării cu energie și la competitivitatea Uniunii;

| AP. | întrucât cele 33 de proiecte de infrastructură identificate în cadrul Strategiei europene pentru securitate energetică ar trebui însoțite de o atenție mai mare acordată modernizării rețelei de distribuție și tranziției de la cărbune și gaze la biomasă în vederea îmbunătățirii securității aprovizionării; |
| --- | --- |

AP.

întrucât cele 33 de proiecte de infrastructură identificate în cadrul Strategiei europene pentru securitate energetică ar trebui însoțite de o atenție mai mare acordată modernizării rețelei de distribuție și tranziției de la cărbune și gaze la biomasă în vederea îmbunătățirii securității aprovizionării;

| AQ. | întrucât este recunoscut faptul că captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) pot avea o contribuție decisivă la combaterea schimbărilor climatice și, în special, pot contribui la reducerea costului aferent tranziției către o piață a energiei fără emisii și la o economie cu emisii scăzute de carbon; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât este recunoscut faptul că captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) pot avea o contribuție decisivă la combaterea schimbărilor climatice și, în special, pot contribui la reducerea costului aferent tranziției către o piață a energiei fără emisii și la o economie cu emisii scăzute de carbon;

| AR. | întrucât diversificarea surselor de aprovizionare, finalizarea pieței interne a energiei, îmbunătățirea eficienței energetice și a economiei de energie, dezvoltarea în continuare a resurselor energetice ale Europei, inclusiv a energiei din surse regenerabile, și activitățile de cercetare și dezvoltare sunt elementele-cheie ale uniunii energetice; |
| --- | --- |

AR.

întrucât diversificarea surselor de aprovizionare, finalizarea pieței interne a energiei, îmbunătățirea eficienței energetice și a economiei de energie, dezvoltarea în continuare a resurselor energetice ale Europei, inclusiv a energiei din surse regenerabile, și activitățile de cercetare și dezvoltare sunt elementele-cheie ale uniunii energetice;

| AS. | întrucât ar trebui promovată și sprijinită exploatarea resurselor interne convenționale de petrol și gaze în deplină conformitate cu acquis-ul UE, atât în zonele tradiționale de producție (de exemplu, Marea Nordului), cât și în zonele nou-descoperite (de exemplu, estul Mării Mediterane, Marea Neagră); |
| --- | --- |

AS.

întrucât ar trebui promovată și sprijinită exploatarea resurselor interne convenționale de petrol și gaze în deplină conformitate cu acquis-ul UE, atât în zonele tradiționale de producție (de exemplu, Marea Nordului), cât și în zonele nou-descoperite (de exemplu, estul Mării Mediterane, Marea Neagră);

| AT. | întrucât resursele interne de energie trebuie să fie întotdeauna sustenabile și sigure; |
| --- | --- |

AT.

întrucât resursele interne de energie trebuie să fie întotdeauna sustenabile și sigure;

| AU. | întrucât ambiția UE este să crească la 20 % contribuția industriei la PIB-ul său până în anul 2020 și întrucât, pentru realizarea acestui obiectiv, este absolut necesară asigurarea energiei la prețuri competitive, precum și o creștere a productivității energetice; |
| --- | --- |

AU.

întrucât ambiția UE este să crească la 20 % contribuția industriei la PIB-ul său până în anul 2020 și întrucât, pentru realizarea acestui obiectiv, este absolut necesară asigurarea energiei la prețuri competitive, precum și o creștere a productivității energetice;

Dimensiunile uniunii energetice

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice”; ia act de cei cinci piloni ai uniunii energetice pe care i-a prezentat Comisia; insistă asupra faptului că politicile adoptate în temeiul acestor piloni trebuie să contribuie întotdeauna la garantarea securității aprovizionării cu energie, a decarbonizării și a sustenabilității pe termen lung a economiei, precum și la asigurarea unor prețuri accesibile și competitive la energie; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice”; ia act de cei cinci piloni ai uniunii energetice pe care i-a prezentat Comisia; insistă asupra faptului că politicile adoptate în temeiul acestor piloni trebuie să contribuie întotdeauna la garantarea securității aprovizionării cu energie, a decarbonizării și a sustenabilității pe termen lung a economiei, precum și la asigurarea unor prețuri accesibile și competitive la energie;

| 2. | reiterează faptul că energia este un bun social public și, prin urmare, UE ar trebui să se concentreze atent pe problema legată de sărăcia energetică și să promoveze măsuri concrete de soluționare a acestei probleme; insistă, în consecință, asupra faptului că uniunea energetică ar trebui să asigure accesul egal al tuturor la energie, să contribuie la prețuri accesibile ale energiei în beneficiul consumatorilor, să promoveze conexiuni și infrastructuri energetice care au un rol strategic în beneficiul populației și să consolideze reglementarea; |
| --- | --- |

2.

reiterează faptul că energia este un bun social public și, prin urmare, UE ar trebui să se concentreze atent pe problema legată de sărăcia energetică și să promoveze măsuri concrete de soluționare a acestei probleme; insistă, în consecință, asupra faptului că uniunea energetică ar trebui să asigure accesul egal al tuturor la energie, să contribuie la prețuri accesibile ale energiei în beneficiul consumatorilor, să promoveze conexiuni și infrastructuri energetice care au un rol strategic în beneficiul populației și să consolideze reglementarea;

| 3. | invită Comisia și statele membre să se asigure că toate propunerile legislative din cadrul uniunii energiei fac obiectul procedurii legislative ordinare, care presupune o implicare totală a Parlamentului European și, astfel, asigurarea unui control democratic eficient; se așteaptă ca viitorul cadru de guvernanță post-2020 pentru uniunea energetică să fie ambițios, fiabil, transparent, democratic, să implice pe deplin Parlamentul și să asigure realizarea obiectivelor pentru 2030 privind clima și energia, în special prin punerea deplină în aplicare, asigurarea respectării și actualizarea legislației existente în domeniul energiei și al climei; solicită Comisiei, fără a aduce atingere altor obligații de raportare, să prezinte anual un raport privind implementarea uniunii energetice, incluzând detalii cu privire la punerea în aplicare a legislației în domeniul energiei și la progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor pentru 2020 și 2030, precum și să elaboreze și să actualizeze un set de indicatori-cheie care să fie incluși în raport și să permită evaluarea progreselor în ceea ce privește uniunea energetică; astfel de indicatori ar putea include, printre altele, capacitatea de interconectare, integrarea pieței, reducerea importurilor de energie, nivelul de diversificare, prețurile și costurile pentru energie, producerea de energie la nivelul comunităților și la nivel local, nivelurile de sărăcie și vulnerabilitate energetică; ia act de concluziile Consiliului pentru energie din 26 noiembrie 2015 privind sistemul de guvernanță al uniunii energetice și invită Comisia să prezinte rapid Parlamentului și Consiliului o propunere legislativă, ținând seama de concluziile Consiliului și de opiniile Parlamentului exprimate în acest raport; este de acord cu concluziile Consiliului, conform cărora planurile naționale în materie de energie și climă pentru perioada 2021-2030 nu ar trebui să fie orientate numai către atingerea obiectivelor pentru 2030, ci ar trebui să reflecte și perspectiva pe termen lung, mai precis obiectivul convenit al UE de reducere a emisiilor cu 80 95 % până în 2050, comparativ cu nivelurile din 1990; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia și statele membre să se asigure că toate propunerile legislative din cadrul uniunii energiei fac obiectul procedurii legislative ordinare, care presupune o implicare totală a Parlamentului European și, astfel, asigurarea unui control democratic eficient; se așteaptă ca viitorul cadru de guvernanță post-2020 pentru uniunea energetică să fie ambițios, fiabil, transparent, democratic, să implice pe deplin Parlamentul și să asigure realizarea obiectivelor pentru 2030 privind clima și energia, în special prin punerea deplină în aplicare, asigurarea respectării și actualizarea legislației existente în domeniul energiei și al climei; solicită Comisiei, fără a aduce atingere altor obligații de raportare, să prezinte anual un raport privind implementarea uniunii energetice, incluzând detalii cu privire la punerea în aplicare a legislației în domeniul energiei și la progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor pentru 2020 și 2030, precum și să elaboreze și să actualizeze un set de indicatori-cheie care să fie incluși în raport și să permită evaluarea progreselor în ceea ce privește uniunea energetică; astfel de indicatori ar putea include, printre altele, capacitatea de interconectare, integrarea pieței, reducerea importurilor de energie, nivelul de diversificare, prețurile și costurile pentru energie, producerea de energie la nivelul comunităților și la nivel local, nivelurile de sărăcie și vulnerabilitate energetică; ia act de concluziile Consiliului pentru energie din 26 noiembrie 2015 privind sistemul de guvernanță al uniunii energetice și invită Comisia să prezinte rapid Parlamentului și Consiliului o propunere legislativă, ținând seama de concluziile Consiliului și de opiniile Parlamentului exprimate în acest raport; este de acord cu concluziile Consiliului, conform cărora planurile naționale în materie de energie și climă pentru perioada 2021-2030 nu ar trebui să fie orientate numai către atingerea obiectivelor pentru 2030, ci ar trebui să reflecte și perspectiva pe termen lung, mai precis obiectivul convenit al UE de reducere a emisiilor cu 80 95 % până în 2050, comparativ cu nivelurile din 1990;

| 4. | invită statele membre ca, având în vedere obiectivul pe termen lung de reducere cu 80-95 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2050, să dezvolte strategii energetice pe termen lung, care ar trebui însoțite de eforturi similare din partea celor mai mari poluatori ai lumii; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre ca, având în vedere obiectivul pe termen lung de reducere cu 80-95 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2050, să dezvolte strategii energetice pe termen lung, care ar trebui însoțite de eforturi similare din partea celor mai mari poluatori ai lumii;

| 5. | recunoaște caracterul inalienabil al deciziilor luate prin referendumuri naționale cu privire la chestiuni legate de energie; |
| --- | --- |

5.

recunoaște caracterul inalienabil al deciziilor luate prin referendumuri naționale cu privire la chestiuni legate de energie;

| 6. | subliniază faptul că uniunea energetică ar trebui să adopte o abordare cuprinzătoare, axată pe dimensiuni precum realizarea unei piețe energetice interne pe deplin integrate, securitatea aprovizionării, utilizarea optimă a resurselor energetice ale UE, moderarea cererii de energie, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în special pe baza surselor de energie regenerabile și a unei piețe a carbonului la nivelul întregii UE, precum și cercetarea și inovarea având drept obiectiv poziția de lider în domeniul tehnologiilor energetice; subliniază că cetățenii ar trebui să se afle în centrul uniunii energetice și că acestora ar trebui să li se asigure surse sigure și sustenabile de energie, la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că uniunea energetică ar trebui să adopte o abordare cuprinzătoare, axată pe dimensiuni precum realizarea unei piețe energetice interne pe deplin integrate, securitatea aprovizionării, utilizarea optimă a resurselor energetice ale UE, moderarea cererii de energie, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în special pe baza surselor de energie regenerabile și a unei piețe a carbonului la nivelul întregii UE, precum și cercetarea și inovarea având drept obiectiv poziția de lider în domeniul tehnologiilor energetice; subliniază că cetățenii ar trebui să se afle în centrul uniunii energetice și că acestora ar trebui să li se asigure surse sigure și sustenabile de energie, la prețuri accesibile;

| 7. | recunoaște obiectivele slabe în materie de climă și energie pentru 2030 ale Consiliului European, și anume reducerea emisiilor de gaze cu efect se seră cu 40 %, creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în cadrul mixului energetic european la 27 % și sporirea eficienței energetice cu 30 %; reamintește că Parlamentul a solicitat în mod repetat stabilirea, pentru anul 2030, a unor obiective obligatorii în domeniul climei și al energiei de cel puțin 40 % în ceea ce privește reducerea internă a emisiilor de gaze cu efect de seră, de cel puțin 30 % în ceea ce privește energia din surse regenerabile și de 40 % în ceea ce privește eficiența energetică, care are urma să fie transpuse în practică prin intermediul unor obiective naționale individuale; |
| --- | --- |

7.

recunoaște obiectivele slabe în materie de climă și energie pentru 2030 ale Consiliului European, și anume reducerea emisiilor de gaze cu efect se seră cu 40 %, creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în cadrul mixului energetic european la 27 % și sporirea eficienței energetice cu 30 %; reamintește că Parlamentul a solicitat în mod repetat stabilirea, pentru anul 2030, a unor obiective obligatorii în domeniul climei și al energiei de cel puțin 40 % în ceea ce privește reducerea internă a emisiilor de gaze cu efect de seră, de cel puțin 30 % în ceea ce privește energia din surse regenerabile și de 40 % în ceea ce privește eficiența energetică, care are urma să fie transpuse în practică prin intermediul unor obiective naționale individuale;

Securitatea energetică, solidaritatea și încrederea

| 8. | invită Comisia și statele membre să depună eforturi în vederea asigurării unor prețuri și costuri mai sustenabile și mai competitive la energia importată pentru cetățenii și întreprinderile europene prin intermediul diversificării aprovizionării (surse de energie, furnizori și rute); în acest sens, invită Comisia să promoveze construcția de coridoare prioritare relevante în materie de infrastructură energetică, astfel cum se precizează în anexa I la Regulamentul privind rețelele transeuropene de energie (TEN-E) și în partea a II-a a anexei I la Regulamentul privind Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), concentrându-se în special pe statele membre al căror grad de dependență este ridicat; invită Comisia să acorde prioritate capacităților interne existente, inclusiv resurselor energetice ale Europei; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia și statele membre să depună eforturi în vederea asigurării unor prețuri și costuri mai sustenabile și mai competitive la energia importată pentru cetățenii și întreprinderile europene prin intermediul diversificării aprovizionării (surse de energie, furnizori și rute); în acest sens, invită Comisia să promoveze construcția de coridoare prioritare relevante în materie de infrastructură energetică, astfel cum se precizează în anexa I la Regulamentul privind rețelele transeuropene de energie (TEN-E) și în partea a II-a a anexei I la Regulamentul privind Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), concentrându-se în special pe statele membre al căror grad de dependență este ridicat; invită Comisia să acorde prioritate capacităților interne existente, inclusiv resurselor energetice ale Europei;

| 9. | recunoaște că proiectele incluse în prezent pe lista proiectelor de interes comun (PIC) nu sunt suficiente pentru a realiza obiectivul european în materie de interconectare în ceea ce privește Peninsula Iberică și Europa continentală; îndeamnă grupul regional TEN-E și Comisia să identifice proiecte suplimentare care să fie incluse în următoarea listă PIC 2015 pentru a crește în mod semnificativ capacitatea dintre Spania și Franța; |
| --- | --- |

9.

recunoaște că proiectele incluse în prezent pe lista proiectelor de interes comun (PIC) nu sunt suficiente pentru a realiza obiectivul european în materie de interconectare în ceea ce privește Peninsula Iberică și Europa continentală; îndeamnă grupul regional TEN-E și Comisia să identifice proiecte suplimentare care să fie incluse în următoarea listă PIC 2015 pentru a crește în mod semnificativ capacitatea dintre Spania și Franța;

| 10. | subliniază că, pentru a asigura securitatea aprovizionării, atât în condiții normale, cât și în condiții de urgență, precum și pentru a aproviziona consumatorii din întreaga Uniune Europeană și din Comunitatea Energiei cu energie din surse competitive, este esențială o infrastructură bine dezvoltată și pe deplin integrată, care să permită diversificarea consolidată a aprovizionării cu energie și a fluxurilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, pentru a asigura securitatea aprovizionării, atât în condiții normale, cât și în condiții de urgență, precum și pentru a aproviziona consumatorii din întreaga Uniune Europeană și din Comunitatea Energiei cu energie din surse competitive, este esențială o infrastructură bine dezvoltată și pe deplin integrată, care să permită diversificarea consolidată a aprovizionării cu energie și a fluxurilor transfrontaliere;

| 11. | subliniază faptul că rezervele de gaz considerabile din țările nord-africane și descoperirile recente din zona Mediteranei de Est îi oferă regiunii oportunitatea de a se lansa ca centru dinamic pentru o rețea de conducte transportatoare de gaz în Europa; solicită înființarea unei platforme mediteraneene de comercializare a gazului cu capacități GNL sporite; subliniază că UE ar trebui să profite de oportunitățile pe care le oferă aceste rezerve de gaze pentru a-și consolida securitatea energetică; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că rezervele de gaz considerabile din țările nord-africane și descoperirile recente din zona Mediteranei de Est îi oferă regiunii oportunitatea de a se lansa ca centru dinamic pentru o rețea de conducte transportatoare de gaz în Europa; solicită înființarea unei platforme mediteraneene de comercializare a gazului cu capacități GNL sporite; subliniază că UE ar trebui să profite de oportunitățile pe care le oferă aceste rezerve de gaze pentru a-și consolida securitatea energetică;

| 12. | subliniază faptul că toate proiectele de infrastructură ale UE care vizează diversificarea surselor de energie, a furnizorilor și a rutelor trebuie să fie în deplină conformitate cu legislația UE din domeniul climei și energiei și cu obiectivele și prioritățile pe termen lung ale UE, inclusiv în ceea ce privește securitatea energetică, asigurând totodată un grad ridicat de utilizare eficientă a infrastructurilor energetice deja existente și a rutelor de tranzit către UE; solicită Comisiei să aibă în vedere realizarea de investiții care moderează cererea de energie, de exemplu, în parcurile imobiliare, ca proiecte eligibile; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că toate proiectele de infrastructură ale UE care vizează diversificarea surselor de energie, a furnizorilor și a rutelor trebuie să fie în deplină conformitate cu legislația UE din domeniul climei și energiei și cu obiectivele și prioritățile pe termen lung ale UE, inclusiv în ceea ce privește securitatea energetică, asigurând totodată un grad ridicat de utilizare eficientă a infrastructurilor energetice deja existente și a rutelor de tranzit către UE; solicită Comisiei să aibă în vedere realizarea de investiții care moderează cererea de energie, de exemplu, în parcurile imobiliare, ca proiecte eligibile;

| 13. | subliniază că furnizorii de energie care provin din țări terțe trebuie să se conformeze acquis-ului UE, în special legislației UE din domeniul concurenței și al ajutoarelor de stat, atunci când își desfășoară activitatea pe piața comună, și invită Comisia să pună în aplicare legislația UE prin toate mijloacele disponibile pentru a permite circulația liberă a energiei în UE și pentru a preveni denaturările pe piața internă; |
| --- | --- |

13.

subliniază că furnizorii de energie care provin din țări terțe trebuie să se conformeze acquis-ului UE, în special legislației UE din domeniul concurenței și al ajutoarelor de stat, atunci când își desfășoară activitatea pe piața comună, și invită Comisia să pună în aplicare legislația UE prin toate mijloacele disponibile pentru a permite circulația liberă a energiei în UE și pentru a preveni denaturările pe piața internă;

| 14. | subliniază faptul că este extrem de important ca UE să pună capăt izolării unor state membre și regiuni în raport cu piața internă a energiei, astfel cum s-a demonstrat în urma testelor de rezistență în domeniul gazelor efectuate de Comisie; în acest sens, invită Comisia să efectueze astfel de teste periodic; consideră că UE ar trebui să sprijine cu prioritate aceste țări, care sunt cele mai vulnerabile, să își diversifice sursele și rutele de aprovizionare; solicită, în acest sens, statelor membre și Comisiei să pună în aplicare fără întârziere recomandările referitoare la testele de rezistență a sistemului de gaze; recomandă Comisiei să ia în considerare efectuarea unor „teste de rezistență în domeniul energiei electrice”, pentru a oferi o perspectivă generală asupra rezilienței în ceea ce privește situația generală a pieței energetice; subliniază că astfel de teste ar trebui să identifice în special starea, capacitatea și durabilitatea întregii rețele naționale de transport, precum și nivelul de interconectare și capacitatea transfrontalieră; de asemenea, subliniază că recomandările ulterioare bazate pe astfel de teste de rezistență trebuie să includă evaluări complete ale impactului în ceea ce privește atât planurile naționale, cât și obiectivele Uniunii referitoare la abordarea tuturor punctelor de acțiune care rezultă din acestea; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că este extrem de important ca UE să pună capăt izolării unor state membre și regiuni în raport cu piața internă a energiei, astfel cum s-a demonstrat în urma testelor de rezistență în domeniul gazelor efectuate de Comisie; în acest sens, invită Comisia să efectueze astfel de teste periodic; consideră că UE ar trebui să sprijine cu prioritate aceste țări, care sunt cele mai vulnerabile, să își diversifice sursele și rutele de aprovizionare; solicită, în acest sens, statelor membre și Comisiei să pună în aplicare fără întârziere recomandările referitoare la testele de rezistență a sistemului de gaze; recomandă Comisiei să ia în considerare efectuarea unor „teste de rezistență în domeniul energiei electrice”, pentru a oferi o perspectivă generală asupra rezilienței în ceea ce privește situația generală a pieței energetice; subliniază că astfel de teste ar trebui să identifice în special starea, capacitatea și durabilitatea întregii rețele naționale de transport, precum și nivelul de interconectare și capacitatea transfrontalieră; de asemenea, subliniază că recomandările ulterioare bazate pe astfel de teste de rezistență trebuie să includă evaluări complete ale impactului în ceea ce privește atât planurile naționale, cât și obiectivele Uniunii referitoare la abordarea tuturor punctelor de acțiune care rezultă din acestea;

| 15. | ia act de faptul că, în contextul viitoarei uniuni energetice, securitatea sub aspect cantitativ și calitativ a aprovizionării cu energie și competitivitatea reprezintă problemele cele mai urgente care impun statelor membre să își actualizeze coordonarea și cooperarea la nivelul UE cu vecinii săi, atunci când elaborează politici în domeniul energiei; invită Comisia, în acest sens, să examineze modul în care structura actuală a măsurilor de prevenire și de intervenție în caz de urgență la nivel național ar putea fi îmbunătățită atât la nivel regional, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că, în contextul viitoarei uniuni energetice, securitatea sub aspect cantitativ și calitativ a aprovizionării cu energie și competitivitatea reprezintă problemele cele mai urgente care impun statelor membre să își actualizeze coordonarea și cooperarea la nivelul UE cu vecinii săi, atunci când elaborează politici în domeniul energiei; invită Comisia, în acest sens, să examineze modul în care structura actuală a măsurilor de prevenire și de intervenție în caz de urgență la nivel național ar putea fi îmbunătățită atât la nivel regional, cât și la nivelul UE;

| 16. | consideră că mecanismele de capacitate naționale ar trebui să fie utilizate numai în ultimă instanță, după ce au fost luate în calcul toate celelalte opțiuni, inclusiv interconectarea sporită cu țările vecine, măsuri privind reacția din partea cererii și alte forme de integrare a piețelor regionale; |
| --- | --- |

16.

consideră că mecanismele de capacitate naționale ar trebui să fie utilizate numai în ultimă instanță, după ce au fost luate în calcul toate celelalte opțiuni, inclusiv interconectarea sporită cu țările vecine, măsuri privind reacția din partea cererii și alte forme de integrare a piețelor regionale;

| 17. | consideră că uniunea energetică implică negocierea unitară cu țările terțe; invită Comisia să analizeze caracterul adecvat și structura potențială ale unui mecanism voluntar de achiziționare colectivă și impactul acestuia asupra funcționării pieței interne a gazelor și asupra întreprinderilor afectate, precum și contribuția unui astfel de mecanism la garantarea securității aprovizionării cu gaze; constată că, întrucât există mai multe modele de mecanisme de achiziționare colectivă, trebuie să se depună eforturi suplimentare pentru a stabili care este cel mai avantajos model bazat pe piață aplicabil regiunilor UE și furnizorilor în cauză, precum și condițiile în care ar putea fi introdus un mecanism voluntar de achiziționare colectivă; consideră că coordonarea pozițiilor și achizițiile colective de gaze naturale ar trebui să înceapă la nivel regional; recomandă, între timp, Comisiei și Secretariatului Comunității Energiei să sprijine statele membre și, respectiv, părțile contractante ale Comunității Energiei care doresc să negocieze contracte energetice în mod voluntar, în conformitate cu acquis-ul privind piața internă a UE și cu normele UE în materie de concurență, precum și cu normele Organizației Mondiale a Comerțului, și să asigure protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial; subliniază faptul că la baza contractelor din domeniul energiei trebuie să se afle prețurile pieței și concurența; |
| --- | --- |

17.

consideră că uniunea energetică implică negocierea unitară cu țările terțe; invită Comisia să analizeze caracterul adecvat și structura potențială ale unui mecanism voluntar de achiziționare colectivă și impactul acestuia asupra funcționării pieței interne a gazelor și asupra întreprinderilor afectate, precum și contribuția unui astfel de mecanism la garantarea securității aprovizionării cu gaze; constată că, întrucât există mai multe modele de mecanisme de achiziționare colectivă, trebuie să se depună eforturi suplimentare pentru a stabili care este cel mai avantajos model bazat pe piață aplicabil regiunilor UE și furnizorilor în cauză, precum și condițiile în care ar putea fi introdus un mecanism voluntar de achiziționare colectivă; consideră că coordonarea pozițiilor și achizițiile colective de gaze naturale ar trebui să înceapă la nivel regional; recomandă, între timp, Comisiei și Secretariatului Comunității Energiei să sprijine statele membre și, respectiv, părțile contractante ale Comunității Energiei care doresc să negocieze contracte energetice în mod voluntar, în conformitate cu acquis-ul privind piața internă a UE și cu normele UE în materie de concurență, precum și cu normele Organizației Mondiale a Comerțului, și să asigure protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial; subliniază faptul că la baza contractelor din domeniul energiei trebuie să se afle prețurile pieței și concurența;

| 18. | solicită Comisiei și Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) să instituie un cadru cuprinzător pentru dimensiunea externă a uniunii energetice, acordându-se o atenție deosebită promovării parteneriatelor strategice cu țările terțe producătoare de energie și cu cele de tranzit, în special în cadrul politicilor europene de vecinătate și de extindere, bazate pe valori comune împărtășite de ambii parteneri și ținând seama de stadiul actual al cooperării regionale; parteneriatele strategice precedente și noi ar trebui luate în considerare și explorate pentru a se îmbunătăți dialogul și cooperarea privind petrolul și gazele naturale, eficiența energetică și sursele regenerabile de energie, comerțul și interconectările uniunii energetice cu infrastructurile energetice externe; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) să instituie un cadru cuprinzător pentru dimensiunea externă a uniunii energetice, acordându-se o atenție deosebită promovării parteneriatelor strategice cu țările terțe producătoare de energie și cu cele de tranzit, în special în cadrul politicilor europene de vecinătate și de extindere, bazate pe valori comune împărtășite de ambii parteneri și ținând seama de stadiul actual al cooperării regionale; parteneriatele strategice precedente și noi ar trebui luate în considerare și explorate pentru a se îmbunătăți dialogul și cooperarea privind petrolul și gazele naturale, eficiența energetică și sursele regenerabile de energie, comerțul și interconectările uniunii energetice cu infrastructurile energetice externe;

| 19. | subliniază că o veritabilă politică externă comună în domeniul energiei a UE ar trebui să fie corelată cu politica externă și de securitate comună a acesteia; îndeamnă, în acest context, la o mai bună coordonare între VP/ÎR și comisarii responsabili, pentru a crește coerența politicilor externe ale UE privind securitatea energetică; solicită astfel Comisiei să creeze un cluster mai puternic sub conducerea VP/ÎR, desemnându-se unui responsabil pentru coordonarea acestor politici; |
| --- | --- |

19.

subliniază că o veritabilă politică externă comună în domeniul energiei a UE ar trebui să fie corelată cu politica externă și de securitate comună a acesteia; îndeamnă, în acest context, la o mai bună coordonare între VP/ÎR și comisarii responsabili, pentru a crește coerența politicilor externe ale UE privind securitatea energetică; solicită astfel Comisiei să creeze un cluster mai puternic sub conducerea VP/ÎR, desemnându-se unui responsabil pentru coordonarea acestor politici;

| 20. | solicită Comisiei să înființeze un grup de reflecție la nivel înalt privind securitatea energetică, politica externă și uniunea energetică, cu o reprezentare și participare puternice ale Parlamentului și părților interesate de la nivelul societății, care să aibă obiectivul de a dezvolta scenarii credibile și pe termen lung privind cererea, oferta și cooperarea cu parteneri externi, în special în domeniul consolidării capacităților și schimbului de tehnologie în ceea ce privește energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și în cel al relației dintre energie și drepturile omului; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să înființeze un grup de reflecție la nivel înalt privind securitatea energetică, politica externă și uniunea energetică, cu o reprezentare și participare puternice ale Parlamentului și părților interesate de la nivelul societății, care să aibă obiectivul de a dezvolta scenarii credibile și pe termen lung privind cererea, oferta și cooperarea cu parteneri externi, în special în domeniul consolidării capacităților și schimbului de tehnologie în ceea ce privește energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și în cel al relației dintre energie și drepturile omului;

| 21. | își exprimă îngrijorarea cu privire la dublarea propusă a capacității conductei Nordstream și la efectele pe care aceasta le-ar putea avea asupra securității energetice, diversificării aprovizionării și principiului solidarității dintre statele membre; subliniază, în contextul discuțiilor trilaterale în curs dintre UE, Ucraina și Rusia, necesitatea de a asigura aprovizionarea cu energie pe termen lung către și prin Ucraina; |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea cu privire la dublarea propusă a capacității conductei Nordstream și la efectele pe care aceasta le-ar putea avea asupra securității energetice, diversificării aprovizionării și principiului solidarității dintre statele membre; subliniază, în contextul discuțiilor trilaterale în curs dintre UE, Ucraina și Rusia, necesitatea de a asigura aprovizionarea cu energie pe termen lung către și prin Ucraina;

| 22. | subliniază că o mai mare eficiență energetică în UE ar reduce riscul dependenței și ar consolida astfel poziția de negociere a UE în chestiuni legate de energie; |
| --- | --- |

22.

subliniază că o mai mare eficiență energetică în UE ar reduce riscul dependenței și ar consolida astfel poziția de negociere a UE în chestiuni legate de energie;

| 23. | subliniază că, în cazul acordurilor energetice, este necesară o transparență mai mare, care ar putea fi obținută prin consolidarea rolului Comisiei în cadrul negocierilor referitoare la energie care implică unul sau mai multe state membre și țări terțe, în special prin impunerea unei cerințe care să prevadă participarea Comisiei la toate negocierile, în calitate de observator, pentru a consolida poziția statelor membre individuale cu privire la țările terțe furnizoare implicate în negocieri, astfel încât să se atenueze riscurile de abuz de poziție dominantă din partea unui furnizor; remarcă, de asemenea, că Comisia ar trebui să realizeze evaluări ex-ante și ex-post, respectând în totalitate statutul informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, și să întocmească o listă pozitivă și una negativă cu clauze din acorduri, cum ar fi interdicția la export, clauzele legate de destinație și clauzele de achiziție garantată, indexarea prețului gazelor în funcție de prețul petrolului sau clauzele care interzic unei părți terțe să condiționeze aprovizionarea cu energie de acordarea unui acces preferențial la infrastructura de transport al energiei din UE; subliniază faptul că, în temeiul articolului 13 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 994/2010, atunci când semnează acorduri interguvernamentale cu țări terțe, care au un impact asupra dezvoltării infrastructurii de gaze și aprovizionării cu gaze, statele membre trebuie să informeze Comisia, pentru a-i permite acesteia să evalueze situația referitoare la securitatea aprovizionării cu energie la nivelul UE; solicită Comisiei să includă dispoziții stricte de evaluare ex-ante a contractelor comerciale de furnizare a gazelor în revizuirea Regulamentului privind securitatea aprovizionării cu gaze naturale; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, în cazul acordurilor energetice, este necesară o transparență mai mare, care ar putea fi obținută prin consolidarea rolului Comisiei în cadrul negocierilor referitoare la energie care implică unul sau mai multe state membre și țări terțe, în special prin impunerea unei cerințe care să prevadă participarea Comisiei la toate negocierile, în calitate de observator, pentru a consolida poziția statelor membre individuale cu privire la țările terțe furnizoare implicate în negocieri, astfel încât să se atenueze riscurile de abuz de poziție dominantă din partea unui furnizor; remarcă, de asemenea, că Comisia ar trebui să realizeze evaluări ex-ante și ex-post, respectând în totalitate statutul informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, și să întocmească o listă pozitivă și una negativă cu clauze din acorduri, cum ar fi interdicția la export, clauzele legate de destinație și clauzele de achiziție garantată, indexarea prețului gazelor în funcție de prețul petrolului sau clauzele care interzic unei părți terțe să condiționeze aprovizionarea cu energie de acordarea unui acces preferențial la infrastructura de transport al energiei din UE; subliniază faptul că, în temeiul articolului 13 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 994/2010, atunci când semnează acorduri interguvernamentale cu țări terțe, care au un impact asupra dezvoltării infrastructurii de gaze și aprovizionării cu gaze, statele membre trebuie să informeze Comisia, pentru a-i permite acesteia să evalueze situația referitoare la securitatea aprovizionării cu energie la nivelul UE; solicită Comisiei să includă dispoziții stricte de evaluare ex-ante a contractelor comerciale de furnizare a gazelor în revizuirea Regulamentului privind securitatea aprovizionării cu gaze naturale;

| 24. | subliniază că, în conformitate cu Decizia nr. 994/2012/UE de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei, Comisia trebuie să fie informată cu privire la toate acordurile interguvernamentale viitoare din domeniul energiei încheiate cu părți din afara UE înainte de a fi semnate, pentru a se verifica conformitatea lor cu legislația UE, în particular cu cel de al treilea pachet privind energia, și pentru a nu periclita securitatea aprovizionării cu energie a UE; subliniază faptul că aceste discuții și consultări trebuie să fie folosite ca instrument pentru consolidarea puterii de negociere a statelor membre și întreprinderilor din UE, respectând totodată pe deplin informațiile sensibile din punct de vedere comercial; consideră că aceste discuții și consultări nu ar trebui sub nicio formă să afecteze substanța și conținutul acordurilor, ci să asigure faptul că aceste acorduri respectă dreptul relevant al Uniunii și interesul superior al întreprinderilor și al statelor membre în cauză; solicită Comisiei să revizuiască Decizia nr. 994/2012/UE astfel încât să consolideze în consecință mecanismul de informare și să potențeze rolul Comisiei; |
| --- | --- |

24.

subliniază că, în conformitate cu Decizia nr. 994/2012/UE de instituire a unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei, Comisia trebuie să fie informată cu privire la toate acordurile interguvernamentale viitoare din domeniul energiei încheiate cu părți din afara UE înainte de a fi semnate, pentru a se verifica conformitatea lor cu legislația UE, în particular cu cel de al treilea pachet privind energia, și pentru a nu periclita securitatea aprovizionării cu energie a UE; subliniază faptul că aceste discuții și consultări trebuie să fie folosite ca instrument pentru consolidarea puterii de negociere a statelor membre și întreprinderilor din UE, respectând totodată pe deplin informațiile sensibile din punct de vedere comercial; consideră că aceste discuții și consultări nu ar trebui sub nicio formă să afecteze substanța și conținutul acordurilor, ci să asigure faptul că aceste acorduri respectă dreptul relevant al Uniunii și interesul superior al întreprinderilor și al statelor membre în cauză; solicită Comisiei să revizuiască Decizia nr. 994/2012/UE astfel încât să consolideze în consecință mecanismul de informare și să potențeze rolul Comisiei;

| 25. | invită Comisia să elaboreze modele de proiecte de contract și orientări care să cuprindă o listă orientativă de clauze abuzive, creând astfel un material de referință pe care autoritățile competente și societățile să-l poată consulta în cadrul activităților lor de contractare; invită statele membre să își intensifice cooperarea privind mecanismul de schimb de informații în ceea privește acordurile interguvernamentale cu țări terțe în domeniul energiei, pentru a mări transparența și a-și potența puterea de negociere față de țările terțe, garantând astfel o energie mai accesibilă consumatorilor europeni; în plus, solicită Comisiei să publice în continuare evaluări trimestriale ale clauzelor contractuale precum prețurile medii la import; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să elaboreze modele de proiecte de contract și orientări care să cuprindă o listă orientativă de clauze abuzive, creând astfel un material de referință pe care autoritățile competente și societățile să-l poată consulta în cadrul activităților lor de contractare; invită statele membre să își intensifice cooperarea privind mecanismul de schimb de informații în ceea privește acordurile interguvernamentale cu țări terțe în domeniul energiei, pentru a mări transparența și a-și potența puterea de negociere față de țările terțe, garantând astfel o energie mai accesibilă consumatorilor europeni; în plus, solicită Comisiei să publice în continuare evaluări trimestriale ale clauzelor contractuale precum prețurile medii la import;

| 26. | subliniază că, pentru a asigura condiții competitive egale și a consolida poziția de negociere a întreprinderilor din UE în raport cu furnizorii externi, caracteristicile esențiale ale contractelor ar trebui să fie mai transparente și agregate și comunicate regulat autorităților competente, astfel încât să se culeagă toate informațiile necesare la care să poată recurge atât autoritățile competente, cât și întreprinderile, în cadrul negocierilor lor viitoare, protejându-se în același timp caracterul confidențial al informațiilor sensibile; consideră că acest lucru ar contribui la asigurarea unei concurențe veritabile în ceea ce privește contractele energetice, la evitarea abuzului de poziție dominantă din partea țărilor terțe și la garantarea respectării dreptului UE din domeniul concurenței; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, pentru a asigura condiții competitive egale și a consolida poziția de negociere a întreprinderilor din UE în raport cu furnizorii externi, caracteristicile esențiale ale contractelor ar trebui să fie mai transparente și agregate și comunicate regulat autorităților competente, astfel încât să se culeagă toate informațiile necesare la care să poată recurge atât autoritățile competente, cât și întreprinderile, în cadrul negocierilor lor viitoare, protejându-se în același timp caracterul confidențial al informațiilor sensibile; consideră că acest lucru ar contribui la asigurarea unei concurențe veritabile în ceea ce privește contractele energetice, la evitarea abuzului de poziție dominantă din partea țărilor terțe și la garantarea respectării dreptului UE din domeniul concurenței;

| 27. | invită Comisia să adopte măsuri concrete în vederea reducerii dependenței de importurile de energie, să monitorizeze gradul de diversificare a importurilor și să publice regulat rapoarte intermediare în această privință; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să adopte măsuri concrete în vederea reducerii dependenței de importurile de energie, să monitorizeze gradul de diversificare a importurilor și să publice regulat rapoarte intermediare în această privință;

| 28. | subliniază că este esențial să se mărească participarea industriei și tehnologiei europene în toate fazele lanțului de producție a energiei, care include nu doar materiile prime, ci și generarea, rafinarea, stocarea, transportul și distribuția, deoarece acestea sunt elemente esențiale pentru reducerea dependenței UE de importurile de energie; |
| --- | --- |

28.

subliniază că este esențial să se mărească participarea industriei și tehnologiei europene în toate fazele lanțului de producție a energiei, care include nu doar materiile prime, ci și generarea, rafinarea, stocarea, transportul și distribuția, deoarece acestea sunt elemente esențiale pentru reducerea dependenței UE de importurile de energie;

| 29. | este încredințat că diversitatea mixurilor energetice ale statelor membre, bazată pe potențialul, mediul, poziția geografică, experiența, know-how-ul și nevoile și costurile economice ale fiecăruia și contribuind totodată la obiectivele comune referitoare la strategiile și politicile în materie de energie și de climă, constituie un avantaj pentru UE în ansamblul său, deoarece îi mărește reziliența la întreruperile în aprovizionare, îi permite să facă alegeri energetice optime din punctul de vedere al costurilor și face posibilă dezvoltarea și concurența pe piață a unor tehnologii diferite, ceea ce determină o reducere a costurilor energiei; cu toate acestea, insistă asupra faptului că diversitatea națională nu trebuie să reprezinte o barieră în calea pieței unice și că statele membre trebuie să respecte pe deplin normele în materie de ajutoare de stat, să realizeze investiții adecvate în infrastructurile lor de transport interne și să asigure niveluri ridicate de interconectivitate și reziliență în cadrul sistemelor energetice naționale pentru a realiza obiectivele Uniunii privind securitatea energetică și piața energetică; |
| --- | --- |

29.

este încredințat că diversitatea mixurilor energetice ale statelor membre, bazată pe potențialul, mediul, poziția geografică, experiența, know-how-ul și nevoile și costurile economice ale fiecăruia și contribuind totodată la obiectivele comune referitoare la strategiile și politicile în materie de energie și de climă, constituie un avantaj pentru UE în ansamblul său, deoarece îi mărește reziliența la întreruperile în aprovizionare, îi permite să facă alegeri energetice optime din punctul de vedere al costurilor și face posibilă dezvoltarea și concurența pe piață a unor tehnologii diferite, ceea ce determină o reducere a costurilor energiei; cu toate acestea, insistă asupra faptului că diversitatea națională nu trebuie să reprezinte o barieră în calea pieței unice și că statele membre trebuie să respecte pe deplin normele în materie de ajutoare de stat, să realizeze investiții adecvate în infrastructurile lor de transport interne și să asigure niveluri ridicate de interconectivitate și reziliență în cadrul sistemelor energetice naționale pentru a realiza obiectivele Uniunii privind securitatea energetică și piața energetică;

| 30. | este încredințat că Uniunea își poate crește securitatea energetică și reduce dependența de anumiți furnizori și combustibili prin creșterea eficienței energetice, precum și prin utilizarea optimă a surselor de energie ale Europei, în conformitate cu obiectivele climatice, de mediu și de securitate energetică ale UE, precum și cu legislația în materie de sănătate și siguranță, luând în considerare particularitățile statelor membre în ceea ce privește propriile mixuri energetice, evitând sarcinile de reglementare inutile și respectând principiul proporționalității; subliniază faptul că niciun combustibil sau tehnologie care contribuie la securitatea energetică nu ar trebui privit a priori în mod discriminator; |
| --- | --- |

30.

este încredințat că Uniunea își poate crește securitatea energetică și reduce dependența de anumiți furnizori și combustibili prin creșterea eficienței energetice, precum și prin utilizarea optimă a surselor de energie ale Europei, în conformitate cu obiectivele climatice, de mediu și de securitate energetică ale UE, precum și cu legislația în materie de sănătate și siguranță, luând în considerare particularitățile statelor membre în ceea ce privește propriile mixuri energetice, evitând sarcinile de reglementare inutile și respectând principiul proporționalității; subliniază faptul că niciun combustibil sau tehnologie care contribuie la securitatea energetică nu ar trebui privit a priori în mod discriminator;

| 31. | invită Comisia să faciliteze utilizarea eficace a tuturor sistemelor UE de finanțare existente, inclusiv a Fondului european pentru investiții strategice, pentru a atrage investițiile în proiecte-cheie de infrastructură energetică, în cercetare și inovare în domeniul eficienței energetice, în surse regenerabile și în dezvoltarea capacităților interne ale Europei în vederea îndeplinirii obiectivelor climatice și energetice pentru 2030, pe baza unei abordări costuri-beneficii care să fie neutră din punct vedere tehnologic și care să acorde prioritate internalizării costurilor externe; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să faciliteze utilizarea eficace a tuturor sistemelor UE de finanțare existente, inclusiv a Fondului european pentru investiții strategice, pentru a atrage investițiile în proiecte-cheie de infrastructură energetică, în cercetare și inovare în domeniul eficienței energetice, în surse regenerabile și în dezvoltarea capacităților interne ale Europei în vederea îndeplinirii obiectivelor climatice și energetice pentru 2030, pe baza unei abordări costuri-beneficii care să fie neutră din punct vedere tehnologic și care să acorde prioritate internalizării costurilor externe;

| 32. | solicită mobilizarea rapidă a resurselor pentru finanțarea proiectelor de interes comun cu scopul de a construi infrastructura necesară și de a asigura o aprovizionare cu energie continuă și fiabilă, care nu este supusă niciunei forme de presiune politică din exteriorul UE; |
| --- | --- |

32.

solicită mobilizarea rapidă a resurselor pentru finanțarea proiectelor de interes comun cu scopul de a construi infrastructura necesară și de a asigura o aprovizionare cu energie continuă și fiabilă, care nu este supusă niciunei forme de presiune politică din exteriorul UE;

| 33. | subliniază faptul că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar trebui să funcționeze ca mecanism de transformare a infrastructurii într-o clasă de active lichide cu obligațiuni care pot fi puse în comun și tranzacționate pe piețele europene și globale; în plus, ia act de faptul că investitorii instituționali, de exemplu, asigurătorii sau fondurile de pensii, care sunt în general dispuși să efectueze investiții pe termen lung în active reale, ar fi atrași numai de produse de investiții standardizate și de o rezervă de proiecte solide care pot garanta afaceri adecvate; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar trebui să funcționeze ca mecanism de transformare a infrastructurii într-o clasă de active lichide cu obligațiuni care pot fi puse în comun și tranzacționate pe piețele europene și globale; în plus, ia act de faptul că investitorii instituționali, de exemplu, asigurătorii sau fondurile de pensii, care sunt în general dispuși să efectueze investiții pe termen lung în active reale, ar fi atrași numai de produse de investiții standardizate și de o rezervă de proiecte solide care pot garanta afaceri adecvate;

| 34. | invită Comisia, în special DG TRADE, să mențină obiectivul unui capitol separat dedicat energiei în Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP), în vederea eliminării barierelor tarifare și netarifare din USA din calea comerțului care vizează atât gazul natural lichefiat (GNL), cât și țițeiul brut, precum și a măsurilor protecționiste nejustificate, fapt care ar putea contribui la crearea unui mediu mai competitiv pentru întreprinderile europene prin reducerea discrepanței în ceea ce privește costurile la energie, de ambele părți ale Atlanticului; invită Comisia, în acest sens, să se asigure că acest capitol dedicat energiei include și dispoziții referitoare la intensificarea cooperării dintre programele de cercetare în domeniul energiei finanțate public de UE și de SUA, în special în ceea ce privește programul ARPA-E al SUA; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia, în special DG TRADE, să mențină obiectivul unui capitol separat dedicat energiei în Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP), în vederea eliminării barierelor tarifare și netarifare din USA din calea comerțului care vizează atât gazul natural lichefiat (GNL), cât și țițeiul brut, precum și a măsurilor protecționiste nejustificate, fapt care ar putea contribui la crearea unui mediu mai competitiv pentru întreprinderile europene prin reducerea discrepanței în ceea ce privește costurile la energie, de ambele părți ale Atlanticului; invită Comisia, în acest sens, să se asigure că acest capitol dedicat energiei include și dispoziții referitoare la intensificarea cooperării dintre programele de cercetare în domeniul energiei finanțate public de UE și de SUA, în special în ceea ce privește programul ARPA-E al SUA;

| 35. | subliniază că politica comercială a UE ar trebui să urmărească creșterea securității energetice în conformitate cu articolul 194 din TFUE, diversificarea mixului energetic european și reducerea dependenței de importul de la unui furnizor extern unic sau dintr-un punct unic de aprovizionare, respectând totodată diviziunea competențelor stabilită în tratat; |
| --- | --- |

35.

subliniază că politica comercială a UE ar trebui să urmărească creșterea securității energetice în conformitate cu articolul 194 din TFUE, diversificarea mixului energetic european și reducerea dependenței de importul de la unui furnizor extern unic sau dintr-un punct unic de aprovizionare, respectând totodată diviziunea competențelor stabilită în tratat;

| 36. | invită Comisia să asigure o monitorizare mai strictă a comportamentului anticoncurențial și a măsurilor antidumping pentru a proteja industriile energetice europene împotriva importurilor abuzive din țările terțe; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să asigure o monitorizare mai strictă a comportamentului anticoncurențial și a măsurilor antidumping pentru a proteja industriile energetice europene împotriva importurilor abuzive din țările terțe;

| 37. | regretă faptul că dezbaterile privind modernizarea instrumentelor de apărare comercială stagnează în cadrul Consiliului, deși Parlamentul și-a exprimat sprijinul ferm pentru măsuri mai dure împotriva importurilor abuzive din țări terțe; |
| --- | --- |

37.

regretă faptul că dezbaterile privind modernizarea instrumentelor de apărare comercială stagnează în cadrul Consiliului, deși Parlamentul și-a exprimat sprijinul ferm pentru măsuri mai dure împotriva importurilor abuzive din țări terțe;

| 38. | invită Consiliul să avanseze în procesul de modernizare a instrumentelor de protecție comercială pentru a se asigura că industriile europene producătoare în special de turbine, panouri solare, oțel de înaltă calitate și materiale de construcții pot profita pe deplin de tranziția energetică; |
| --- | --- |

38.

invită Consiliul să avanseze în procesul de modernizare a instrumentelor de protecție comercială pentru a se asigura că industriile europene producătoare în special de turbine, panouri solare, oțel de înaltă calitate și materiale de construcții pot profita pe deplin de tranziția energetică;

| 39. | subliniază importanța în acordurile comerciale a dispozițiilor privind cooperarea tehnologică și serviciile din domeniul eficienței energetice și producției descentralizate de energie din surse regenerabile, inclusiv în ceea ce privește întreținerea și aplicațiile informatice; subliniază faptul că decarbonizarea este un obiectiv comun al UE și al multor, țări, regiuni și orașe partenere; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța în acordurile comerciale a dispozițiilor privind cooperarea tehnologică și serviciile din domeniul eficienței energetice și producției descentralizate de energie din surse regenerabile, inclusiv în ceea ce privește întreținerea și aplicațiile informatice; subliniază faptul că decarbonizarea este un obiectiv comun al UE și al multor, țări, regiuni și orașe partenere;

| 40. | invită Comisia să încurajeze țările în curs de dezvoltare prin intermediul instrumentelor comerciale internaționale să își diversifice producția de energie și să promoveze producția de energie solară, îndeosebi în vecinătatea sudică a UE; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să încurajeze țările în curs de dezvoltare prin intermediul instrumentelor comerciale internaționale să își diversifice producția de energie și să promoveze producția de energie solară, îndeosebi în vecinătatea sudică a UE;

| 41. | salută negocierile pentru Inițiativa privind produsele ecologice dintre UE și alte 13 state membre ale OMC referitoare la produse, servicii și tehnologii care contribuie la creșterea economică verde, la protecția mediului, la acțiunile în domeniul climei și la dezvoltarea sustenabilă și solicită finalizarea negocierilor până la sfârșitul lui 2015 cu ocazia Reuniunii ministeriale a OMC de la Nairobi; |
| --- | --- |

41.

salută negocierile pentru Inițiativa privind produsele ecologice dintre UE și alte 13 state membre ale OMC referitoare la produse, servicii și tehnologii care contribuie la creșterea economică verde, la protecția mediului, la acțiunile în domeniul climei și la dezvoltarea sustenabilă și solicită finalizarea negocierilor până la sfârșitul lui 2015 cu ocazia Reuniunii ministeriale a OMC de la Nairobi;

| 42. | subliniază faptul că negocierile pentru Inițiativa privind produsele ecologice trebuie să se bazeze pe o definiție a bunurilor ecologice în concordanță cu politicile UE și să nu contravină măsurilor pentru țările în curs de dezvoltare adoptate în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC); |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că negocierile pentru Inițiativa privind produsele ecologice trebuie să se bazeze pe o definiție a bunurilor ecologice în concordanță cu politicile UE și să nu contravină măsurilor pentru țările în curs de dezvoltare adoptate în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC);

| 43. | invită Comisia să facă în continuare presiuni pentru instituirea unui sistem de schimb de energie între UE și SUA, având în vedere progresele actuale și viitoare din domeniul cercetării, inovării și autorizării sistemelor de transport de energie electrică, cum ar fi conexiunile electrice de înaltă tensiune, în vederea dezvoltării unei rețele globale de partajare a surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să facă în continuare presiuni pentru instituirea unui sistem de schimb de energie între UE și SUA, având în vedere progresele actuale și viitoare din domeniul cercetării, inovării și autorizării sistemelor de transport de energie electrică, cum ar fi conexiunile electrice de înaltă tensiune, în vederea dezvoltării unei rețele globale de partajare a surselor regenerabile de energie;

| 44. | subliniază că o Comunitate a Energiei consolidată ar trebui să fie elementul principal al politicii energetice externe a UE și invită Comisia să înainteze propuneri concrete bazate pe raportul Grupului de reflecție la nivel înalt pentru reformarea Comunității Energiei; |
| --- | --- |

44.

subliniază că o Comunitate a Energiei consolidată ar trebui să fie elementul principal al politicii energetice externe a UE și invită Comisia să înainteze propuneri concrete bazate pe raportul Grupului de reflecție la nivel înalt pentru reformarea Comunității Energiei;

| 45. | invită Comisia și statele membre să consolideze activitățile Comunității Energiei, în special în ceea ce privește sursele regenerabile de energie și eficiența energetică, pentru îmbunătățirea securității aprovizionării, printre altele, printr-o mai bună punere în aplicare și asigurare a aplicării legislației UE, cum ar fi obiectivele pentru 2020 și 2030, și în special printr-o mai bună guvernanță, prin raționalizarea procedurilor și printr-o mai bună utilizare a instrumentelor informatice vizând reducerea sarcinilor administrative, consolidarea instituțiilor sale, inclusiv instituirea unei adunări parlamentare a Comunității Energiei, și implementarea principalelor proiecte de infrastructură, cum ar fi liniile de interconexiune bidirecționale transfrontaliere, în vederea asigurării unei mai bune integrări în raport cu piața energetică a UE și a unor mecanisme de securitate a aprovizionării, fără a recurge la crearea de piețe de capacități naționale care subminează eficacitatea pieței interne a energiei; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia și statele membre să consolideze activitățile Comunității Energiei, în special în ceea ce privește sursele regenerabile de energie și eficiența energetică, pentru îmbunătățirea securității aprovizionării, printre altele, printr-o mai bună punere în aplicare și asigurare a aplicării legislației UE, cum ar fi obiectivele pentru 2020 și 2030, și în special printr-o mai bună guvernanță, prin raționalizarea procedurilor și printr-o mai bună utilizare a instrumentelor informatice vizând reducerea sarcinilor administrative, consolidarea instituțiilor sale, inclusiv instituirea unei adunări parlamentare a Comunității Energiei, și implementarea principalelor proiecte de infrastructură, cum ar fi liniile de interconexiune bidirecționale transfrontaliere, în vederea asigurării unei mai bune integrări în raport cu piața energetică a UE și a unor mecanisme de securitate a aprovizionării, fără a recurge la crearea de piețe de capacități naționale care subminează eficacitatea pieței interne a energiei;

| 46. | subliniază necesitatea consolidării cooperării euro-mediteraneene cu privire la gazele naturale, energia electrică, eficiența energetică și sursele regenerabile de energie; solicită Comisiei să accelereze instituirea platformei pentru gaze naturale a Euromed; |
| --- | --- |

46.

subliniază necesitatea consolidării cooperării euro-mediteraneene cu privire la gazele naturale, energia electrică, eficiența energetică și sursele regenerabile de energie; solicită Comisiei să accelereze instituirea platformei pentru gaze naturale a Euromed;

O piață europeană a energiei pe deplin integrată

| 47. | este încredințat că viitoarea uniune energetică trebuie să instituie un flux liber al energiei în țările din UE și din Comunitatea Energetică; |
| --- | --- |

47.

este încredințat că viitoarea uniune energetică trebuie să instituie un flux liber al energiei în țările din UE și din Comunitatea Energetică;

| 48. | subliniază că baza viitoarei uniuni energetice trebuie să fie o piață internă a energiei pe deplin funcțională și interconectată, care să furnizeze energie sigură, securizată, distribuită echitabil, care implică responsabilitate din punct de vedere social și ecologic, eficientă, competitivă, la prețuri accesibile și sustenabilă, prin rețele de transport sigure, reziliente și complet funcționale, dublată de o reducere a cererii de energie, pentru a li se permite întreprinderilor și consumatorilor din UE accesul la gaze, energie electrică, încălzire și răcire în cel mai sustenabil, eficient, democratic și rentabil mod cu putință; prin urmare, consideră că ar trebui urmărită o nouă extindere a sectoarelor de piață existente; consideră fundamentală încurajarea integrării producătorilor-consumatori pe piața și în rețeaua UE; subliniază deficiențele semnificative prezente în comunitățile rurale de pe cuprinsul UE ca urmare a conectării precare a rețelelor energetice; |
| --- | --- |

48.

subliniază că baza viitoarei uniuni energetice trebuie să fie o piață internă a energiei pe deplin funcțională și interconectată, care să furnizeze energie sigură, securizată, distribuită echitabil, care implică responsabilitate din punct de vedere social și ecologic, eficientă, competitivă, la prețuri accesibile și sustenabilă, prin rețele de transport sigure, reziliente și complet funcționale, dublată de o reducere a cererii de energie, pentru a li se permite întreprinderilor și consumatorilor din UE accesul la gaze, energie electrică, încălzire și răcire în cel mai sustenabil, eficient, democratic și rentabil mod cu putință; prin urmare, consideră că ar trebui urmărită o nouă extindere a sectoarelor de piață existente; consideră fundamentală încurajarea integrării producătorilor-consumatori pe piața și în rețeaua UE; subliniază deficiențele semnificative prezente în comunitățile rurale de pe cuprinsul UE ca urmare a conectării precare a rețelelor energetice;

| 49. | recunoaște că în prezent nu există o piață unică a energiei în Europa, iar fragmentarea rezultată de pe piețele energetice ale UE este profund dăunătoare pentru competitivitatea și securitatea energetică a Europei; |
| --- | --- |

49.

recunoaște că în prezent nu există o piață unică a energiei în Europa, iar fragmentarea rezultată de pe piețele energetice ale UE este profund dăunătoare pentru competitivitatea și securitatea energetică a Europei;

| 50. | reamintește faptul că piețele energetice se deosebesc de piețele financiare în virtutea activelor fizice subiacente, prin care riscul sistemic din sectorul energetic este eliminat; consideră că, în acest sens, este necesară punerea în aplicare a unor reglementări financiare care să acopere și sectorul energetic, astfel încât să nu denatureze dezvoltarea unei piețe interne energetice funcționale; |
| --- | --- |

50.

reamintește faptul că piețele energetice se deosebesc de piețele financiare în virtutea activelor fizice subiacente, prin care riscul sistemic din sectorul energetic este eliminat; consideră că, în acest sens, este necesară punerea în aplicare a unor reglementări financiare care să acopere și sectorul energetic, astfel încât să nu denatureze dezvoltarea unei piețe interne energetice funcționale;

| 51. | subliniază faptul că, pentru a evalua eficiența și rentabilitatea reale, este necesar să se ia în considerare costurile directe și externe aferente diferitelor surse de energie, precum și impactul tuturor tipurilor de intervenții publice asupra poziției lor concurențiale relative; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că, pentru a evalua eficiența și rentabilitatea reale, este necesar să se ia în considerare costurile directe și externe aferente diferitelor surse de energie, precum și impactul tuturor tipurilor de intervenții publice asupra poziției lor concurențiale relative;

| 52. | consideră că mecanismele de piață trebuie completate de mecanisme concrete și ambițioase de solidaritate și de securitate a aprovizionării, cum ar fi gestionarea mai eficientă a crizelor la nivel regional și la nivelul UE, adoptarea de măsuri ambițioase în materie de economisire a energiei, utilizarea optimă a infrastructurilor de stocare a GNL și a gazelor, în principal pentru asigurarea securității aprovizionării la scară regională, care să se reflecte în legislația UE, inclusiv în Regulamentul privind securitatea aprovizionării cu gaz, care trebuie revizuit cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

52.

consideră că mecanismele de piață trebuie completate de mecanisme concrete și ambițioase de solidaritate și de securitate a aprovizionării, cum ar fi gestionarea mai eficientă a crizelor la nivel regional și la nivelul UE, adoptarea de măsuri ambițioase în materie de economisire a energiei, utilizarea optimă a infrastructurilor de stocare a GNL și a gazelor, în principal pentru asigurarea securității aprovizionării la scară regională, care să se reflecte în legislația UE, inclusiv în Regulamentul privind securitatea aprovizionării cu gaz, care trebuie revizuit cât mai curând posibil;

| 53. | invită Comisia și statele membre să asigure punerea deplină în aplicare și asigurarea aplicării legislației existente a UE în domeniul ajutoarelor de stat, al energiei, al mediului și al climei; solicită în special realizarea unei evaluări a punerii în aplicare a celui de-al treilea pachet privind energia și a beneficiilor create pentru consumatori; solicită eliminarea derogărilor din cel de-al treilea pachet privind energia și adoptarea rapidă și punerea în aplicare a unor orientări și coduri de rețea europene; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia și statele membre să asigure punerea deplină în aplicare și asigurarea aplicării legislației existente a UE în domeniul ajutoarelor de stat, al energiei, al mediului și al climei; solicită în special realizarea unei evaluări a punerii în aplicare a celui de-al treilea pachet privind energia și a beneficiilor create pentru consumatori; solicită eliminarea derogărilor din cel de-al treilea pachet privind energia și adoptarea rapidă și punerea în aplicare a unor orientări și coduri de rețea europene;

| 54. | invită Comisia să aloce resurse financiare sporite Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) și subliniază faptul că ar trebui autorizată recrutarea de personal suplimentar, pentru a permite punerea în aplicare deplină și efectivă a monitorizării piețelor de energie în vederea asigurării integrității și transparenței în ceea ce privește comerțul cu energie și a respectării Regulamentului privind integritatea și transparența pieței de energie (REMIT), ca o condiție prealabilă pentru buna funcționare a pieței interne a energiei din UE; ia act de faptul că ar trebui consolidate competențele ACER în raport cu Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E), Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENSTO-G) și alte organisme care îndeplinesc funcții esențiale ale UE, pentru a asigura faptul că își poate îndeplini sarcinile prevăzute în legislația relevantă a UE și consideră că agenția ar trebui să colaboreze cu asociațiile care reprezintă operatorii de distribuție (OD), organizații ale consumatorilor și alte grupuri ale societății civile; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia să aloce resurse financiare sporite Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) și subliniază faptul că ar trebui autorizată recrutarea de personal suplimentar, pentru a permite punerea în aplicare deplină și efectivă a monitorizării piețelor de energie în vederea asigurării integrității și transparenței în ceea ce privește comerțul cu energie și a respectării Regulamentului privind integritatea și transparența pieței de energie (REMIT), ca o condiție prealabilă pentru buna funcționare a pieței interne a energiei din UE; ia act de faptul că ar trebui consolidate competențele ACER în raport cu Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E), Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENSTO-G) și alte organisme care îndeplinesc funcții esențiale ale UE, pentru a asigura faptul că își poate îndeplini sarcinile prevăzute în legislația relevantă a UE și consideră că agenția ar trebui să colaboreze cu asociațiile care reprezintă operatorii de distribuție (OD), organizații ale consumatorilor și alte grupuri ale societății civile;

| 55. | reiterează importanța separării dreptului de proprietate, propusă în cel de-al treilea pachet privind energia; invită Comisia să evalueze măsura în care autoritățile naționale de reglementare (ANR) asigură aplicarea condițiilor descrise în avizele formulate de Comisie cu privire la certificarea operatorilor sistemelor de transport (OST); |
| --- | --- |

55.

reiterează importanța separării dreptului de proprietate, propusă în cel de-al treilea pachet privind energia; invită Comisia să evalueze măsura în care autoritățile naționale de reglementare (ANR) asigură aplicarea condițiilor descrise în avizele formulate de Comisie cu privire la certificarea operatorilor sistemelor de transport (OST);

| 56. | regretă faptul că ENTSO-E și ENTSO-G depind într-o măsură prea mare de alocarea bugetară din partea OST naționale, fapt care le afectează capacitatea de a acționa în calitate de jucători europeni; |
| --- | --- |

56.

regretă faptul că ENTSO-E și ENTSO-G depind într-o măsură prea mare de alocarea bugetară din partea OST naționale, fapt care le afectează capacitatea de a acționa în calitate de jucători europeni;

| 57. | invită Comisia să își intensifice acțiunile de reglementare și de supraveghere a schimburilor de energie și a activităților de piață ale platformelor de comercializare a gazelor; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia să își intensifice acțiunile de reglementare și de supraveghere a schimburilor de energie și a activităților de piață ale platformelor de comercializare a gazelor;

| 58. | subliniază faptul că, pentru a consolida solidaritatea energetică în caz de urgență și rezistența la întreruperile aprovizionării, atât gazele, cât și energia electrică trebuie să poată fi exportate în orice moment; constată, în acest sens, faptul că sistemele actuale de transport transfrontalier sunt adeseori obstrucționate de deciziile operatorilor naționali de transport; solicită, prin urmare, ACER să pună mai mult accentul pe această chestiune în raportul său anual de monitorizare a pieței; |
| --- | --- |

58.

subliniază faptul că, pentru a consolida solidaritatea energetică în caz de urgență și rezistența la întreruperile aprovizionării, atât gazele, cât și energia electrică trebuie să poată fi exportate în orice moment; constată, în acest sens, faptul că sistemele actuale de transport transfrontalier sunt adeseori obstrucționate de deciziile operatorilor naționali de transport; solicită, prin urmare, ACER să pună mai mult accentul pe această chestiune în raportul său anual de monitorizare a pieței;

| 59. | subliniază că o piață internă a energiei pe deplin funcțională nu va fi finalizată cât timp vor exista state membre cu sisteme de energie electrică dependente de un operator dintr-o țară terță și subliniază importanța și necesitatea asigurării funcționării sincrone a statelor baltice în cadrul rețelelor europene continentale până în 2025; |
| --- | --- |

59.

subliniază că o piață internă a energiei pe deplin funcțională nu va fi finalizată cât timp vor exista state membre cu sisteme de energie electrică dependente de un operator dintr-o țară terță și subliniază importanța și necesitatea asigurării funcționării sincrone a statelor baltice în cadrul rețelelor europene continentale până în 2025;

| 60. | subliniază că un viitor model corect conceput al pieței energiei electrice din UE este urgent necesar și trebuie să aibă drept obiectiv promovarea investițiilor necesare pentru garantarea aprovizionării pe termen lung și o integrare optimizată din punctul de vedere al securității rețelei, bazată în mai mare măsură pe piață, a surselor de energie regenerabile, ținând în același timp seama în totalitate de natura schimbătoare a cererii și ofertei de energie, inclusiv de acceptarea sporită a microgenerării, de tehnologia pentru satisfacerea cererii și de proporția tot mai mare a energiei din surse regenerabile; ia act, în această privință, de nevoia de standarde comune pentru rețelele inteligente, ca element-cheie pentru asigurarea unei aprovizionări stabile și a unui flux liber al energiei peste frontiere, contribuind astfel la securitatea energetică; de asemenea, subliniază rolul pe care îl poate juca dezvoltarea rețelelor de energie inteligente și a instalațiilor noi de stocare a energiei, în vederea creșterii nivelului surselor regenerabile de energie (SRE) la nivel european și a asigurării dezvoltării acestei infrastructuri în coroborare cu terminalele SRE regionale; |
| --- | --- |

60.

subliniază că un viitor model corect conceput al pieței energiei electrice din UE este urgent necesar și trebuie să aibă drept obiectiv promovarea investițiilor necesare pentru garantarea aprovizionării pe termen lung și o integrare optimizată din punctul de vedere al securității rețelei, bazată în mai mare măsură pe piață, a surselor de energie regenerabile, ținând în același timp seama în totalitate de natura schimbătoare a cererii și ofertei de energie, inclusiv de acceptarea sporită a microgenerării, de tehnologia pentru satisfacerea cererii și de proporția tot mai mare a energiei din surse regenerabile; ia act, în această privință, de nevoia de standarde comune pentru rețelele inteligente, ca element-cheie pentru asigurarea unei aprovizionări stabile și a unui flux liber al energiei peste frontiere, contribuind astfel la securitatea energetică; de asemenea, subliniază rolul pe care îl poate juca dezvoltarea rețelelor de energie inteligente și a instalațiilor noi de stocare a energiei, în vederea creșterii nivelului surselor regenerabile de energie (SRE) la nivel european și a asigurării dezvoltării acestei infrastructuri în coroborare cu terminalele SRE regionale;

| 61. | invită statele membre și Comisia, precum și părțile contractante la Comunitatea Energiei și Secretariatul Comunității Energiei, să își concentreze eforturile asupra realizării de progrese în ceea ce privește proiectele PIC și proiectele în interesul Comunității Energiei (PICE), în vederea realizării unei rețele paneuropene de energie electrică și gaze, capabilă să transporte energie electrică și gaze din surse multiple în toate țările UE; consideră că rețeaua de energie electrică este capabilă să redirecționeze energia din zonele cu excedent în zonele deficitare, permițându-i astfel pieței să răspundă instantaneu la deficitele de aprovizionare oriunde s-ar produce acestea, să compenseze ciclurile circadiene și sezoniere, să integreze sursele de energie regenerabile, să asigure securitatea aprovizionării și să stimuleze piața europeană a energiei; consideră că ar trebui avută în vedere accelerarea procesului de aprobare și de autorizare a proiectelor, precum și stimularea modernizării liniilor existente; subliniază, în plus, faptul că aceste eforturi trebuie să se axeze în special pe soluționarea problemelor asociate insulelor energetice; |
| --- | --- |

61.

invită statele membre și Comisia, precum și părțile contractante la Comunitatea Energiei și Secretariatul Comunității Energiei, să își concentreze eforturile asupra realizării de progrese în ceea ce privește proiectele PIC și proiectele în interesul Comunității Energiei (PICE), în vederea realizării unei rețele paneuropene de energie electrică și gaze, capabilă să transporte energie electrică și gaze din surse multiple în toate țările UE; consideră că rețeaua de energie electrică este capabilă să redirecționeze energia din zonele cu excedent în zonele deficitare, permițându-i astfel pieței să răspundă instantaneu la deficitele de aprovizionare oriunde s-ar produce acestea, să compenseze ciclurile circadiene și sezoniere, să integreze sursele de energie regenerabile, să asigure securitatea aprovizionării și să stimuleze piața europeană a energiei; consideră că ar trebui avută în vedere accelerarea procesului de aprobare și de autorizare a proiectelor, precum și stimularea modernizării liniilor existente; subliniază, în plus, faptul că aceste eforturi trebuie să se axeze în special pe soluționarea problemelor asociate insulelor energetice;

| 62. | salută Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020; |
| --- | --- |

62.

salută Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020;

| 63. | își reafirmă angajamentul de a îndeplini obiectivul de 10 % privind interconectivitatea pentru a finaliza piața internă a energiei din UE și salută propunerea Consiliului European privind un nivel minim de interconectare a energiei electrice între statele membre de 15 % până în 2030; recunoaște importanța realizării obiectivului cantitativ de interconectivitate prin garantarea disponibilității infrastructurii naționale și transfrontaliere existente pentru a se asigura utilizarea eficace a surselor de energie europene și o mai mare securitate a aprovizionării; |
| --- | --- |

63.

își reafirmă angajamentul de a îndeplini obiectivul de 10 % privind interconectivitatea pentru a finaliza piața internă a energiei din UE și salută propunerea Consiliului European privind un nivel minim de interconectare a energiei electrice între statele membre de 15 % până în 2030; recunoaște importanța realizării obiectivului cantitativ de interconectivitate prin garantarea disponibilității infrastructurii naționale și transfrontaliere existente pentru a se asigura utilizarea eficace a surselor de energie europene și o mai mare securitate a aprovizionării;

| 64. | subliniază importanța asigurării unui cadru de reglementare solid, stabil și previzibil, care va permite angajamente pe termen lung și care este necesar pentru a realiza noi investiții în infrastructura energetică; invită Comisia să scurteze perioada de pregătire care permite proiectelor să se califice drept PIC; subliniază faptul că implementarea rețelelor de distribuție inteligente trebuie facilitată prin proceduri accelerate de autorizare, precum și prin sprijin politic și cadre de reglementare adaptate pentru operatorii de rețele, care să țină seama de evoluțiile nevoilor de investiții și să stimuleze investițiile în domeniul TIC și al automatizării, în condiții de egalitate cu extinderea rețelelor tradiționale; |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța asigurării unui cadru de reglementare solid, stabil și previzibil, care va permite angajamente pe termen lung și care este necesar pentru a realiza noi investiții în infrastructura energetică; invită Comisia să scurteze perioada de pregătire care permite proiectelor să se califice drept PIC; subliniază faptul că implementarea rețelelor de distribuție inteligente trebuie facilitată prin proceduri accelerate de autorizare, precum și prin sprijin politic și cadre de reglementare adaptate pentru operatorii de rețele, care să țină seama de evoluțiile nevoilor de investiții și să stimuleze investițiile în domeniul TIC și al automatizării, în condiții de egalitate cu extinderea rețelelor tradiționale;

| 65. | subliniază faptul că uniunea energetică ar trebui să contribuie, de asemenea, la o „uniune a investițiilor în energie”, asigurându-se faptul că cele peste 1 000 de miliarde de euro reprezentând investiții necesare în anii următori pentru revitalizarea economiei Europei provin de la investitori publici și privați; remarcă faptul că această „uniune a investițiilor în energie” ar trebui să asigure oportunități pentru marii investitori, dar și pentru consumatorii individuali și cetățeni; constată că, pentru a crea un mediu care să favorizeze și să utilizeze în mod optim finanțarea privată, certitudinea investitorilor este esențială; insistă asupra faptului că un cadru stabil nu poate fi realizat decât printr-un sistem de guvernanță robust, care să garanteze condiții de concurență echitabile și condiții de reglementare stabile și care să stimuleze încrederea în sectorul privat; |
| --- | --- |

65.

subliniază faptul că uniunea energetică ar trebui să contribuie, de asemenea, la o „uniune a investițiilor în energie”, asigurându-se faptul că cele peste 1 000 de miliarde de euro reprezentând investiții necesare în anii următori pentru revitalizarea economiei Europei provin de la investitori publici și privați; remarcă faptul că această „uniune a investițiilor în energie” ar trebui să asigure oportunități pentru marii investitori, dar și pentru consumatorii individuali și cetățeni; constată că, pentru a crea un mediu care să favorizeze și să utilizeze în mod optim finanțarea privată, certitudinea investitorilor este esențială; insistă asupra faptului că un cadru stabil nu poate fi realizat decât printr-un sistem de guvernanță robust, care să garanteze condiții de concurență echitabile și condiții de reglementare stabile și care să stimuleze încrederea în sectorul privat;

| 66. | subliniază că punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură strategică va contribui la îmbunătățirea perspectivelor pe termen mediu și lung ale securității energetice, în deplină conformitate cu angajamentele UE pe termen lung privind decarbonizarea și cu legislația sa în materie de mediu și din alte domenii relevante; |
| --- | --- |

66.

subliniază că punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură strategică va contribui la îmbunătățirea perspectivelor pe termen mediu și lung ale securității energetice, în deplină conformitate cu angajamentele UE pe termen lung privind decarbonizarea și cu legislația sa în materie de mediu și din alte domenii relevante;

| 67. | invită Comisia și statele membre să considere investițiile în liniile de interconexiune pentru gaze și energie electrică la scară mai redusă, care leagă regiunile învecinate, la fel de importante precum investițiile în PIC mai ample; invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape cu autoritățile regionale la dezvoltarea acestor linii de interconexiune; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia și statele membre să considere investițiile în liniile de interconexiune pentru gaze și energie electrică la scară mai redusă, care leagă regiunile învecinate, la fel de importante precum investițiile în PIC mai ample; invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape cu autoritățile regionale la dezvoltarea acestor linii de interconexiune;

| 68. | ia act de importanța integrării planificării cererii și ofertei de energie la nivelul pieței interne a energiei din UE, acordându-se prioritate reducerii cererii și soluțiilor descentralizate, pentru a asigura o securitate a aprovizionării optimă din punctul de vedere al costurilor și pentru a evita investițiile inutile sau supradimensionate în infrastructură și costurile irecuperabile; |
| --- | --- |

68.

ia act de importanța integrării planificării cererii și ofertei de energie la nivelul pieței interne a energiei din UE, acordându-se prioritate reducerii cererii și soluțiilor descentralizate, pentru a asigura o securitate a aprovizionării optimă din punctul de vedere al costurilor și pentru a evita investițiile inutile sau supradimensionate în infrastructură și costurile irecuperabile;

| 69. | consideră că, având în vedere nevoile mari de investiții în ceea ce privește rețelele de distribuție inadecvate și îmbătrânite și conectarea majorității surselor regenerabile de energie la nivelul rețelei de distribuție, Comisia și statele membre ar trebui să aibă în vedere inițiative specifice de promovare a investițiilor în ceea ce privește OD, inclusiv instrumente financiare; recomandă ferm ca aceste investiții să aibă un caracter prioritar pentru statele membre; |
| --- | --- |

69.

consideră că, având în vedere nevoile mari de investiții în ceea ce privește rețelele de distribuție inadecvate și îmbătrânite și conectarea majorității surselor regenerabile de energie la nivelul rețelei de distribuție, Comisia și statele membre ar trebui să aibă în vedere inițiative specifice de promovare a investițiilor în ceea ce privește OD, inclusiv instrumente financiare; recomandă ferm ca aceste investiții să aibă un caracter prioritar pentru statele membre;

| 70. | invită Comisia să clarifice modul în care intenționează să utilizeze cele 315 miliarde EUR din planul de investiții, însoțite de alte fonduri existente, în scopul de a maximiza potențialul mobilizator al FEIS și de a finanța infrastructuri și proiecte necesare finalizării uniunii energetice; |
| --- | --- |

70.

invită Comisia să clarifice modul în care intenționează să utilizeze cele 315 miliarde EUR din planul de investiții, însoțite de alte fonduri existente, în scopul de a maximiza potențialul mobilizator al FEIS și de a finanța infrastructuri și proiecte necesare finalizării uniunii energetice;

| 71. | consideră că o cooperare regională consolidată și o coordonare sporită a politicilor este un pas esențial către o integrare extinsă a pieței energiei la nivelul UE; sprijină, prin urmare, abordările regionale atât între statele membre, cât și cu părțile contractante la Comunitatea Energiei, pentru a asigura securitatea aprovizionării și a accelera integrarea pieței, inclusiv prin dezvoltarea în continuare a unor centre regionale în scopul măririi lichidității pieței, în special în regiunea ECE (Europa Centrală și de Est); subliniază că astfel de mecanisme de cooperare ar putea să raționalizeze cooperarea politică și pe piața energiei și să faciliteze decizii comune privind realizarea de investiții esențiale în infrastructura de gaze în regiunile respective; consideră că ar putea fi dezvoltate în comun informațiile și cunoștințele legate de probleme precum instalațiile de stocare a energiei și procesele de licitație pentru gazul natural lichefiat (GNL) și interconectori; recunoaște rolul important al schimburilor de energie în promovarea unei tranzacționări lichide, transparente și sigure a energiei; evidențiază potențialul inerent al proiectelor transfrontaliere, ca pârghie pentru soluții la nivelul UE; |
| --- | --- |

71.

consideră că o cooperare regională consolidată și o coordonare sporită a politicilor este un pas esențial către o integrare extinsă a pieței energiei la nivelul UE; sprijină, prin urmare, abordările regionale atât între statele membre, cât și cu părțile contractante la Comunitatea Energiei, pentru a asigura securitatea aprovizionării și a accelera integrarea pieței, inclusiv prin dezvoltarea în continuare a unor centre regionale în scopul măririi lichidității pieței, în special în regiunea ECE (Europa Centrală și de Est); subliniază că astfel de mecanisme de cooperare ar putea să raționalizeze cooperarea politică și pe piața energiei și să faciliteze decizii comune privind realizarea de investiții esențiale în infrastructura de gaze în regiunile respective; consideră că ar putea fi dezvoltate în comun informațiile și cunoștințele legate de probleme precum instalațiile de stocare a energiei și procesele de licitație pentru gazul natural lichefiat (GNL) și interconectori; recunoaște rolul important al schimburilor de energie în promovarea unei tranzacționări lichide, transparente și sigure a energiei; evidențiază potențialul inerent al proiectelor transfrontaliere, ca pârghie pentru soluții la nivelul UE;

| 72. | sprijină integrarea sistemelor energetice ale țărilor candidate și potențial candidate printr-o abordare regională în cadrul viitoarei uniuni energetice europene; |
| --- | --- |

72.

sprijină integrarea sistemelor energetice ale țărilor candidate și potențial candidate printr-o abordare regională în cadrul viitoarei uniuni energetice europene;

| 73. | subliniază faptul că o cooperare regională sporită poate contribui la consolidarea securității energetice, la îmbunătățirea planificării infrastructurii, la asigurarea optimizării costurilor de integrare a energiei regenerabile și la reducerea costurilor pentru consumatori; |
| --- | --- |

73.

subliniază faptul că o cooperare regională sporită poate contribui la consolidarea securității energetice, la îmbunătățirea planificării infrastructurii, la asigurarea optimizării costurilor de integrare a energiei regenerabile și la reducerea costurilor pentru consumatori;

| 74. | salută importanța pe care Comisia o atribuie cooperării regionale consolidate; solicită Comisiei să analizeze și să stabilească scara de energie electrică optimă și cooperarea în materie de rețea (și piață) de gaze din UE; subliniază faptul că, în unele cazuri, statele membre sunt puse în poziția de a stabili ce este necesar pe teritoriile lor, iar în alte cazuri există o valoare adăugată clară în cooperarea direcționată de UE; subliniază, cu toate acestea, faptul că, în unele cazuri, s-a constatat că, prin realizarea unei cooperări la nivel regional în ceea ce privește provocările comune, grupurile de state membre au obținut rezultate mai rapide, cum ar fi în cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică; împărtășește poziția Comisiei potrivit căreia acordurile regionale existente pot fi un model pentru UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

74.

salută importanța pe care Comisia o atribuie cooperării regionale consolidate; solicită Comisiei să analizeze și să stabilească scara de energie electrică optimă și cooperarea în materie de rețea (și piață) de gaze din UE; subliniază faptul că, în unele cazuri, statele membre sunt puse în poziția de a stabili ce este necesar pe teritoriile lor, iar în alte cazuri există o valoare adăugată clară în cooperarea direcționată de UE; subliniază, cu toate acestea, faptul că, în unele cazuri, s-a constatat că, prin realizarea unei cooperări la nivel regional în ceea ce privește provocările comune, grupurile de state membre au obținut rezultate mai rapide, cum ar fi în cadrul Forumului pentalateral pentru energie electrică; împărtășește poziția Comisiei potrivit căreia acordurile regionale existente pot fi un model pentru UE în ansamblul său;

| 75. | invită Comisia să prezinte o structură de guvernanță pentru cooperarea macroregională de piață, cu un rol definit pentru Parlamentul European și parlamentele naționale; constată că această guvernanță regională ar trebui să se întemeieze pe entitățile regionale, geografice și de piață existente pentru a optimiza la maximum costurile, și anume: i) planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP); ii) inițiativele de coordonare pentru Europa de Sud-Est; iii) un forum pentalateral extins; iv) Inițiativa pentru o rețea offshore a țărilor cu deschidere la mările septentrionale; subliniază că rolul ACER ar trebui consolidat în acest context; |
| --- | --- |

75.

invită Comisia să prezinte o structură de guvernanță pentru cooperarea macroregională de piață, cu un rol definit pentru Parlamentul European și parlamentele naționale; constată că această guvernanță regională ar trebui să se întemeieze pe entitățile regionale, geografice și de piață existente pentru a optimiza la maximum costurile, și anume: i) planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP); ii) inițiativele de coordonare pentru Europa de Sud-Est; iii) un forum pentalateral extins; iv) Inițiativa pentru o rețea offshore a țărilor cu deschidere la mările septentrionale; subliniază că rolul ACER ar trebui consolidat în acest context;

| 76. | invită Comisia să realizeze studii de optimizare a costurilor care să evalueze și să cuantifice beneficiile cooperării regionale în regiunile menționate; consideră că pe baza acestor studii, Comisia și statele membre implicate ar trebui să dezvolte și să pună în aplicare împreună planuri pentru stabilirea acestor macroregiuni; |
| --- | --- |

76.

invită Comisia să realizeze studii de optimizare a costurilor care să evalueze și să cuantifice beneficiile cooperării regionale în regiunile menționate; consideră că pe baza acestor studii, Comisia și statele membre implicate ar trebui să dezvolte și să pună în aplicare împreună planuri pentru stabilirea acestor macroregiuni;

| 77. | invită Comisia să încurajeze și să sprijine proiectele de cooperare regională între operatorii de rețele de distribuție a energiei electrice și a gazelor, care sunt cruciale pentru o energie sigură, competitivă și durabilă, oferind asistență pentru producția locală de energie (în special din surse regenerabile), pentru abordarea transformărilor tehnologice (rețele inteligente, contoare inteligente etc.) și pentru noile moduri de producție și de consum (vehicule electrice etc.); |
| --- | --- |

77.

invită Comisia să încurajeze și să sprijine proiectele de cooperare regională între operatorii de rețele de distribuție a energiei electrice și a gazelor, care sunt cruciale pentru o energie sigură, competitivă și durabilă, oferind asistență pentru producția locală de energie (în special din surse regenerabile), pentru abordarea transformărilor tehnologice (rețele inteligente, contoare inteligente etc.) și pentru noile moduri de producție și de consum (vehicule electrice etc.);

| 78. | invită Comisia să încurajeze schimburile de opinii cu privire la proiectele energetice între entitățile teritoriale din Europa (regiuni, autorități locale, orașe etc.), pentru a informa și a aduce laolaltă reprezentanții aleși și publicul larg; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia să încurajeze schimburile de opinii cu privire la proiectele energetice între entitățile teritoriale din Europa (regiuni, autorități locale, orașe etc.), pentru a informa și a aduce laolaltă reprezentanții aleși și publicul larg;

| 79. | solicită dezvoltarea unor piețe regionale ale energiei electrice și gazelor bine integrate și competitive care să asigure gradul de adecvare și flexibilitate al sistemului de energie și care să acopere toate părțile Uniunii; solicită Comisiei să acționeze în mod decisiv și transparent împotriva tuturor cazurilor de protecționism și de comportament anticoncurențial, precum și împotriva barierelor în calea intrării și ieșirii de pe piețe; subliniază importanța asigurării unor cadre de reglementare naționale stabile, a înlăturării barierelor administrative și a raționalizării procedurilor administrative naționale, inclusiv pentru a garanta condiții de concurență echitabile pentru proiectele axate pe cetățeni; |
| --- | --- |

79.

solicită dezvoltarea unor piețe regionale ale energiei electrice și gazelor bine integrate și competitive care să asigure gradul de adecvare și flexibilitate al sistemului de energie și care să acopere toate părțile Uniunii; solicită Comisiei să acționeze în mod decisiv și transparent împotriva tuturor cazurilor de protecționism și de comportament anticoncurențial, precum și împotriva barierelor în calea intrării și ieșirii de pe piețe; subliniază importanța asigurării unor cadre de reglementare naționale stabile, a înlăturării barierelor administrative și a raționalizării procedurilor administrative naționale, inclusiv pentru a garanta condiții de concurență echitabile pentru proiectele axate pe cetățeni;

| 80. | subliniază faptul că, pentru a echilibra cu succes piața internă, este nevoie de investiții nu numai în interconectori, ci și, printre altele, în rețelele naționale, în centralele electrice pe bază de combustibili fosili și cu tehnologie de captare a carbonului, în centralele nucleare noi (în statele membre care doresc să aibă astfel de centrale) ca sursă critică de energie electrică de bază cu consum redus de carbon, în capacitățile de stocare (cum ar fi terminalele GNL), în rețelele inteligente și în tehnologiile flexibile de generare, pentru a face față dezvoltării producției descentralizate din surse regenerabile; |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că, pentru a echilibra cu succes piața internă, este nevoie de investiții nu numai în interconectori, ci și, printre altele, în rețelele naționale, în centralele electrice pe bază de combustibili fosili și cu tehnologie de captare a carbonului, în centralele nucleare noi (în statele membre care doresc să aibă astfel de centrale) ca sursă critică de energie electrică de bază cu consum redus de carbon, în capacitățile de stocare (cum ar fi terminalele GNL), în rețelele inteligente și în tehnologiile flexibile de generare, pentru a face față dezvoltării producției descentralizate din surse regenerabile;

| 81. | subliniază necesitatea creării unui cadru legislativ care să confere puteri sporite consumatorilor și să-i transforme în participanți activi pe piață în calitate de investitori, producători și părți interesate, dezvoltând sisteme de tarifare dinamice și deschizând piețe pentru surse de partea cererii și ofertei; remarcă faptul că implicarea cetățenilor poate fi amplificată, inter alia, prin: participarea financiară a consumatorilor, cooperative energetice, micro-generatoare și stocare, consum propriu, descentralizarea aprovizionării cu energie, introducerea de sisteme energetice bazate pe rețele inteligente, inclusiv contoare inteligente, o concurență mai pronunțată la nivelul piețelor cu amănuntul, o transparență deplină și flexibilitatea prețurilor și opțiunilor consumatorilor; |
| --- | --- |

81.

subliniază necesitatea creării unui cadru legislativ care să confere puteri sporite consumatorilor și să-i transforme în participanți activi pe piață în calitate de investitori, producători și părți interesate, dezvoltând sisteme de tarifare dinamice și deschizând piețe pentru surse de partea cererii și ofertei; remarcă faptul că implicarea cetățenilor poate fi amplificată, inter alia, prin: participarea financiară a consumatorilor, cooperative energetice, micro-generatoare și stocare, consum propriu, descentralizarea aprovizionării cu energie, introducerea de sisteme energetice bazate pe rețele inteligente, inclusiv contoare inteligente, o concurență mai pronunțată la nivelul piețelor cu amănuntul, o transparență deplină și flexibilitatea prețurilor și opțiunilor consumatorilor;

| 82. | subliniază faptul că prosumatorii care alimentează rețeaua cu capacități de stocare ar trebui să fie recompensați și încurajați să consume din propria producție de electricitate „verde” fără a fi penalizați; evidențiază faptul că astfel de inițiative ar putea contribui la o piață internă a energiei mai competitivă și mai funcțională care, la rândul său, ar putea ajuta la îmbunătățirea rezilienței comunităților locale, la crearea de locuri de muncă și la prosperitate, la reducerea în general a facturilor la energie ale consumatorilor și la soluționarea unor grave probleme sociale, cum ar fi penuria de energie și consumatorii vulnerabili; solicită Comisiei să compileze evaluări de impact și bune practici privind măsurile luate la nivel național pentru lupta împotriva sărăciei energetice și să se asigure că aceste bune practici sunt centralizate și promovate de către un organism european specializat; subliniază că trebuie luate măsuri adecvate pentru a garanta protecția datelor pentru consumatorii care participă în mod direct pe piață; |
| --- | --- |

82.

subliniază faptul că prosumatorii care alimentează rețeaua cu capacități de stocare ar trebui să fie recompensați și încurajați să consume din propria producție de electricitate „verde” fără a fi penalizați; evidențiază faptul că astfel de inițiative ar putea contribui la o piață internă a energiei mai competitivă și mai funcțională care, la rândul său, ar putea ajuta la îmbunătățirea rezilienței comunităților locale, la crearea de locuri de muncă și la prosperitate, la reducerea în general a facturilor la energie ale consumatorilor și la soluționarea unor grave probleme sociale, cum ar fi penuria de energie și consumatorii vulnerabili; solicită Comisiei să compileze evaluări de impact și bune practici privind măsurile luate la nivel național pentru lupta împotriva sărăciei energetice și să se asigure că aceste bune practici sunt centralizate și promovate de către un organism european specializat; subliniază că trebuie luate măsuri adecvate pentru a garanta protecția datelor pentru consumatorii care participă în mod direct pe piață;

| 83. | invită Comisia și statele membre să faciliteze dezvoltarea și extinderea într-o mai mare măsură a surselor locale și regionale de energie regenerabilă și a rețelelor de distribuție locale și regionale, precum și a rețelelor de termoficare, prin intermediul unor politici care să elimine barierele actuale și să contribuie la transformarea pieței; invită Comisia să propună orientări privind consumul propriu de energie pentru a promova utilizarea sa și a proteja drepturile consumatorilor; |
| --- | --- |

83.

invită Comisia și statele membre să faciliteze dezvoltarea și extinderea într-o mai mare măsură a surselor locale și regionale de energie regenerabilă și a rețelelor de distribuție locale și regionale, precum și a rețelelor de termoficare, prin intermediul unor politici care să elimine barierele actuale și să contribuie la transformarea pieței; invită Comisia să propună orientări privind consumul propriu de energie pentru a promova utilizarea sa și a proteja drepturile consumatorilor;

| 84. | invită Comisia și statele membre să încurajeze consumul propriu și microgenerarea prin scheme de sprijin pentru energia din surse regenerabile destinate celor mai vulnerabili consumatori; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia și statele membre să încurajeze consumul propriu și microgenerarea prin scheme de sprijin pentru energia din surse regenerabile destinate celor mai vulnerabili consumatori;

| 85. | invită Comisia să integreze actorii locali în politica energetică a UE, precum și să prezinte o propunere pentru înființarea de centre de consolidare a capacităților și de consiliere descentralizate pentru a sprijini autoritățile locale să trateze cu furnizorii de energie de pe picior de egalitate și pentru a le dota corespunzător, precum și pentru a susține dezvoltarea producției de energie locală prin cooperative, societăți constituite pe plan local și autorități municipale; |
| --- | --- |

85.

invită Comisia să integreze actorii locali în politica energetică a UE, precum și să prezinte o propunere pentru înființarea de centre de consolidare a capacităților și de consiliere descentralizate pentru a sprijini autoritățile locale să trateze cu furnizorii de energie de pe picior de egalitate și pentru a le dota corespunzător, precum și pentru a susține dezvoltarea producției de energie locală prin cooperative, societăți constituite pe plan local și autorități municipale;

| 86. | subliniază nevoia identificării celor mai bune practici locale și a promovării diseminării acestora în întreaga Uniune, pentru a îmbunătăți coordonarea între măsurile locale și politicile europene și pentru a soluționa chestiunile care afectează acceptarea la nivel local a proiectelor energetice; propune crearea unui „Forum teritorial european”; |
| --- | --- |

86.

subliniază nevoia identificării celor mai bune practici locale și a promovării diseminării acestora în întreaga Uniune, pentru a îmbunătăți coordonarea între măsurile locale și politicile europene și pentru a soluționa chestiunile care afectează acceptarea la nivel local a proiectelor energetice; propune crearea unui „Forum teritorial european”;

| 87. | consideră că toți consumatorii din UE ar trebui să beneficieze în egală măsură de o piață unică a gazelor și a energiei electrice; subliniază, în acest sens, faptul că diferențele de preț existente între piețele naționale din cauza lipsei integrării pieței și a interconexiunilor nu mai trebuie tolerate; îndeamnă Comisia să propună rapid măsuri pentru a realiza o mai mare convergență a prețurilor și o integrare a pieței în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

87.

consideră că toți consumatorii din UE ar trebui să beneficieze în egală măsură de o piață unică a gazelor și a energiei electrice; subliniază, în acest sens, faptul că diferențele de preț existente între piețele naționale din cauza lipsei integrării pieței și a interconexiunilor nu mai trebuie tolerate; îndeamnă Comisia să propună rapid măsuri pentru a realiza o mai mare convergență a prețurilor și o integrare a pieței în întreaga Uniune;

| 88. | subliniază efectul pozitiv pe care integrarea pieței l-a avut asupra prețurilor angro și, în cele din urmă, asupra prețurilor de consum din sectorul electricității; consideră că revizuirea configurației pieței energiei electrice trebuie să armonizeze mai bine piețele cu ridicata și cele cu amănuntul, contribuind la eliminarea barierelor de pe piețele cu amănuntul și cu ridicata și la furnizarea de opțiuni între furnizorii de energie pentru consumatori; |
| --- | --- |

88.

subliniază efectul pozitiv pe care integrarea pieței l-a avut asupra prețurilor angro și, în cele din urmă, asupra prețurilor de consum din sectorul electricității; consideră că revizuirea configurației pieței energiei electrice trebuie să armonizeze mai bine piețele cu ridicata și cele cu amănuntul, contribuind la eliminarea barierelor de pe piețele cu amănuntul și cu ridicata și la furnizarea de opțiuni între furnizorii de energie pentru consumatori;

| 89. | consideră că, în cadrul oricărei revizuiri a piețelor de energie cu amănuntul, ar trebui să se acorde o atenție deosebită măsurilor suplimentare de protecție a consumatorilor, cum ar fi încurajarea și promovarea sistemelor de schimbare colectivă a furnizorilor, impunând ca facturile de energie să includă comparații cu concurenții pe baza modelelor de consum istorice, impunând furnizorilor să ofere în mod automat clienților lor tariful cel mai avantajos disponibil și asigurând un interval limitat, ușor comparabil de tarife standardizate; |
| --- | --- |

89.

consideră că, în cadrul oricărei revizuiri a piețelor de energie cu amănuntul, ar trebui să se acorde o atenție deosebită măsurilor suplimentare de protecție a consumatorilor, cum ar fi încurajarea și promovarea sistemelor de schimbare colectivă a furnizorilor, impunând ca facturile de energie să includă comparații cu concurenții pe baza modelelor de consum istorice, impunând furnizorilor să ofere în mod automat clienților lor tariful cel mai avantajos disponibil și asigurând un interval limitat, ușor comparabil de tarife standardizate;

| 90. | invită Comisia ca, atunci când stabilește foaia de parcurs pentru eliminarea treptată a prețurilor reglementate, să păstreze posibilitatea de reglementare a prețurilor și de standardizare a structurilor tarifare, dacă acestea sunt destinate să limiteze rentele de monopol sau profiturile excepționale care perturbă piața, în vederea protejării consumatorilor vulnerabili sau a facilitării comparării tarifelor practicate de furnizori concurenți; |
| --- | --- |

90.

invită Comisia ca, atunci când stabilește foaia de parcurs pentru eliminarea treptată a prețurilor reglementate, să păstreze posibilitatea de reglementare a prețurilor și de standardizare a structurilor tarifare, dacă acestea sunt destinate să limiteze rentele de monopol sau profiturile excepționale care perturbă piața, în vederea protejării consumatorilor vulnerabili sau a facilitării comparării tarifelor practicate de furnizori concurenți;

| 91. | invită Comisia să monitorizeze evoluția prețurilor finale la energie în Europa, inclusiv impozitele, taxele, subvențiile și orice alte costuri ascunse, cu scopul de a identifica acțiuni care ar putea ajuta la reducerea acestor prețuri; |
| --- | --- |

91.

invită Comisia să monitorizeze evoluția prețurilor finale la energie în Europa, inclusiv impozitele, taxele, subvențiile și orice alte costuri ascunse, cu scopul de a identifica acțiuni care ar putea ajuta la reducerea acestor prețuri;

Eficiență energetică în sprijinul moderării cererii

| 92. | reamintește rezoluțiile Parlamentului European din 5 februarie 2014, 26 noiembrie 2014 și 14 octombrie 2015, în care se solicită adoptarea a trei obiective climatice și energetice obligatorii pentru 2030, în special obiectivul de 40 % privind eficiența energetică; subliniază faptul că obiectivul UE post-2020 în materie de eficiență energetică ar trebui să aibă un caracter obligatoriu și să se aplice pe baza unor obiective naționale individuale; îndeamnă Comisia să dezvolte mai multe scenarii privind eficiența energetică pentru 2030, inclusiv la nivelul de 40 % stabilit de Parlament; îndeamnă Consiliul, care a solicitat un obiectiv la nivelul UE de cel puțin 27 %, să își revizuiască în sens ascendent obiectivul, în concordanță cu cel adoptat de Parlament; |
| --- | --- |

92.

reamintește rezoluțiile Parlamentului European din 5 februarie 2014, 26 noiembrie 2014 și 14 octombrie 2015, în care se solicită adoptarea a trei obiective climatice și energetice obligatorii pentru 2030, în special obiectivul de 40 % privind eficiența energetică; subliniază faptul că obiectivul UE post-2020 în materie de eficiență energetică ar trebui să aibă un caracter obligatoriu și să se aplice pe baza unor obiective naționale individuale; îndeamnă Comisia să dezvolte mai multe scenarii privind eficiența energetică pentru 2030, inclusiv la nivelul de 40 % stabilit de Parlament; îndeamnă Consiliul, care a solicitat un obiectiv la nivelul UE de cel puțin 27 %, să își revizuiască în sens ascendent obiectivul, în concordanță cu cel adoptat de Parlament;

| 93. | remarcă faptul că îmbunătățirile ambițioase și realizabile în ceea ce privește eficiența energetică, urmărite în interesul coeziunii, solidarității și rentabilității, ar putea stimula securitatea energetică, competitivitatea, crearea de locuri de muncă și creșterea economică și ar putea ajuta la menținerea unui nivel scăzut al cheltuielilor consumatorilor, la combaterea sărăciei energetice și la îndeplinirea obiectivelor climatice și energetice; |
| --- | --- |

93.

remarcă faptul că îmbunătățirile ambițioase și realizabile în ceea ce privește eficiența energetică, urmărite în interesul coeziunii, solidarității și rentabilității, ar putea stimula securitatea energetică, competitivitatea, crearea de locuri de muncă și creșterea economică și ar putea ajuta la menținerea unui nivel scăzut al cheltuielilor consumatorilor, la combaterea sărăciei energetice și la îndeplinirea obiectivelor climatice și energetice;

| 94. | solicită Comisiei și statelor membre să aplice principiul „eficienței energetice primordiale”; constată că, potrivit Agenției Internaționale a Energiei, eficiența energetică reprezintă „primul combustibil” și este cea mai profitabilă investiție dintre toate sursele de energie; subliniază că câștigurile în termeni de eficiență energetică, îndeosebi reducerea pierderilor de energie din clădiri, au un efect crucial asupra reducerii importurilor de energie ale UE din țări terțe, în condițiile în care 61 % din gazele importate în Uniunea Europeană sunt utilizate în clădiri, în principal pentru încălzire; solicită, în acest sens, ca proiectele de infrastructură și de eficiență energetică să fie tratate ca investiții-cheie de importanță egală cu investițiile în noile capacități de producție; |
| --- | --- |

94.

solicită Comisiei și statelor membre să aplice principiul „eficienței energetice primordiale”; constată că, potrivit Agenției Internaționale a Energiei, eficiența energetică reprezintă „primul combustibil” și este cea mai profitabilă investiție dintre toate sursele de energie; subliniază că câștigurile în termeni de eficiență energetică, îndeosebi reducerea pierderilor de energie din clădiri, au un efect crucial asupra reducerii importurilor de energie ale UE din țări terțe, în condițiile în care 61 % din gazele importate în Uniunea Europeană sunt utilizate în clădiri, în principal pentru încălzire; solicită, în acest sens, ca proiectele de infrastructură și de eficiență energetică să fie tratate ca investiții-cheie de importanță egală cu investițiile în noile capacități de producție;

| 95. | subliniază că câștigurile în termeni de eficiență energetică reduc semnificativ atât facturile la energie pentru gospodării și industrii, cât și dependența UE de importurile din țări terțe; subliniază că există potențialul de a crea două milioane de locuri de muncă, ca urmare a măsurilor de eficiență energetică până în 2020, în special în sectorul construcțiilor, care reprezintă 40 % din cererea totală de energie a UE; subliniază că câștigurile în termeni de eficiență energetică sunt complementare diversificării aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

95.

subliniază că câștigurile în termeni de eficiență energetică reduc semnificativ atât facturile la energie pentru gospodării și industrii, cât și dependența UE de importurile din țări terțe; subliniază că există potențialul de a crea două milioane de locuri de muncă, ca urmare a măsurilor de eficiență energetică până în 2020, în special în sectorul construcțiilor, care reprezintă 40 % din cererea totală de energie a UE; subliniază că câștigurile în termeni de eficiență energetică sunt complementare diversificării aprovizionării cu energie;

| 96. | invită Comisia să identifice și să elimine barierele rămase în calea măsurilor de eficiență energetică și să dezvolte o piață reală a eficienței energetice pentru a stimula schimbul de bune practici și a asigura disponibilitatea produselor și a soluțiilor pe teritoriul UE, cu scopul de a construi o piață unică adevărată a produselor și serviciilor eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

96.

invită Comisia să identifice și să elimine barierele rămase în calea măsurilor de eficiență energetică și să dezvolte o piață reală a eficienței energetice pentru a stimula schimbul de bune practici și a asigura disponibilitatea produselor și a soluțiilor pe teritoriul UE, cu scopul de a construi o piață unică adevărată a produselor și serviciilor eficiente din punct de vedere energetic;

| 97. | subliniază că este necesar să se extindă atât amploarea, cât și rata de renovare a construcțiilor, precum și utilizarea surselor de energie regenerabile în scopul încălzirii și răcirii, prin stimulente adecvate, în vederea reducerii cererii de energie; recomandă continuarea creșterii standardelor de eficiență energetică pentru clădiri, luând în considerare – și încurajând – inovarea tehnică, îndeosebi utilizarea modelării informatice a clădirilor (building information modelling) și a simulărilor de impact asupra ciclului de viață pentru produsele de construcții în cadrul achizițiilor publice; recomandă, de asemenea, sprijinirea în continuare a construirii de edificii cu consum energetic aproape nul ca pas înainte esențial în direcția asigurării independenței energetice și a unui sistem energetic sustenabil și sigur; |
| --- | --- |

97.

subliniază că este necesar să se extindă atât amploarea, cât și rata de renovare a construcțiilor, precum și utilizarea surselor de energie regenerabile în scopul încălzirii și răcirii, prin stimulente adecvate, în vederea reducerii cererii de energie; recomandă continuarea creșterii standardelor de eficiență energetică pentru clădiri, luând în considerare – și încurajând – inovarea tehnică, îndeosebi utilizarea modelării informatice a clădirilor (building information modelling) și a simulărilor de impact asupra ciclului de viață pentru produsele de construcții în cadrul achizițiilor publice; recomandă, de asemenea, sprijinirea în continuare a construirii de edificii cu consum energetic aproape nul ca pas înainte esențial în direcția asigurării independenței energetice și a unui sistem energetic sustenabil și sigur;

| 98. | subliniază faptul că investițiile în îmbunătățirea eficienței energetice realizate de industrie până în prezent trebuie să fie recunoscute și luate în considerare în mod corespunzător în cadrul discuțiilor privind eficiența energetică purtate la nivelul UE; |
| --- | --- |

98.

subliniază faptul că investițiile în îmbunătățirea eficienței energetice realizate de industrie până în prezent trebuie să fie recunoscute și luate în considerare în mod corespunzător în cadrul discuțiilor privind eficiența energetică purtate la nivelul UE;

| 99. | consideră că industria are nevoie de semnale clare din partea decidenților politici, pentru a realiza investițiile necesare în realizarea obiectivelor energetice ale UE; subliniază, prin urmare, necesitatea unor ținte ambițioase și a unui cadru de reglementare care să stimuleze inovarea, fără a crea sarcini administrative inutile, în vederea promovării optime a eficienței energetice în context național; |
| --- | --- |

99.

consideră că industria are nevoie de semnale clare din partea decidenților politici, pentru a realiza investițiile necesare în realizarea obiectivelor energetice ale UE; subliniază, prin urmare, necesitatea unor ținte ambițioase și a unui cadru de reglementare care să stimuleze inovarea, fără a crea sarcini administrative inutile, în vederea promovării optime a eficienței energetice în context național;

| 100. | consideră că obiectivul în materie de eficiență energetică trebuie să se aplice alături de obiectivele climatice și energetice și să consolideze competitivitatea economiei UE în raport cu partenerii comerciali majori; |
| --- | --- |

100.

consideră că obiectivul în materie de eficiență energetică trebuie să se aplice alături de obiectivele climatice și energetice și să consolideze competitivitatea economiei UE în raport cu partenerii comerciali majori;

| 101. | subliniază faptul că, pentru a facilita realizarea obiectivelor naționale și a completa politicile deja aplicate care funcționează în contextul cadrului de politici privind clima și energia pentru 2020, este necesară o revizuire a legislației existente în materie de eficiență energetică, inclusiv a Directivei privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei privind eficiența energetică, dublată de o transpunere adecvată a acestei legislații de către statele membre; solicită Comisiei să revizuiască legislația UE în materie de eficiență energetică, conform dispozițiilor de la anexa la strategia-cadru pentru o uniune energetică; |
| --- | --- |

101.

subliniază faptul că, pentru a facilita realizarea obiectivelor naționale și a completa politicile deja aplicate care funcționează în contextul cadrului de politici privind clima și energia pentru 2020, este necesară o revizuire a legislației existente în materie de eficiență energetică, inclusiv a Directivei privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei privind eficiența energetică, dublată de o transpunere adecvată a acestei legislații de către statele membre; solicită Comisiei să revizuiască legislația UE în materie de eficiență energetică, conform dispozițiilor de la anexa la strategia-cadru pentru o uniune energetică;

| 102. | subliniază rolul jucat de eticheta energetică a UE în capacitarea consumatorilor și furnizarea de informații precise, relevante și comparabile privind eficiența energetică a produselor asociate cu energia; subliniază necesitatea unei revizuiri a etichetei energetice pentru a facilita pe viitor opțiuni pentru consumator mai eficiente în ceea ce privește energia și pentru a stimula fabricarea de produse eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

102.

subliniază rolul jucat de eticheta energetică a UE în capacitarea consumatorilor și furnizarea de informații precise, relevante și comparabile privind eficiența energetică a produselor asociate cu energia; subliniază necesitatea unei revizuiri a etichetei energetice pentru a facilita pe viitor opțiuni pentru consumator mai eficiente în ceea ce privește energia și pentru a stimula fabricarea de produse eficiente din punct de vedere energetic;

| 103. | subliniază succesul și potențialul viitor al unei proiectări ecologice în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice și consumul de energie al produselor și astfel scăderea costurilor și a consumului de energie ale gospodăriilor și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; invită Comisia să introducă pe viitor măsuri de punere în aplicare, ținând seama de o agendă mai largă a eficienței resurselor, și să revizuiască măsurile existente pentru a asigura caracterul lor adecvat; |
| --- | --- |

103.

subliniază succesul și potențialul viitor al unei proiectări ecologice în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței energetice și consumul de energie al produselor și astfel scăderea costurilor și a consumului de energie ale gospodăriilor și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; invită Comisia să introducă pe viitor măsuri de punere în aplicare, ținând seama de o agendă mai largă a eficienței resurselor, și să revizuiască măsurile existente pentru a asigura caracterul lor adecvat;

| 104. | recunoaște rolul esențial al autorităților locale, al societăților și al cetățenilor în ceea ce privește asigurarea independenței energetice prin mărirea eficienței energetice prin: o mai bună planificare urbană, dezvoltarea de tehnologii TIC și de internet cu caracter energetic, implementarea de rețele inteligente, gestionarea energiei pe baza cererii, cogenerare, infrastructuri pentru combustibili alternativi, aplicații pentru pompe de căldură, consum propriu, precum și prin crearea, modernizarea și extinderea sistemelor de termoficare și de climatizare; subliniază necesitatea de a încuraja inițiative cetățenești precum proiecte de cooperare sau comunitare în domeniul surselor regenerabile, de a consolida legătura dintre cetățeni și societățile de servicii energetice, de a încuraja utilizarea de modele de transport mai active și mai sustenabile, de a dezvolta și aplica soluții de tip „Orașe inteligente”, de a desfășura infrastructuri de distribuție orientate spre viitor care să încurajeze ecomobilitatea urbană și de a promova renovarea și izolarea clădirilor, inclusiv prin izolare omogenă; propune reunirea tuturor partenerilor de guvernare de la mai multe niveluri într-o interfață operațională care să implice activ Convenția primarilor; |
| --- | --- |

104.

recunoaște rolul esențial al autorităților locale, al societăților și al cetățenilor în ceea ce privește asigurarea independenței energetice prin mărirea eficienței energetice prin: o mai bună planificare urbană, dezvoltarea de tehnologii TIC și de internet cu caracter energetic, implementarea de rețele inteligente, gestionarea energiei pe baza cererii, cogenerare, infrastructuri pentru combustibili alternativi, aplicații pentru pompe de căldură, consum propriu, precum și prin crearea, modernizarea și extinderea sistemelor de termoficare și de climatizare; subliniază necesitatea de a încuraja inițiative cetățenești precum proiecte de cooperare sau comunitare în domeniul surselor regenerabile, de a consolida legătura dintre cetățeni și societățile de servicii energetice, de a încuraja utilizarea de modele de transport mai active și mai sustenabile, de a dezvolta și aplica soluții de tip „Orașe inteligente”, de a desfășura infrastructuri de distribuție orientate spre viitor care să încurajeze ecomobilitatea urbană și de a promova renovarea și izolarea clădirilor, inclusiv prin izolare omogenă; propune reunirea tuturor partenerilor de guvernare de la mai multe niveluri într-o interfață operațională care să implice activ Convenția primarilor;

| 105. | consideră că este o prioritate absolută dezvoltarea de instrumente de finanțare și de modele inovatoare care să mobilizeze fonduri publice și finanțare privată la nivel local, național, regional și european pentru a sprijini investițiile în sectoarele-cheie de eficiență energetică, cum ar fi renovarea clădirilor, acordând totodată atenția cuvenită particularităților investițiilor pe termen lung; subliniază, în acest sens, rolul Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și al FEIS (gestionat de BEI) și insistă asupra necesității implicării pe deplin a băncilor de promovare naționale; recunoaște faptul că aceste instrumente trebuie să fie însoțite de asistență tehnică specifică; subliniază necesitatea de a asigura rentabilitatea schemelor de eficiență energetică în clădirile publice; invită Comisia să ia în considerare toate aceste elemente la elaborarea inițiativei „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente”; |
| --- | --- |

105.

consideră că este o prioritate absolută dezvoltarea de instrumente de finanțare și de modele inovatoare care să mobilizeze fonduri publice și finanțare privată la nivel local, național, regional și european pentru a sprijini investițiile în sectoarele-cheie de eficiență energetică, cum ar fi renovarea clădirilor, acordând totodată atenția cuvenită particularităților investițiilor pe termen lung; subliniază, în acest sens, rolul Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și al FEIS (gestionat de BEI) și insistă asupra necesității implicării pe deplin a băncilor de promovare naționale; recunoaște faptul că aceste instrumente trebuie să fie însoțite de asistență tehnică specifică; subliniază necesitatea de a asigura rentabilitatea schemelor de eficiență energetică în clădirile publice; invită Comisia să ia în considerare toate aceste elemente la elaborarea inițiativei „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente”;

| 106. | consideră că diferitele fonduri europene care finanțează îmbunătățirea eficienței energetice ar trebui să fie mai bine orientate și realocate în ordinea priorităților, vizând îmbunătățiri în rândul consumatorilor vulnerabili și cu venituri mici și abordând problema stimulentelor fracționate între proprietarii și chiriașii unei clădiri sau între mai mulți proprietari; |
| --- | --- |

106.

consideră că diferitele fonduri europene care finanțează îmbunătățirea eficienței energetice ar trebui să fie mai bine orientate și realocate în ordinea priorităților, vizând îmbunătățiri în rândul consumatorilor vulnerabili și cu venituri mici și abordând problema stimulentelor fracționate între proprietarii și chiriașii unei clădiri sau între mai mulți proprietari;

| 107. | solicită Comisiei să identifice, consultându-se cu reprezentanții sectoarelor industriale de resort și cu părțile interesate de la nivelul național, regional și local, cele mai bune practici de finanțare în domeniul eficienței energetice în întreaga UE și în afară, iar ulterior să integreze fondurile și mecanismele de finanțare inovatoare în structura BERD, BEI și a fondurilor UE; |
| --- | --- |

107.

solicită Comisiei să identifice, consultându-se cu reprezentanții sectoarelor industriale de resort și cu părțile interesate de la nivelul național, regional și local, cele mai bune practici de finanțare în domeniul eficienței energetice în întreaga UE și în afară, iar ulterior să integreze fondurile și mecanismele de finanțare inovatoare în structura BERD, BEI și a fondurilor UE;

| 108. | subliniază faptul că dezvoltarea unei noi culturi a energiei este esențială pentru realizarea obiectivelor privind eficiența energetică și schimbările climatice; invită statele membre să sensibilizeze generația tânără, prin intermediul unor module educaționale adecvate în școli, pentru a construi un nou comportament al consumatorului de energie; |
| --- | --- |

108.

subliniază faptul că dezvoltarea unei noi culturi a energiei este esențială pentru realizarea obiectivelor privind eficiența energetică și schimbările climatice; invită statele membre să sensibilizeze generația tânără, prin intermediul unor module educaționale adecvate în școli, pentru a construi un nou comportament al consumatorului de energie;

Către o economie sustenabilă

| 109. | amintește faptul că acordul obținut în cadrul Consiliului European în octombrie 2014 referitor la „cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030” include un angajament de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % în comparație cu nivelurile din 1990 și stă la baza dezvoltării dimensiunii de decarbonizare a uniunii energetice; ia act de faptul că această decizie reprezintă, de asemenea, cea mai ambițioasă contribuție la negocierile internaționale în domeniul schimbărilor climatice având ca scop încheierea unui acord cu caracter obligatoriu în domeniul schimbărilor climatice în cadrul Conferinței din 2015 a părților (COP21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) care va avea loc la Paris, în decembrie 2015; |
| --- | --- |

109.

amintește faptul că acordul obținut în cadrul Consiliului European în octombrie 2014 referitor la „cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030” include un angajament de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % în comparație cu nivelurile din 1990 și stă la baza dezvoltării dimensiunii de decarbonizare a uniunii energetice; ia act de faptul că această decizie reprezintă, de asemenea, cea mai ambițioasă contribuție la negocierile internaționale în domeniul schimbărilor climatice având ca scop încheierea unui acord cu caracter obligatoriu în domeniul schimbărilor climatice în cadrul Conferinței din 2015 a părților (COP21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) care va avea loc la Paris, în decembrie 2015;

| 110. | subliniază că este necesar să se ajungă la un acord cuprinzător, ambițios și obligatoriu în cadrul reuniunii COP21, care să conțină garanții solide privind limitarea creșterii temperaturii medii la nivel mondial la maximum 2 oC în comparație cu nivelurile preindustriale, precum și un sistem de transparență și răspundere global, solid și comun care să includă obligații de monitorizare și raportare și un sistem de conformitate eficient și eficace; consideră că regimul climatic internațional pentru perioada de după 2020 ar trebui să includă dispoziții care să permită obiective mai ambițioase, să sprijine eforturi de atenuare eficiente din punctul de vedere al costurilor și să ofere oportunități de protejare a integrității mediului și de dezvoltare durabilă; subliniază să este necesar ca cei mai mari poluatori la nivel mondial să își asume un angajament ferm în vederea reducerii emisiilor; subliniază rolul-cheie pe care îl va avea diplomația UE în ceea ce privește clima și energia; |
| --- | --- |

110.

subliniază că este necesar să se ajungă la un acord cuprinzător, ambițios și obligatoriu în cadrul reuniunii COP21, care să conțină garanții solide privind limitarea creșterii temperaturii medii la nivel mondial la maximum 2 oC în comparație cu nivelurile preindustriale, precum și un sistem de transparență și răspundere global, solid și comun care să includă obligații de monitorizare și raportare și un sistem de conformitate eficient și eficace; consideră că regimul climatic internațional pentru perioada de după 2020 ar trebui să includă dispoziții care să permită obiective mai ambițioase, să sprijine eforturi de atenuare eficiente din punctul de vedere al costurilor și să ofere oportunități de protejare a integrității mediului și de dezvoltare durabilă; subliniază să este necesar ca cei mai mari poluatori la nivel mondial să își asume un angajament ferm în vederea reducerii emisiilor; subliniază rolul-cheie pe care îl va avea diplomația UE în ceea ce privește clima și energia;

| 111. | reamintește că limitarea creșterii temperaturii globale la o medie de 2 oC nu garantează evitarea unui impact nefavorabil semnificativ asupra climei; subliniază că eliminarea treptată a emisiilor globale de dioxid de carbon până în 2050 sau imediat după este necesară pentru a menține planeta pe o traiectorie eficace din punctul de vedere al costurilor privind emisiile, compatibilă cu obiectivul de sub 2 oC; |
| --- | --- |

111.

reamintește că limitarea creșterii temperaturii globale la o medie de 2 oC nu garantează evitarea unui impact nefavorabil semnificativ asupra climei; subliniază că eliminarea treptată a emisiilor globale de dioxid de carbon până în 2050 sau imediat după este necesară pentru a menține planeta pe o traiectorie eficace din punctul de vedere al costurilor privind emisiile, compatibilă cu obiectivul de sub 2 oC;

| 112. | consideră că dezvoltarea de surse de energie regenerabile este esențială pentru uniunea energetică, având în vedere costurile energiei; subliniază rolul esențial al energiilor regenerabile din UE pentru securitatea energetică și independența politică și economică, prin reducerea nevoii de importuri de energie; subliniază rolul esențial al energiilor regenerabile pentru îmbunătățirea calității aerului și crearea de locuri de muncă și de creștere economică; consideră că energiile regenerabile asigură energie sigură, durabilă, competitivă și accesibilă și joacă un rol important în asumarea rolului de lider al Europei în domeniul economiei verzi și în dezvoltarea de noi industrii și tehnologii; subliniază că, în această privință, modul în care este concepută actualmente piața energiei ar trebui să fie mai dinamic și mai flexibil, pentru integrarea pe piață a unor surse variabile de energie; atrage atenția asupra faptului că costurile de producție a energiei din surse regenerabile au scăzut considerabil în ultimii ani; subliniază importanța dezvoltării unei infrastructuri transfrontaliere și a intensificării activităților de cercetare și inovare pentru realizarea unor rețele energetice mai inteligente și a unor soluții noi de stocare a energiei, precum și a unor tehnologii flexibile de generare pentru integrarea energiilor din surse regenerabile; |
| --- | --- |

112.

consideră că dezvoltarea de surse de energie regenerabile este esențială pentru uniunea energetică, având în vedere costurile energiei; subliniază rolul esențial al energiilor regenerabile din UE pentru securitatea energetică și independența politică și economică, prin reducerea nevoii de importuri de energie; subliniază rolul esențial al energiilor regenerabile pentru îmbunătățirea calității aerului și crearea de locuri de muncă și de creștere economică; consideră că energiile regenerabile asigură energie sigură, durabilă, competitivă și accesibilă și joacă un rol important în asumarea rolului de lider al Europei în domeniul economiei verzi și în dezvoltarea de noi industrii și tehnologii; subliniază că, în această privință, modul în care este concepută actualmente piața energiei ar trebui să fie mai dinamic și mai flexibil, pentru integrarea pe piață a unor surse variabile de energie; atrage atenția asupra faptului că costurile de producție a energiei din surse regenerabile au scăzut considerabil în ultimii ani; subliniază importanța dezvoltării unei infrastructuri transfrontaliere și a intensificării activităților de cercetare și inovare pentru realizarea unor rețele energetice mai inteligente și a unor soluții noi de stocare a energiei, precum și a unor tehnologii flexibile de generare pentru integrarea energiilor din surse regenerabile;

| 113. | salută angajamentul Comisiei de a transforma Uniunea Europeană în „numărul unu mondial în domeniul energiei din surse regenerabile”; îndeamnă Comisia să prezinte o strategie operațională și fezabilă în acest sens; invită statele membre și Comisia să garanteze transparența, consecvența, stabilitatea și continuitatea cadrelor normative privind energiile din surse regenerabile și să evite modificarea retroactivă a condițiilor economice pentru investiții, pentru a consolida încrederea investitorilor și a contribui la utilizarea de energie din surse regenerabile cu cost redus în toate regiunile UE; subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a schemelor de sprijin, în concordanță cu orientările Comisiei Europene privind proiectarea schemelor de sprijin a energiei din surse regenerabile, pentru a se evita distorsionarea potențială a pieței și a asigura un sprijin efectiv pentru energiile regenerabile; subliniază faptul că reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră depinde de crearea unor condiții de piață corecte pentru investiții în eficiența energetică, în energie din surse regenerabile și în infrastructuri inteligente; subliniază că uniunea energetică ar trebui să optimizeze instrumentele de piață pentru promovarea surselor de energie ale Europei, astfel încât să se asigure faptul că tranziția energetică se desfășoară într-un mod cât mai rentabil și ecologic; |
| --- | --- |

113.

salută angajamentul Comisiei de a transforma Uniunea Europeană în „numărul unu mondial în domeniul energiei din surse regenerabile”; îndeamnă Comisia să prezinte o strategie operațională și fezabilă în acest sens; invită statele membre și Comisia să garanteze transparența, consecvența, stabilitatea și continuitatea cadrelor normative privind energiile din surse regenerabile și să evite modificarea retroactivă a condițiilor economice pentru investiții, pentru a consolida încrederea investitorilor și a contribui la utilizarea de energie din surse regenerabile cu cost redus în toate regiunile UE; subliniază necesitatea unei mai bune coordonări a schemelor de sprijin, în concordanță cu orientările Comisiei Europene privind proiectarea schemelor de sprijin a energiei din surse regenerabile, pentru a se evita distorsionarea potențială a pieței și a asigura un sprijin efectiv pentru energiile regenerabile; subliniază faptul că reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră depinde de crearea unor condiții de piață corecte pentru investiții în eficiența energetică, în energie din surse regenerabile și în infrastructuri inteligente; subliniază că uniunea energetică ar trebui să optimizeze instrumentele de piață pentru promovarea surselor de energie ale Europei, astfel încât să se asigure faptul că tranziția energetică se desfășoară într-un mod cât mai rentabil și ecologic;

| 114. | subliniază că, în ceea ce privește sistemele naționale de subvenții și ajutoare de stat, UE trebuie să asigure un mediu concurențial intern echitabil, care să nu consolideze în mod neloial poziția dominantă pe piață a anumitor tehnologii și operatori, în vederea transformării sistemelor noastre energetice; salută în acest sens raportul Comisiei din 10 octombrie 2014 privind subvențiile și costurile energiei UE și invită Comisia să actualizeze anual acest raport pentru a identifica mai bine sectoarele și domeniile care necesită finanțare suplimentară și sectoarele care sunt afectate din cauza denaturării pieței ca urmare a acordării subvențiilor; |
| --- | --- |

114.

subliniază că, în ceea ce privește sistemele naționale de subvenții și ajutoare de stat, UE trebuie să asigure un mediu concurențial intern echitabil, care să nu consolideze în mod neloial poziția dominantă pe piață a anumitor tehnologii și operatori, în vederea transformării sistemelor noastre energetice; salută în acest sens raportul Comisiei din 10 octombrie 2014 privind subvențiile și costurile energiei UE și invită Comisia să actualizeze anual acest raport pentru a identifica mai bine sectoarele și domeniile care necesită finanțare suplimentară și sectoarele care sunt afectate din cauza denaturării pieței ca urmare a acordării subvențiilor;

| 115. | subliniază că este necesar să se pună capăt subvențiilor dăunătoare mediului, care trebuie identificate și eliminate urgent, având în vedere că reprezintă o risipă de bani publici, folosiți mai întâi pentru a sprijini practici poluate și apoi pentru a curăța în urma lor; |
| --- | --- |

115.

subliniază că este necesar să se pună capăt subvențiilor dăunătoare mediului, care trebuie identificate și eliminate urgent, având în vedere că reprezintă o risipă de bani publici, folosiți mai întâi pentru a sprijini practici poluate și apoi pentru a curăța în urma lor;

| 116. | subliniază faptul că tranziția la o economie competitivă și durabilă cu emisii reduse de dioxid de carbon oferă oportunități semnificative în materie de creare de locuri de muncă, inovare, creștere și facturi mai mici la energie pentru utilizatorii comerciali și casnici; recunoaște însă că aceste oportunități nu pot fi fructificate decât printr-o cooperare strânsă între Comisie, statele membre, autoritățile locale și regionale, cetățeni și industrie, care să aibă ca rezultat cele mai eficiente stimulente și cadre de reglementare; observă că o decarbonizare bine gestionată nu ar trebui să conducă la creșterea costurilor energiei, la pauperitate energetică, la dezindustrializarea economiei europene sau la creșterea nivelului șomajului; prin urmare, insistă asupra implicării active a partenerilor sociali pentru a face față impactului social al tranziției către o uniune energetică durabilă; subliniază că sunt necesare politici armonizate la nivelul UE, bazate pe piață și totodată neutre din punct de vedere tehnologic, care să țină seama de toate textele legislative relevante și de toate obiectivele UE relevante și care să contribuie la realizarea acestora la cele mai mici costuri pentru societate; |
| --- | --- |

116.

subliniază faptul că tranziția la o economie competitivă și durabilă cu emisii reduse de dioxid de carbon oferă oportunități semnificative în materie de creare de locuri de muncă, inovare, creștere și facturi mai mici la energie pentru utilizatorii comerciali și casnici; recunoaște însă că aceste oportunități nu pot fi fructificate decât printr-o cooperare strânsă între Comisie, statele membre, autoritățile locale și regionale, cetățeni și industrie, care să aibă ca rezultat cele mai eficiente stimulente și cadre de reglementare; observă că o decarbonizare bine gestionată nu ar trebui să conducă la creșterea costurilor energiei, la pauperitate energetică, la dezindustrializarea economiei europene sau la creșterea nivelului șomajului; prin urmare, insistă asupra implicării active a partenerilor sociali pentru a face față impactului social al tranziției către o uniune energetică durabilă; subliniază că sunt necesare politici armonizate la nivelul UE, bazate pe piață și totodată neutre din punct de vedere tehnologic, care să țină seama de toate textele legislative relevante și de toate obiectivele UE relevante și care să contribuie la realizarea acestora la cele mai mici costuri pentru societate;

| 117. | amintește că industria fotovoltaică trebuie să se afle în centrul politicii industriale europene pentru a satisface astfel cererile unei piețe globale în creștere, în contextul în care, în prezent, celulele și modulele fotovoltaice sunt în cea mai mare parte fabricate în afara Uniunii Europene, în special în China; subliniază că este necesar ca UE să fie parte integrantă din noul ciclu de investiții pentru a-și menține poziția de lider în materie de C-D, mașini și în alte segmente, precum invertoare și echilibru al sistemelor, precum și pentru a-și redobândi poziția de lider în producția de echipamente (celule și module); consideră că UE ar trebui să își propună ca până în 2020 să asigure cel puțin 20 % din propria piață cu celule și module fabricate intern; |
| --- | --- |

117.

amintește că industria fotovoltaică trebuie să se afle în centrul politicii industriale europene pentru a satisface astfel cererile unei piețe globale în creștere, în contextul în care, în prezent, celulele și modulele fotovoltaice sunt în cea mai mare parte fabricate în afara Uniunii Europene, în special în China; subliniază că este necesar ca UE să fie parte integrantă din noul ciclu de investiții pentru a-și menține poziția de lider în materie de C-D, mașini și în alte segmente, precum invertoare și echilibru al sistemelor, precum și pentru a-și redobândi poziția de lider în producția de echipamente (celule și module); consideră că UE ar trebui să își propună ca până în 2020 să asigure cel puțin 20 % din propria piață cu celule și module fabricate intern;

| 118. | recunoaște beneficiile creșterii ponderii energiei din surse regenerabile pe piața energiei termice, în special în ceea ce privește clădirile; subliniază importanța unei flexibilități sporite a infrastructurii termice și a stocării termice pentru facilitarea integrării surselor regenerabile intermitente prin stocarea energiei sub formă de căldură; reiterează faptul că securitatea energetică poate fi mărită prin dezvoltarea unor rețele de termoficare/răcire centralizată, care constituie un mijloc ideal de integrare la scară largă a căldurii sustenabile în orașe, deoarece ele pot furniza simultan căldura derivată din mai multe surse și nu sunt dependente în mod inerent de nicio sursă dată; |
| --- | --- |

118.

recunoaște beneficiile creșterii ponderii energiei din surse regenerabile pe piața energiei termice, în special în ceea ce privește clădirile; subliniază importanța unei flexibilități sporite a infrastructurii termice și a stocării termice pentru facilitarea integrării surselor regenerabile intermitente prin stocarea energiei sub formă de căldură; reiterează faptul că securitatea energetică poate fi mărită prin dezvoltarea unor rețele de termoficare/răcire centralizată, care constituie un mijloc ideal de integrare la scară largă a căldurii sustenabile în orașe, deoarece ele pot furniza simultan căldura derivată din mai multe surse și nu sunt dependente în mod inerent de nicio sursă dată;

| 119. | invită Comisia să se asigure că statele membre introduc niveluri minime de energie produsă din surse regenerabile pentru clădirile noi și renovate și că proiectele legate de energia din surse regenerabile beneficiază de proceduri administrative și de conectare la rețea rapide, în special prin aplicarea articolului 13 alineatul (4) și alineatul (1) litera (f) din Directiva 2009/28/CE și a articolului 7 alineatul (3) din Directiva 2009/72/CE; invită Comisia ca, în procesul de revizuire a actualei legislații relevante, să crească numărul de clădiri echipate cu sisteme care funcționează pe bază de energie din surse regenerabile, să solicite un ghișeu unic pentru procedurile administrative dedicate proiectelor la scară mică în materie de energie din surse regenerabile și proceduri simple de notificare pentru instalațiile cu energie din surse regenerabile a căror producție este în întregime pentru consumul propriu, precum și să creeze un cadru pentru sisteme inovatoare de conectare la rețea și pentru comercializarea serviciilor de rețea la nivelul rețelei de distribuție; |
| --- | --- |

119.

invită Comisia să se asigure că statele membre introduc niveluri minime de energie produsă din surse regenerabile pentru clădirile noi și renovate și că proiectele legate de energia din surse regenerabile beneficiază de proceduri administrative și de conectare la rețea rapide, în special prin aplicarea articolului 13 alineatul (4) și alineatul (1) litera (f) din Directiva 2009/28/CE și a articolului 7 alineatul (3) din Directiva 2009/72/CE; invită Comisia ca, în procesul de revizuire a actualei legislații relevante, să crească numărul de clădiri echipate cu sisteme care funcționează pe bază de energie din surse regenerabile, să solicite un ghișeu unic pentru procedurile administrative dedicate proiectelor la scară mică în materie de energie din surse regenerabile și proceduri simple de notificare pentru instalațiile cu energie din surse regenerabile a căror producție este în întregime pentru consumul propriu, precum și să creeze un cadru pentru sisteme inovatoare de conectare la rețea și pentru comercializarea serviciilor de rețea la nivelul rețelei de distribuție;

| 120. | solicită Comisiei să adopte o strategie la nivelul UE privind încălzirea și răcirea, care să identifice toate acțiunile și sinergiile necesare în sectoarele rezidențial, comercial și industrial pentru a reduce dependența, contribuind, în același timp, la obiectivele UE în materie de energie și de climă, obținând economisiri de energie, consolidând competitivitatea economiei europene, stimulând creșterea și crearea de locuri de muncă și promovând inovarea sistemului; subliniază că această strategie în materie de încălzire și de răcire ar trebui să abordeze toate cele cinci aspecte ale uniunii energetice; |
| --- | --- |

120.

solicită Comisiei să adopte o strategie la nivelul UE privind încălzirea și răcirea, care să identifice toate acțiunile și sinergiile necesare în sectoarele rezidențial, comercial și industrial pentru a reduce dependența, contribuind, în același timp, la obiectivele UE în materie de energie și de climă, obținând economisiri de energie, consolidând competitivitatea economiei europene, stimulând creșterea și crearea de locuri de muncă și promovând inovarea sistemului; subliniază că această strategie în materie de încălzire și de răcire ar trebui să abordeze toate cele cinci aspecte ale uniunii energetice;

| 121. | subliniază că energia hidroelectrică constituie o sursă de energie importantă, indigenă, regenerabilă și sigură, reprezentând 11 % din producția totală de energie electrică europeană; subliniază că, prin urmare, energia hidroelectrică va continua să joace un rol important în producția și stocarea de energie și va contribui semnificativ la decarbonizarea economiei europene și la reducerea dependenței UE de sursele externe de energie; |
| --- | --- |

121.

subliniază că energia hidroelectrică constituie o sursă de energie importantă, indigenă, regenerabilă și sigură, reprezentând 11 % din producția totală de energie electrică europeană; subliniază că, prin urmare, energia hidroelectrică va continua să joace un rol important în producția și stocarea de energie și va contribui semnificativ la decarbonizarea economiei europene și la reducerea dependenței UE de sursele externe de energie;

| 122. | solicită o atenție specială pentru energia din surse regenerabile marine, în acord cu comunicarea Comisiei privind economia albastră, fiind vorba de o industrie cu un potențial enorm dar care este mai puțin recunoscută comparativ cu alte sectoare ale energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

122.

solicită o atenție specială pentru energia din surse regenerabile marine, în acord cu comunicarea Comisiei privind economia albastră, fiind vorba de o industrie cu un potențial enorm dar care este mai puțin recunoscută comparativ cu alte sectoare ale energiei din surse regenerabile;

| 123. | observă că integrarea unui procent tot mai mare de biogaz produs intern ar putea contribui la securitatea energetică; subliniază, în acest context, necesitatea de a menține în acest scop actuala infrastructură de gaz; |
| --- | --- |

123.

observă că integrarea unui procent tot mai mare de biogaz produs intern ar putea contribui la securitatea energetică; subliniază, în acest context, necesitatea de a menține în acest scop actuala infrastructură de gaz;

| 124. | constată că biomasa provenită din silvicultura durabilă ar putea contribui la atingerea obiectivelor în domeniul climei și al energiei ale cadrului pentru 2030; |
| --- | --- |

124.

constată că biomasa provenită din silvicultura durabilă ar putea contribui la atingerea obiectivelor în domeniul climei și al energiei ale cadrului pentru 2030;

| 125. | constată că politica actuală a UE privind biocombustibilii a fost extrem de criticată pentru faptul că nu a ținut seama de emisiile de gaze cu efect de seră asociate cu schimbarea indirectă a utilizării terenurilor (ILUC), care pot fi generate odată cu trecerea producției agricole la terenuri necultivate, atât în interiorul, cât și în afara UE; |
| --- | --- |

125.

constată că politica actuală a UE privind biocombustibilii a fost extrem de criticată pentru faptul că nu a ținut seama de emisiile de gaze cu efect de seră asociate cu schimbarea indirectă a utilizării terenurilor (ILUC), care pot fi generate odată cu trecerea producției agricole la terenuri necultivate, atât în interiorul, cât și în afara UE;

| 126. | consideră că o abordare sustenabilă în vederea îndeplinirii obiectivelor privind securitatea energetică a UE nu ar trebui să extindă și mai mult utilizarea biocombustibililor cultivați pe terenuri și că îmbunătățirea eficienței autovehiculelor în ceea ce privește combustibilul, reducerea cererii de transport, reducerea creșterii intensive a animalelor și creșterea utilizării de combustibil provenit din deșeuri și reziduuri, care nu determină o schimbare suplimentară a utilizării terenurilor, sunt opțiuni mai bune; |
| --- | --- |

126.

consideră că o abordare sustenabilă în vederea îndeplinirii obiectivelor privind securitatea energetică a UE nu ar trebui să extindă și mai mult utilizarea biocombustibililor cultivați pe terenuri și că îmbunătățirea eficienței autovehiculelor în ceea ce privește combustibilul, reducerea cererii de transport, reducerea creșterii intensive a animalelor și creșterea utilizării de combustibil provenit din deșeuri și reziduuri, care nu determină o schimbare suplimentară a utilizării terenurilor, sunt opțiuni mai bune;

| 127. | așteaptă cu interes și insistă cu privire la sprijinirea proiectelor și investițiilor care valorifică carbonul rezidual ca resursă pentru produsele chimice cu emisii scăzute de dioxid de carbon și biocombustibili avansați [și anume, prin utilizarea microbilor care se dezvoltă în gaze reziduale bogate în carbon și care sunt transformați în combustibili și produse chimice care le înlocuiesc pe cele produse din resurse fosile (sau biocombustibili de primă generație)], reducând astfel emisiile și poluanții rezultați din procesele industriale precum fabricarea oțelului; |
| --- | --- |

127.

așteaptă cu interes și insistă cu privire la sprijinirea proiectelor și investițiilor care valorifică carbonul rezidual ca resursă pentru produsele chimice cu emisii scăzute de dioxid de carbon și biocombustibili avansați [și anume, prin utilizarea microbilor care se dezvoltă în gaze reziduale bogate în carbon și care sunt transformați în combustibili și produse chimice care le înlocuiesc pe cele produse din resurse fosile (sau biocombustibili de primă generație)], reducând astfel emisiile și poluanții rezultați din procesele industriale precum fabricarea oțelului;

| 128. | subliniază faptul că, într-o economie circulară adevărată, deșeurile trebuie reintegrate în economie ca materie primă pentru a menține valoarea adăugată a produsului cât mai mult timp posibil și, prin urmare, trebuie să se acorde prioritate în primul rând pregătirii pentru reutilizare și reciclare, mai degrabă decât arderii; atrage atenția asupra faptului că numeroase state membre se confruntă deja cu depășirea capacității instalațiilor de incinerare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți planificarea și schimbul de informații, precum și nevoia de a preîntâmpina efectele de blocare; îndeamnă Comisia să țină seama de legătura dintre uniunea energetică și economia circulară; |
| --- | --- |

128.

subliniază faptul că, într-o economie circulară adevărată, deșeurile trebuie reintegrate în economie ca materie primă pentru a menține valoarea adăugată a produsului cât mai mult timp posibil și, prin urmare, trebuie să se acorde prioritate în primul rând pregătirii pentru reutilizare și reciclare, mai degrabă decât arderii; atrage atenția asupra faptului că numeroase state membre se confruntă deja cu depășirea capacității instalațiilor de incinerare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți planificarea și schimbul de informații, precum și nevoia de a preîntâmpina efectele de blocare; îndeamnă Comisia să țină seama de legătura dintre uniunea energetică și economia circulară;

| 129. | reamintește faptul că industria și IMM-urile europene sunt vitale pentru economia europeană și recunoaște că IMM-urile și competitivitatea industrială a Europei ar putea beneficia în mod semnificativ de pe urma reducerii costurilor energiei; |
| --- | --- |

129.

reamintește faptul că industria și IMM-urile europene sunt vitale pentru economia europeană și recunoaște că IMM-urile și competitivitatea industrială a Europei ar putea beneficia în mod semnificativ de pe urma reducerii costurilor energiei;

| 130. | subliniază că inovarea și modernizarea orientate către procese industriale mai eficiente din punct de vedere energetic și sub aspectul utilizării resurselor contribuie la consolidarea competitivității industriei UE; insistă asupra inovării în tehnologiile termice regenerabile, care ar putea să diminueze importurile, să reducă costurile și să îmbunătățească performanțele sistemului, în contextul acoperirii cererii de energie termică de înaltă temperatură din sectoarele industriale; subliniază că provocarea semnificativă pe care o reprezintă renovarea și modernizarea parcului imobiliar din Europa creează o piață pentru materiale de construcții, dispozitive și echipamente de înaltă performanță și, prin urmare, o importantă oportunitate pentru producătorii și instalatorii europeni din sectorul clădirilor de a inova și crea locuri de muncă care nu pot fi relocate; |
| --- | --- |

130.

subliniază că inovarea și modernizarea orientate către procese industriale mai eficiente din punct de vedere energetic și sub aspectul utilizării resurselor contribuie la consolidarea competitivității industriei UE; insistă asupra inovării în tehnologiile termice regenerabile, care ar putea să diminueze importurile, să reducă costurile și să îmbunătățească performanțele sistemului, în contextul acoperirii cererii de energie termică de înaltă temperatură din sectoarele industriale; subliniază că provocarea semnificativă pe care o reprezintă renovarea și modernizarea parcului imobiliar din Europa creează o piață pentru materiale de construcții, dispozitive și echipamente de înaltă performanță și, prin urmare, o importantă oportunitate pentru producătorii și instalatorii europeni din sectorul clădirilor de a inova și crea locuri de muncă care nu pot fi relocate;

| 131. | observă că mijloacele de realizare a obiectivelor climatice și energetice pentru 2030 trebuie să fie integrate în politica industrială a statelor membre, ținând seama de nevoia de reindustrializare; este de părere că obiectivele politicilor climatice și energetice ale UE și ale cadrului de reglementare al UE ar trebui să fie coerente și să aducă o abordare mai flexibilă, orientată spre piață, în vederea asigurării unei uniuni energetice rezistente, incorporând obiectivele climatice politice pentru 2030 și obiectivele de reindustrializare pentru a completa politica industrială a statelor membre; |
| --- | --- |

131.

observă că mijloacele de realizare a obiectivelor climatice și energetice pentru 2030 trebuie să fie integrate în politica industrială a statelor membre, ținând seama de nevoia de reindustrializare; este de părere că obiectivele politicilor climatice și energetice ale UE și ale cadrului de reglementare al UE ar trebui să fie coerente și să aducă o abordare mai flexibilă, orientată spre piață, în vederea asigurării unei uniuni energetice rezistente, incorporând obiectivele climatice politice pentru 2030 și obiectivele de reindustrializare pentru a completa politica industrială a statelor membre;

| 132. | subliniază că utilizarea eficientă a cercetării și a inovațiilor tehnologice favorizează poziția de lider a industriei europene și consolidează avantajul competitiv și viabilitatea comercială a afacerilor și industriei europene, creează locuri de muncă și contribuie totodată la principalele obiective ale UE privind energia și clima, printre care: reducerea cererii de energie, securitatea aprovizionării, competitivitatea și dezvoltarea durabilă a producției, distribuției, transportului și consumului de energie, combaterea sărăciei energetice, obiectivele UE privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și utilizarea optimă a surselor de energie ale Europei; |
| --- | --- |

132.

subliniază că utilizarea eficientă a cercetării și a inovațiilor tehnologice favorizează poziția de lider a industriei europene și consolidează avantajul competitiv și viabilitatea comercială a afacerilor și industriei europene, creează locuri de muncă și contribuie totodată la principalele obiective ale UE privind energia și clima, printre care: reducerea cererii de energie, securitatea aprovizionării, competitivitatea și dezvoltarea durabilă a producției, distribuției, transportului și consumului de energie, combaterea sărăciei energetice, obiectivele UE privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și utilizarea optimă a surselor de energie ale Europei;

| 133. | solicită Comisiei să protejeze competitivitatea industriilor mari consumatoare de energie și să garanteze securitatea planificării pe termen lung pentru investiții industriale, care reflectă aspirația Comisiei de a majora la 20 % contribuția industriei la PIB până în 2020; |
| --- | --- |

133.

solicită Comisiei să protejeze competitivitatea industriilor mari consumatoare de energie și să garanteze securitatea planificării pe termen lung pentru investiții industriale, care reflectă aspirația Comisiei de a majora la 20 % contribuția industriei la PIB până în 2020;

| 134. | subliniază rolul-cheie al schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), ca instrument rentabil bazat pe piață, în vederea decarbonizării sistemului energetic al Europei și a îndeplinirii obiectivului UE de reducere a emisiilor pentru 2030 și mai târziu; subliniază că, pe lângă rezerva pentru stabilitatea pieței (RSP), ar trebui realizată o reformă structurală a ETS pentru perioada de după 2020, care să țină seama de obiectivul de reducere a emisiilor de CO2 pentru 2030 și care să includă, atât timp cât în alte economii importante nu se realizează eforturi comparabile, măsuri tangibile și mai armonizate la nivelul UE cu privire la relocarea emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

134.

subliniază rolul-cheie al schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), ca instrument rentabil bazat pe piață, în vederea decarbonizării sistemului energetic al Europei și a îndeplinirii obiectivului UE de reducere a emisiilor pentru 2030 și mai târziu; subliniază că, pe lângă rezerva pentru stabilitatea pieței (RSP), ar trebui realizată o reformă structurală a ETS pentru perioada de după 2020, care să țină seama de obiectivul de reducere a emisiilor de CO2 pentru 2030 și care să includă, atât timp cât în alte economii importante nu se realizează eforturi comparabile, măsuri tangibile și mai armonizate la nivelul UE cu privire la relocarea emisiilor de dioxid de carbon;

| 135. | invită Comisia să analizeze în continuare problema costurilor indirecte ale carbonului și impactul lor asupra prețurilor energiei electrice (și contribuția la acestea) în statele membre; |
| --- | --- |

135.

invită Comisia să analizeze în continuare problema costurilor indirecte ale carbonului și impactul lor asupra prețurilor energiei electrice (și contribuția la acestea) în statele membre;

| 136. | subliniază că veniturile generate de ETS ar trebui utilizate în special pentru a sprijini inovațiile cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficiența energetică și alte măsuri de reducere a CO2; |
| --- | --- |

136.

subliniază că veniturile generate de ETS ar trebui utilizate în special pentru a sprijini inovațiile cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficiența energetică și alte măsuri de reducere a CO2;

| 137. | recunoaște faptul că tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic ale Europei, cum ar fi cogenerarea, ar contribui în mod fundamental la securitatea energetică a UE și la realizarea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; consideră, în acest sens, că uniunea energetică trebuie să reflecte dreptul statelor membre de a utiliza toate sursele sigure, durabile și cu nivel de emisii de carbon redus de care dispun; |
| --- | --- |

137.

recunoaște faptul că tehnologiile eficiente din punct de vedere energetic ale Europei, cum ar fi cogenerarea, ar contribui în mod fundamental la securitatea energetică a UE și la realizarea obiectivelor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; consideră, în acest sens, că uniunea energetică trebuie să reflecte dreptul statelor membre de a utiliza toate sursele sigure, durabile și cu nivel de emisii de carbon redus de care dispun;

| 138. | deși admite că mixul energetic este, în principal, o competență a statelor membre, recunoaște preocupările publicului în legătură cu fracturarea hidraulică și consecințele pe care această tehnologie le poate avea pentru climă, mediu și sănătatea publică, precum și pentru realizarea obiectivului pe termen lung al UE în materie de decarbonizare; recunoaște, în plus, că fracturarea hidraulică nu poate fi o tehnologie viabilă în Uniunea Europeană, din cauza potențialului limitat al combustibililor neconvenționali de a contribui la satisfacerea cererii de energie a UE în viitor, în combinație cu investițiile și costurile de exploatare ridicate și cu nivelul actual scăzut al prețurilor petrolului la nivel mondial; consideră că preocupările publicului trebuie să fie abordate în mod corespunzător și orice activitate de fracturare hidraulică ar trebui să respecte cele mai înalte standarde în materie de climă, mediu și sănătate publică; solicită statelor membre care intenționează să se angajeze în activități de fracturare hidraulică să respecte Recomandarea Comisiei din 2014 privind principiile minime pentru explorarea și extracția hidrocarburilor (cum ar fi gazele de șist) prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum; |
| --- | --- |

138.

deși admite că mixul energetic este, în principal, o competență a statelor membre, recunoaște preocupările publicului în legătură cu fracturarea hidraulică și consecințele pe care această tehnologie le poate avea pentru climă, mediu și sănătatea publică, precum și pentru realizarea obiectivului pe termen lung al UE în materie de decarbonizare; recunoaște, în plus, că fracturarea hidraulică nu poate fi o tehnologie viabilă în Uniunea Europeană, din cauza potențialului limitat al combustibililor neconvenționali de a contribui la satisfacerea cererii de energie a UE în viitor, în combinație cu investițiile și costurile de exploatare ridicate și cu nivelul actual scăzut al prețurilor petrolului la nivel mondial; consideră că preocupările publicului trebuie să fie abordate în mod corespunzător și orice activitate de fracturare hidraulică ar trebui să respecte cele mai înalte standarde în materie de climă, mediu și sănătate publică; solicită statelor membre care intenționează să se angajeze în activități de fracturare hidraulică să respecte Recomandarea Comisiei din 2014 privind principiile minime pentru explorarea și extracția hidrocarburilor (cum ar fi gazele de șist) prin utilizarea fracturării hidraulice de mare volum;

| 139. | invită Comisia și statele membre să urmărească în mod activ dezafectarea instalațiilor de energie învechite, foarte poluante sau nesigure, urmărind, de asemenea, reducerea capacității excedentare actuale a pieței; |
| --- | --- |

139.

invită Comisia și statele membre să urmărească în mod activ dezafectarea instalațiilor de energie învechite, foarte poluante sau nesigure, urmărind, de asemenea, reducerea capacității excedentare actuale a pieței;

| 140. | solicită Comisiei să îmbunătățească condițiile pentru introducerea CSC; consideră că CSC ar putea sprijini tranziția către o piață a energiei cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea avea un rol important în reconcilierea obiectivelor divergente ale uniunii energetice privind o aprovizionare cu energie diversă și sigură, însoțită simultan de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră necesară în vederea atingerii țintelor Perspectivei energetice 2050 a UE; |
| --- | --- |

140.

solicită Comisiei să îmbunătățească condițiile pentru introducerea CSC; consideră că CSC ar putea sprijini tranziția către o piață a energiei cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea avea un rol important în reconcilierea obiectivelor divergente ale uniunii energetice privind o aprovizionare cu energie diversă și sigură, însoțită simultan de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră necesară în vederea atingerii țintelor Perspectivei energetice 2050 a UE;

| 141. | consideră că tehnologiile de decarbonizare, cum ar fi CSC și captarea și utilizarea carbonului (CUC), trebuie să fie dezvoltate în continuare și îmbunătățite prin depunerea unor eforturi considerabile de cercetare și inovare, pentru a se asigura că aceste tehnologii pot fi utilizate pentru a reduce sau chiar anihila amprenta de mediu a combustibililor fosili, care încă reprezintă peste 40 % din producția actuală de energie a UE și care pot rămâne o sursă importantă de energie în viitor; |
| --- | --- |

141.

consideră că tehnologiile de decarbonizare, cum ar fi CSC și captarea și utilizarea carbonului (CUC), trebuie să fie dezvoltate în continuare și îmbunătățite prin depunerea unor eforturi considerabile de cercetare și inovare, pentru a se asigura că aceste tehnologii pot fi utilizate pentru a reduce sau chiar anihila amprenta de mediu a combustibililor fosili, care încă reprezintă peste 40 % din producția actuală de energie a UE și care pot rămâne o sursă importantă de energie în viitor;

| 142. | invită Comisia ca, pe baza programului NER300 pentru CSC și a surselor regenerabile de energie și prin extinderea domeniului de aplicare a acestuia la inovarea în materie de emisii scăzute de dioxid de carbon în sectoarele industriale, să instituie fondul de inovare NER400, care ar trebui să sprijine proiectele demonstrative cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

142.

invită Comisia ca, pe baza programului NER300 pentru CSC și a surselor regenerabile de energie și prin extinderea domeniului de aplicare a acestuia la inovarea în materie de emisii scăzute de dioxid de carbon în sectoarele industriale, să instituie fondul de inovare NER400, care ar trebui să sprijine proiectele demonstrative cu emisii reduse de dioxid de carbon;

| 143. | observă că, în 2014, energia nucleară a reprezentat 27 % din mixul energetic al UE și peste jumătate din întreaga energie cu emisii reduse de dioxid de carbon din UE și că 130 din 132 de centrale nucleare din UE urmează a fi dezafectate până în 2050, provocând un gol uriaș de energie de bază și cu emisii reduse de dioxid de carbon în mixul energetic al UE; recunoaște că unele state membre au ales să renunțe la energia nucleară, în timp ce altele iau în considerare dezvoltarea de noi centrale nucleare pentru a reuși să realizeze obiectivele europene și naționale legate de energie și climă și invită Comisia să asigure faptul că UE oferă un cadru care, în acord cu normele pieței interne și din domeniul concurenței, le permite statelor membre să construiască noi centrale nucleare dacă doresc acest lucru; |
| --- | --- |

143.

observă că, în 2014, energia nucleară a reprezentat 27 % din mixul energetic al UE și peste jumătate din întreaga energie cu emisii reduse de dioxid de carbon din UE și că 130 din 132 de centrale nucleare din UE urmează a fi dezafectate până în 2050, provocând un gol uriaș de energie de bază și cu emisii reduse de dioxid de carbon în mixul energetic al UE; recunoaște că unele state membre au ales să renunțe la energia nucleară, în timp ce altele iau în considerare dezvoltarea de noi centrale nucleare pentru a reuși să realizeze obiectivele europene și naționale legate de energie și climă și invită Comisia să asigure faptul că UE oferă un cadru care, în acord cu normele pieței interne și din domeniul concurenței, le permite statelor membre să construiască noi centrale nucleare dacă doresc acest lucru;

| 144. | observă că energia nucleară este una dintre cele mai importante surse ale sistemului energetic european, asigurând emisii reduse de CO2 și limitând totodată dependența de importuri, asigurând o producție stabilă de energie electrică care poate aproviziona piața internă și poate asigura o bază stabilă pentru un sistem energetic care permite includerea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

144.

observă că energia nucleară este una dintre cele mai importante surse ale sistemului energetic european, asigurând emisii reduse de CO2 și limitând totodată dependența de importuri, asigurând o producție stabilă de energie electrică care poate aproviziona piața internă și poate asigura o bază stabilă pentru un sistem energetic care permite includerea surselor regenerabile de energie;

| 145. | solicită statelor membre care elimină treptat energia nucleară să se asigure că aceasta este înlocuită cu un mod de producere a energiei care poate asigura aceeași aprovizionare cu energie și care contribuie la stabilizarea sistemului comun de producție și distribuție; |
| --- | --- |

145.

solicită statelor membre care elimină treptat energia nucleară să se asigure că aceasta este înlocuită cu un mod de producere a energiei care poate asigura aceeași aprovizionare cu energie și care contribuie la stabilizarea sistemului comun de producție și distribuție;

| 146. | consideră că, deși statele membre sunt cele care trebuie să-și stabilească mixul energetic propriu și deși modalitatea în care își decarbonizează economia trebuie să fie hotărâtă în mod suveran de fiecare stat membru, coordonarea la nivelul UE a politicilor și a dezvoltării tehnologice este absolut necesară pentru atingerea obiectivelor climatice și energetice ale Europei și ale statelor membre; recunoaște că, în unele domenii, politicile la nivelul UE sunt cele mai eficace și că, în multe alte domenii, cooperarea și coordonarea strânsă între statele membre sunt esențiale; recunoaște că, pentru a garanta o astfel de coordonare, este necesar un proces de guvernanță solid și fiabil; |
| --- | --- |

146.

consideră că, deși statele membre sunt cele care trebuie să-și stabilească mixul energetic propriu și deși modalitatea în care își decarbonizează economia trebuie să fie hotărâtă în mod suveran de fiecare stat membru, coordonarea la nivelul UE a politicilor și a dezvoltării tehnologice este absolut necesară pentru atingerea obiectivelor climatice și energetice ale Europei și ale statelor membre; recunoaște că, în unele domenii, politicile la nivelul UE sunt cele mai eficace și că, în multe alte domenii, cooperarea și coordonarea strânsă între statele membre sunt esențiale; recunoaște că, pentru a garanta o astfel de coordonare, este necesar un proces de guvernanță solid și fiabil;

| 147. | invită Comisia să prezinte propuneri pentru crearea unui fond pentru modernizare, care ar trebui să includă criterii stricte și orientări pentru a asigura că finanțarea se alocă unor proiecte reale de modernizare energetică, selectate pe baza unei abordări neutre din punct de vedere tehnologic și în funcție de capacitatea lor demonstrată de a contribui la atingerea obiectivelor UE 2030 privind gazele cu efect de seră; |
| --- | --- |

147.

invită Comisia să prezinte propuneri pentru crearea unui fond pentru modernizare, care ar trebui să includă criterii stricte și orientări pentru a asigura că finanțarea se alocă unor proiecte reale de modernizare energetică, selectate pe baza unei abordări neutre din punct de vedere tehnologic și în funcție de capacitatea lor demonstrată de a contribui la atingerea obiectivelor UE 2030 privind gazele cu efect de seră;

| 148. | subliniază că BEI ar trebui să fie implicată în stabilirea criteriilor și a orientărilor menționate anterior pentru fondul de modernizare; |
| --- | --- |

148.

subliniază că BEI ar trebui să fie implicată în stabilirea criteriilor și a orientărilor menționate anterior pentru fondul de modernizare;

| 149. | invită Comisia și statele membre să asigure că procesul de dezvoltare a uniunii energetice garantează protecția mediului și a climei, îmbunătățirea calității aerului și reducerea dependenței de energie externă și încurajează biodiversitatea, ocuparea forței de muncă și competitivitatea industriei europene, pe baza inovării și a poziției de lider în domeniul tehnologiei; |
| --- | --- |

149.

invită Comisia și statele membre să asigure că procesul de dezvoltare a uniunii energetice garantează protecția mediului și a climei, îmbunătățirea calității aerului și reducerea dependenței de energie externă și încurajează biodiversitatea, ocuparea forței de muncă și competitivitatea industriei europene, pe baza inovării și a poziției de lider în domeniul tehnologiei;

| 150. | subliniază că energia trebuie să aibă prețuri abordabile pentru toți cetățenii UE; consideră că evitarea consumului inutil prin îmbunătățirea eficienței, interconectări mai puternice, integrare mai accentuată a pieței și investiții energetice durabile, în special în clădiri, ar putea ajuta numeroase gospodării să aibă acces, în condiții egale, la o piață energetică unică, durabilă, competitivă și sigură și să scape de sărăcia energetică, o formă de sărăcie care afecta, în 2012, unu din patru cetățeni UE; invită Comisia să prezinte o comunicare privind sărăcia energetică în Europa, însoțită de un plan de acțiune pentru combaterea acesteia, care să conțină o definiție și indicatori ai sărăciei energetice; |
| --- | --- |

150.

subliniază că energia trebuie să aibă prețuri abordabile pentru toți cetățenii UE; consideră că evitarea consumului inutil prin îmbunătățirea eficienței, interconectări mai puternice, integrare mai accentuată a pieței și investiții energetice durabile, în special în clădiri, ar putea ajuta numeroase gospodării să aibă acces, în condiții egale, la o piață energetică unică, durabilă, competitivă și sigură și să scape de sărăcia energetică, o formă de sărăcie care afecta, în 2012, unu din patru cetățeni UE; invită Comisia să prezinte o comunicare privind sărăcia energetică în Europa, însoțită de un plan de acțiune pentru combaterea acesteia, care să conțină o definiție și indicatori ai sărăciei energetice;

Tranziția către un sector al transporturilor fără emisii de carbon și eficient din punct de vedere energetic

| 151. | estimează că transporturile reprezintă peste 30 % din consumul final de energie în Europa, iar 94 % din transporturi se bazează pe produsele petroliere; consideră, prin urmare, că, în centrul unei strategii-cadru pentru o uniune energetică rezistentă, cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice, ar trebui să se afle un sistem energetic mai curat, care să prevadă în mod explicit decarbonizarea sectorului transporturilor; subliniază că este extrem de important să se combine măsurile de promovare a eficienței energetice și a energiei din surse regenerabile și cele de dezvoltare a tehnologiilor energetice inovatoare pentru a se ajunge la un mix energetic durabil și ecologic pentru sistemul de transport european; consideră că ar trebui încurajată utilizarea energiei din surse regenerabile variate, inclusiv a gazului natural lichefiat pentru vehiculele de mare tonaj și în sectorul maritim; îndeamnă Comisia să facă propuneri pentru eliminarea subvențiilor fiscale dăunătoare mediului, dacă este cazul; încurajează sprijinirea activităților de cercetare și inovare care au drept scop găsirea unor soluții mai bune din punct de vedere tehnologic în domeniul mobilității și în domeniul sprijinirii tehnologiilor și a politicilor; |
| --- | --- |

151.

estimează că transporturile reprezintă peste 30 % din consumul final de energie în Europa, iar 94 % din transporturi se bazează pe produsele petroliere; consideră, prin urmare, că, în centrul unei strategii-cadru pentru o uniune energetică rezistentă, cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice, ar trebui să se afle un sistem energetic mai curat, care să prevadă în mod explicit decarbonizarea sectorului transporturilor; subliniază că este extrem de important să se combine măsurile de promovare a eficienței energetice și a energiei din surse regenerabile și cele de dezvoltare a tehnologiilor energetice inovatoare pentru a se ajunge la un mix energetic durabil și ecologic pentru sistemul de transport european; consideră că ar trebui încurajată utilizarea energiei din surse regenerabile variate, inclusiv a gazului natural lichefiat pentru vehiculele de mare tonaj și în sectorul maritim; îndeamnă Comisia să facă propuneri pentru eliminarea subvențiilor fiscale dăunătoare mediului, dacă este cazul; încurajează sprijinirea activităților de cercetare și inovare care au drept scop găsirea unor soluții mai bune din punct de vedere tehnologic în domeniul mobilității și în domeniul sprijinirii tehnologiilor și a politicilor;

| 152. | constată că decarbonizarea sectorului transporturilor presupune integrarea în toate domeniile politice a unor măsuri privind energia, transportul, comerțul, cercetarea și inovarea; subliniază importanța existenței unor abordări transfrontaliere coerente pentru a se preveni fragmentarea națională și subliniază necesitatea stabilirii unor norme și cerințe de interoperabilitate care să permită întreprinderilor europene să profite de oportunitățile de pe piață; |
| --- | --- |

152.

constată că decarbonizarea sectorului transporturilor presupune integrarea în toate domeniile politice a unor măsuri privind energia, transportul, comerțul, cercetarea și inovarea; subliniază importanța existenței unor abordări transfrontaliere coerente pentru a se preveni fragmentarea națională și subliniază necesitatea stabilirii unor norme și cerințe de interoperabilitate care să permită întreprinderilor europene să profite de oportunitățile de pe piață;

| 153. | ia act de faptul că îmbunătățirea standardelor de performanță a vehiculelor și eficientizarea consumului de combustibil sunt cruciale atât pentru reducerea dependenței de petrol a UE, cât și pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și, prin urmare, solicită industriei, statelor membre și Comisiei să continue și să își accelereze eforturile în acest domeniu, asigurând, date fiind scandalurile recente, o testare a emisiilor nu numai precisă, ci, de asemenea, care reflectă condițiile reale de trafic; solicită Comisiei să revizuiască standardele privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete pentru perioada de după 2020; constată totuși că soluția pe termen lung pentru reducerea emisiilor din sectorul transporturilor și a cererii de energie, precum și pentru diversificarea aprovizionării rezidă în combustibilii alternativi, în electrificarea cu energie electrică din surse regenerabile și în promovarea unor moduri de transport mai sustenabile; |
| --- | --- |

153.

ia act de faptul că îmbunătățirea standardelor de performanță a vehiculelor și eficientizarea consumului de combustibil sunt cruciale atât pentru reducerea dependenței de petrol a UE, cât și pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și, prin urmare, solicită industriei, statelor membre și Comisiei să continue și să își accelereze eforturile în acest domeniu, asigurând, date fiind scandalurile recente, o testare a emisiilor nu numai precisă, ci, de asemenea, care reflectă condițiile reale de trafic; solicită Comisiei să revizuiască standardele privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete pentru perioada de după 2020; constată totuși că soluția pe termen lung pentru reducerea emisiilor din sectorul transporturilor și a cererii de energie, precum și pentru diversificarea aprovizionării rezidă în combustibilii alternativi, în electrificarea cu energie electrică din surse regenerabile și în promovarea unor moduri de transport mai sustenabile;

| 154. | sprijină un pachet cuprinzător privind transportul rutier, care să promoveze un cadru pentru stabilirea mai eficientă a tarifelor legate de infrastructuri și introducerea unor soluții de transport inteligente și interoperabile; subliniază că eficiența energetică poate fi îmbunătățită prin sprijinirea digitizării și folosirea unor sisteme de transport inteligente, precum și prin dezvoltarea unor servicii de transport inovatoare; solicită elaborarea unei strategii de cercetare și de inovare orientate spre viitor pentru sectorul transporturilor; sprijină dezvoltarea unor planuri de mobilitate sustenabilă în mediul urban și rural în scopul reducerii poluării cauzate de circulație, a congestionării traficului, a zgomotului și a accidentelor rutiere; consideră că astfel de planuri ar trebui să vizeze eliminarea inegalităților în ceea ce privește utilizatorii cu handicap și costurile; |
| --- | --- |

154.

sprijină un pachet cuprinzător privind transportul rutier, care să promoveze un cadru pentru stabilirea mai eficientă a tarifelor legate de infrastructuri și introducerea unor soluții de transport inteligente și interoperabile; subliniază că eficiența energetică poate fi îmbunătățită prin sprijinirea digitizării și folosirea unor sisteme de transport inteligente, precum și prin dezvoltarea unor servicii de transport inovatoare; solicită elaborarea unei strategii de cercetare și de inovare orientate spre viitor pentru sectorul transporturilor; sprijină dezvoltarea unor planuri de mobilitate sustenabilă în mediul urban și rural în scopul reducerii poluării cauzate de circulație, a congestionării traficului, a zgomotului și a accidentelor rutiere; consideră că astfel de planuri ar trebui să vizeze eliminarea inegalităților în ceea ce privește utilizatorii cu handicap și costurile;

| 155. | salută trecerea spre modurile și rutele de transport care înregistrează cea mai mare eficiență energetică și care sunt cele mai sustenabile, cum ar fi căile ferate, transportul maritim pe distanțe scurte, navigația fluvială și transportul maritim, prin îmbunătățirea competitivității și eficienței lor în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2; subliniază, în acest sens, importanța intermodalității; |
| --- | --- |

155.

salută trecerea spre modurile și rutele de transport care înregistrează cea mai mare eficiență energetică și care sunt cele mai sustenabile, cum ar fi căile ferate, transportul maritim pe distanțe scurte, navigația fluvială și transportul maritim, prin îmbunătățirea competitivității și eficienței lor în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2; subliniază, în acest sens, importanța intermodalității;

| 156. | solicită Comisiei să prezinte o strategie cuprinzătoare privind transportul rutier în contextul decarbonizării sectorului transporturilor și să sprijine realizarea unor eforturi mai mari pentru dezvoltarea și introducerea mobilității electrice în cazul transportului rutier; |
| --- | --- |

156.

solicită Comisiei să prezinte o strategie cuprinzătoare privind transportul rutier în contextul decarbonizării sectorului transporturilor și să sprijine realizarea unor eforturi mai mari pentru dezvoltarea și introducerea mobilității electrice în cazul transportului rutier;

| 157. | subliniază că introducerea vehiculelor electrice va reprezenta o povară importantă pentru producția de electricitate și solicită evaluarea capacității mijloacelor de producție electrică actuale pentru a se stabili în ce măsură acestea vor putea face față cererii; |
| --- | --- |

157.

subliniază că introducerea vehiculelor electrice va reprezenta o povară importantă pentru producția de electricitate și solicită evaluarea capacității mijloacelor de producție electrică actuale pentru a se stabili în ce măsură acestea vor putea face față cererii;

| 158. | solicită Comisiei să revizuiască sistemul de etichetare privind consumul de combustibil și emisiile de CO2 pentru autoturisme, pentru a garanta faptul că consumatorilor le sunt furnizate informații mai precise, relevante și comparabile privind emisiile de CO2 și consumul de combustibil, astfel încât să ghideze opțiunea consumatorului către autoturismele cele mai eficiente din punct de vedere energetic, stimulând totodată producătorii să îmbunătățească eficiența energetică a vehiculelor lor și să crească securitatea energetică; |
| --- | --- |

158.

solicită Comisiei să revizuiască sistemul de etichetare privind consumul de combustibil și emisiile de CO2 pentru autoturisme, pentru a garanta faptul că consumatorilor le sunt furnizate informații mai precise, relevante și comparabile privind emisiile de CO2 și consumul de combustibil, astfel încât să ghideze opțiunea consumatorului către autoturismele cele mai eficiente din punct de vedere energetic, stimulând totodată producătorii să îmbunătățească eficiența energetică a vehiculelor lor și să crească securitatea energetică;

| 159. | insistă asupra introducerii cât mai rapide de către Comisie a unui ciclu de încercare revizuit, pentru a se asigura că emisiile de CO2 și alte emisii poluante ale vehiculelor reflectă emisiile în condiții reale de trafic; |
| --- | --- |

159.

insistă asupra introducerii cât mai rapide de către Comisie a unui ciclu de încercare revizuit, pentru a se asigura că emisiile de CO2 și alte emisii poluante ale vehiculelor reflectă emisiile în condiții reale de trafic;

| 160. | invită Comisia să accelereze integrarea tehnologiilor de vârf în sistemele feroviare inovatoare, consolidând inițiativa Shift to Rail, care poate juca un rol esențial pentru asigurarea unui transport public curat; |
| --- | --- |

160.

invită Comisia să accelereze integrarea tehnologiilor de vârf în sistemele feroviare inovatoare, consolidând inițiativa Shift to Rail, care poate juca un rol esențial pentru asigurarea unui transport public curat;

| 161. | reamintește faptul că transportul maritim internațional este exclus în continuare din angajamentele obligatorii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în timp ce, din punctul de vedere al traficului, înregistrează o rată ridicată de creștere; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru transportul maritim internațional, cu excepția cazului în care sunt convenite măsuri obligatorii de către Organizația Maritimă Internațională (OMI) până la sfârșitul anului 2016; |
| --- | --- |

161.

reamintește faptul că transportul maritim internațional este exclus în continuare din angajamentele obligatorii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în timp ce, din punctul de vedere al traficului, înregistrează o rată ridicată de creștere; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru transportul maritim internațional, cu excepția cazului în care sunt convenite măsuri obligatorii de către Organizația Maritimă Internațională (OMI) până la sfârșitul anului 2016;

| 162. | subliniază că este necesară o coordonare mai strânsă a strategiilor în materie de transport, termoficare, răcire și decarbonizare a sectorului energetic; invită Comisia să prezinte planuri cuprinzătoare pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de sectorul transporturilor, al termoficării și al răcirii, având în vedere, printre altele, faptul că, atunci când este disponibilă în cantități abundente, energia curată și ieftină, produsă din surse regenerabile, ar putea fi utilizată pentru alimentarea vehiculelor electrice și operarea aparatelor de încălzire și răcire; |
| --- | --- |

162.

subliniază că este necesară o coordonare mai strânsă a strategiilor în materie de transport, termoficare, răcire și decarbonizare a sectorului energetic; invită Comisia să prezinte planuri cuprinzătoare pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de sectorul transporturilor, al termoficării și al răcirii, având în vedere, printre altele, faptul că, atunci când este disponibilă în cantități abundente, energia curată și ieftină, produsă din surse regenerabile, ar putea fi utilizată pentru alimentarea vehiculelor electrice și operarea aparatelor de încălzire și răcire;

| 163. | subliniază necesitatea ca finanțarea din cadrul FEIS să fie acordată în mod prioritar proiectelor de transport care facilitează tranziția tehnologică spre un sistem de transport curat și durabil; subliniază că alte instrumente de sprijin financiar disponibile la nivelul UE ar trebui să acorde prioritate investițiilor în infrastructura destinată intermodalității, sistemului feroviar, transportului maritim și căilor navigabile interne; |
| --- | --- |

163.

subliniază necesitatea ca finanțarea din cadrul FEIS să fie acordată în mod prioritar proiectelor de transport care facilitează tranziția tehnologică spre un sistem de transport curat și durabil; subliniază că alte instrumente de sprijin financiar disponibile la nivelul UE ar trebui să acorde prioritate investițiilor în infrastructura destinată intermodalității, sistemului feroviar, transportului maritim și căilor navigabile interne;

| 164. | invită Comisia să includă în lucrările sale privind armonizarea criteriilor de certificare pentru turismul durabil un criteriu privind utilizarea surselor de energie regenerabile și un criteriu privind reducerea emisiilor de CO2, care să se alinieze obiectivelor UE; |
| --- | --- |

164.

invită Comisia să includă în lucrările sale privind armonizarea criteriilor de certificare pentru turismul durabil un criteriu privind utilizarea surselor de energie regenerabile și un criteriu privind reducerea emisiilor de CO2, care să se alinieze obiectivelor UE;

Cercetare, inovare și competitivitate

| 165. | invită Comisia să își intensifice eforturile în materie de cercetare legate de mai buna utilizare a resurselor energetice ale Europei și de atenuare a impactului asupra mediului, în vederea creșterii economice sustenabile, a creării de locuri de muncă, a competitivității industriale și, în special, a obiectivelor pe termen lung ale UE privind clima și energia; |
| --- | --- |

165.

invită Comisia să își intensifice eforturile în materie de cercetare legate de mai buna utilizare a resurselor energetice ale Europei și de atenuare a impactului asupra mediului, în vederea creșterii economice sustenabile, a creării de locuri de muncă, a competitivității industriale și, în special, a obiectivelor pe termen lung ale UE privind clima și energia;

| 166. | subliniază faptul că, în această privință, trebuie exploatate la maximum toate opțiunile de finanțare ale UE pentru promovarea tehnologiilor energetice sigure și durabile cu emisii scăzute de carbon, a eficienței energetice, a energiilor regenerabile, a rețelelor inteligente, a producției descentralizate, a generării flexibile, a stocării electrice și a electrificării sistemului de transport; solicită Comisiei să își intensifice eforturile în materie de cercetare și să accelereze implementarea acestor tehnologii, pentru a-și atinge obiectivele stabilite pentru 2020, 2030 și cele pe termen lung și pentru a-și îmbunătăți securitatea energetică și a facilita redresarea economică; se așteaptă ca evaluarea la jumătatea perioadei a programului de cercetare Orizont 2020 să reflecte aceste priorități; reamintește faptul că Provocarea energetică inclusă în programul Orizont 2020 este concepută să sprijine tranziția către un sistem energetic fiabil, sustenabil și competitiv care să aibă ca principale priorități eficiența energetică, tehnologiile cu emisii scăzute de carbon și inițiativa privind orașele și comunitățile inteligente; reamintește că cel puțin 85 % din bugetul alocat pentru provocarea energetică în cadrul programului Orizont 2020 va fi cheltuit în domenii care operează cu combustibili nefosili, din care cel puțin 15 % din bugetul total dedicat provocării energetice se va cheltui pentru activități care să stimuleze pătrunderea pe piață a tehnologiilor legate de energia din surse regenerabile și eficiența energetică; |
| --- | --- |

166.

subliniază faptul că, în această privință, trebuie exploatate la maximum toate opțiunile de finanțare ale UE pentru promovarea tehnologiilor energetice sigure și durabile cu emisii scăzute de carbon, a eficienței energetice, a energiilor regenerabile, a rețelelor inteligente, a producției descentralizate, a generării flexibile, a stocării electrice și a electrificării sistemului de transport; solicită Comisiei să își intensifice eforturile în materie de cercetare și să accelereze implementarea acestor tehnologii, pentru a-și atinge obiectivele stabilite pentru 2020, 2030 și cele pe termen lung și pentru a-și îmbunătăți securitatea energetică și a facilita redresarea economică; se așteaptă ca evaluarea la jumătatea perioadei a programului de cercetare Orizont 2020 să reflecte aceste priorități; reamintește faptul că Provocarea energetică inclusă în programul Orizont 2020 este concepută să sprijine tranziția către un sistem energetic fiabil, sustenabil și competitiv care să aibă ca principale priorități eficiența energetică, tehnologiile cu emisii scăzute de carbon și inițiativa privind orașele și comunitățile inteligente; reamintește că cel puțin 85 % din bugetul alocat pentru provocarea energetică în cadrul programului Orizont 2020 va fi cheltuit în domenii care operează cu combustibili nefosili, din care cel puțin 15 % din bugetul total dedicat provocării energetice se va cheltui pentru activități care să stimuleze pătrunderea pe piață a tehnologiilor legate de energia din surse regenerabile și eficiența energetică;

| 167. | consideră că eforturile mai susținute în direcția dezvoltării acestor tehnologii pot aduce beneficii semnificative pe termen lung reflectate în decarbonizare rentabilă, costuri de generare reduse și cerere de energie diminuată, consolidându-se astfel competitivitatea industriei; |
| --- | --- |

167.

consideră că eforturile mai susținute în direcția dezvoltării acestor tehnologii pot aduce beneficii semnificative pe termen lung reflectate în decarbonizare rentabilă, costuri de generare reduse și cerere de energie diminuată, consolidându-se astfel competitivitatea industriei;

| 168. | observă poziția de lider în domeniul tehnologiei a Europei în sectoare esențiale, precum turbinele eoliene, cablurile de energie electrică, dezvoltarea rețelei, serviciile de rețea și sistemele de transport urban; regretă că această poziție este afectată de presiuni și invită Comisia să adopte măsuri urgente pentru a menține această poziție de lider; |
| --- | --- |

168.

observă poziția de lider în domeniul tehnologiei a Europei în sectoare esențiale, precum turbinele eoliene, cablurile de energie electrică, dezvoltarea rețelei, serviciile de rețea și sistemele de transport urban; regretă că această poziție este afectată de presiuni și invită Comisia să adopte măsuri urgente pentru a menține această poziție de lider;

| 169. | îndeamnă Comisia să dezvolte o inițiativă privind poziția de lider mondial a UE în domeniul tehnologiei și al inovării în ceea ce privește tehnologiile pe bază de energie din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv energia maremotrică, tehnologiile solare plutitoare și biocombustibilii produși din alge, și să stimuleze activitățile publice și private de cercetare, dezvoltare și inovare în aceste domenii; |
| --- | --- |

169.

îndeamnă Comisia să dezvolte o inițiativă privind poziția de lider mondial a UE în domeniul tehnologiei și al inovării în ceea ce privește tehnologiile pe bază de energie din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv energia maremotrică, tehnologiile solare plutitoare și biocombustibilii produși din alge, și să stimuleze activitățile publice și private de cercetare, dezvoltare și inovare în aceste domenii;

| 170. | invită statele membre și Comisia să vizeze o mai bună interacțiune și coordonare a programelor naționale și europene de cercetare, în special în domeniile energiei, transporturilor, TIC și construcțiilor, pentru a garanta că se acordă prioritate provocărilor comune, cum ar fi creșterea eficienței energetice prin concentrarea nu doar pe sectorul încălzirii, ci și pe cel al răcirii, promovarea energiilor din surse regenerabile la scară mică, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea securității energetice, precum și dezvoltarea unor noi surse regenerabile de energie și maximizarea integrării pe piață a noilor tehnologii; |
| --- | --- |

170.

invită statele membre și Comisia să vizeze o mai bună interacțiune și coordonare a programelor naționale și europene de cercetare, în special în domeniile energiei, transporturilor, TIC și construcțiilor, pentru a garanta că se acordă prioritate provocărilor comune, cum ar fi creșterea eficienței energetice prin concentrarea nu doar pe sectorul încălzirii, ci și pe cel al răcirii, promovarea energiilor din surse regenerabile la scară mică, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea securității energetice, precum și dezvoltarea unor noi surse regenerabile de energie și maximizarea integrării pe piață a noilor tehnologii;

| 171. | subliniază valoarea adăugată a integrării TIC în sistemul energetic și solicită Comisiei să introducă standarde comune pentru rețelele inteligente la nivelul sistemului de transport, deoarece acestea asigură o aprovizionare stabilă și un flux transfrontalier liber al energiei și contribuie la securitatea energetică, și să asigure, la nivelul sistemului de distribuție, securitatea alimentării pentru comunitățile locale, orașe și regiuni; evidențiază, în acest sens, rolul pe care îl poate juca dezvoltarea unor rețele energetice mai inteligente și a unor instalații noi de stocare a energiei în ceea ce privește creșterea nivelului surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

171.

subliniază valoarea adăugată a integrării TIC în sistemul energetic și solicită Comisiei să introducă standarde comune pentru rețelele inteligente la nivelul sistemului de transport, deoarece acestea asigură o aprovizionare stabilă și un flux transfrontalier liber al energiei și contribuie la securitatea energetică, și să asigure, la nivelul sistemului de distribuție, securitatea alimentării pentru comunitățile locale, orașe și regiuni; evidențiază, în acest sens, rolul pe care îl poate juca dezvoltarea unor rețele energetice mai inteligente și a unor instalații noi de stocare a energiei în ceea ce privește creșterea nivelului surselor regenerabile de energie;

| 172. | recunoaște că dispozitivele de contorizare inteligentă contribuie semnificativ la serviciile rețelei de distribuție; subliniază că consumatorii sunt proprietarii finali ai datelor lor și că datele transmise operatorilor de sisteme de distribuție (OSD) și altor operatori de pe piață ar trebui să fie anonime pentru a se asigura respectarea pe deplin a dreptului la viață privată; |
| --- | --- |

172.

recunoaște că dispozitivele de contorizare inteligentă contribuie semnificativ la serviciile rețelei de distribuție; subliniază că consumatorii sunt proprietarii finali ai datelor lor și că datele transmise operatorilor de sisteme de distribuție (OSD) și altor operatori de pe piață ar trebui să fie anonime pentru a se asigura respectarea pe deplin a dreptului la viață privată;

| 173. | consideră că dezvoltarea în continuare a unei piețe interne a energiei este legată indisolubil de piața unică digitală; invită Comisia să promoveze corelarea uniunii energetice cu piața unică digitală prin maximizarea accesului consumatorilor la serviciile de energie prin utilizarea platformelor digitale, precum și prin dezvoltarea unei piețe interne a energiei mai competitive, mai transparente și mai integrate în economia digitală; |
| --- | --- |

173.

consideră că dezvoltarea în continuare a unei piețe interne a energiei este legată indisolubil de piața unică digitală; invită Comisia să promoveze corelarea uniunii energetice cu piața unică digitală prin maximizarea accesului consumatorilor la serviciile de energie prin utilizarea platformelor digitale, precum și prin dezvoltarea unei piețe interne a energiei mai competitive, mai transparente și mai integrate în economia digitală;

| 174. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească securitatea informatică și protecția infrastructurilor energetice strategice, care oferă servicii esențiale pentru consumatori, în special în ceea ce privește dezvoltarea producției industriale și creșterea rolului TIC în sectorul energetic; subliniază, în acest sens, importanța adoptării și aplicării la timp a Directivei privind securitatea cibernetică, pentru a menține niveluri ridicate de securitate a rețelelor și informației în ceea ce privește infrastructurile strategice; |
| --- | --- |

174.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească securitatea informatică și protecția infrastructurilor energetice strategice, care oferă servicii esențiale pentru consumatori, în special în ceea ce privește dezvoltarea producției industriale și creșterea rolului TIC în sectorul energetic; subliniază, în acest sens, importanța adoptării și aplicării la timp a Directivei privind securitatea cibernetică, pentru a menține niveluri ridicate de securitate a rețelelor și informației în ceea ce privește infrastructurile strategice;

| 175. | subliniază că, în cadrul programului Orizont 2020, pentru statele membre, reducerea costurilor tehnologiilor durabile, sigure și mai puțin mature, în special ale celor care contribuie la reducerea globală a emisiilor de gaze cu efect de seră și la atingerea obiectivelor UE pentru 2030, ar trebui să constituie o prioritate; invită Comisia și statele membre să elaboreze un cadru juridic și strategic clar, precum și să asigure oportunități de finanțare a inițiativelor în domeniul C-D și a proiectelor de implementare aferente, care pot contribui la realizarea obiectivelor Uniunii Europene în materie de climă, energie și mediu și la consolidarea competitivității economice; salută adoptarea de către Comisiei a unui plan SET revizuit; subliniază că C-D și inovarea ar trebui să se concentreze mai curând pe integrarea în sistem a diferitelor soluții disponibile sau în curs de dezvoltare și nu separat pe anumite sectoare și tehnologii individuale; |
| --- | --- |

175.

subliniază că, în cadrul programului Orizont 2020, pentru statele membre, reducerea costurilor tehnologiilor durabile, sigure și mai puțin mature, în special ale celor care contribuie la reducerea globală a emisiilor de gaze cu efect de seră și la atingerea obiectivelor UE pentru 2030, ar trebui să constituie o prioritate; invită Comisia și statele membre să elaboreze un cadru juridic și strategic clar, precum și să asigure oportunități de finanțare a inițiativelor în domeniul C-D și a proiectelor de implementare aferente, care pot contribui la realizarea obiectivelor Uniunii Europene în materie de climă, energie și mediu și la consolidarea competitivității economice; salută adoptarea de către Comisiei a unui plan SET revizuit; subliniază că C-D și inovarea ar trebui să se concentreze mai curând pe integrarea în sistem a diferitelor soluții disponibile sau în curs de dezvoltare și nu separat pe anumite sectoare și tehnologii individuale;

| 176. | recunoaște că progresele înregistrate în ceea ce privește inovațiile care respectă mediul înconjurător și sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, precum și C-D sunt, de asemenea, esențiale pentru viitoarea competitivitate a UE, inclusiv a industriei UE; |
| --- | --- |

176.

recunoaște că progresele înregistrate în ceea ce privește inovațiile care respectă mediul înconjurător și sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, precum și C-D sunt, de asemenea, esențiale pentru viitoarea competitivitate a UE, inclusiv a industriei UE;

| 177. | invită Comisia să furnizeze o cartografiere explicită a diverselor fonduri și instrumente de finanțare, cum ar fi Programul InvestEU, Mecanismul pentru interconectarea Europei (PCI), fondurile pentru C-D, fondurile structurale și de investiții, instrumentele de finanțare a rețelei inteligente (ERA-Net Plus), Programul Orizont 2020 (H2020), BEI, Programul energetic european pentru redresare (PEER), Mecanismul pentru conectarea Europei – Energie (CEF-E), programul NER 300, Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel și Eurogia+, și să clarifice normele de eligibilitate pentru fiecare dintre aceste programe; |
| --- | --- |

177.

invită Comisia să furnizeze o cartografiere explicită a diverselor fonduri și instrumente de finanțare, cum ar fi Programul InvestEU, Mecanismul pentru interconectarea Europei (PCI), fondurile pentru C-D, fondurile structurale și de investiții, instrumentele de finanțare a rețelei inteligente (ERA-Net Plus), Programul Orizont 2020 (H2020), BEI, Programul energetic european pentru redresare (PEER), Mecanismul pentru conectarea Europei – Energie (CEF-E), programul NER 300, Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel și Eurogia+, și să clarifice normele de eligibilitate pentru fiecare dintre aceste programe;

Realizarea uniunii energetice: cetățeni și orașe

| 178. | amintește angajamentul asumat de 6 000 de orașe europene de a fi lideri în tranziția energetică, în special prin Convenția primarilor; îndeamnă Comisia să mobilizeze pe deplin această rețea, precum și alte inițiative, cum ar fi orașele și comunitățile inteligente, Energy Cities, și să le ofere resursele financiare și umane necesare pentru a continua să se dezvolte; consideră că părțile la Convenția primarilor ar trebui să aibă acces prioritar la finanțarea europeană; |
| --- | --- |

178.

amintește angajamentul asumat de 6 000 de orașe europene de a fi lideri în tranziția energetică, în special prin Convenția primarilor; îndeamnă Comisia să mobilizeze pe deplin această rețea, precum și alte inițiative, cum ar fi orașele și comunitățile inteligente, Energy Cities, și să le ofere resursele financiare și umane necesare pentru a continua să se dezvolte; consideră că părțile la Convenția primarilor ar trebui să aibă acces prioritar la finanțarea europeană;

| 179. | subliniază că educația/formarea activă și strategiile în materie de competențe sunt esențiale în tranziția către o economie durabilă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; invită statele membre să instituie programe specifice de educare și formare pentru cetățeni și să încurajeze educația locală de la nivelul comunităților pentru a reduce cererea de energie și a produce energie din surse regenerabile; subliniază că succesul uniunii energetice presupune acces egal la educația inițială și la formarea pe tot parcursul vieții ca mijloc esențial de a reacționa, pe de o parte, la evoluțiile circumstanțelor și la aspirațiile cetățenilor și, pe de altă parte, la nevoile pieței muncii; reamintește că programele de formare și perfecționare sunt esențiale, întrucât le permit lucrătorilor să profite pe deplin de potențialul durabil și local de creare de locuri de muncă pe care îl oferă dezvoltarea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

179.

subliniază că educația/formarea activă și strategiile în materie de competențe sunt esențiale în tranziția către o economie durabilă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; invită statele membre să instituie programe specifice de educare și formare pentru cetățeni și să încurajeze educația locală de la nivelul comunităților pentru a reduce cererea de energie și a produce energie din surse regenerabile; subliniază că succesul uniunii energetice presupune acces egal la educația inițială și la formarea pe tot parcursul vieții ca mijloc esențial de a reacționa, pe de o parte, la evoluțiile circumstanțelor și la aspirațiile cetățenilor și, pe de altă parte, la nevoile pieței muncii; reamintește că programele de formare și perfecționare sunt esențiale, întrucât le permit lucrătorilor să profite pe deplin de potențialul durabil și local de creare de locuri de muncă pe care îl oferă dezvoltarea surselor regenerabile de energie;

o

o o

| 180. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și părților contractante la Comunitatea Energiei. |
| --- | --- |

180.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și părților contractante la Comunitatea Energiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0344.

(2)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 59.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0088.

(4)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 28.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0444.

(6)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 42.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0094.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0445.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/48

---

P8_TA(2015)0445

Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 % – Pregătirea rețelei de energie electrică a Europei pentru 2020 (2015/2108(INI))

(2017/C 399/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 %” (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 %” (COM(2015)0082),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 15-16 martie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 15-16 martie 2002,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 20-21 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 20-21 martie 2014,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 octombrie 2014,

| — | având în vedere „Planul pentru 2014 de dezvoltare a rețelei pe zece ani” al ENTSO-E, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Planul pentru 2014 de dezvoltare a rețelei pe zece ani” al ENTSO-E,

| — | având în vedere declarația de la Summitul de la Madrid privind interconexiunile energetice dintre Spania, Franța, Portugalia, Comisia Europeană și BEI din 4 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la Summitul de la Madrid privind interconexiunile energetice dintre Spania, Franța, Portugalia, Comisia Europeană și BEI din 4 martie 2015,

| — | având în vedere Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) (Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) (Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0330/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0330/2015),

Beneficiile interconectării

| 1. | salută comunicarea și strategia Comisiei ca un pas pozitiv în direcția atingerii obiectivului de interconectare electrică de 10 % și a îmbunătățirii modului de funcționare a pieței interne a electricității din UE; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea și strategia Comisiei ca un pas pozitiv în direcția atingerii obiectivului de interconectare electrică de 10 % și a îmbunătățirii modului de funcționare a pieței interne a electricității din UE;

| 2. | recunoaște că energia regenerabilă, eficiența energetică sporită și un mix energetic sustenabil care determină economii de energie și conduc la o piață internă a energiei care permite fluxul liber de energie sunt mijloace importante pentru un sistem energetic stabil, sigur, independent, incluziv, transparent și competitiv în UE, care să genereze locuri de muncă de înaltă calitate și prosperitate în cadrul unei economii sustenabile orientate spre viitor; subliniază faptul că pentru dezvoltarea unui astfel de sistem este necesar un grad mai ridicat de interconectivitate a rețelelor de energie electrică și a rețelelor inteligente, precum și o nouă organizare a pieței; consideră că crearea unui astfel de sistem și eliminarea insulelor energetice ar trebui să reprezinte o prioritate politică majoră a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că energia regenerabilă, eficiența energetică sporită și un mix energetic sustenabil care determină economii de energie și conduc la o piață internă a energiei care permite fluxul liber de energie sunt mijloace importante pentru un sistem energetic stabil, sigur, independent, incluziv, transparent și competitiv în UE, care să genereze locuri de muncă de înaltă calitate și prosperitate în cadrul unei economii sustenabile orientate spre viitor; subliniază faptul că pentru dezvoltarea unui astfel de sistem este necesar un grad mai ridicat de interconectivitate a rețelelor de energie electrică și a rețelelor inteligente, precum și o nouă organizare a pieței; consideră că crearea unui astfel de sistem și eliminarea insulelor energetice ar trebui să reprezinte o prioritate politică majoră a Uniunii Europene;

| 3. | recunoaște că interconectarea rețelelor de energie electrică reprezintă una dintre condițiile preliminare esențiale pentru realizarea unei piețe interne integrate a electricității, care, dacă este bine concepută, va contribui la îndeplinirea obiectivelor noastre legate de climă, inclusiv a obiectivului UE de a fi liderul mondial în domeniul energiilor regenerabile, va îmbunătăți poziția geopolitică a UE printr-o mai mare securitate și independență energetică și va reduce izolarea energetică și riscul de perturbări în furnizarea de energie; subliniază că trebuie analizate, planificate și construite inclusiv interconexiunile pentru electricitate, prin intermediul unei cooperări regionale coordonate strânse în cadrul căreia se respectă competențele autorităților naționale de stabilire a mixului energetic, respectând în același timp obiectivele UE pe termen lung în materie de climă și de energie; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că interconectarea rețelelor de energie electrică reprezintă una dintre condițiile preliminare esențiale pentru realizarea unei piețe interne integrate a electricității, care, dacă este bine concepută, va contribui la îndeplinirea obiectivelor noastre legate de climă, inclusiv a obiectivului UE de a fi liderul mondial în domeniul energiilor regenerabile, va îmbunătăți poziția geopolitică a UE printr-o mai mare securitate și independență energetică și va reduce izolarea energetică și riscul de perturbări în furnizarea de energie; subliniază că trebuie analizate, planificate și construite inclusiv interconexiunile pentru electricitate, prin intermediul unei cooperări regionale coordonate strânse în cadrul căreia se respectă competențele autorităților naționale de stabilire a mixului energetic, respectând în același timp obiectivele UE pe termen lung în materie de climă și de energie;

| 4. | subliniază faptul că beneficiile unei interconectivități mărite în mod substanțial a rețelei europene depășesc cu mult dimensiunea economică și cea geopolitică; este vorba de un principiu strategic care ar trebui să conducă la o rețea mai rezistentă și mai robustă, mai bine pregătită să facă față tuturor tipurilor de modificări și perturbări și care permite ca partea din ce în ce mai mare de energie provenită din surse regenerabile să se amestece în mod eficient în rețeaua europeană; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că beneficiile unei interconectivități mărite în mod substanțial a rețelei europene depășesc cu mult dimensiunea economică și cea geopolitică; este vorba de un principiu strategic care ar trebui să conducă la o rețea mai rezistentă și mai robustă, mai bine pregătită să facă față tuturor tipurilor de modificări și perturbări și care permite ca partea din ce în ce mai mare de energie provenită din surse regenerabile să se amestece în mod eficient în rețeaua europeană;

| 5. | reamintește faptul că, întrucât TIC joacă un rol din ce în ce mai important în cadrul rețelelor de energie electrică, securitatea sistemelor de energie electrică este mai vulnerabilă la amenințările din domeniul cibernetic; solicită Comisiei să evalueze riscurile legate de securitatea sistemelor de energie electrică și, dacă este cazul, să formuleze un plan de combatere a acestora; |
| --- | --- |

5.

reamintește faptul că, întrucât TIC joacă un rol din ce în ce mai important în cadrul rețelelor de energie electrică, securitatea sistemelor de energie electrică este mai vulnerabilă la amenințările din domeniul cibernetic; solicită Comisiei să evalueze riscurile legate de securitatea sistemelor de energie electrică și, dacă este cazul, să formuleze un plan de combatere a acestora;

| 6. | subliniază că o piață internă a energiei electrice complet integrate ar facilita comerțul cu energie și serviciile de echilibrare, respectiv ar crește securitatea și ar reduce volatilitatea prețurilor la energie în beneficiul cetățenilor și al competitivității industriei și întreprinderilor europene în cadrul unei economii globale, deoarece se estimează că consumatorii europeni ar putea economisi anual între 12 și 40 de miliarde de euro până în 2030; |
| --- | --- |

6.

subliniază că o piață internă a energiei electrice complet integrate ar facilita comerțul cu energie și serviciile de echilibrare, respectiv ar crește securitatea și ar reduce volatilitatea prețurilor la energie în beneficiul cetățenilor și al competitivității industriei și întreprinderilor europene în cadrul unei economii globale, deoarece se estimează că consumatorii europeni ar putea economisi anual între 12 și 40 de miliarde de euro până în 2030;

| 7. | ia act de faptul că, potrivit Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E), investițiile în proiectele de interconexiune necesare, cu semnificație paneuropeană, ar putea ajunge la 150 miliarde EUR până în 2030 și remarcă cu interes faptul că, printr-o astfel de investiție în interconectivitate, prețurile la energie electrică ar putea fi reduse cu cel puțin 2 EUR/MWh, iar Europa și-ar putea acoperi o mare parte a necesarului de energie din surse de energie regenerabile; reamintește că piața internă a energiei electrice trebuie să aducă avantaje tuturor consumatorilor din UE; solicită ca instituțiile competente să monitorizeze dacă gospodăriile, IMM-urile și alți consumatori cu amănuntul înregistrează un real beneficiu, care nu ar trebui să se limiteze doar la prețurile angro; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că, potrivit Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E), investițiile în proiectele de interconexiune necesare, cu semnificație paneuropeană, ar putea ajunge la 150 miliarde EUR până în 2030 și remarcă cu interes faptul că, printr-o astfel de investiție în interconectivitate, prețurile la energie electrică ar putea fi reduse cu cel puțin 2 EUR/MWh, iar Europa și-ar putea acoperi o mare parte a necesarului de energie din surse de energie regenerabile; reamintește că piața internă a energiei electrice trebuie să aducă avantaje tuturor consumatorilor din UE; solicită ca instituțiile competente să monitorizeze dacă gospodăriile, IMM-urile și alți consumatori cu amănuntul înregistrează un real beneficiu, care nu ar trebui să se limiteze doar la prețurile angro;

| 8. | subliniază că eliminarea progresivă a prețurilor la energie reglementate pentru consumatori ar trebui să ia în considerare nivelul real al concurenței de pe piață; consideră, de asemenea, că Strategia energetică a Uniunii ar trebui să garanteze faptul că consumatorii au acces la prețuri la energie abordabile, sigure și sustenabile; |
| --- | --- |

8.

subliniază că eliminarea progresivă a prețurilor la energie reglementate pentru consumatori ar trebui să ia în considerare nivelul real al concurenței de pe piață; consideră, de asemenea, că Strategia energetică a Uniunii ar trebui să garanteze faptul că consumatorii au acces la prețuri la energie abordabile, sigure și sustenabile;

Obiectivul de interconectare electrică de 10 %

| 9. | recunoaște obiectivul de 10 % – care trebuie atins până în 2020 – ca un obiectiv valoros și un pas important în direcția bună; regretă că 12 state membre, situate în special în regiunile de la periferia UE, rămân în continuare sub pragul de 10 % al obiectivului de interconectare electrică și sunt, prin urmare, puternic izolate de piața internă a energiei electrice; subliniază, prin urmare, că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a sprijini statele membre al căror nivel scăzut de conectivitate împiedică finalizarea pieței interne a energiei electrice să îndeplinească acest obiectiv; consideră, însă, că obiectivul de 10 %, de unul singur, nu reflectă întotdeauna situația de pe piață și că acesta nu a fost stabilit pe bază de dovezi științifice; reamintește că obiectivul de 10 % a fost stabilit pentru prima dată în 2002, pe baza capacității de producere a energiei electrice care exista la momentul respectiv; recunoaște că, deși obiectivul de 10 % este important, acesta nu reflectă nici cantitatea de energie electrică transferată între țări, nici calitatea sa, cum ar fi în ceea ce privește disponibilitatea infrastructurii de interconectare existente sau a infrastructurii naționale existente între interconexiuni; crede, prin urmare, că un singur obiectiv general privind interconexiunile, bazat pe capacitatea instalată de producere a energiei electrice nu este, de sine stătător, adecvat pentru toate statele membre; este, prin urmare, convins că este necesar ca, pe termen mediu și, în orice caz, până în 2030, să se convină asupra unor obiective privind interconectarea suplimentare, ambițioase, stabilite pe baza unor dovezi științifice și aprobate de regiuni; consideră că aceste obiective ar trebui stabilite pe baza mai multor parametri; invită Comisia să înceapă în cel mai scurt timp posibil discuțiile tehnice cu privire la acești parametri; subliniază importanța accesului liber și a disponibilității interconexiunilor, alături de cea a obiectivului cantitativ, pentru a se putea depăși barierele care încă mai stau în calea bunei funcționări a pieței europene a energiei electrice; îndeamnă Comisia, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) și autoritățile de reglementare naționale să asigure transparența și monitorizarea atentă a accesibilității interconexiunilor pentru a evita blocajele care afectează funcționarea pieței energiei electrice și să garanteze funcționarea sistemelor electrice; |
| --- | --- |

9.

recunoaște obiectivul de 10 % – care trebuie atins până în 2020 – ca un obiectiv valoros și un pas important în direcția bună; regretă că 12 state membre, situate în special în regiunile de la periferia UE, rămân în continuare sub pragul de 10 % al obiectivului de interconectare electrică și sunt, prin urmare, puternic izolate de piața internă a energiei electrice; subliniază, prin urmare, că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a sprijini statele membre al căror nivel scăzut de conectivitate împiedică finalizarea pieței interne a energiei electrice să îndeplinească acest obiectiv; consideră, însă, că obiectivul de 10 %, de unul singur, nu reflectă întotdeauna situația de pe piață și că acesta nu a fost stabilit pe bază de dovezi științifice; reamintește că obiectivul de 10 % a fost stabilit pentru prima dată în 2002, pe baza capacității de producere a energiei electrice care exista la momentul respectiv; recunoaște că, deși obiectivul de 10 % este important, acesta nu reflectă nici cantitatea de energie electrică transferată între țări, nici calitatea sa, cum ar fi în ceea ce privește disponibilitatea infrastructurii de interconectare existente sau a infrastructurii naționale existente între interconexiuni; crede, prin urmare, că un singur obiectiv general privind interconexiunile, bazat pe capacitatea instalată de producere a energiei electrice nu este, de sine stătător, adecvat pentru toate statele membre; este, prin urmare, convins că este necesar ca, pe termen mediu și, în orice caz, până în 2030, să se convină asupra unor obiective privind interconectarea suplimentare, ambițioase, stabilite pe baza unor dovezi științifice și aprobate de regiuni; consideră că aceste obiective ar trebui stabilite pe baza mai multor parametri; invită Comisia să înceapă în cel mai scurt timp posibil discuțiile tehnice cu privire la acești parametri; subliniază importanța accesului liber și a disponibilității interconexiunilor, alături de cea a obiectivului cantitativ, pentru a se putea depăși barierele care încă mai stau în calea bunei funcționări a pieței europene a energiei electrice; îndeamnă Comisia, Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) și autoritățile de reglementare naționale să asigure transparența și monitorizarea atentă a accesibilității interconexiunilor pentru a evita blocajele care afectează funcționarea pieței energiei electrice și să garanteze funcționarea sistemelor electrice;

| 10. | observă că, de exemplu, în zona de operare a Nord Pool Spot, capacitatea de transport limitată dă naștere la diferențe de preț regionale, în ciuda faptului că obiectivul de interconectare dintre țări este depășit cu o marjă semnificativă; |
| --- | --- |

10.

observă că, de exemplu, în zona de operare a Nord Pool Spot, capacitatea de transport limitată dă naștere la diferențe de preț regionale, în ciuda faptului că obiectivul de interconectare dintre țări este depășit cu o marjă semnificativă;

O abordare holistică

| 11. | constată că rețelele de transport deseori congestionate ar putea avea legătură cu liniile transfrontaliere, dar ar putea fi și rezultatul unor rețele interne slabe și învechite și al disponibilității limitate a rețelelor naționale; subliniază că, pentru utilizarea interconexiunilor la întreaga lor capacitate, este indispensabil să se consolideze rețelele naționale; insistă asupra faptului că ar trebui să se adopte o abordare holistică atunci când se evaluează necesitatea consolidării/extinderii conexiunilor transfrontaliere și naționale pentru a se asigura cea mai bună utilizare posibilă a liniilor de interconexiune existente și a capacității infrastructurii naționale existente; |
| --- | --- |

11.

constată că rețelele de transport deseori congestionate ar putea avea legătură cu liniile transfrontaliere, dar ar putea fi și rezultatul unor rețele interne slabe și învechite și al disponibilității limitate a rețelelor naționale; subliniază că, pentru utilizarea interconexiunilor la întreaga lor capacitate, este indispensabil să se consolideze rețelele naționale; insistă asupra faptului că ar trebui să se adopte o abordare holistică atunci când se evaluează necesitatea consolidării/extinderii conexiunilor transfrontaliere și naționale pentru a se asigura cea mai bună utilizare posibilă a liniilor de interconexiune existente și a capacității infrastructurii naționale existente;

| 12. | subliniază rolul Comisiei, în cadrul celui de-al treilea pachet privind energia, de gardian al unei piețe a energiei electrice neîngrădite și accesibile și de promotor al unui sistem energetic descentralizat, în cadrul căruia statele membre permit accesul la rețea al micilor furnizori, în special al prosumatorilor care utilizează surse de energie regenerabile, în conformitate cu normele unei piețe echitabile și cu cele mai bune practici în ceea ce privește consumul de energie electrică generată din surse proprii; |
| --- | --- |

12.

subliniază rolul Comisiei, în cadrul celui de-al treilea pachet privind energia, de gardian al unei piețe a energiei electrice neîngrădite și accesibile și de promotor al unui sistem energetic descentralizat, în cadrul căruia statele membre permit accesul la rețea al micilor furnizori, în special al prosumatorilor care utilizează surse de energie regenerabile, în conformitate cu normele unei piețe echitabile și cu cele mai bune practici în ceea ce privește consumul de energie electrică generată din surse proprii;

| 13. | ia act de faptul că peisajul nostru energetic devine din ce în ce mai descentralizat, dată fiind importanța tot mai mare a prosumatorilor de energie; remarcă, prin urmare, importanța unei rețele inteligente de transport și distribuție care să fie bine concepută; subliniază importanța sporită și esențială a operatorilor de sisteme de distribuție (OSD) în calitate de facilitatori ai pieței, având în vedere că cea mai mare parte a instalațiilor de energie regenerabilă sunt racordate la rețelele de distribuție; subliniază, în acest sens, că, atunci când se încearcă soluționarea unui blocaj în rețea, este necesară o analiză detaliată pentru a defini combinația de acțiuni, printre care construirea de noi linii de transmisie, dezvoltarea de rețele locale inteligente și integrarea eficienței și flexibilității în sistem, care este optimă într-o situație specifică; |
| --- | --- |

13.

ia act de faptul că peisajul nostru energetic devine din ce în ce mai descentralizat, dată fiind importanța tot mai mare a prosumatorilor de energie; remarcă, prin urmare, importanța unei rețele inteligente de transport și distribuție care să fie bine concepută; subliniază importanța sporită și esențială a operatorilor de sisteme de distribuție (OSD) în calitate de facilitatori ai pieței, având în vedere că cea mai mare parte a instalațiilor de energie regenerabilă sunt racordate la rețelele de distribuție; subliniază, în acest sens, că, atunci când se încearcă soluționarea unui blocaj în rețea, este necesară o analiză detaliată pentru a defini combinația de acțiuni, printre care construirea de noi linii de transmisie, dezvoltarea de rețele locale inteligente și integrarea eficienței și flexibilității în sistem, care este optimă într-o situație specifică;

| 14. | subliniază că beneficiile măririi nivelului de interconectare nu pot fi obținute fără un nivel ridicat al cuplării pieței și al operatorilor de sisteme de transport (OST); invită Comisia să depună toate eforturile pentru a evita ca cuplarea să fie stabilită la nivelul de grup de state membre și să promoveze cuplarea la nivelul UE, care să includă toate statele membre și vecinii acestora, în special țările care participă la politica europeană de vecinătate (PEV); |
| --- | --- |

14.

subliniază că beneficiile măririi nivelului de interconectare nu pot fi obținute fără un nivel ridicat al cuplării pieței și al operatorilor de sisteme de transport (OST); invită Comisia să depună toate eforturile pentru a evita ca cuplarea să fie stabilită la nivelul de grup de state membre și să promoveze cuplarea la nivelul UE, care să includă toate statele membre și vecinii acestora, în special țările care participă la politica europeană de vecinătate (PEV);

| 15. | reamintește că proiectele de interes comun (PIC) sunt evaluate de grupurile regionale înființate de Comisie și cuprind reprezentanți din statele membre, autoritățile naționale de reglementare (ANR), operatorii de sisteme de transport de energie electrică și promotorii de proiecte, ENTSO-E, ACER, Comisia Europeană și alte părți interesate cheie; |
| --- | --- |

15.

reamintește că proiectele de interes comun (PIC) sunt evaluate de grupurile regionale înființate de Comisie și cuprind reprezentanți din statele membre, autoritățile naționale de reglementare (ANR), operatorii de sisteme de transport de energie electrică și promotorii de proiecte, ENTSO-E, ACER, Comisia Europeană și alte părți interesate cheie;

| 16. | subliniază că lista PIC trebuie elaborată într-un mod mai transparent și responsabil; constată că ENTSO-E, OST și promotorii de proiecte joacă un rol central în dezvoltarea unei metode armonizate de analiză a costurilor și beneficiilor, în pregătirea planurilor de dezvoltare a rețelei pe zece ani și a codurilor de rețea, precum și în evaluarea costurilor și beneficiilor fiecărui proiect; reamintește necesitatea furnizării unor evaluări complete, inclusiv în ceea ce privește impactul economic, social și de mediu; solicită, în acest context, Comisiei să se asigure că aceste evaluări sunt realizate de experți calificați, care sunt complet independenți de promotorii de proiecte; subliniază necesitatea optimizării întregului proces prin promovarea unui angajament sporit al Parlamentului și al altor părți interesate, inclusiv al reprezentanților societății civile; invită Comisia, ACER și autoritățile naționale de reglementare să joace un rol mai proactiv, cu scopul de a asigura un proces consultativ mai neutru, transparent, monitorizabil și favorabil incluziunii; invită Comisia să evalueze situațiile în care utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile (BAT) ar putea fi impusă ca un parametru semnificativ pentru acordarea de finanțare UE pentru proiecte; |
| --- | --- |

16.

subliniază că lista PIC trebuie elaborată într-un mod mai transparent și responsabil; constată că ENTSO-E, OST și promotorii de proiecte joacă un rol central în dezvoltarea unei metode armonizate de analiză a costurilor și beneficiilor, în pregătirea planurilor de dezvoltare a rețelei pe zece ani și a codurilor de rețea, precum și în evaluarea costurilor și beneficiilor fiecărui proiect; reamintește necesitatea furnizării unor evaluări complete, inclusiv în ceea ce privește impactul economic, social și de mediu; solicită, în acest context, Comisiei să se asigure că aceste evaluări sunt realizate de experți calificați, care sunt complet independenți de promotorii de proiecte; subliniază necesitatea optimizării întregului proces prin promovarea unui angajament sporit al Parlamentului și al altor părți interesate, inclusiv al reprezentanților societății civile; invită Comisia, ACER și autoritățile naționale de reglementare să joace un rol mai proactiv, cu scopul de a asigura un proces consultativ mai neutru, transparent, monitorizabil și favorabil incluziunii; invită Comisia să evalueze situațiile în care utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile (BAT) ar putea fi impusă ca un parametru semnificativ pentru acordarea de finanțare UE pentru proiecte;

| 17. | invită Comisia să explice mai bine procesul de clasare a PIC-urilor; reamintește că, pentru a fi examinate, PIC-urile ar trebui incluse în planurile de dezvoltare a rețelei pe zece ani ENTSO-E, dar că decizia finală privind finanțarea aparține Comisiei, pe baza propriilor criterii de evaluare pentru selecționarea proiectelor; solicită Comisiei să justifice clar aceste criterii; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să explice mai bine procesul de clasare a PIC-urilor; reamintește că, pentru a fi examinate, PIC-urile ar trebui incluse în planurile de dezvoltare a rețelei pe zece ani ENTSO-E, dar că decizia finală privind finanțarea aparține Comisiei, pe baza propriilor criterii de evaluare pentru selecționarea proiectelor; solicită Comisiei să justifice clar aceste criterii;

| 18. | invită Comisia să prezinte anual Parlamentului un raport cu privire la implementarea PIC-urilor și la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 10 %, ca element al bilanțului anual prevăzut în cadrul strategic pentru uniunea energetică; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să prezinte anual Parlamentului un raport cu privire la implementarea PIC-urilor și la progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 10 %, ca element al bilanțului anual prevăzut în cadrul strategic pentru uniunea energetică;

Procesul de acordare a autorizațiilor

| 19. | subliniază că procedura anevoioasă de acordare a autorizațiilor reprezintă o provocare majoră pentru noile linii de înaltă tensiune în Europa; invită statele membre să accelereze această procedură, menținând în același timp un nivel adecvat de garanții în interesul public, inclusiv consultări publice efective; |
| --- | --- |

19.

subliniază că procedura anevoioasă de acordare a autorizațiilor reprezintă o provocare majoră pentru noile linii de înaltă tensiune în Europa; invită statele membre să accelereze această procedură, menținând în același timp un nivel adecvat de garanții în interesul public, inclusiv consultări publice efective;

| 20. | reamintește că proiectele de pe lista PIC beneficiază de un tratament preferențial în ceea ce privește reglementarea, de planificare în regim accelerat, de o limită de timp obligatorie de 3,5 ani pentru acordarea unei autorizații și de proceduri mai rapide de evaluare ecologică și pot, de asemenea, să fie eligibile pentru o finanțare suplimentară în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) și al Fondului european pentru investiții strategice (FEIS); solicită Comisiei să evalueze în ce măsură această planificare în regim accelerat este pusă în aplicare și respectată în toate statele membre; |
| --- | --- |

20.

reamintește că proiectele de pe lista PIC beneficiază de un tratament preferențial în ceea ce privește reglementarea, de planificare în regim accelerat, de o limită de timp obligatorie de 3,5 ani pentru acordarea unei autorizații și de proceduri mai rapide de evaluare ecologică și pot, de asemenea, să fie eligibile pentru o finanțare suplimentară în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) și al Fondului european pentru investiții strategice (FEIS); solicită Comisiei să evalueze în ce măsură această planificare în regim accelerat este pusă în aplicare și respectată în toate statele membre;

| 21. | recunoaște că sensibilizarea publicului și sprijinul acestuia sunt esențiale pentru a asigura implementarea rapidă a proiectelor de interconexiune; admite că procesele transparente și favorabile incluziunii și standardele cele mai ridicate de mediu nu trebuie să fie subminate atunci când se construiesc noi linii de tensiune; invită promotorii de proiecte să folosească BAT pentru interconexiunile noi, cu scopul de a spori coerența dintre investițiile în proiecte vizând rețelele, durabilitatea mediului și acceptarea la nivelul local; |
| --- | --- |

21.

recunoaște că sensibilizarea publicului și sprijinul acestuia sunt esențiale pentru a asigura implementarea rapidă a proiectelor de interconexiune; admite că procesele transparente și favorabile incluziunii și standardele cele mai ridicate de mediu nu trebuie să fie subminate atunci când se construiesc noi linii de tensiune; invită promotorii de proiecte să folosească BAT pentru interconexiunile noi, cu scopul de a spori coerența dintre investițiile în proiecte vizând rețelele, durabilitatea mediului și acceptarea la nivelul local;

| 22. | subliniază că implementarea unei abordări de tip „ghișeu unic” contribuie la scurtarea procedurii de acordare a autorizațiilor; reamintește că Regulamentul TEN-E impune fiecărui stat membru să desemneze o autoritate națională competentă, responsabilă de facilitarea, scurtarea și coordonarea procesului de autorizare la nivel național; salută, în acest sens, evaluarea abordării „ghișeului unic” de către Comisie, care va avea loc în 2017, și încurajează Comisia să evalueze, în acest cadru, potențialul unui „ghișeu unic” la nivelul UE; |
| --- | --- |

22.

subliniază că implementarea unei abordări de tip „ghișeu unic” contribuie la scurtarea procedurii de acordare a autorizațiilor; reamintește că Regulamentul TEN-E impune fiecărui stat membru să desemneze o autoritate națională competentă, responsabilă de facilitarea, scurtarea și coordonarea procesului de autorizare la nivel național; salută, în acest sens, evaluarea abordării „ghișeului unic” de către Comisie, care va avea loc în 2017, și încurajează Comisia să evalueze, în acest cadru, potențialul unui „ghișeu unic” la nivelul UE;

Rolul ACER

| 23. | ia act de deficitul de personal și de lipsa de resurse cu care se confruntă ACER; solicită autorității bugetare a UE să îi furnizeze agenției resursele necesare, în special personal propriu suficient, astfel încât agenția să își poată îndeplini în mod corespunzător și la timp sarcinile care i-au fost încredințate prin legislație; solicită consolidarea rolului ACER, în special în ceea ce privește ENTSO-E și în vederea întăririi coordonării și arbitrării între ANR, precum și a coordonării aspectelor de reglementare transfrontaliere; |
| --- | --- |

23.

ia act de deficitul de personal și de lipsa de resurse cu care se confruntă ACER; solicită autorității bugetare a UE să îi furnizeze agenției resursele necesare, în special personal propriu suficient, astfel încât agenția să își poată îndeplini în mod corespunzător și la timp sarcinile care i-au fost încredințate prin legislație; solicită consolidarea rolului ACER, în special în ceea ce privește ENTSO-E și în vederea întăririi coordonării și arbitrării între ANR, precum și a coordonării aspectelor de reglementare transfrontaliere;

| 24. | subliniază că este important ca autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei să dispună de un personal calificat, cu un nivel de expertiză, specializare și independență adecvat; invită Comisia să efectueze, cel târziu până la sfârșitul lui 2016, un audit independent cu privire la resursele pe care le au la dispoziție toate autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei, precum și gradul de independență atins până în prezent de acestea, care să includă și recomandări privind modul în care poate fi îmbunătățită situația; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este important ca autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei să dispună de un personal calificat, cu un nivel de expertiză, specializare și independență adecvat; invită Comisia să efectueze, cel târziu până la sfârșitul lui 2016, un audit independent cu privire la resursele pe care le au la dispoziție toate autoritățile naționale de reglementare în domeniul energiei, precum și gradul de independență atins până în prezent de acestea, care să includă și recomandări privind modul în care poate fi îmbunătățită situația;

| 25. | constată că încă mai există o lipsă de transparență în ceea ce privește calculul capacităților transfrontaliere puse la dispoziție pe piață și frecvența, magnitudinea și motivele limitării interconexiunilor; în acest context, are îndoieli că cele mai multe limitări semnificative sunt pe deplin luate în considerare; solicită Comisiei să îi atribuie ACER competențe și puteri adecvate pentru colectarea informațiilor necesare despre fiecare capacitate de transport transfrontalieră în parte, pentru a-i permite ACER să își îndeplinească în mod eficace responsabilitățile de monitorizare; solicită ca aceste informații să fie furnizate ACER împreună cu informațiile contextuale necesare cu privire la proiectarea și funcționarea rețelei naționale; salută, în acest sens, elaborarea rapidă a codurilor de rețea pentru electricitate; ia act de intenția Comisiei de a extinde mandatul, sfera de activitate și competențele ACER, precum și de observațiile sale cu privire la ce ar putea implica această inițiativă în cadrul Comunicării sale recente intitulate „Noi avantaje pentru consumatorii de energie”; invită Comisia să prezinte sugestii concrete în acest sens pentru a continua realizarea unei adevărate piețe interne a energiei; indică faptul că acordarea de noi responsabilități ACER ar trebui însoțită de punerea la dispoziție a unor resurse adecvate; |
| --- | --- |

25.

constată că încă mai există o lipsă de transparență în ceea ce privește calculul capacităților transfrontaliere puse la dispoziție pe piață și frecvența, magnitudinea și motivele limitării interconexiunilor; în acest context, are îndoieli că cele mai multe limitări semnificative sunt pe deplin luate în considerare; solicită Comisiei să îi atribuie ACER competențe și puteri adecvate pentru colectarea informațiilor necesare despre fiecare capacitate de transport transfrontalieră în parte, pentru a-i permite ACER să își îndeplinească în mod eficace responsabilitățile de monitorizare; solicită ca aceste informații să fie furnizate ACER împreună cu informațiile contextuale necesare cu privire la proiectarea și funcționarea rețelei naționale; salută, în acest sens, elaborarea rapidă a codurilor de rețea pentru electricitate; ia act de intenția Comisiei de a extinde mandatul, sfera de activitate și competențele ACER, precum și de observațiile sale cu privire la ce ar putea implica această inițiativă în cadrul Comunicării sale recente intitulate „Noi avantaje pentru consumatorii de energie”; invită Comisia să prezinte sugestii concrete în acest sens pentru a continua realizarea unei adevărate piețe interne a energiei; indică faptul că acordarea de noi responsabilități ACER ar trebui însoțită de punerea la dispoziție a unor resurse adecvate;

Instrumente financiare

| 26. | ia act de estimarea Comisiei conform căreia este nevoie de o finanțare de 35 de miliarde EUR pentru a atinge, până în 2020, obiectivul de 10 % în toate statele membre; reamintește că, conform Regulamentului MIE ((UE) nr. 1316/2013), cea mai mare parte a asistenței financiare din cadrul pachetului energetic al MIE ar trebui să fie pusă la dispoziția proiectelor de energie electrică și insistă asupra luării în considerare de către Comisie a acestui fapt; sprijină recomandarea Comisiei ca MIE să se concentreze asupra câtorva proiecte-cheie; subliniază că trebuie acordată o atenție specială proiectelor menite să rezolve cele mai importante deficiențe ale pieței integrate a electricității din UE, precum și problema absenței unui grad suficient de interconectivitate; consideră că ar trebui să fie disponibilă în continuare o finanțare adecvată din partea UE după 2020, pentru a sprijini crearea de proiecte de conexiune electrică necomerciale viabile necesare pentru a asigura funcționarea pieței interne a energiei și siguranța funcționării sistemelor de energie electrică; subliniază importanța pe care o are BEI în sprijinirea investitorilor care optează pentru proiecte de infrastructură electrică viabile din punct de vedere comercial; ia act de înființarea FEIS și încurajează Comisia să se asigure că fondul atrage efectiv investiții în proiectele de interconectare electrică; |
| --- | --- |

26.

ia act de estimarea Comisiei conform căreia este nevoie de o finanțare de 35 de miliarde EUR pentru a atinge, până în 2020, obiectivul de 10 % în toate statele membre; reamintește că, conform Regulamentului MIE ((UE) nr. 1316/2013), cea mai mare parte a asistenței financiare din cadrul pachetului energetic al MIE ar trebui să fie pusă la dispoziția proiectelor de energie electrică și insistă asupra luării în considerare de către Comisie a acestui fapt; sprijină recomandarea Comisiei ca MIE să se concentreze asupra câtorva proiecte-cheie; subliniază că trebuie acordată o atenție specială proiectelor menite să rezolve cele mai importante deficiențe ale pieței integrate a electricității din UE, precum și problema absenței unui grad suficient de interconectivitate; consideră că ar trebui să fie disponibilă în continuare o finanțare adecvată din partea UE după 2020, pentru a sprijini crearea de proiecte de conexiune electrică necomerciale viabile necesare pentru a asigura funcționarea pieței interne a energiei și siguranța funcționării sistemelor de energie electrică; subliniază importanța pe care o are BEI în sprijinirea investitorilor care optează pentru proiecte de infrastructură electrică viabile din punct de vedere comercial; ia act de înființarea FEIS și încurajează Comisia să se asigure că fondul atrage efectiv investiții în proiectele de interconectare electrică;

| 27. | îndeamnă Comisia, de asemenea: 1) să încurajeze investiții în cele mai bune tehnologii disponibile care, deși pot fi mai costisitoare, oferă pe termen lung avantaje financiare considerabile în ceea ce privește ciclul de viață, precum și economii de timp și avantaje conferite de poziția de lider în domeniul tehnologic; 2) să efectueze o revizuire a normelor de finanțare în scopul optimizării mecanismelor existente; și 3) să sporească stimulentele pentru investiții suplimentare în rețea, inter alia, prin introducerea cerinței ca veniturile realizate din taxarea congestiilor din rețeaua de transport să fie reinvestite în infrastructuri și tehnologii de consolidare a rețelei, inclusiv în interconexiuni suplimentare; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia, de asemenea: 1) să încurajeze investiții în cele mai bune tehnologii disponibile care, deși pot fi mai costisitoare, oferă pe termen lung avantaje financiare considerabile în ceea ce privește ciclul de viață, precum și economii de timp și avantaje conferite de poziția de lider în domeniul tehnologic; 2) să efectueze o revizuire a normelor de finanțare în scopul optimizării mecanismelor existente; și 3) să sporească stimulentele pentru investiții suplimentare în rețea, inter alia, prin introducerea cerinței ca veniturile realizate din taxarea congestiilor din rețeaua de transport să fie reinvestite în infrastructuri și tehnologii de consolidare a rețelei, inclusiv în interconexiuni suplimentare;

Cooperarea regională

Regiunea baltică

| 28. | ia act de faptul că interconexiunile planificate ar trebui să le permită statelor baltice să atingă obiectivul de 10 % până la sfârșitul anului 2015; este preocupat de faptul că rețelele statelor baltice sunt în continuare sincronizate cu sistemul de energie electrică al Rusiei și sunt dependente de acesta, ceea ce reprezintă un obstacol în calea unei piețe europene a energiei electrice care să fie cu adevărat integrată și care să funcționeze corespunzător; solicită o sincronizare rapidă a rețelelor de electricitate ale statelor baltice cu rețeaua continentală europeană, pentru a asigura o integrare deplină pe piața internă de energie electrică și o mai mare securitate a aprovizionării cu energie electrică, precum și funcționarea sigură a sistemului; solicită statelor membre în cauză să ia măsurile necesare pentru a iniția o procedură oficială pentru extinderea rețelei continentale europene sincronizate la statele baltice și îndeamnă ENTSO-E să lanseze această procedură; invită Comisia să sprijine și să monitorizeze implementarea acestui proiect; scoate în evidență piața comună nordică de energie ca un exemplu de cele mai bune practici de cooperare între statele membre pentru crearea și dezvoltarea pieței interne a energiei electrice; recunoaște importanța unei interconexiuni sporite între Polonia și piața nordică a energiei electrice pentru ca Polonia să atingă obiectivul său de 10 %; salută semnarea unui memorandum de înțelegere privind consolidarea Planului de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP); subliniază că cooperarea regională prin intermediul BEMIP va continua și că solidaritatea dintre statele membre în implementarea PIC-urilor va fi consolidată în continuare; |
| --- | --- |

28.

ia act de faptul că interconexiunile planificate ar trebui să le permită statelor baltice să atingă obiectivul de 10 % până la sfârșitul anului 2015; este preocupat de faptul că rețelele statelor baltice sunt în continuare sincronizate cu sistemul de energie electrică al Rusiei și sunt dependente de acesta, ceea ce reprezintă un obstacol în calea unei piețe europene a energiei electrice care să fie cu adevărat integrată și care să funcționeze corespunzător; solicită o sincronizare rapidă a rețelelor de electricitate ale statelor baltice cu rețeaua continentală europeană, pentru a asigura o integrare deplină pe piața internă de energie electrică și o mai mare securitate a aprovizionării cu energie electrică, precum și funcționarea sigură a sistemului; solicită statelor membre în cauză să ia măsurile necesare pentru a iniția o procedură oficială pentru extinderea rețelei continentale europene sincronizate la statele baltice și îndeamnă ENTSO-E să lanseze această procedură; invită Comisia să sprijine și să monitorizeze implementarea acestui proiect; scoate în evidență piața comună nordică de energie ca un exemplu de cele mai bune practici de cooperare între statele membre pentru crearea și dezvoltarea pieței interne a energiei electrice; recunoaște importanța unei interconexiuni sporite între Polonia și piața nordică a energiei electrice pentru ca Polonia să atingă obiectivul său de 10 %; salută semnarea unui memorandum de înțelegere privind consolidarea Planului de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP); subliniază că cooperarea regională prin intermediul BEMIP va continua și că solidaritatea dintre statele membre în implementarea PIC-urilor va fi consolidată în continuare;

Regiunea Mării Nordului

| 29. | admite faptul că energia eoliană offshore din regiunea Mării Nordului are potențialul de a genera până în 2030 peste 8 % din energia furnizată în Europa; constată că coordonarea suplimentară a planificării și construirii unei infrastructuri de rețea regionale offshore, accesul la piață și partajarea de resurse în regiunea Mării Nordului ar putea determina economii de costuri de 5-13 miliarde de euro pe an până în 2030, printr-o mai bună integrare a pieței regionale; invită Comisia și statele membre relevante să exploateze acest potențial în momentul elaborării structurii de guvernanță pentru 2030 și a planificării ulterioare; invită Comisia și statele membre să ofere sprijin politic puternic și să promoveze rețeaua offshore din Marea Nordului ca un pas esențial în clădirea unei uniuni energetice eficace; îndeamnă următoarele președinții ale Consiliului UE să pregătească și să ajungă la un acord cu privire la un cadru juridic în timpul președinției din 2016 a Țărilor de Jos, sub forma unui acord interguvernamental între statele membre relevante, care să definească o strategie comună privind electricitatea pentru Marea Nordului; |
| --- | --- |

29.

admite faptul că energia eoliană offshore din regiunea Mării Nordului are potențialul de a genera până în 2030 peste 8 % din energia furnizată în Europa; constată că coordonarea suplimentară a planificării și construirii unei infrastructuri de rețea regionale offshore, accesul la piață și partajarea de resurse în regiunea Mării Nordului ar putea determina economii de costuri de 5-13 miliarde de euro pe an până în 2030, printr-o mai bună integrare a pieței regionale; invită Comisia și statele membre relevante să exploateze acest potențial în momentul elaborării structurii de guvernanță pentru 2030 și a planificării ulterioare; invită Comisia și statele membre să ofere sprijin politic puternic și să promoveze rețeaua offshore din Marea Nordului ca un pas esențial în clădirea unei uniuni energetice eficace; îndeamnă următoarele președinții ale Consiliului UE să pregătească și să ajungă la un acord cu privire la un cadru juridic în timpul președinției din 2016 a Țărilor de Jos, sub forma unui acord interguvernamental între statele membre relevante, care să definească o strategie comună privind electricitatea pentru Marea Nordului;

Europa Centrală și de Vest

| 30. | pune în evidență faptul că piața comună a energiei electrice între Austria și Germania aprofundează implementarea unei piețe europene integrate a energiei; recunoaște că zona de ofertare comună – care a fost introdusă în 2002 – înseamnă că aceste două țări au aceleași prețuri angro la energie electrică și asigură un comerț nelimitat cu energie și o securitate a aprovizionării de aproape 100 %; constată că zona de ofertare austro-germană este singura zonă de dimensiuni relativ mari din Europa împărțită de două țări; ia act de faptul că zonele de ofertare mai mari sprijină caracteristicile necesare unei piețe a energiei electrice lichide și care funcționează corespunzător, capabilă să reducă costurile de comercializare, să semnaleze prețuri reziliente pentru deciziile privind investițiile și să stimuleze o mai mare concurență; solicită dezvoltarea rapidă de rețele pentru a permite integrarea energiei regenerabile în piața energiei electrice și pentru garantarea stabilității rețelelor, în special în sudul Germaniei; solicită să se aibă în vedere acest model de succes și să se acționeze în vederea extinderii zonei de ofertare; |
| --- | --- |

30.

pune în evidență faptul că piața comună a energiei electrice între Austria și Germania aprofundează implementarea unei piețe europene integrate a energiei; recunoaște că zona de ofertare comună – care a fost introdusă în 2002 – înseamnă că aceste două țări au aceleași prețuri angro la energie electrică și asigură un comerț nelimitat cu energie și o securitate a aprovizionării de aproape 100 %; constată că zona de ofertare austro-germană este singura zonă de dimensiuni relativ mari din Europa împărțită de două țări; ia act de faptul că zonele de ofertare mai mari sprijină caracteristicile necesare unei piețe a energiei electrice lichide și care funcționează corespunzător, capabilă să reducă costurile de comercializare, să semnaleze prețuri reziliente pentru deciziile privind investițiile și să stimuleze o mai mare concurență; solicită dezvoltarea rapidă de rețele pentru a permite integrarea energiei regenerabile în piața energiei electrice și pentru garantarea stabilității rețelelor, în special în sudul Germaniei; solicită să se aibă în vedere acest model de succes și să se acționeze în vederea extinderii zonei de ofertare;

Europa Centrală și de Sud-Est

| 31. | subliniază că Europa Centrală și de Sud-Est (ECSE) dispune de un vast potențial, în mare parte neexploatat, de surse regenerabile; constată că cooperarea și coordonarea privind planificarea și construirea pe termen lung a unei infrastructuri de rețea regionale în Europa Centrală și de Sud-Est trebuie să depășească frontierele UE, pentru a include țările din Balcanii de Vest care nu sunt membre UE și Turcia; solicită crearea unei noi platforme unde toți actorii-cheie din regiune să poată purta discuții și oferi sprijin politic pentru proiectele comune concepute pentru a exploata integral potențialul de energie electrică al regiunii, recunoaște că Grupul la nivel înalt pentru conectarea rețelelor de gaze în Europa Centrală și de Sud-Est, înființat de UE în februarie 2015, ar putea deveni o astfel de platformă, cu condiția ca mandatul său să fie extins pentru a include domeniul energiei electrice și implicarea țărilor din ECSE care nu sunt membre UE; admite că platforma i-ar permite Comisiei să preia un rol de conducere și să ofere sprijin politic; |
| --- | --- |

31.

subliniază că Europa Centrală și de Sud-Est (ECSE) dispune de un vast potențial, în mare parte neexploatat, de surse regenerabile; constată că cooperarea și coordonarea privind planificarea și construirea pe termen lung a unei infrastructuri de rețea regionale în Europa Centrală și de Sud-Est trebuie să depășească frontierele UE, pentru a include țările din Balcanii de Vest care nu sunt membre UE și Turcia; solicită crearea unei noi platforme unde toți actorii-cheie din regiune să poată purta discuții și oferi sprijin politic pentru proiectele comune concepute pentru a exploata integral potențialul de energie electrică al regiunii, recunoaște că Grupul la nivel înalt pentru conectarea rețelelor de gaze în Europa Centrală și de Sud-Est, înființat de UE în februarie 2015, ar putea deveni o astfel de platformă, cu condiția ca mandatul său să fie extins pentru a include domeniul energiei electrice și implicarea țărilor din ECSE care nu sunt membre UE; admite că platforma i-ar permite Comisiei să preia un rol de conducere și să ofere sprijin politic;

| 32. | constată că dependența puternică a Europei Centrale și de Sud-Est de importurile de energie face esențială creșterea capacității de energie electrică transfrontaliere, care ar contribui la garantarea securității și aprovizionării regiunii și, pe termen lung, reducerea facturilor de energie electrică ale cetățenilor; |
| --- | --- |

32.

constată că dependența puternică a Europei Centrale și de Sud-Est de importurile de energie face esențială creșterea capacității de energie electrică transfrontaliere, care ar contribui la garantarea securității și aprovizionării regiunii și, pe termen lung, reducerea facturilor de energie electrică ale cetățenilor;

| 33. | recomandă Comisiei să analizeze în mod amănunțit perspectivele de noi interconexiuni electrice în regiunea mediteraneană și între piețele sud-europene și nord-africane în vederea consolidării securității aprovizionării și a dezvoltării surselor de energie regenerabile în ambele regiuni; |
| --- | --- |

33.

recomandă Comisiei să analizeze în mod amănunțit perspectivele de noi interconexiuni electrice în regiunea mediteraneană și între piețele sud-europene și nord-africane în vederea consolidării securității aprovizionării și a dezvoltării surselor de energie regenerabile în ambele regiuni;

Peninsula Iberică

| 34. | subliniază că este important să existe mult mai multe interconexiuni între Spania și Franța pentru a sprijini sursele regenerabile din regiune și pentru a permite Peninsulei Iberice să participe pe deplin la piața internă a energiei electrice; consideră Declarația de la Madrid, semnată la 4 martie 2015, și stabilirea unui grup la nivel înalt privind interconexiunile în Europa de sud-vest drept un pas important către sporirea interconexiunilor din regiune; recunoaște că actuala capacitate de interconectare între Peninsula Iberică și Europa continentală este prea redusă și că proiectele incluse în prima listă PIC nu sunt suficiente pentru a atinge, până în 2020, obiectivul stabilit; solicită țărilor din regiune să sprijine dezvoltarea potențialului lor considerabil în materie de energie regenerabilă și să faciliteze accesul acestui sector pe piața europeană integrată; |
| --- | --- |

34.

subliniază că este important să existe mult mai multe interconexiuni între Spania și Franța pentru a sprijini sursele regenerabile din regiune și pentru a permite Peninsulei Iberice să participe pe deplin la piața internă a energiei electrice; consideră Declarația de la Madrid, semnată la 4 martie 2015, și stabilirea unui grup la nivel înalt privind interconexiunile în Europa de sud-vest drept un pas important către sporirea interconexiunilor din regiune; recunoaște că actuala capacitate de interconectare între Peninsula Iberică și Europa continentală este prea redusă și că proiectele incluse în prima listă PIC nu sunt suficiente pentru a atinge, până în 2020, obiectivul stabilit; solicită țărilor din regiune să sprijine dezvoltarea potențialului lor considerabil în materie de energie regenerabilă și să faciliteze accesul acestui sector pe piața europeană integrată;

| 35. | salută inițiativa Comisiei de a realiza un studiu privind beneficiile interconectării Peninsulei Iberice cu Franța, Regatul Unit, Italia și țările de-a lungul țărmului sudic al Mediteranei; |
| --- | --- |

35.

salută inițiativa Comisiei de a realiza un studiu privind beneficiile interconectării Peninsulei Iberice cu Franța, Regatul Unit, Italia și țările de-a lungul țărmului sudic al Mediteranei;

După 2020

| 36. | ia act de faptul că sistemul energetic european a evoluat din 2002, când a fost stabilit inițial obiectivul de interconectare electrică de 10 % – în special, au fost dezvoltate pe întreg continentul surse de energie regenerabile; recomandă, în acest context, ca obiectivul de 15 % pentru 2030, bazat pe capacitatea instalată, să nu fie sigurul obiectiv și să fie evaluat în mod atent și amănunțit pentru a se garanta că este adaptat, pertinent și fezabil; solicită, prin urmare, Comisiei să evalueze stabilirea unor obiective regionale, suplimentare, și să găsească valori de referință calitative și cantitative mai bune, cum ar fi fluxurile comerciale, vârfurile de flux și blocajele, care scot în evidență cât de necesare sunt interconexiunile; |
| --- | --- |

36.

ia act de faptul că sistemul energetic european a evoluat din 2002, când a fost stabilit inițial obiectivul de interconectare electrică de 10 % – în special, au fost dezvoltate pe întreg continentul surse de energie regenerabile; recomandă, în acest context, ca obiectivul de 15 % pentru 2030, bazat pe capacitatea instalată, să nu fie sigurul obiectiv și să fie evaluat în mod atent și amănunțit pentru a se garanta că este adaptat, pertinent și fezabil; solicită, prin urmare, Comisiei să evalueze stabilirea unor obiective regionale, suplimentare, și să găsească valori de referință calitative și cantitative mai bune, cum ar fi fluxurile comerciale, vârfurile de flux și blocajele, care scot în evidență cât de necesare sunt interconexiunile;

| 37. | subliniază necesitatea determinării unui viitor obiectiv de interconectare electrică pe baza obiectivelor pe termen lung ale UE privind clima, precum și a unui sistem energetic sustenabil la care aspiră UE; constată, în acest context, că gradul de interconectare necesar va depinde de mai mulți parametri, printre care: (a) aplicarea, în cadrul politicilor naționale și ale UE a principiului „eficiența energetică pe primul loc” și a mai multor măsuri vizând satisfacerea cererii; (b) dezvoltarea energiei electrice descentralizate pe bază de surse regenerabile și a rețelelor inteligente aferente; (c) luarea în considerare, în cadrul deciziilor naționale privind mixul energetic, a obiectivelor UE pe termen lung în materie de climă și de energie; (d) dezvoltarea tehnologiilor de stocare a energiei – inclusiv la nivel de gospodărie și la nivel municipal; (e) utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile, atunci când este cazul; (f) recunoașterea oamenilor ca prosumatori în sistemul energetic; și (g) crearea unor stimulente clare pentru investițiile în rețea; |
| --- | --- |

37.

subliniază necesitatea determinării unui viitor obiectiv de interconectare electrică pe baza obiectivelor pe termen lung ale UE privind clima, precum și a unui sistem energetic sustenabil la care aspiră UE; constată, în acest context, că gradul de interconectare necesar va depinde de mai mulți parametri, printre care: (a) aplicarea, în cadrul politicilor naționale și ale UE a principiului „eficiența energetică pe primul loc” și a mai multor măsuri vizând satisfacerea cererii; (b) dezvoltarea energiei electrice descentralizate pe bază de surse regenerabile și a rețelelor inteligente aferente; (c) luarea în considerare, în cadrul deciziilor naționale privind mixul energetic, a obiectivelor UE pe termen lung în materie de climă și de energie; (d) dezvoltarea tehnologiilor de stocare a energiei – inclusiv la nivel de gospodărie și la nivel municipal; (e) utilizarea celor mai bune tehnologii disponibile, atunci când este cazul; (f) recunoașterea oamenilor ca prosumatori în sistemul energetic; și (g) crearea unor stimulente clare pentru investițiile în rețea;

o

o o

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/54

---

P8_TA(2015)0446

Punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress (2015/2042(INI))

(2017/C 399/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress – 2013 (COM(2014)0639), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress – 2013 (COM(2014)0639),

| — | având în vedere evaluarea intermediară a instrumentului european de microfinanțare Progress la 5 mai 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea intermediară a instrumentului european de microfinanțare Progress la 5 mai 2015 (1),

| — | având în vedere studiul privind imperfecțiunile din domeniul microfinanțării și opțiunile cu privire la abordarea acestora prin intermediul unui instrument financiar al UE („Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul privind imperfecțiunile din domeniul microfinanțării și opțiunile cu privire la abordarea acestora prin intermediul unui instrument financiar al UE („Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument”) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”) și de abrogare a Deciziei nr. 283/2010/UE de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială (3) („Regulamentul EaSI”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”) și de abrogare a Deciziei nr. 283/2010/UE de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială (3) („Regulamentul EaSI”),

| — | având în vedere Decizia nr. 283/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 martie 2010 de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială (4) („instrumentul”) („decizia”),, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 283/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 martie 2010 de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială (4) („instrumentul”) („decizia”),,

| — | având în vedere Rezoluția din 24 martie 2009 conținând recomandări către Comisie privind o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 24 martie 2009 conținând recomandări către Comisie privind o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă (5),

| — | având în vedere analiza aprofundată din mai 2015 a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „European Progress Microfinance Facility – Interim evaluation” (Instrumentul european de microfinanțare Progress – Evaluare intermediară) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată din mai 2015 a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „European Progress Microfinance Facility – Interim evaluation” (Instrumentul european de microfinanțare Progress – Evaluare intermediară) (6),

| — | având în vedere Raportul special nr. 8/2015 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzătorilor?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 8/2015 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzătorilor?”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0331/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0331/2015),

| A. | întrucât microfinanțarea contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; întrucât microfinanțarea poate facilita ieșirea din sărăcie și șomaj, conferi demnitate și consolida coeziunea în cadrul comunităților prin ameliorarea incluziunii sociale și reducerea la minimum a divergențelor sociale; |
| --- | --- |

A.

întrucât microfinanțarea contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; întrucât microfinanțarea poate facilita ieșirea din sărăcie și șomaj, conferi demnitate și consolida coeziunea în cadrul comunităților prin ameliorarea incluziunii sociale și reducerea la minimum a divergențelor sociale;

| B. | întrucât obiectivul instrumentului de microfinanțare este de a crește accesul la microfinanțare și disponibilitatea acesteia pentru persoanele care și-au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă sau care au dificultăți de integrare sau reintegrare pe piața muncii, precum și pentru persoanele care se confruntă cu amenințarea excluziunii sociale sau pentru persoanele vulnerabile, aflate într-o situație dezavantajoasă în privința accesului la piața de credit convențională și care doresc să deschidă sau să își dezvolte propria microîntreprindere, inclusiv să desfășoare o activitate independentă; întrucât obiectivul instrumentului de microfinanțare este și de a crește accesul la microfinanțare și disponibilitatea acesteia pentru microîntreprinderi și economia socială; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivul instrumentului de microfinanțare este de a crește accesul la microfinanțare și disponibilitatea acesteia pentru persoanele care și-au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă sau care au dificultăți de integrare sau reintegrare pe piața muncii, precum și pentru persoanele care se confruntă cu amenințarea excluziunii sociale sau pentru persoanele vulnerabile, aflate într-o situație dezavantajoasă în privința accesului la piața de credit convențională și care doresc să deschidă sau să își dezvolte propria microîntreprindere, inclusiv să desfășoare o activitate independentă; întrucât obiectivul instrumentului de microfinanțare este și de a crește accesul la microfinanțare și disponibilitatea acesteia pentru microîntreprinderi și economia socială;

| C. | întrucât obiectivul instrumentului de microfinanțare este de a îmbunătăți capacitățile intermediarilor pentru a crește numărul potențialelor operațiuni cu scopul de a asigura ocuparea forței de muncă prin crearea de locuri de muncă de calitate, creștere și incluziune socială în comunitățile locale; |
| --- | --- |

C.

întrucât obiectivul instrumentului de microfinanțare este de a îmbunătăți capacitățile intermediarilor pentru a crește numărul potențialelor operațiuni cu scopul de a asigura ocuparea forței de muncă prin crearea de locuri de muncă de calitate, creștere și incluziune socială în comunitățile locale;

| D. | întrucât situația financiară a debitorilor femei pare să fie mai rea decât a debitorilor bărbați, înregistrându-se o rată mai mare a femeilor șomere sau expuse riscului de sărăcie (7); întrucât raportul dintre antreprenorii femei și antreprenorii bărbați care beneficiază de instrumentul de microfinanțare este de doar 36:64, încă insuficient în ceea ce privește echilibrul de gen; |
| --- | --- |

D.

întrucât situația financiară a debitorilor femei pare să fie mai rea decât a debitorilor bărbați, înregistrându-se o rată mai mare a femeilor șomere sau expuse riscului de sărăcie (7); întrucât raportul dintre antreprenorii femei și antreprenorii bărbați care beneficiază de instrumentul de microfinanțare este de doar 36:64, încă insuficient în ceea ce privește echilibrul de gen;

| E. | întrucât marginalizarea și multipla discriminare cu care se confruntă anumite grupuri de femei au accentuat și mai mult dezavantajul lor economic și dificultatea în accesarea finanțării; întrucât inserția femeilor care suferă din cauza excluziunii ar trebui să fie o prioritate; |
| --- | --- |

E.

întrucât marginalizarea și multipla discriminare cu care se confruntă anumite grupuri de femei au accentuat și mai mult dezavantajul lor economic și dificultatea în accesarea finanțării; întrucât inserția femeilor care suferă din cauza excluziunii ar trebui să fie o prioritate;

| F. | întrucât un număr tot mai mare de femei care participă la piața muncii sunt și principalii susținători ai familiilor lor; întrucât rata părinților singuri este mai mare în rândul femeilor decât al bărbaților; întrucât de microfinanțare ar trebui să beneficieze un număr tot mai mare de femei; |
| --- | --- |

F.

întrucât un număr tot mai mare de femei care participă la piața muncii sunt și principalii susținători ai familiilor lor; întrucât rata părinților singuri este mai mare în rândul femeilor decât al bărbaților; întrucât de microfinanțare ar trebui să beneficieze un număr tot mai mare de femei;

| G. | întrucât economia socială include cooperative, case de ajutor reciproc, asociații non-profit, fundații și întreprinderi sociale care contribuie la politicile Uniunii privind ocuparea forței de muncă, coeziunea socială, dezvoltarea regională și rurală, protecția mediului, protecția consumatorilor, agricultura, dezvoltarea țărilor terțe și securitatea socială; |
| --- | --- |

G.

întrucât economia socială include cooperative, case de ajutor reciproc, asociații non-profit, fundații și întreprinderi sociale care contribuie la politicile Uniunii privind ocuparea forței de muncă, coeziunea socială, dezvoltarea regională și rurală, protecția mediului, protecția consumatorilor, agricultura, dezvoltarea țărilor terțe și securitatea socială;

| H. | întrucât, ca urmare a crizei economice și financiare, nivelul sărăciei și al excluziunii sociale a crescut, la fel ca și șomajul pe termen lung, șomajul în rândul tinerilor și inegalitățile sociale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, ca urmare a crizei economice și financiare, nivelul sărăciei și al excluziunii sociale a crescut, la fel ca și șomajul pe termen lung, șomajul în rândul tinerilor și inegalitățile sociale;

| I. | întrucât instrumentul de microfinanțare îmbunătățește condițiile în care solicitanții de credite pot obține împrumuturi și facilitează finanțarea pentru persoanele care în alte condiții nu sunt eligibile; întrucât intermediarii financiari din sectorul microcreditelor au beneficiat de acest instrument în 22 de state membre; întrucât obiectivul general al instrumentului este de a acorda 46 000 de microcredite până în 2020, ceea ce reprezintă aproximativ 500 de milioane EUR; |
| --- | --- |

I.

întrucât instrumentul de microfinanțare îmbunătățește condițiile în care solicitanții de credite pot obține împrumuturi și facilitează finanțarea pentru persoanele care în alte condiții nu sunt eligibile; întrucât intermediarii financiari din sectorul microcreditelor au beneficiat de acest instrument în 22 de state membre; întrucât obiectivul general al instrumentului este de a acorda 46 000 de microcredite până în 2020, ceea ce reprezintă aproximativ 500 de milioane EUR;

| J. | întrucât rata de rambursare a creditelor de către beneficiari este estimată la 95 %; întrucât instrumentul de microfinanțare i-a ajutat pe oameni să intre sau să reintre pe piața muncii sau să își înceapă propria afacere și pe lucrătorii independenți să își păstreze sau să își extindă microîntreprinderile în termeni de locuri de muncă conservate, noi angajări și cifră de afaceri generată; întrucât instrumentul a ajuns în zone îndepărtate din Europa și a generat activitate economică; |
| --- | --- |

J.

întrucât rata de rambursare a creditelor de către beneficiari este estimată la 95 %; întrucât instrumentul de microfinanțare i-a ajutat pe oameni să intre sau să reintre pe piața muncii sau să își înceapă propria afacere și pe lucrătorii independenți să își păstreze sau să își extindă microîntreprinderile în termeni de locuri de muncă conservate, noi angajări și cifră de afaceri generată; întrucât instrumentul a ajuns în zone îndepărtate din Europa și a generat activitate economică;

| K. | întrucât rata de acoperire a minorităților este în continuare dificil de evaluat pentru că cei mai mulți intermediari financiari din sectorul microcreditelor nu sunt în mod special angajați într-o activitate care să crească această rată; întrucât beneficiarii microcreditelor nu se consideră în mod necesar ca aparținând unui grup marginalizat sau se tem de discriminări dacă apartenența lor etnică este dezvăluită; |
| --- | --- |

K.

întrucât rata de acoperire a minorităților este în continuare dificil de evaluat pentru că cei mai mulți intermediari financiari din sectorul microcreditelor nu sunt în mod special angajați într-o activitate care să crească această rată; întrucât beneficiarii microcreditelor nu se consideră în mod necesar ca aparținând unui grup marginalizat sau se tem de discriminări dacă apartenența lor etnică este dezvăluită;

| L. | întrucât 60 % dintre persoanele de la care provin datele respective erau fie șomere, fie inactive în momentul solicitării microcreditului; 84 % dintre beneficiari făceau parte din grupul de vârstă de 25-54 de ani și 36 % dintre antreprenorii înregistrați sprijiniți cu credite erau femei; |
| --- | --- |

L.

întrucât 60 % dintre persoanele de la care provin datele respective erau fie șomere, fie inactive în momentul solicitării microcreditului; 84 % dintre beneficiari făceau parte din grupul de vârstă de 25-54 de ani și 36 % dintre antreprenorii înregistrați sprijiniți cu credite erau femei;

| M. | întrucât instrumentul ar trebui analizat nu doar din punct de vedere cantitativ, ci și calitativ; întrucât, deși este mai ușor de analizat un instrument în ceea ce privește eficiența economică, trebuie analizată, de asemenea, eficacitatea sa în îndeplinirea obiectivului de incluziune socială, precum și calitatea și impactul direct asupra locurilor de muncă create; |
| --- | --- |

M.

întrucât instrumentul ar trebui analizat nu doar din punct de vedere cantitativ, ci și calitativ; întrucât, deși este mai ușor de analizat un instrument în ceea ce privește eficiența economică, trebuie analizată, de asemenea, eficacitatea sa în îndeplinirea obiectivului de incluziune socială, precum și calitatea și impactul direct asupra locurilor de muncă create;

| N. | întrucât rata-țintă de 40:60 între femeile și bărbații antreprenori a fost aproape atinsă, fiind în mod semnificativ mai mare decât media în Uniune; |
| --- | --- |

N.

întrucât rata-țintă de 40:60 între femeile și bărbații antreprenori a fost aproape atinsă, fiind în mod semnificativ mai mare decât media în Uniune;

| O. | întrucât serviciile de dezvoltare a afacerilor, precum formarea și mentoratul, sunt elemente esențiale pentru succesul și viabilitatea unei microîntreprinderi; |
| --- | --- |

O.

întrucât serviciile de dezvoltare a afacerilor, precum formarea și mentoratul, sunt elemente esențiale pentru succesul și viabilitatea unei microîntreprinderi;

| P. | întrucât absența finanțării întreprinderilor din economia socială a fost identificată ca o deficiență a instrumentului; |
| --- | --- |

P.

întrucât absența finanțării întreprinderilor din economia socială a fost identificată ca o deficiență a instrumentului;

| Q. | întrucât există indicații potrivit cărora microfinanțarea ar putea fi un element de sprijinire a întreprinderilor să facă tranziția de la economia subterană la statutul de activitate economică declarată; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există indicații potrivit cărora microfinanțarea ar putea fi un element de sprijinire a întreprinderilor să facă tranziția de la economia subterană la statutul de activitate economică declarată;

| R. | întrucât un grad mai mare de dezvăluire publică a datelor asociate cu furnizarea microcreditelor de către intermediarii financiari din sectorul microcreditelor este cea mai bună cale de promovare a unei utilizări mai bune a fondurilor publice; întrucât un grad mai mare de dezvăluire publică a datelor facilitează comparații ale performanței intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor; |
| --- | --- |

R.

întrucât un grad mai mare de dezvăluire publică a datelor asociate cu furnizarea microcreditelor de către intermediarii financiari din sectorul microcreditelor este cea mai bună cale de promovare a unei utilizări mai bune a fondurilor publice; întrucât un grad mai mare de dezvăluire publică a datelor facilitează comparații ale performanței intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor;

| S. | întrucât există potențialul unor sinergii între instrument și Fondul social european (FSE), Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și alte fonduri UE, evitându-se astfel suprapunerile nedorite; |
| --- | --- |

S.

întrucât există potențialul unor sinergii între instrument și Fondul social european (FSE), Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și alte fonduri UE, evitându-se astfel suprapunerile nedorite;

| T. | întrucât la articolul 6 din Regulamentul financiar se precizează că „întocmirea și execuția bugetului respectă principiile unității, exactității bugetare, anualității, echilibrului, unității de cont, universalității, specificității, bunei gestiuni financiare, care necesită un control intern eficace și eficient, și al transparenței”; |
| --- | --- |

T.

întrucât la articolul 6 din Regulamentul financiar se precizează că „întocmirea și execuția bugetului respectă principiile unității, exactității bugetare, anualității, echilibrului, unității de cont, universalității, specificității, bunei gestiuni financiare, care necesită un control intern eficace și eficient, și al transparenței”;

| U. | întrucât instrumentul beneficiază de finanțare de la bugetul UE, precum și de o contribuție financiară din partea Băncii Europene de Investiții, ambele fiind gestionate de Fondul european de investiții (FEI); întrucât se prevede o finanțare suplimentară din partea investitorilor privați; |
| --- | --- |

U.

întrucât instrumentul beneficiază de finanțare de la bugetul UE, precum și de o contribuție financiară din partea Băncii Europene de Investiții, ambele fiind gestionate de Fondul european de investiții (FEI); întrucât se prevede o finanțare suplimentară din partea investitorilor privați;

| V. | întrucât acest instrument este încă puțin cunoscut de către posibilii beneficiari; |
| --- | --- |

V.

întrucât acest instrument este încă puțin cunoscut de către posibilii beneficiari;

Creșterea accesului la microfinanțare

| 1. | subliniază importanța unui instrument financiar precum instrumentul de microfinanțare în perioade de criză financiară pentru crearea de noi întreprinderi, promovarea ocupării forței de muncă și garantarea accesului șomerilor, al persoanelor defavorizate și al microîntreprinderilor la finanțare și, totodată, pentru reducerea riscurilor la care sunt expuși intermediarii financiari din sectorul microcreditelor; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța unui instrument financiar precum instrumentul de microfinanțare în perioade de criză financiară pentru crearea de noi întreprinderi, promovarea ocupării forței de muncă și garantarea accesului șomerilor, al persoanelor defavorizate și al microîntreprinderilor la finanțare și, totodată, pentru reducerea riscurilor la care sunt expuși intermediarii financiari din sectorul microcreditelor;

| 2. | constată că impactul la nivelul creării de locuri de muncă a fost mai mic decât s-a prevăzut inițial, în pofida faptului că numeroși beneficiari ar fi fost complet excluși de pe piața de credit în absența microcreditelor; consideră că impactul mai redus decât s-a preconizat în ceea ce privește crearea de locuri de muncă se explică parțial prin faptul că punerea sa în aplicare a coincis cu evoluția unei crize economice severe care a afectat atât piața de credit, cât și datele privind ocuparea forței de muncă; constată totuși că instrumentul a contribuit în mod substanțial la păstrarea locurilor de muncă; ia în considerare faptul că acest aspect va fi abordat de noul instrument EaSI, care este mai flexibil; |
| --- | --- |

2.

constată că impactul la nivelul creării de locuri de muncă a fost mai mic decât s-a prevăzut inițial, în pofida faptului că numeroși beneficiari ar fi fost complet excluși de pe piața de credit în absența microcreditelor; consideră că impactul mai redus decât s-a preconizat în ceea ce privește crearea de locuri de muncă se explică parțial prin faptul că punerea sa în aplicare a coincis cu evoluția unei crize economice severe care a afectat atât piața de credit, cât și datele privind ocuparea forței de muncă; constată totuși că instrumentul a contribuit în mod substanțial la păstrarea locurilor de muncă; ia în considerare faptul că acest aspect va fi abordat de noul instrument EaSI, care este mai flexibil;

| 3. | regretă numărul mare de cereri de microfinanțare respinse (aproximativ 2 000 de cereri au fost respinse, parțial din cauza îndatorării excesive a persoanelor și a întreprinderilor) și lacunele importante care continuă să existe pe piața microfinanțării, în pofida creșterii numărului de solicitanți de microcredite; solicită Comisiei să elaboreze un studiu mai detaliat cu privire la motivele acestor refuzuri și să includă soluții de rezolvare a acestora; |
| --- | --- |

3.

regretă numărul mare de cereri de microfinanțare respinse (aproximativ 2 000 de cereri au fost respinse, parțial din cauza îndatorării excesive a persoanelor și a întreprinderilor) și lacunele importante care continuă să existe pe piața microfinanțării, în pofida creșterii numărului de solicitanți de microcredite; solicită Comisiei să elaboreze un studiu mai detaliat cu privire la motivele acestor refuzuri și să includă soluții de rezolvare a acestora;

| 4. | subliniază importanța instrumentului, în special în perioadele de criză, prin faptul că acesta face posibil accesul șomerilor și al persoanelor dezavantajate la finanțare; subliniază că, în special în contextul actual al crizei migrației și a solicitanților de azil, microfinanțarea poate reprezenta un sprijin esențial pentru migranții și refugiații care intră pe piața muncii în UE; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța instrumentului, în special în perioadele de criză, prin faptul că acesta face posibil accesul șomerilor și al persoanelor dezavantajate la finanțare; subliniază că, în special în contextul actual al crizei migrației și a solicitanților de azil, microfinanțarea poate reprezenta un sprijin esențial pentru migranții și refugiații care intră pe piața muncii în UE;

| 5. | invită statele membre să stabilească puncte de contact pentru a promova cunoștințele în rândul potențialilor beneficiari și cetățeni în general cu privire la instrumentul de microfinanțare; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre să stabilească puncte de contact pentru a promova cunoștințele în rândul potențialilor beneficiari și cetățeni în general cu privire la instrumentul de microfinanțare;

| 6. | invită Comisia și statele membre ca, valorificând experiența dobândită până în prezent, să crească gradul de conștientizare în special în regiunile îndepărtate și în cadrul comunităților, în special în cele cu un istoric minoritar sau în cadrul organizațiilor pentru persoanele cu dizabilități, cu privire la existența instrumentului respectiv, beneficiile sale și mijloacele de accesare a acestuia; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și statele membre ca, valorificând experiența dobândită până în prezent, să crească gradul de conștientizare în special în regiunile îndepărtate și în cadrul comunităților, în special în cele cu un istoric minoritar sau în cadrul organizațiilor pentru persoanele cu dizabilități, cu privire la existența instrumentului respectiv, beneficiile sale și mijloacele de accesare a acestuia;

| 7. | ia act de faptul că, în 2013, acțiunile finanțate în temeiul instrumentului au inclus împrumuturi și garanții prioritare; constată în plus că o parte dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor primesc atât o garanție, cât și un împrumut, dar că aceste două instrumente acoperă întotdeauna portofolii diferite; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că, în 2013, acțiunile finanțate în temeiul instrumentului au inclus împrumuturi și garanții prioritare; constată în plus că o parte dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor primesc atât o garanție, cât și un împrumut, dar că aceste două instrumente acoperă întotdeauna portofolii diferite;

| 8. | solicită ca instrumentul să ia în considerare valoarea adăugată a proiectelor în regiunile dezavantajate puternic și permanent din punct de vedere natural sau demografic, cum ar fi, de exemplu, regiunile cu o densitate redusă a populației sau care se confruntă cu fenomene de depopulare, având în vedere că aceasta nu doar va încuraja crearea de locuri de muncă, ci va contribui și la menținerea populației în zonă; |
| --- | --- |

8.

solicită ca instrumentul să ia în considerare valoarea adăugată a proiectelor în regiunile dezavantajate puternic și permanent din punct de vedere natural sau demografic, cum ar fi, de exemplu, regiunile cu o densitate redusă a populației sau care se confruntă cu fenomene de depopulare, având în vedere că aceasta nu doar va încuraja crearea de locuri de muncă, ci va contribui și la menținerea populației în zonă;

| 9. | salută faptul că Comisia și FEI au făcut axa Microfinanțare și antreprenoriat social (MF/SE) a EaSI să devină operațională pentru a asigura accesul la fonduri pentru beneficiari; se așteaptă ca EaSI să abordeze cu succes deficiențele instrumentului; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că Comisia și FEI au făcut axa Microfinanțare și antreprenoriat social (MF/SE) a EaSI să devină operațională pentru a asigura accesul la fonduri pentru beneficiari; se așteaptă ca EaSI să abordeze cu succes deficiențele instrumentului;

| 10. | invită Comisia să evalueze caracterul adecvat al definiției actuale a microcreditelor în vederea garantării faptului că viitoarele instrumente financiare satisfac nevoile pieței și ale beneficiarilor și răspund obiectivelor definite la articolul 2 din decizie; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să evalueze caracterul adecvat al definiției actuale a microcreditelor în vederea garantării faptului că viitoarele instrumente financiare satisfac nevoile pieței și ale beneficiarilor și răspund obiectivelor definite la articolul 2 din decizie;

| 11. | încurajează Comisia și statele membre să colecteze și să evalueze datele cu privire la caracteristicile microîntreprinderilor, la nevoile lor și la ratele lor de supraviețuire și să propună modificări ale Regulamentului EaSI, dacă este necesar, cu ocazia evaluării la jumătatea perioadei; salută faptul că soldul și restituirile disponibile la expirarea instrumentului de microfinanțare vor fi injectate în bugetul axei MF/SE a EaSI, sporind astfel numărul de garanții și instrumente finanțate care vor fi oferite solicitanților de microcredite; |
| --- | --- |

11.

încurajează Comisia și statele membre să colecteze și să evalueze datele cu privire la caracteristicile microîntreprinderilor, la nevoile lor și la ratele lor de supraviețuire și să propună modificări ale Regulamentului EaSI, dacă este necesar, cu ocazia evaluării la jumătatea perioadei; salută faptul că soldul și restituirile disponibile la expirarea instrumentului de microfinanțare vor fi injectate în bugetul axei MF/SE a EaSI, sporind astfel numărul de garanții și instrumente finanțate care vor fi oferite solicitanților de microcredite;

| 12. | salută faptul că toate cele șapte instrumente financiare ale IEMP examinate până în prezent au atras finanțări private suplimentare; cu toate acestea, își exprimă preocuparea pentru faptul că, în conformitate cu raportul Curții de Conturi, în ceea ce privește garanțiile, valorile-țintă ale efectului de levier au fost atinse numai într-un caz din șapte, iar în două cazuri nu au fost obținute; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că toate cele șapte instrumente financiare ale IEMP examinate până în prezent au atras finanțări private suplimentare; cu toate acestea, își exprimă preocuparea pentru faptul că, în conformitate cu raportul Curții de Conturi, în ceea ce privește garanțiile, valorile-țintă ale efectului de levier au fost atinse numai într-un caz din șapte, iar în două cazuri nu au fost obținute;

| 13. | salută flexibilitatea sporită a noului program din cadrul EaSI ca răspuns la nevoile în schimbare în ceea ce privește realocarea de fonduri între axele programului; solicită Comisiei să evite dubla finanțare prin elaborarea unor sinergii clare și transparente între EaSI și alte programe și inițiative ale Uniunii; |
| --- | --- |

13.

salută flexibilitatea sporită a noului program din cadrul EaSI ca răspuns la nevoile în schimbare în ceea ce privește realocarea de fonduri între axele programului; solicită Comisiei să evite dubla finanțare prin elaborarea unor sinergii clare și transparente între EaSI și alte programe și inițiative ale Uniunii;

| 14. | invită Comisia să asigure un nivel mai ridicat de publicitate și informare cu privire la instrument și modalitățile de acces la acesta; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să asigure un nivel mai ridicat de publicitate și informare cu privire la instrument și modalitățile de acces la acesta;

| 15. | invită Comisia să extindă zona geografică acoperită de instrumentul de microfinanțare, pentru ca acesta să cuprindă fiecare stat membru; evidențiază necesitatea extinderii domeniului sectorial al instrumentului, dincolo de sectoarele agricol și comercial; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să extindă zona geografică acoperită de instrumentul de microfinanțare, pentru ca acesta să cuprindă fiecare stat membru; evidențiază necesitatea extinderii domeniului sectorial al instrumentului, dincolo de sectoarele agricol și comercial;

Acoperirea grupurilor-țintă și raportarea privind impactul social

| 16. | regretă faptul că, din cauza lipsei unei raportări bine definite în legătură cu aspectele sociale, impactul social al instrumentului nu a fost măsurat cu mai multă precizie în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, sustenabilitatea întreprinderilor și acoperirea grupurilor minoritare; invită, prin urmare, Comisia, să aplice standarde privind măsurătorile de performanță socială în mod empiric pentru a garanta cel mai mare impact social posibil, de asemenea în ceea ce privește obiectivele Strategiei Europa 2020, și să evalueze dacă definiția grupurilor-țintă, inclusiv a persoanelor cu dizabilități, trebuie să fie clarificată mai în detaliu; |
| --- | --- |

16.

regretă faptul că, din cauza lipsei unei raportări bine definite în legătură cu aspectele sociale, impactul social al instrumentului nu a fost măsurat cu mai multă precizie în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, sustenabilitatea întreprinderilor și acoperirea grupurilor minoritare; invită, prin urmare, Comisia, să aplice standarde privind măsurătorile de performanță socială în mod empiric pentru a garanta cel mai mare impact social posibil, de asemenea în ceea ce privește obiectivele Strategiei Europa 2020, și să evalueze dacă definiția grupurilor-țintă, inclusiv a persoanelor cu dizabilități, trebuie să fie clarificată mai în detaliu;

| 17. | constată că acest instrument a debutat ca proiect-pilot; constată, de asemenea, că au fost identificate deficiențe în ceea ce privește deschiderea sa față de grupurile vulnerabile, precum migranții și persoanele cu dizabilități; consideră totuși că s-a ținut seama de învățămintele desprinse și că unele probleme au fost deja abordate în cadrul instrumentului EaSI; salută faptul că evaluarea strategică a obiectivelor a fost elaborată în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

17.

constată că acest instrument a debutat ca proiect-pilot; constată, de asemenea, că au fost identificate deficiențe în ceea ce privește deschiderea sa față de grupurile vulnerabile, precum migranții și persoanele cu dizabilități; consideră totuși că s-a ținut seama de învățămintele desprinse și că unele probleme au fost deja abordate în cadrul instrumentului EaSI; salută faptul că evaluarea strategică a obiectivelor a fost elaborată în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020;

| 18. | invită FEI să coopereze cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, solicitându-le să aplice Codul european de bună conduită pentru acordarea de microcredite și să acorde prioritate intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor care și-au demonstrat capacitatea și dorința de a coopera cu organizațiile care furnizează sprijin suplimentar beneficiarilor finali; invită FEI, de asemenea, să pună în aplicare dispozițiile din acordurile cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, solicitându-le să coopereze mai îndeaproape cu organizațiile care reprezintă grupurile vulnerabile pentru a putea acoperi grupurile-țintă cu o mai mare eficacitate; |
| --- | --- |

18.

invită FEI să coopereze cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, solicitându-le să aplice Codul european de bună conduită pentru acordarea de microcredite și să acorde prioritate intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor care și-au demonstrat capacitatea și dorința de a coopera cu organizațiile care furnizează sprijin suplimentar beneficiarilor finali; invită FEI, de asemenea, să pună în aplicare dispozițiile din acordurile cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, solicitându-le să coopereze mai îndeaproape cu organizațiile care reprezintă grupurile vulnerabile pentru a putea acoperi grupurile-țintă cu o mai mare eficacitate;

| 19. | solicită Comisiei să îmbunătățească metodele de evaluare a viabilității întreprinderilor și a impactului în cadrul comunității lor, după rambursarea microcreditului; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să îmbunătățească metodele de evaluare a viabilității întreprinderilor și a impactului în cadrul comunității lor, după rambursarea microcreditului;

| 20. | invită Comisia și FEI să își îmbunătățească raportarea cu privire la beneficiari și intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, recunoscând, în același timp, că trebuie să se ajungă la un echilibru, astfel încât aceștia din urmă să nu fie împovărați; subliniază că informațiile care ar fi necesare pentru raportarea adecvată sunt furnizate atât de intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, cât și de către solicitanții de microcredite cu scopul de a obține un credit; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia și FEI să își îmbunătățească raportarea cu privire la beneficiari și intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, recunoscând, în același timp, că trebuie să se ajungă la un echilibru, astfel încât aceștia din urmă să nu fie împovărați; subliniază că informațiile care ar fi necesare pentru raportarea adecvată sunt furnizate atât de intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, cât și de către solicitanții de microcredite cu scopul de a obține un credit;

| 21. | consideră regretabil faptul că informațiile privind utilizarea împrumuturilor și a garanțiilor legate de instrument sunt fragmentare și incomplete și că lipsesc informații detaliate privind statutul profesional al beneficiarilor finali, în pofida faptului că Curtea de Conturi a stabilit că raportarea este conformă cu cerințele deciziei; |
| --- | --- |

21.

consideră regretabil faptul că informațiile privind utilizarea împrumuturilor și a garanțiilor legate de instrument sunt fragmentare și incomplete și că lipsesc informații detaliate privind statutul profesional al beneficiarilor finali, în pofida faptului că Curtea de Conturi a stabilit că raportarea este conformă cu cerințele deciziei;

| 22. | invită FEI să asigure că intermediarii financiari din sectorul microcreditelor publică date privind numărul și volumul microcreditelor acordate și privind tipul de beneficiari finali; |
| --- | --- |

22.

invită FEI să asigure că intermediarii financiari din sectorul microcreditelor publică date privind numărul și volumul microcreditelor acordate și privind tipul de beneficiari finali;

| 23. | invită Comisia să încerce să atingă egalitatea între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la microfinanțare și să prevadă o rată-țintă egală între femeile și bărbații antreprenori în viitor; invită Comisia și statele membre să încurajeze intermediarii financiari din sectorul microcreditelor să pună în aplicare strategii specifice orientate către femei și să sprijine antreprenoriatul feminin, inclusiv prin cooperarea cu asociațiile și organizațiile relevante în domeniu; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să încerce să atingă egalitatea între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la microfinanțare și să prevadă o rată-țintă egală între femeile și bărbații antreprenori în viitor; invită Comisia și statele membre să încurajeze intermediarii financiari din sectorul microcreditelor să pună în aplicare strategii specifice orientate către femei și să sprijine antreprenoriatul feminin, inclusiv prin cooperarea cu asociațiile și organizațiile relevante în domeniu;

| 24. | invită Comisia și statele membre să promoveze pe viitor vizibilitatea și informațiile în ceea ce privește posibilitățile de finanțare în temeiul acestui instrument, inclusiv prin campanii de sensibilizare, schimb de bune practici între antreprenorii femei, precum și ateliere de lucru și formare care vizează în mod special femeile, în vederea obținerii unui echilibru de gen mai bun în accesarea microfinanțării; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia și statele membre să promoveze pe viitor vizibilitatea și informațiile în ceea ce privește posibilitățile de finanțare în temeiul acestui instrument, inclusiv prin campanii de sensibilizare, schimb de bune practici între antreprenorii femei, precum și ateliere de lucru și formare care vizează în mod special femeile, în vederea obținerii unui echilibru de gen mai bun în accesarea microfinanțării;

| 25. | invită Comisia să țină seama de beneficiile microfinanțării pentru femei, inclusiv crearea de locuri de muncă durabile; invită Comisia să faciliteze schimbul de opinii și să facă schimb de cele mai bune practici între antreprenoare; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să țină seama de beneficiile microfinanțării pentru femei, inclusiv crearea de locuri de muncă durabile; invită Comisia să faciliteze schimbul de opinii și să facă schimb de cele mai bune practici între antreprenoare;

| 26. | recunoaște importanța ratei vizate dintre antreprenorii femei și bărbați; consideră totuși că succesul instrumentului nu ar trebui măsurat doar prin obiective generale, ci și prin capacitatea instrumentului de a permite micilor antreprenori, precum și întreprinderilor mici și mijlocii să își demareze proiectele și să contribuie la creșterea economică și coeziunea socială; |
| --- | --- |

26.

recunoaște importanța ratei vizate dintre antreprenorii femei și bărbați; consideră totuși că succesul instrumentului nu ar trebui măsurat doar prin obiective generale, ci și prin capacitatea instrumentului de a permite micilor antreprenori, precum și întreprinderilor mici și mijlocii să își demareze proiectele și să contribuie la creșterea economică și coeziunea socială;

| 27. | îndeamnă Comisia să își concentreze eforturile pentru a îmbunătăți accesul la microfinanțare pentru clienții potențial excluși, precum migranții, refugiații, șomerii de lungă durată, tinerii, persoanele cu venituri mici, lucrătorii slab calificați și persoanele cu dizabilități, care în prezent nu beneficiază suficient de instrument; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia să își concentreze eforturile pentru a îmbunătăți accesul la microfinanțare pentru clienții potențial excluși, precum migranții, refugiații, șomerii de lungă durată, tinerii, persoanele cu venituri mici, lucrătorii slab calificați și persoanele cu dizabilități, care în prezent nu beneficiază suficient de instrument;

| 28. | solicită Comisiei să recunoască ca grup-țintă refugiații și solicitanții de azil; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să recunoască ca grup-țintă refugiații și solicitanții de azil;

| 29. | solicită Comisiei să majoreze numărul inițiativelor și fondurile puse la dispoziție pentru acordarea microcreditelor în favoarea întreprinderilor inovatoare nou-înființate conduse de tineri, în scopul susținerii spiritului antreprenorial al tinerilor, precum și a inovației tehnologice, științifice și sociale înalte într-o perioadă de criză economică și de dificultăți legate de accesul la credite; subliniază, de asemenea, necesitatea ca statele membre să depună eforturi pentru a reduce sarcinile birocratice impuse antreprenorilor pentru a accesa fondurile puse la dispoziția acestora de Uniune; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să majoreze numărul inițiativelor și fondurile puse la dispoziție pentru acordarea microcreditelor în favoarea întreprinderilor inovatoare nou-înființate conduse de tineri, în scopul susținerii spiritului antreprenorial al tinerilor, precum și a inovației tehnologice, științifice și sociale înalte într-o perioadă de criză economică și de dificultăți legate de accesul la credite; subliniază, de asemenea, necesitatea ca statele membre să depună eforturi pentru a reduce sarcinile birocratice impuse antreprenorilor pentru a accesa fondurile puse la dispoziția acestora de Uniune;

Sprijinirea economiei sociale

| 30. | își exprimă regretul cu privire la faptul că instrumentul de microfinanțare nu a finanțat un număr semnificativ de întreprinderi sociale; salută, prin urmare, faptul că un anumit procent din bugetul EaSI este dedicat finanțării întreprinderilor sociale; |
| --- | --- |

30.

își exprimă regretul cu privire la faptul că instrumentul de microfinanțare nu a finanțat un număr semnificativ de întreprinderi sociale; salută, prin urmare, faptul că un anumit procent din bugetul EaSI este dedicat finanțării întreprinderilor sociale;

| 31. | încurajează Comisia să monitorizeze îndeaproape această nouă caracteristică și să încurajeze statele membre să facă schimb de date, cunoștințe și bune practici în acest sens, asigurând o raportare adecvată din partea intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor și motivându-i să sprijine proiecte cu un impact social ridicat în rândul potențialilor lor clienți; |
| --- | --- |

31.

încurajează Comisia să monitorizeze îndeaproape această nouă caracteristică și să încurajeze statele membre să facă schimb de date, cunoștințe și bune practici în acest sens, asigurând o raportare adecvată din partea intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor și motivându-i să sprijine proiecte cu un impact social ridicat în rândul potențialilor lor clienți;

| 32. | invită Comisia să evalueze și, dacă este necesar, să revizuiască pragul prevăzut pentru împrumuturi pentru întreprinderile sociale în cadrul EaSI, astfel încât să le asigure mijloace necesare și suficiente care să le permită o dezvoltare favorabilă și să se satisfacă nevoile pieței; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să evalueze și, dacă este necesar, să revizuiască pragul prevăzut pentru împrumuturi pentru întreprinderile sociale în cadrul EaSI, astfel încât să le asigure mijloace necesare și suficiente care să le permită o dezvoltare favorabilă și să se satisfacă nevoile pieței;

| 33. | evidențiază importanța introducerii unei perspective de gen în programele de finanțare; consideră că evaluarea impactului de gen și bugetarea de gen sunt utile pentru evaluarea și îmbunătățirea impactului asupra femeilor al priorităților de finanțare, al alocării de resurse financiare și al specificațiilor pentru programele de finanțare; subliniază că datele defalcate pe gen trebuie colectate în mod sistematic și trebuie analizate periodic; |
| --- | --- |

33.

evidențiază importanța introducerii unei perspective de gen în programele de finanțare; consideră că evaluarea impactului de gen și bugetarea de gen sunt utile pentru evaluarea și îmbunătățirea impactului asupra femeilor al priorităților de finanțare, al alocării de resurse financiare și al specificațiilor pentru programele de finanțare; subliniază că datele defalcate pe gen trebuie colectate în mod sistematic și trebuie analizate periodic;

Servicii de mentorat și formare și complementaritatea cu alte instrumente

| 34. | salută posibilitatea din cadrul EaSI de finanțare a construcției de capacități pentru intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și a asistenței tehnice destinate acestora pentru a crește profesionalizarea lor și a ameliora furnizarea de servicii, precum și colectarea și prelucrarea de date care să permită o mai bună informare cu privire la instrument; |
| --- | --- |

34.

salută posibilitatea din cadrul EaSI de finanțare a construcției de capacități pentru intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și a asistenței tehnice destinate acestora pentru a crește profesionalizarea lor și a ameliora furnizarea de servicii, precum și colectarea și prelucrarea de date care să permită o mai bună informare cu privire la instrument;

| 35. | încurajează Comisia să asocieze instrumentul de microfinanțare cu formarea antreprenorială de bază astfel încât să se asigure viabilitatea economică a întreprinderilor și scopul creditării; |
| --- | --- |

35.

încurajează Comisia să asocieze instrumentul de microfinanțare cu formarea antreprenorială de bază astfel încât să se asigure viabilitatea economică a întreprinderilor și scopul creditării;

| 36. | regretă faptul că serviciile de dezvoltare a afacerilor, inclusiv programele de mentorat și formare, nu pot fi direct finanțate în cadrul EaSI și invită Comisia să analizeze posibilitățile viitoare de finanțare cu ajutorul unor noi instrumente adecvate în parteneriat cu fonduri naționale sau ale Uniunii; |
| --- | --- |

36.

regretă faptul că serviciile de dezvoltare a afacerilor, inclusiv programele de mentorat și formare, nu pot fi direct finanțate în cadrul EaSI și invită Comisia să analizeze posibilitățile viitoare de finanțare cu ajutorul unor noi instrumente adecvate în parteneriat cu fonduri naționale sau ale Uniunii;

| 37. | constată că FSE ar trebui să asigure finanțarea principală pentru crearea de întreprinderi, microfinanțarea viabilă și antreprenoriatul social, precum și programe de mentorat și de formare; consideră regretabil faptul că aceste instrumente nu sunt finanțate direct de EaSI; |
| --- | --- |

37.

constată că FSE ar trebui să asigure finanțarea principală pentru crearea de întreprinderi, microfinanțarea viabilă și antreprenoriatul social, precum și programe de mentorat și de formare; consideră regretabil faptul că aceste instrumente nu sunt finanțate direct de EaSI;

| 38. | recomandă Comisiei și statelor membre să își dezvolte cooperarea strategică cu organizațiile și instituțiile locale și regionale în ceea ce privește EaSI, FSE și alte eventuale programe naționale, promovând cooperarea lor cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și cu beneficiarii finali, în vederea îmbunătățirii asistenței acordate solicitanților de microcredite în materie de formare, mentorat și sprijin general pentru o mai mare viabilitate comercială; |
| --- | --- |

38.

recomandă Comisiei și statelor membre să își dezvolte cooperarea strategică cu organizațiile și instituțiile locale și regionale în ceea ce privește EaSI, FSE și alte eventuale programe naționale, promovând cooperarea lor cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și cu beneficiarii finali, în vederea îmbunătățirii asistenței acordate solicitanților de microcredite în materie de formare, mentorat și sprijin general pentru o mai mare viabilitate comercială;

| 39. | salută posibilitatea de a utiliza fonduri din cadrul FSE pentru axa MF/SE a EaSI și invită Comisia și FEI să informeze mai bine intermediarii financiari din sectorul microcreditelor cu privire la această posibilitate în temeiul articolului 38 din Regulamentul privind dispozițiile comune (8); |
| --- | --- |

39.

salută posibilitatea de a utiliza fonduri din cadrul FSE pentru axa MF/SE a EaSI și invită Comisia și FEI să informeze mai bine intermediarii financiari din sectorul microcreditelor cu privire la această posibilitate în temeiul articolului 38 din Regulamentul privind dispozițiile comune (8);

| 40. | invită Comisia și statele membre să se asigure că FEIS este disponibil pentru finanțarea microîntreprinderilor; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia și statele membre să se asigure că FEIS este disponibil pentru finanțarea microîntreprinderilor;

Intermediarii financiari din sectorul microcreditelor

| 41. | încurajează Comisia să coordoneze sprijinul FSE și EaSI pentru a îmbunătăți complementaritatea dintre cele două programe, în ceea ce privește instrumentele de microfinanțare, concentrându-se, printre altele, pe cooperarea dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și centrele de sprijinire a întreprinderilor cofinanțate de FSE; |
| --- | --- |

41.

încurajează Comisia să coordoneze sprijinul FSE și EaSI pentru a îmbunătăți complementaritatea dintre cele două programe, în ceea ce privește instrumentele de microfinanțare, concentrându-se, printre altele, pe cooperarea dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și centrele de sprijinire a întreprinderilor cofinanțate de FSE;

| 42. | salută procesul de selecție a intermediarilor de microcredit, care respectă normele și procedurile FEI, și reînnoiește cererea Parlamentului ca acești intermediari să aplice practici responsabile de împrumut și să evite îndatorarea excesivă a persoanelor și a întreprinderilor; |
| --- | --- |

42.

salută procesul de selecție a intermediarilor de microcredit, care respectă normele și procedurile FEI, și reînnoiește cererea Parlamentului ca acești intermediari să aplice practici responsabile de împrumut și să evite îndatorarea excesivă a persoanelor și a întreprinderilor;

| 43. | recomandă ca procedura de acces la instrument să fie mai simplă, iar acordurile dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și FEI să fie mai flexibile și mai ușor de înțeles, permițând intermediarilor mai mici să utilizeze rapid în întregime instrumentele de finanțare și instrumentele FEI; |
| --- | --- |

43.

recomandă ca procedura de acces la instrument să fie mai simplă, iar acordurile dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și FEI să fie mai flexibile și mai ușor de înțeles, permițând intermediarilor mai mici să utilizeze rapid în întregime instrumentele de finanțare și instrumentele FEI;

| 44. | deplânge faptul că un număr mare de cereri de utilizare a instrumentului nu au fost finalizate și nu au putut fi aprobate de către FEI; solicită Comisiei să analizeze motivele care stau la baza acestui eșec (lipsă de informații, insuficientă accesibilitate sau birocrație excesivă care necesită simplificare); solicită Comisiei să acționeze cu rapiditate pentru a rezolva problema; |
| --- | --- |

44.

deplânge faptul că un număr mare de cereri de utilizare a instrumentului nu au fost finalizate și nu au putut fi aprobate de către FEI; solicită Comisiei să analizeze motivele care stau la baza acestui eșec (lipsă de informații, insuficientă accesibilitate sau birocrație excesivă care necesită simplificare); solicită Comisiei să acționeze cu rapiditate pentru a rezolva problema;

| 45. | invită Comisia să asigure o mai bună promovare și informare cu privire la instrument și la modalitățile de acces, precum și să simplifice procedura și să facă mai flexibile și mai ușor de înțeles acordurile dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și FEI, permițând intermediarilor mai mici să aibă un acces mai rapid la piață; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să asigure o mai bună promovare și informare cu privire la instrument și la modalitățile de acces, precum și să simplifice procedura și să facă mai flexibile și mai ușor de înțeles acordurile dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și FEI, permițând intermediarilor mai mici să aibă un acces mai rapid la piață;

| 46. | invită Comisia și FEI să examineze modul în care se poate realiza o mai bună diseminare a beneficiilor oferite de acest instrument pentru un public mai larg, dincolo de cerințele existente impuse intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia și FEI să examineze modul în care se poate realiza o mai bună diseminare a beneficiilor oferite de acest instrument pentru un public mai larg, dincolo de cerințele existente impuse intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor;

| 47. | încurajează Comisia să consolideze cooperarea dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și organizațiile implicate în reprezentarea intereselor beneficiarilor, dincolo de publicitatea produselor sau găsirea unor noi clienți; |
| --- | --- |

47.

încurajează Comisia să consolideze cooperarea dintre intermediarii financiari din sectorul microcreditelor și organizațiile implicate în reprezentarea intereselor beneficiarilor, dincolo de publicitatea produselor sau găsirea unor noi clienți;

| 48. | invită statele membre să dezvolte sectorul microfinanțării, pentru a permite expansiunea sa necesară în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020, și să utilizeze instrumentul investigând posibilitățile pentru intermediarii nebancari de a intra pe piața microcreditelor fără a depinde de o bancă parteneră; |
| --- | --- |

48.

invită statele membre să dezvolte sectorul microfinanțării, pentru a permite expansiunea sa necesară în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020, și să utilizeze instrumentul investigând posibilitățile pentru intermediarii nebancari de a intra pe piața microcreditelor fără a depinde de o bancă parteneră;

| 49. | încurajează Comisia să intensifice dialogul cu actorii din sectorul microfinanțării (intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, băncile și instituțiile financiare nebancare, rețele precum Rețeaua europeană de microfinanțare), precum și cu părțile interesate neincluse în prezent în ceea ce privește accesibilitatea, utilizarea și proiectarea produselor care urmează să fie oferite în cadrul programelor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

49.

încurajează Comisia să intensifice dialogul cu actorii din sectorul microfinanțării (intermediarii financiari din sectorul microcreditelor, băncile și instituțiile financiare nebancare, rețele precum Rețeaua europeană de microfinanțare), precum și cu părțile interesate neincluse în prezent în ceea ce privește accesibilitatea, utilizarea și proiectarea produselor care urmează să fie oferite în cadrul programelor finanțate de Uniune;

| 50. | încurajează Comisia și statele membre să faciliteze schimbul de bune practici în rândul intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor din diferite state membre; |
| --- | --- |

50.

încurajează Comisia și statele membre să faciliteze schimbul de bune practici în rândul intermediarilor financiari din sectorul microcreditelor din diferite state membre;

| 51. | invită Comisia și FEI să se asigure că axa MF/SE a EaSI promovează în continuare diseminarea Codului european de bună conduită pentru acordarea de microcredite și integrarea acestuia în contractele încheiate cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia și FEI să se asigure că axa MF/SE a EaSI promovează în continuare diseminarea Codului european de bună conduită pentru acordarea de microcredite și integrarea acestuia în contractele încheiate cu intermediarii financiari din sectorul microcreditelor;

| 52. | consideră că raportul Comisiei privind punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress – 2013 este foarte general și nu conține detalii privind punerea în aplicare a acestuia; |
| --- | --- |

52.

consideră că raportul Comisiei privind punerea în aplicare a instrumentului european de microfinanțare Progress – 2013 este foarte general și nu conține detalii privind punerea în aplicare a acestuia;

| 53. | încurajează Comisia să se asigure că instrumentul de microfinanțare și instrumentul EaSI continuă să contribuie la valoarea adăugată și la vizibilitatea UE; |
| --- | --- |

53.

încurajează Comisia să se asigure că instrumentul de microfinanțare și instrumentul EaSI continuă să contribuie la valoarea adăugată și la vizibilitatea UE;

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=ro&pubId=7760

(2)  http://bookshop.europa.eu/ro/study-on-imperfections-in-the-area-of-microfinance-and-options-how-to-address-them-through-an-eu-financial-instrument-pbKE0214424/?CatalogCategoryID=ZjsKABstHnIAAAEjH5EY4e5L

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 238.

(4)  JO L 87, 7.4.2010, p. 1.

(5)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 85.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/547555/EPRS_IDA(2015)547555_EN.pdf

(7)  Interim Evaluation of the European Progress Microfinance Facility (Evaluarea intermediară a instrumentului european de microfinanțare Progress)

(8)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/61

---

P8_TA(2015)0447

O nouă PCP: structura măsurilor tehnice și a planurilor multianuale

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la o nouă PCP: structura măsurilor tehnice și a planurilor multianuale (2015/2092(INI))

(2017/C 399/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 43, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 43,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, în special articolul 7 alineatul (2) și articolele 9 și 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, în special articolul 7 alineatul (2) și articolele 9 și 10,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0328/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0328/2015),

| A. | întrucât sustenabilitatea stocurilor de pește este o condiție sine qua non pentru viitorul sectorului piscicol; |
| --- | --- |

A.

întrucât sustenabilitatea stocurilor de pește este o condiție sine qua non pentru viitorul sectorului piscicol;

| B. | întrucât din anul 2009 până în prezent s-au înregistrat prea puține progrese în ceea ce privește dosarele legislative referitoare atât la măsurile tehnice, cât și la planurile multianuale, atât din cauza faptului că propunerile Comisiei privind aceste planuri au creat tensiuni între instituțiile europene în ceea ce privește competențele ce le revin în cadrul procesului de luare a deciziilor în temeiul articolului 43 din TFUE, cât și din cauza dificultăților legate de alinierea legislației privind măsurile tehnice la Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

B.

întrucât din anul 2009 până în prezent s-au înregistrat prea puține progrese în ceea ce privește dosarele legislative referitoare atât la măsurile tehnice, cât și la planurile multianuale, atât din cauza faptului că propunerile Comisiei privind aceste planuri au creat tensiuni între instituțiile europene în ceea ce privește competențele ce le revin în cadrul procesului de luare a deciziilor în temeiul articolului 43 din TFUE, cât și din cauza dificultăților legate de alinierea legislației privind măsurile tehnice la Tratatul de la Lisabona;

| C. | întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) [Regulamentul (UE) nr. 1380/2013] include printre obiectivele sale refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate peste nivelurile care pot conduce la realizarea producției maxime durabile, aplicându-se o abordare bazată pe ecosistem și pe selectivitate; întrucât măsurile tehnice și planurile multianuale se numără printre principalele instrumente folosite pentru a realiza aceste obiective; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) [Regulamentul (UE) nr. 1380/2013] include printre obiectivele sale refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate peste nivelurile care pot conduce la realizarea producției maxime durabile, aplicându-se o abordare bazată pe ecosistem și pe selectivitate; întrucât măsurile tehnice și planurile multianuale se numără printre principalele instrumente folosite pentru a realiza aceste obiective;

| D. | întrucât printre principalele modificări introduse în cadrul reformei PCP din 2013 se numără, de asemenea, obligația de debarcare și regionalizarea; |
| --- | --- |

D.

întrucât printre principalele modificări introduse în cadrul reformei PCP din 2013 se numără, de asemenea, obligația de debarcare și regionalizarea;

| E. | întrucât complexitatea și diversitatea măsurilor tehnice, precum și faptul că acestea sunt dispersate în mai multe regulamente diferite au contribuit la complicarea punerii lor în aplicare de către pescari, riscând să creeze un sentiment de neîncredere în rândul pescarilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât complexitatea și diversitatea măsurilor tehnice, precum și faptul că acestea sunt dispersate în mai multe regulamente diferite au contribuit la complicarea punerii lor în aplicare de către pescari, riscând să creeze un sentiment de neîncredere în rândul pescarilor;

| F. | întrucât principiul regionalizării include consultarea consiliilor consultative cu scopul de a aduce părțile interesate mai aproape de procesul decizional și pentru o mai bună evaluare a eventualelor consecințe socioeconomice ale deciziilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât principiul regionalizării include consultarea consiliilor consultative cu scopul de a aduce părțile interesate mai aproape de procesul decizional și pentru o mai bună evaluare a eventualelor consecințe socioeconomice ale deciziilor;

| G. | întrucât complexitatea măsurilor tehnice și dificultățile aferente punerii lor în aplicare, precum și absența oricăror rezultate sau stimulente concrete în cadrul PCP au contribuit la crearea unui sentiment de neîncredere în rândul pescarilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât complexitatea măsurilor tehnice și dificultățile aferente punerii lor în aplicare, precum și absența oricăror rezultate sau stimulente concrete în cadrul PCP au contribuit la crearea unui sentiment de neîncredere în rândul pescarilor;

| H. | întrucât revizuirea măsurilor tehnice, în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile și folosind o abordare ecosistemică, ar trebui să vizeze o mai mare sustenabilitate ecologică a resurselor piscicole și marine, într-un mod care să fie compatibil cu viabilitatea socioeconomică a sectorului; |
| --- | --- |

H.

întrucât revizuirea măsurilor tehnice, în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile și folosind o abordare ecosistemică, ar trebui să vizeze o mai mare sustenabilitate ecologică a resurselor piscicole și marine, într-un mod care să fie compatibil cu viabilitatea socioeconomică a sectorului;

| I. | întrucât realizarea obiectivelor noii PCP necesită, printre altele, folosirea unor unelte și practici de pescuit mai selective; |
| --- | --- |

I.

întrucât realizarea obiectivelor noii PCP necesită, printre altele, folosirea unor unelte și practici de pescuit mai selective;

| J. | întrucât inovațiile actuale care îmbunătățesc selectivitatea uneltelor de pescuit sunt deseori împiedicate de legislație; |
| --- | --- |

J.

întrucât inovațiile actuale care îmbunătățesc selectivitatea uneltelor de pescuit sunt deseori împiedicate de legislație;

| K. | întrucât obligația de debarcare implică o schimbare radicală a abordării în ceea ce privește gestionarea pescuitului, în special a pescuitului de specii demersale, fiind astfel necesar să se abordeze într-o manieră foarte diferită măsurile tehnice în domenii-cheie cum ar fi componența capturilor și dimensiunea ochiurilor de plasă; |
| --- | --- |

K.

întrucât obligația de debarcare implică o schimbare radicală a abordării în ceea ce privește gestionarea pescuitului, în special a pescuitului de specii demersale, fiind astfel necesar să se abordeze într-o manieră foarte diferită măsurile tehnice în domenii-cheie cum ar fi componența capturilor și dimensiunea ochiurilor de plasă;

| L. | întrucât trebuie acordată o atenție deosebită importanței pescuitului la scară mică pentru sustenabilitatea comunităților de coastă, în special pentru rolul femeilor și al copiilor; întrucât PCP face referire la un regim diferențiat pentru pescuitul la scară mică în Europa; |
| --- | --- |

L.

întrucât trebuie acordată o atenție deosebită importanței pescuitului la scară mică pentru sustenabilitatea comunităților de coastă, în special pentru rolul femeilor și al copiilor; întrucât PCP face referire la un regim diferențiat pentru pescuitul la scară mică în Europa;

| M. | întrucât este necesară o definiție generală a conceptului de pescuit la scară mică, având în vedere rolul pe care îl joacă în reabilitarea mărilor noastre și în conservarea practicilor și meseriilor tradiționale sustenabile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesară o definiție generală a conceptului de pescuit la scară mică, având în vedere rolul pe care îl joacă în reabilitarea mărilor noastre și în conservarea practicilor și meseriilor tradiționale sustenabile din punct de vedere ecologic;

| N. | întrucât definirea unor principii de bază comune pentru toate bazinele marine prin intermediul unui regulament-cadru adoptat prin procedura legislativă ordinară în conformitate cu Tratatului de la Lisabona este necesară pentru a garanta implementarea obiectivelor PCP la nivelul UE, pentru a se asigura condiții de concurență echitabile între operatori și pentru a se facilita punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor tehnice; |
| --- | --- |

N.

întrucât definirea unor principii de bază comune pentru toate bazinele marine prin intermediul unui regulament-cadru adoptat prin procedura legislativă ordinară în conformitate cu Tratatului de la Lisabona este necesară pentru a garanta implementarea obiectivelor PCP la nivelul UE, pentru a se asigura condiții de concurență echitabile între operatori și pentru a se facilita punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor tehnice;

| O. | întrucât nu este întotdeauna necesar să se recurgă la procedura legislativă ordinară în cazul măsurilor de la nivel regional sau care sunt supuse unor modificări frecvente sau care se bazează pe norme și obiective decise de colegiuitori, dar este necesar să se mențină această procedură în cazul adoptării unor norme comune pentru toate bazinele marine și a măsurilor care fac deja obiectul unor regulamente specifice sau a măsurilor care probabil nu se vor modifica în viitorul previzibil; |
| --- | --- |

O.

întrucât nu este întotdeauna necesar să se recurgă la procedura legislativă ordinară în cazul măsurilor de la nivel regional sau care sunt supuse unor modificări frecvente sau care se bazează pe norme și obiective decise de colegiuitori, dar este necesar să se mențină această procedură în cazul adoptării unor norme comune pentru toate bazinele marine și a măsurilor care fac deja obiectul unor regulamente specifice sau a măsurilor care probabil nu se vor modifica în viitorul previzibil;

| P. | întrucât regionalizarea trebuie să garanteze că măsurile tehnice sunt adaptate la caracteristicile specifice fiecărei activități de pescuit și fiecărui bazin, conferind flexibilitate și permițând o reacție rapidă în toate situațiile de urgență; întrucât regionalizarea trebuie să implice măsuri tehnice mai simple și mai ușor de înțeles, de pus în aplicare și de executat; întrucât adoptarea de măsuri tehnice la nivel regional ar trebui să urmeze modelul adoptat de colegiuitori, după cum s-a convenit în cadrul PCP reformate; |
| --- | --- |

P.

întrucât regionalizarea trebuie să garanteze că măsurile tehnice sunt adaptate la caracteristicile specifice fiecărei activități de pescuit și fiecărui bazin, conferind flexibilitate și permițând o reacție rapidă în toate situațiile de urgență; întrucât regionalizarea trebuie să implice măsuri tehnice mai simple și mai ușor de înțeles, de pus în aplicare și de executat; întrucât adoptarea de măsuri tehnice la nivel regional ar trebui să urmeze modelul adoptat de colegiuitori, după cum s-a convenit în cadrul PCP reformate;

| Q. | întrucât regionalizarea poate contribui la simplificarea normelor și la o mai bună înțelegere a acestora, lucru care ar fi foarte bine primit de sectorul pescuitului și de alte părți interesate, mai ales atunci când acestea sunt implicate în procesul de adoptare a normelor respective; |
| --- | --- |

Q.

întrucât regionalizarea poate contribui la simplificarea normelor și la o mai bună înțelegere a acestora, lucru care ar fi foarte bine primit de sectorul pescuitului și de alte părți interesate, mai ales atunci când acestea sunt implicate în procesul de adoptare a normelor respective;

| R. | întrucât regionalizarea nu ar trebui să ducă la renaționalizare, deoarece aceasta nu este compatibilă cu PCP în calitate de politică comună în care UE are competență exclusivă, având în vedere caracterul comun al resurselor; |
| --- | --- |

R.

întrucât regionalizarea nu ar trebui să ducă la renaționalizare, deoarece aceasta nu este compatibilă cu PCP în calitate de politică comună în care UE are competență exclusivă, având în vedere caracterul comun al resurselor;

| S. | întrucât adoptarea de măsuri tehnice pe baza regionalizării ar trebui să urmeze modelul convenit de colegiuitori în cadrul noii PCP, și anume adoptarea de acte delegate de către Comisie pe baza recomandărilor comune ale statelor membre în cauză, care îndeplinesc standardele și obiectivele hotărâte de colegiuitori, sau, dacă statele membre nu prezintă o recomandare comună în termenul desemnat, din propria inițiativă a Comisiei; întrucât Parlamentul își rezervă totuși dreptul de a prezenta obiecțiuni împotriva oricărui act delegat, conform Tratatului; |
| --- | --- |

S.

întrucât adoptarea de măsuri tehnice pe baza regionalizării ar trebui să urmeze modelul convenit de colegiuitori în cadrul noii PCP, și anume adoptarea de acte delegate de către Comisie pe baza recomandărilor comune ale statelor membre în cauză, care îndeplinesc standardele și obiectivele hotărâte de colegiuitori, sau, dacă statele membre nu prezintă o recomandare comună în termenul desemnat, din propria inițiativă a Comisiei; întrucât Parlamentul își rezervă totuși dreptul de a prezenta obiecțiuni împotriva oricărui act delegat, conform Tratatului;

| T. | întrucât revizuirea cadrului de măsuri tehnice ar trebui să reprezinte o oportunitate de a continua procesul de reflecție asupra regionalizării și de a explora alternative la actele delegate; |
| --- | --- |

T.

întrucât revizuirea cadrului de măsuri tehnice ar trebui să reprezinte o oportunitate de a continua procesul de reflecție asupra regionalizării și de a explora alternative la actele delegate;

| U. | întrucât anumite propuneri de regulamente specifice care conțin măsuri tehnice (privind setcile în derivă, capturile accidentale de cetacee, pescuitul de adâncime) au generat controverse; întrucât unele dintre propuneri – cum ar fi cea privind pescuitul de specii de adâncime în Atlanticul de Nord-Est – au fost blocate timp de peste trei ani; întrucât discuțiile pe marginea pescuitului cu setci în derivă sunt, de asemenea, în impas; întrucât un număr de dispoziții specifice privind unele măsuri tehnice au fost respinse de către organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP); |
| --- | --- |

U.

întrucât anumite propuneri de regulamente specifice care conțin măsuri tehnice (privind setcile în derivă, capturile accidentale de cetacee, pescuitul de adâncime) au generat controverse; întrucât unele dintre propuneri – cum ar fi cea privind pescuitul de specii de adâncime în Atlanticul de Nord-Est – au fost blocate timp de peste trei ani; întrucât discuțiile pe marginea pescuitului cu setci în derivă sunt, de asemenea, în impas; întrucât un număr de dispoziții specifice privind unele măsuri tehnice au fost respinse de către organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP);

| V. | întrucât măsurile tehnice ar trebui să țină seama de fenomenul pescuitului ilegal, care este adesea însoțit de utilizarea ilegală a uneltelor de pescuit, și ar trebui să propună o soluție eficientă la problema reprezentată de pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

V.

întrucât măsurile tehnice ar trebui să țină seama de fenomenul pescuitului ilegal, care este adesea însoțit de utilizarea ilegală a uneltelor de pescuit, și ar trebui să propună o soluție eficientă la problema reprezentată de pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

| W. | întrucât măsurile tehnice aplicabile în cazul fiecărui bazin de pescuit al UE nu sunt întotdeauna adaptate la necesitățile activităților inovatoare și ale diferitelor activități de pescuit locale; întrucât în acest context pescarii au nevoie de un set de măsuri tehnice care să se bazeze pe o abordare regională și care să corespundă diverselor condiții specifice ale fiecărui bazin maritim; întrucât gestionarea stocurilor de pește de o manieră sustenabilă este vitală și, în acest sens, simplificarea și adaptarea legislației la realitățile din teren prezintă o mare importanță; întrucât este necesar, de asemenea, să se țină seama în mod corespunzător de faptul că bazinele de pescuit sunt exploatate în comun cu țări terțe, ale căror norme din domeniul conservării sunt foarte diferite de cele din Europa; |
| --- | --- |

W.

întrucât măsurile tehnice aplicabile în cazul fiecărui bazin de pescuit al UE nu sunt întotdeauna adaptate la necesitățile activităților inovatoare și ale diferitelor activități de pescuit locale; întrucât în acest context pescarii au nevoie de un set de măsuri tehnice care să se bazeze pe o abordare regională și care să corespundă diverselor condiții specifice ale fiecărui bazin maritim; întrucât gestionarea stocurilor de pește de o manieră sustenabilă este vitală și, în acest sens, simplificarea și adaptarea legislației la realitățile din teren prezintă o mare importanță; întrucât este necesar, de asemenea, să se țină seama în mod corespunzător de faptul că bazinele de pescuit sunt exploatate în comun cu țări terțe, ale căror norme din domeniul conservării sunt foarte diferite de cele din Europa;

| X. | întrucât în apele europene, în special în Marea Mediterană, este vital ca statele membre să stabilească măsurile necesare și să coopereze pentru a-i identifica pe cetățenii responsabili pentru pescuitul INN, asigurându-se astfel că se impun sancțiunile aplicabile și că se înăspresc controalele la bord și la sol; |
| --- | --- |

X.

întrucât în apele europene, în special în Marea Mediterană, este vital ca statele membre să stabilească măsurile necesare și să coopereze pentru a-i identifica pe cetățenii responsabili pentru pescuitul INN, asigurându-se astfel că se impun sancțiunile aplicabile și că se înăspresc controalele la bord și la sol;

| Y. | întrucât planurile multianuale adoptate între 2002 și 2009 nu au fost la fel de eficace; întrucât noile planuri multianuale se vor adopta în conformitate cu noile norme ale PCP; |
| --- | --- |

Y.

întrucât planurile multianuale adoptate între 2002 și 2009 nu au fost la fel de eficace; întrucât noile planuri multianuale se vor adopta în conformitate cu noile norme ale PCP;

| Z. | întrucât negocierile cu țările terțe trebuie să se înscrie în eforturile de asigurare a sustenabilității; |
| --- | --- |

Z.

întrucât negocierile cu țările terțe trebuie să se înscrie în eforturile de asigurare a sustenabilității;

| AA. | întrucât reforma PCP a introdus obligația de debarcare și prevede o marjă de flexibilitate, excepții și sprijin financiar în cadrul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM); |
| --- | --- |

AA.

întrucât reforma PCP a introdus obligația de debarcare și prevede o marjă de flexibilitate, excepții și sprijin financiar în cadrul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM);

| AB. | întrucât se preconizează apariția unor dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a interdicției de aruncare înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit mixt care implică specii de blocaj („choke species”); |
| --- | --- |

AB.

întrucât se preconizează apariția unor dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a interdicției de aruncare înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit mixt care implică specii de blocaj („choke species”);

| AC. | întrucât, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European este colegiuitor în domeniul pescuitului, exceptând în ceea ce privește capturile totale admisibile (TAC) și cotele de pescuit; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European este colegiuitor în domeniul pescuitului, exceptând în ceea ce privește capturile totale admisibile (TAC) și cotele de pescuit;

| AD. | întrucât, începând din 2009, din cauza blocării propunerilor la nivelul Consiliului, nu s-a putut adopta niciun plan multianual; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, începând din 2009, din cauza blocării propunerilor la nivelul Consiliului, nu s-a putut adopta niciun plan multianual;

| AE. | întrucât, în cadrul grupului operativ interinstituțional privind planurile multianuale, colegiuitorii au recunoscut importanța cooperării pentru a găsi o modalitate pragmatică de a progresa în ceea ce privește planurile multianuale, în ciuda diferențelor de opinie cu privire la interpretarea cadrului juridic; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în cadrul grupului operativ interinstituțional privind planurile multianuale, colegiuitorii au recunoscut importanța cooperării pentru a găsi o modalitate pragmatică de a progresa în ceea ce privește planurile multianuale, în ciuda diferențelor de opinie cu privire la interpretarea cadrului juridic;

| AF. | întrucât planurile multianuale ar trebui să asigure un cadru de gestionare a pescuitului robust și pe termen lung, bazat pe cele mai bune și mai recente evoluții din domeniul științific și socio-economic, și ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a se adapta la evoluția stocurilor de pește și la procesul decizional anual de acordare a posibilităților de pescuit; |
| --- | --- |

AF.

întrucât planurile multianuale ar trebui să asigure un cadru de gestionare a pescuitului robust și pe termen lung, bazat pe cele mai bune și mai recente evoluții din domeniul științific și socio-economic, și ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a se adapta la evoluția stocurilor de pește și la procesul decizional anual de acordare a posibilităților de pescuit;

| AG. | întrucât au fost identificate ca elemente comune ale viitoarelor planuri multianuale o limită privind producția maximă durabilă și un calendar pentru realizarea sa, un mecanism preventiv în vederea activării măsurilor de salvgardare, un obiectiv minim privind biomasa, un mecanism de adaptare la evoluțiile neprevăzute ale celor mai bune avize științifice disponibile și o clauză de revizuire; |
| --- | --- |

AG.

întrucât au fost identificate ca elemente comune ale viitoarelor planuri multianuale o limită privind producția maximă durabilă și un calendar pentru realizarea sa, un mecanism preventiv în vederea activării măsurilor de salvgardare, un obiectiv minim privind biomasa, un mecanism de adaptare la evoluțiile neprevăzute ale celor mai bune avize științifice disponibile și o clauză de revizuire;

| AH. | întrucât planurile multianuale trebuie să stabilească un obiectiv general care să fie realizabil potrivit datelor administrative și științifice; întrucât ele ar trebui să cuprindă producții stabile pe termen lung în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile, lucru care trebuie să se reflecte în deciziile anuale ale Consiliului cu privire la posibilitățile de pescuit; întrucât aceste decizii anuale ar trebui să se limiteze strict la alocarea de posibilități de pescuit; |
| --- | --- |

AH.

întrucât planurile multianuale trebuie să stabilească un obiectiv general care să fie realizabil potrivit datelor administrative și științifice; întrucât ele ar trebui să cuprindă producții stabile pe termen lung în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile, lucru care trebuie să se reflecte în deciziile anuale ale Consiliului cu privire la posibilitățile de pescuit; întrucât aceste decizii anuale ar trebui să se limiteze strict la alocarea de posibilități de pescuit;

| AI. | întrucât hotărârea Curții de Justiție din 26 noiembrie 2014 în cauzele C-103/12 Parlament/Consiliu și C-165/12 Comisia/Consiliu privind alocarea posibilităților de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze stabilește un precedent clarificând conținutul și limitele celor două temeiuri juridice diferite cuprinse în articolul 43 din TFUE; întrucât articolul 43 alineatul (3) poate fi utilizat ca temei juridic doar pentru alocarea posibilităților de pescuit în temeiul regulamentelor privind TAC și cotele; |
| --- | --- |

AI.

întrucât hotărârea Curții de Justiție din 26 noiembrie 2014 în cauzele C-103/12 Parlament/Consiliu și C-165/12 Comisia/Consiliu privind alocarea posibilităților de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze stabilește un precedent clarificând conținutul și limitele celor două temeiuri juridice diferite cuprinse în articolul 43 din TFUE; întrucât articolul 43 alineatul (3) poate fi utilizat ca temei juridic doar pentru alocarea posibilităților de pescuit în temeiul regulamentelor privind TAC și cotele;

| AJ. | întrucât la 1 decembrie 2015 Curtea de Justiție și-a prezentat hotărârea în cauzele conexe C-124/13 și C-125/13 Parlament și Comisie/Consiliu privind Regulamentul (UE) nr. 1243/2012 al Consiliului de modificare a planului pe termen lung pentru rezervele de cod; în această cauză, Curtea a confirmat, așa cum a susținut Parlamentul, că, având în vedere obiectivul și conținutul său, regulamentul ar fi trebuit adoptat în temeiul articolul 43 alineatul (2) din TFUE, prin intermediul procedurii legislative ordinare, Parlamentul având calitatea de colegislator, deoarece regulamentul implică opțiuni politice cu un impact asupra planului multianual și care, de altfel, sunt necesare pentru realizarea obiectivelor PCP; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât la 1 decembrie 2015 Curtea de Justiție și-a prezentat hotărârea în cauzele conexe C-124/13 și C-125/13 Parlament și Comisie/Consiliu privind Regulamentul (UE) nr. 1243/2012 al Consiliului de modificare a planului pe termen lung pentru rezervele de cod; în această cauză, Curtea a confirmat, așa cum a susținut Parlamentul, că, având în vedere obiectivul și conținutul său, regulamentul ar fi trebuit adoptat în temeiul articolul 43 alineatul (2) din TFUE, prin intermediul procedurii legislative ordinare, Parlamentul având calitatea de colegislator, deoarece regulamentul implică opțiuni politice cu un impact asupra planului multianual și care, de altfel, sunt necesare pentru realizarea obiectivelor PCP;

| AK. | întrucât, în absența planurilor multianuale, dimensiunile minime de referință pentru conservare vor putea fi modificate prin planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare, care sunt adoptate de către Comisie prin intermediul unor acte delegate pe baza recomandărilor statelor membre în cauză sau, dacă statele membre în cauză nu depun o recomandare comună în termenul desemnat, la inițiativa proprie a Comisiei; subliniază că este foarte important ca, atunci când se iau decizii cu privire la dimensiunile minime de referință pentru conservare, nu numai să se asigure protecția puietului, ci și să se urmeze avizele științifice; |
| --- | --- |

AK.

întrucât, în absența planurilor multianuale, dimensiunile minime de referință pentru conservare vor putea fi modificate prin planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare, care sunt adoptate de către Comisie prin intermediul unor acte delegate pe baza recomandărilor statelor membre în cauză sau, dacă statele membre în cauză nu depun o recomandare comună în termenul desemnat, la inițiativa proprie a Comisiei; subliniază că este foarte important ca, atunci când se iau decizii cu privire la dimensiunile minime de referință pentru conservare, nu numai să se asigure protecția puietului, ci și să se urmeze avizele științifice;

| AL. | întrucât planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare vor juca un rol esențial deoarece o modificare a dimensiunii minime de referință pentru conservare poate duce la modificări ale tehnicilor de pescuit și, prin urmare, s-ar modifica și rata mortalității prin pescuit și biomasa stocului de reproducere, ambele fiind obiective cuantificabile ale planurilor multianuale; întrucât modificarea dimensiunii minime prin intermediul actelor delegate ar însemna modificarea din exterior a principalilor parametri ai planurilor multianuale; |
| --- | --- |

AL.

întrucât planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare vor juca un rol esențial deoarece o modificare a dimensiunii minime de referință pentru conservare poate duce la modificări ale tehnicilor de pescuit și, prin urmare, s-ar modifica și rata mortalității prin pescuit și biomasa stocului de reproducere, ambele fiind obiective cuantificabile ale planurilor multianuale; întrucât modificarea dimensiunii minime prin intermediul actelor delegate ar însemna modificarea din exterior a principalilor parametri ai planurilor multianuale;

| AM. | întrucât colegiuitorii au intenționat ca aceste acte delegate să aibă un caracter provizoriu, pentru o perioadă care nu poate depăși în niciun caz trei ani; |
| --- | --- |

AM.

întrucât colegiuitorii au intenționat ca aceste acte delegate să aibă un caracter provizoriu, pentru o perioadă care nu poate depăși în niciun caz trei ani;

| AN. | întrucât, în cazul aceleiași specii, dimensiunile minime de referință pentru conservare pot varia de la o zonă la alta pentru a se ține seama de particularitățile activităților de pescuit și ale speciilor; întrucât, ori de câte ori este posibil, este de dorit să se ia decizii orizontale pentru toate zonele pentru a se facilita controlul, |
| --- | --- |

AN.

întrucât, în cazul aceleiași specii, dimensiunile minime de referință pentru conservare pot varia de la o zonă la alta pentru a se ține seama de particularitățile activităților de pescuit și ale speciilor; întrucât, ori de câte ori este posibil, este de dorit să se ia decizii orizontale pentru toate zonele pentru a se facilita controlul,

| 1. | consideră că, pentru a asigura punerea în aplicare a obiectivelor PCP, măsurile tehnice viitoare trebuie să fie simplificate pentru a se elimina orice contradicție și/sau redundanță, să se înscrie într-un cadru juridic clar structurat și să fie concepute pe date științifice solide, revizuite inter pares; |
| --- | --- |

1.

consideră că, pentru a asigura punerea în aplicare a obiectivelor PCP, măsurile tehnice viitoare trebuie să fie simplificate pentru a se elimina orice contradicție și/sau redundanță, să se înscrie într-un cadru juridic clar structurat și să fie concepute pe date științifice solide, revizuite inter pares;

| 2. | consideră că este necesară întocmirea unei liste cuprinzătoare care să sintetizeze toate măsurile tehnice în vigoare, pentru a obține o mai bună imagine de ansamblu a posibilităților de simplificare și de eliminare în legătură cu măsurile tehnice viitoare; |
| --- | --- |

2.

consideră că este necesară întocmirea unei liste cuprinzătoare care să sintetizeze toate măsurile tehnice în vigoare, pentru a obține o mai bună imagine de ansamblu a posibilităților de simplificare și de eliminare în legătură cu măsurile tehnice viitoare;

| 3. | consideră că, în cadrul eforturilor de implementare a obiectivelor PCP, de îmbunătățire a selectivității, de reducere la minimum a capturilor aruncate înapoi în mare și a impactului activităților de pescuit asupra mediului, de simplificare a normelor actuale și de dezvoltare a bazei științifice, este necesară o revizuire a măsurilor tehnice; |
| --- | --- |

3.

consideră că, în cadrul eforturilor de implementare a obiectivelor PCP, de îmbunătățire a selectivității, de reducere la minimum a capturilor aruncate înapoi în mare și a impactului activităților de pescuit asupra mediului, de simplificare a normelor actuale și de dezvoltare a bazei științifice, este necesară o revizuire a măsurilor tehnice;

| 4. | consideră că măsurile tehnice ar trebui să se adapteze la particularitățile fiecărei activități de pescuit și ale fiecărei regiuni, putându-se garanta astfel un nivel mai ridicat al respectării lor de către sectorul în cauză; |
| --- | --- |

4.

consideră că măsurile tehnice ar trebui să se adapteze la particularitățile fiecărei activități de pescuit și ale fiecărei regiuni, putându-se garanta astfel un nivel mai ridicat al respectării lor de către sectorul în cauză;

| 5. | susține că simplificarea și regionalizarea măsurilor tehnice ar trebui să fie întotdeauna în concordanță cu scopul real al regulamentului privind măsurile tehnice, și anume reducerea la minimum a capturilor nedorite și a impactului asupra mediului marin; |
| --- | --- |

5.

susține că simplificarea și regionalizarea măsurilor tehnice ar trebui să fie întotdeauna în concordanță cu scopul real al regulamentului privind măsurile tehnice, și anume reducerea la minimum a capturilor nedorite și a impactului asupra mediului marin;

| 6. | consideră că, pentru a îmbunătăți modalitățile de punere în aplicare și gradul de acceptare și respectare a normelor PCP de către sectorul pescuitului și de alte părți implicate, este necesară o mai mare implicare a pescarilor în procesul de luare a deciziilor, îndeosebi în cadrul consiliilor consultative, și este necesar să li se ofere stimulente, cum ar fi sprijin din cadrul FEPAM și al altor instrumente pentru inovare, formare, echipamente și folosirea unor unelte de pescuit mai selective; |
| --- | --- |

6.

consideră că, pentru a îmbunătăți modalitățile de punere în aplicare și gradul de acceptare și respectare a normelor PCP de către sectorul pescuitului și de alte părți implicate, este necesară o mai mare implicare a pescarilor în procesul de luare a deciziilor, îndeosebi în cadrul consiliilor consultative, și este necesar să li se ofere stimulente, cum ar fi sprijin din cadrul FEPAM și al altor instrumente pentru inovare, formare, echipamente și folosirea unor unelte de pescuit mai selective;

| 7. | consideră că noul cadru legislativ va facilita utilizarea în continuare a uneltelor de pescuit inovatoare care au dovedit științific că îmbunătățesc gradul de selectivitate și, în același timp, au un impact redus asupra mediului; |
| --- | --- |

7.

consideră că noul cadru legislativ va facilita utilizarea în continuare a uneltelor de pescuit inovatoare care au dovedit științific că îmbunătățesc gradul de selectivitate și, în același timp, au un impact redus asupra mediului;

| 8. | consideră că inovarea și cercetarea vor trebui promovate pentru a se asigura punerea în aplicare corespunzătoare a PCP, mai ales în ceea ce privește debarcarea capturilor nedorite, pentru creșterea selectivității și modernizarea tehnicilor de pescuit și de monitorizare; |
| --- | --- |

8.

consideră că inovarea și cercetarea vor trebui promovate pentru a se asigura punerea în aplicare corespunzătoare a PCP, mai ales în ceea ce privește debarcarea capturilor nedorite, pentru creșterea selectivității și modernizarea tehnicilor de pescuit și de monitorizare;

| 9. | consideră că utilizarea sustenabilă a uneltelor de pescuit inovatoare care, în urma unor cercetări științifice independente, s-au dovedit a fi mai selective, ar trebui să fie permisă fără restricții sau limite cantitative inutile, să fie reglementată de legislație și – în ceea ce privește cercetările ulterioare – să beneficieze de sprijin financiar; |
| --- | --- |

9.

consideră că utilizarea sustenabilă a uneltelor de pescuit inovatoare care, în urma unor cercetări științifice independente, s-au dovedit a fi mai selective, ar trebui să fie permisă fără restricții sau limite cantitative inutile, să fie reglementată de legislație și – în ceea ce privește cercetările ulterioare – să beneficieze de sprijin financiar;

| 10. | consideră că este necesar să se mențină procedura legislativă ordinară pentru adoptarea unor norme comune pentru toate bazinele marine, inclusiv pentru instituirea unor standarde sau obiective pentru măsurile tehnice, inclusiv în cazul măsurilor tehnice conținute în regulamente specifice, sau pentru măsurile tehnice care probabil nu se vor modifică în viitorul previzibil și consideră că nu este necesar să se utilizeze întotdeauna procedura legislativă ordinară pentru măsurile adoptate la nivel regional sau care pot fi supuse unor modificări frecvente; consideră că aceste măsuri ar trebui evaluate periodic pentru a garanta că sunt în continuare relevante; consideră că folosirea judicioasă a actelor delegate poate răspunde acestei nevoi de flexibilitate și de reactivitate; reamintește, totuși, că Parlamentul își rezervă dreptul de a prezenta obiecțiuni împotriva oricărui act delegat, conform Tratatului; |
| --- | --- |

10.

consideră că este necesar să se mențină procedura legislativă ordinară pentru adoptarea unor norme comune pentru toate bazinele marine, inclusiv pentru instituirea unor standarde sau obiective pentru măsurile tehnice, inclusiv în cazul măsurilor tehnice conținute în regulamente specifice, sau pentru măsurile tehnice care probabil nu se vor modifică în viitorul previzibil și consideră că nu este necesar să se utilizeze întotdeauna procedura legislativă ordinară pentru măsurile adoptate la nivel regional sau care pot fi supuse unor modificări frecvente; consideră că aceste măsuri ar trebui evaluate periodic pentru a garanta că sunt în continuare relevante; consideră că folosirea judicioasă a actelor delegate poate răspunde acestei nevoi de flexibilitate și de reactivitate; reamintește, totuși, că Parlamentul își rezervă dreptul de a prezenta obiecțiuni împotriva oricărui act delegat, conform Tratatului;

| 11. | recomandă definirea unui cadru european general clar pentru măsurile tehnice, care să stabilească un număr limitat de principii transversale majore; consideră că toate normele care nu se aplică marii majorități a apelor europene nu ar trebui să fie incluse în acest cadru general, ci ar trebui să intre în sfera regionalizării; |
| --- | --- |

11.

recomandă definirea unui cadru european general clar pentru măsurile tehnice, care să stabilească un număr limitat de principii transversale majore; consideră că toate normele care nu se aplică marii majorități a apelor europene nu ar trebui să fie incluse în acest cadru general, ci ar trebui să intre în sfera regionalizării;

| 12. | consideră că orice măsură adoptată la nivel regional ar trebui să fie în conformitate cu regulamentul-cadru privind măsurile tehnice și în concordanță cu obiectivele PCP și cu Directiva-cadru 2008/56/CE „Strategia pentru mediul marin” (MSFD); |
| --- | --- |

12.

consideră că orice măsură adoptată la nivel regional ar trebui să fie în conformitate cu regulamentul-cadru privind măsurile tehnice și în concordanță cu obiectivele PCP și cu Directiva-cadru 2008/56/CE „Strategia pentru mediul marin” (MSFD);

| 13. | consideră că reglementările privitoare la măsurile tehnice ar trebui stabilite prin folosirea corespunzătoare a procesului de regionalizare și pe baza unor principii și definiții comune și centralizate, care să includă obiective și norme comune de aplicat în întreaga UE, inclusiv o listă a speciilor și uneltelor de pescuit interzise, un ansamblu de norme specifice pentru cele mai importante bazine maritime, precum și o serie de reglementări tehnice specifice; toate acestea ar urma să fie adoptate prin intermediul procedurii legislative ordinare; ia act de faptul că regionalizarea ar urma să se aplice în cazul normelor aplicabile la nivel regional sau al celor care sunt supuse unor modificări frecvente și ar trebui reevaluată periodic; |
| --- | --- |

13.

consideră că reglementările privitoare la măsurile tehnice ar trebui stabilite prin folosirea corespunzătoare a procesului de regionalizare și pe baza unor principii și definiții comune și centralizate, care să includă obiective și norme comune de aplicat în întreaga UE, inclusiv o listă a speciilor și uneltelor de pescuit interzise, un ansamblu de norme specifice pentru cele mai importante bazine maritime, precum și o serie de reglementări tehnice specifice; toate acestea ar urma să fie adoptate prin intermediul procedurii legislative ordinare; ia act de faptul că regionalizarea ar urma să se aplice în cazul normelor aplicabile la nivel regional sau al celor care sunt supuse unor modificări frecvente și ar trebui reevaluată periodic;

| 14. | subliniază necesitatea ca noul regulament-cadru privind măsurile tehnice să fie formulat de o manieră clară, lucru care va necesita un efort semnificativ de clarificare; solicită, prin urmare, ca regulamentele existente privind măsurile tehnice, în special Regulamentele (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 1967/2006 ale Consiliului, să fie abrogate în prealabil, pentru a se pune capăt proliferării reglementărilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea ca noul regulament-cadru privind măsurile tehnice să fie formulat de o manieră clară, lucru care va necesita un efort semnificativ de clarificare; solicită, prin urmare, ca regulamentele existente privind măsurile tehnice, în special Regulamentele (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 1967/2006 ale Consiliului, să fie abrogate în prealabil, pentru a se pune capăt proliferării reglementărilor;

| 15. | reamintește că, în ceea ce privește actele delegate, conform articolului 18 din regulamentul de bază, statele membre pot, într-un termen care urmează să fie prevăzut în regulamentul privind măsurile tehnice, să transmită recomandări Comisiei Europene, iar aceasta din urmă nu va putea adopta niciun act înainte de expirarea termenului respectiv; |
| --- | --- |

15.

reamintește că, în ceea ce privește actele delegate, conform articolului 18 din regulamentul de bază, statele membre pot, într-un termen care urmează să fie prevăzut în regulamentul privind măsurile tehnice, să transmită recomandări Comisiei Europene, iar aceasta din urmă nu va putea adopta niciun act înainte de expirarea termenului respectiv;

| 16. | consideră necesar să se evalueze oportunitatea, eficiența și consecințele socioeconomice asupra flotelor UE și a comunităților locale ale regulamentelor specifice bazate pe măsuri tehnice, respectând, în același timp, obiectivele PCP și MSFD; |
| --- | --- |

16.

consideră necesar să se evalueze oportunitatea, eficiența și consecințele socioeconomice asupra flotelor UE și a comunităților locale ale regulamentelor specifice bazate pe măsuri tehnice, respectând, în același timp, obiectivele PCP și MSFD;

| 17. | consideră că, pentru a proteja habitatele și speciile marine vulnerabile, măsurile tehnice ar trebui să conțină dispoziții specifice cu privire la utilizarea anumitor unelte de pescuit; |
| --- | --- |

17.

consideră că, pentru a proteja habitatele și speciile marine vulnerabile, măsurile tehnice ar trebui să conțină dispoziții specifice cu privire la utilizarea anumitor unelte de pescuit;

| 18. | consideră că măsurile tehnice ar trebui să garanteze că nu se utilizează unelte de pescuit distructive și neselective și că utilizarea generală a substanțelor explozive și otrăvitoare ar trebui să fie interzisă; |
| --- | --- |

18.

consideră că măsurile tehnice ar trebui să garanteze că nu se utilizează unelte de pescuit distructive și neselective și că utilizarea generală a substanțelor explozive și otrăvitoare ar trebui să fie interzisă;

| 19. | consideră că există o nevoie urgentă de a stabili un ansamblu coerent de măsuri tehnice pentru fiecare dintre bazine, ținând seama de natura specifică a fiecăruia, unde deciziile Uniunii pot avea un impact semnificativ asupra refacerii stocurilor de pește și a protejării ecosistemelor, precum și asupra gestionării sustenabile a stocurilor de pește exploatate în comun; |
| --- | --- |

19.

consideră că există o nevoie urgentă de a stabili un ansamblu coerent de măsuri tehnice pentru fiecare dintre bazine, ținând seama de natura specifică a fiecăruia, unde deciziile Uniunii pot avea un impact semnificativ asupra refacerii stocurilor de pește și a protejării ecosistemelor, precum și asupra gestionării sustenabile a stocurilor de pește exploatate în comun;

| 20. | susține că, fără a aduce atingere obligației de debarcare, care este în vigoare din 1 ianuarie 2015 și care urmează să se aplice progresiv stocurilor de pește până în 2019, dispozițiile privind măsurile tehnice trebuie să fie suficient de flexibile pentru a se adapta în timp real la evoluția activităților de pescuit și pentru a oferi sectorului pescuitului mai multe oportunități de a pune în practică inovații privind metodele de pescuit selective; |
| --- | --- |

20.

susține că, fără a aduce atingere obligației de debarcare, care este în vigoare din 1 ianuarie 2015 și care urmează să se aplice progresiv stocurilor de pește până în 2019, dispozițiile privind măsurile tehnice trebuie să fie suficient de flexibile pentru a se adapta în timp real la evoluția activităților de pescuit și pentru a oferi sectorului pescuitului mai multe oportunități de a pune în practică inovații privind metodele de pescuit selective;

| 21. | consideră că obligația de debarcare constituie o schimbare fundamentală în domeniul pescuitului și că, prin urmare, măsurile tehnice trebuie să fie adaptate astfel încât să permită implementarea și facilitarea unor practici de pescuit mai selective; recomandă următoarele trei măsuri pentru a realiza acest lucru:






  — | modificarea substanțială, chiar revocarea normelor care reglementează alcătuirea capturilor, |
| --- | --- | --- |

21.

consideră că obligația de debarcare constituie o schimbare fundamentală în domeniul pescuitului și că, prin urmare, măsurile tehnice trebuie să fie adaptate astfel încât să permită implementarea și facilitarea unor practici de pescuit mai selective; recomandă următoarele trei măsuri pentru a realiza acest lucru:

—

modificarea substanțială, chiar revocarea normelor care reglementează alcătuirea capturilor,

| — | acordarea unei mai mari flexibilități în ceea ce privește dimensiunea ochiurilor plaselor de pescuit, |
| --- | --- |

—

acordarea unei mai mari flexibilități în ceea ce privește dimensiunea ochiurilor plaselor de pescuit,

| — | permisiunea de a putea deține mai multe tipuri de unelte de pescuit la bord; |
| --- | --- |

—

permisiunea de a putea deține mai multe tipuri de unelte de pescuit la bord;

| 22. | constată dificultățile care decurg din coexistența standardelor de comercializare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2406/96 al Consiliului și dimensiunile minime de captură; solicită armonizarea acestora prin intermediului noului regulament-cadru privind măsurile tehnice; |
| --- | --- |

22.

constată dificultățile care decurg din coexistența standardelor de comercializare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2406/96 al Consiliului și dimensiunile minime de captură; solicită armonizarea acestora prin intermediului noului regulament-cadru privind măsurile tehnice;

| 23. | consideră că, atunci când se revizuiesc măsurile tehnice, trebuie avut în vedere impactul lor în materie de conservare a resurselor biologice, precum și în ceea ce privește mediul marin, cheltuielile de exploatare și rentabilitatea activității de pescuit în termeni socio-ocupaționali; |
| --- | --- |

23.

consideră că, atunci când se revizuiesc măsurile tehnice, trebuie avut în vedere impactul lor în materie de conservare a resurselor biologice, precum și în ceea ce privește mediul marin, cheltuielile de exploatare și rentabilitatea activității de pescuit în termeni socio-ocupaționali;

| 24. | consideră că obiectivul privind conservarea urmărit de regulamentul-cadru privind măsurile tehnice ar putea fi realizat mai eficace prin acțiuni care vizează îmbunătățirea gestionării cererii și ofertei cu ajutorul organizațiilor de producători; |
| --- | --- |

24.

consideră că obiectivul privind conservarea urmărit de regulamentul-cadru privind măsurile tehnice ar putea fi realizat mai eficace prin acțiuni care vizează îmbunătățirea gestionării cererii și ofertei cu ajutorul organizațiilor de producători;

| 25. | consideră că pescuitul artizanal accidental în apele interioare ale statelor membre și ale regiunilor trebuie să rămână în afara TAC; |
| --- | --- |

25.

consideră că pescuitul artizanal accidental în apele interioare ale statelor membre și ale regiunilor trebuie să rămână în afara TAC;

| 26. | consideră că planurile multianuale joacă un rol fundamental în cadrul PCP în ceea ce privește conservarea resurselor piscicole, deoarece reprezintă cel mai adecvat instrument pentru adoptarea și punerea în aplicare a unor măsuri tehnice specifice în cazul diverselor activități de pescuit; |
| --- | --- |

26.

consideră că planurile multianuale joacă un rol fundamental în cadrul PCP în ceea ce privește conservarea resurselor piscicole, deoarece reprezintă cel mai adecvat instrument pentru adoptarea și punerea în aplicare a unor măsuri tehnice specifice în cazul diverselor activități de pescuit;

| 27. | consideră că este necesar ca colegiuitorii să își continue eforturile pentru a ajunge la un acord privind planurile multianuale în ceea ce privește competențele instituționale în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și pe baza jurisprudenței relevante; |
| --- | --- |

27.

consideră că este necesar ca colegiuitorii să își continue eforturile pentru a ajunge la un acord privind planurile multianuale în ceea ce privește competențele instituționale în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și pe baza jurisprudenței relevante;

| 28. | consideră că planurile multianuale ar trebui să reprezinte un cadru solid și durabil pentru gestionarea activităților de pescuit și trebuie să se bazeze pe cele mai bune și mai recente avize științifice și socioeconomice disponibile, recunoscute de omologi; consideră, de asemenea, că planurile anuale ar trebui să fie adaptate la evoluția stocurilor și să ofere flexibilitate în contextul luării de către Consiliu a deciziilor sale anuale cu privire la posibilitățile de pescuit; consideră că aceste decizii anuale nu trebuie să depășească domeniul strict al alocării posibilităților de pescuit și trebuie, pe cât posibil, să evite fluctuațiile semnificative ale acestora; |
| --- | --- |

28.

consideră că planurile multianuale ar trebui să reprezinte un cadru solid și durabil pentru gestionarea activităților de pescuit și trebuie să se bazeze pe cele mai bune și mai recente avize științifice și socioeconomice disponibile, recunoscute de omologi; consideră, de asemenea, că planurile anuale ar trebui să fie adaptate la evoluția stocurilor și să ofere flexibilitate în contextul luării de către Consiliu a deciziilor sale anuale cu privire la posibilitățile de pescuit; consideră că aceste decizii anuale nu trebuie să depășească domeniul strict al alocării posibilităților de pescuit și trebuie, pe cât posibil, să evite fluctuațiile semnificative ale acestora;

| 29. | consideră că trebuie să se realizeze progrese cu privire la viitoarele planuri multianuale pentru refacerea și menținerea stocurilor peste nivelurile care pot să genereze producția maximă durabilă, incluzând un calendar predefinit, un nivel de referință pentru conservare în vederea activării măsurilor de salvgardare, un mecanism de adaptare la evoluțiile neprevăzute ale avizelor științifice și o clauză de revizuire; |
| --- | --- |

29.

consideră că trebuie să se realizeze progrese cu privire la viitoarele planuri multianuale pentru refacerea și menținerea stocurilor peste nivelurile care pot să genereze producția maximă durabilă, incluzând un calendar predefinit, un nivel de referință pentru conservare în vederea activării măsurilor de salvgardare, un mecanism de adaptare la evoluțiile neprevăzute ale avizelor științifice și o clauză de revizuire;

| 30. | consideră că, pentru a evita problemele care decurg din obligația de debarcare în cazul activităților de pescuit mixte, sunt necesare îmbunătățirea selectivității și limitarea capturilor nedorite; consideră că ar fi recomandabil să se găsească metode pentru a folosi posibilitatea de a adopta măsuri de flexibilitate și de a folosi ratele de mortalitate prin pescuit stabilite pe baze științifice pentru a stabili TAC; |
| --- | --- |

30.

consideră că, pentru a evita problemele care decurg din obligația de debarcare în cazul activităților de pescuit mixte, sunt necesare îmbunătățirea selectivității și limitarea capturilor nedorite; consideră că ar fi recomandabil să se găsească metode pentru a folosi posibilitatea de a adopta măsuri de flexibilitate și de a folosi ratele de mortalitate prin pescuit stabilite pe baze științifice pentru a stabili TAC;

| 31. | reafirmă necesitatea de a crește, prin intermediul consiliilor consultative, implicarea părților interesate în elaborarea și punerea în aplicare a planurilor multianuale, precum și în toate deciziile privind regionalizarea; |
| --- | --- |

31.

reafirmă necesitatea de a crește, prin intermediul consiliilor consultative, implicarea părților interesate în elaborarea și punerea în aplicare a planurilor multianuale, precum și în toate deciziile privind regionalizarea;

| 32. | crede că Parlamentul ar trebui să examineze cu o atenție deosebită actele delegate referitoare la planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare și să își rezerve dreptul de a obiecta dacă o consideră necesar; |
| --- | --- |

32.

crede că Parlamentul ar trebui să examineze cu o atenție deosebită actele delegate referitoare la planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare și să își rezerve dreptul de a obiecta dacă o consideră necesar;

| 33. | consideră că valabilitatea tranzitorie a actelor delegate referitoare la planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare, inclusiv modificarea dimensiunilor minime de referință pentru conservare, nu ar trebui în niciun caz să depășească limita de trei ani, acestea trebuind să fie înlocuite, acolo unde este cazul, de un plan multianual; consideră, de asemenea, că ar trebui ca, în acest scop, planurile multianuale să fie adoptate cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

33.

consideră că valabilitatea tranzitorie a actelor delegate referitoare la planurile privind aruncarea capturilor înapoi în mare, inclusiv modificarea dimensiunilor minime de referință pentru conservare, nu ar trebui în niciun caz să depășească limita de trei ani, acestea trebuind să fie înlocuite, acolo unde este cazul, de un plan multianual; consideră, de asemenea, că ar trebui ca, în acest scop, planurile multianuale să fie adoptate cât mai curând posibil;

| 34. | consideră că, în contextul regionalizării, deciziile privind dimensiunile minime de referință pentru conservare pentru fiecare specie ar trebui să se bazeze pe avize științifice; subliniază necesitatea evitării neregulilor sau a fraudelor în procesul de comercializare care ar putea pune în pericol funcționarea pieței interne; |
| --- | --- |

34.

consideră că, în contextul regionalizării, deciziile privind dimensiunile minime de referință pentru conservare pentru fiecare specie ar trebui să se bazeze pe avize științifice; subliniază necesitatea evitării neregulilor sau a fraudelor în procesul de comercializare care ar putea pune în pericol funcționarea pieței interne;

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

Miercuri, 16 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/68

---

P8_TA(2015)0455

Listă de specii alogene invazive

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de adoptare a unei liste de specii alogene invazive de interes pentru Uniune în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

(2017/C 399/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de adoptare a unei liste de specii alogene invazive de interes pentru Uniune în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (D041932/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de adoptare a unei liste de specii alogene invazive de interes pentru Uniune în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (D041932/01,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (1), în special articolul 4 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (1), în special articolul 4 alineatul (1),

| — | având în vedere articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia urmează să adopte, prin acte de punere în aplicare, o listă a speciilor alogene invazive de interes pentru Uniune („lista Uniunii”) pe baza criteriilor stabilite la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului („Regulamentul IAS”); întrucât aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2) din respectivul regulament; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia urmează să adopte, prin acte de punere în aplicare, o listă a speciilor alogene invazive de interes pentru Uniune („lista Uniunii”) pe baza criteriilor stabilite la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului („Regulamentul IAS”); întrucât aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2) din respectivul regulament;

| B. | întrucât respectivele acte de punere în aplicare se transmit comitetului menționat la articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul IAS până la 2 ianuarie 2016 și intră în vigoare în a 20-a zi de la publicarea lor în Jurnalul Oficial; |
| --- | --- |

B.

întrucât respectivele acte de punere în aplicare se transmit comitetului menționat la articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul IAS până la 2 ianuarie 2016 și intră în vigoare în a 20-a zi de la publicarea lor în Jurnalul Oficial;

| C. | întrucât lista Uniunii urmează să fie obligatorie în toate elementele sale și se va aplica direct în toate statele membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât lista Uniunii urmează să fie obligatorie în toate elementele sale și se va aplica direct în toate statele membre;

| D. | întrucât există numeroase specii alogene invazive și întrucât, prin urmare, este important să se garanteze că se abordează cu prioritate subgrupa de specii alogene invazive considerată a fi de interes pentru Uniune; |
| --- | --- |

D.

întrucât există numeroase specii alogene invazive și întrucât, prin urmare, este important să se garanteze că se abordează cu prioritate subgrupa de specii alogene invazive considerată a fi de interes pentru Uniune;

| E. | întrucât speciile alogene invazive ar trebui considerate ca fiind de interes pentru Uniune dacă daunele cauzate de acestea în statele membre afectate sunt atât de semnificative încât se justifică adoptarea unor măsuri speciale aplicabile la nivelul întregii Uniuni, inclusiv în state membre care nu sunt încă afectate sau care este puțin probabil să fie afectate; |
| --- | --- |

E.

întrucât speciile alogene invazive ar trebui considerate ca fiind de interes pentru Uniune dacă daunele cauzate de acestea în statele membre afectate sunt atât de semnificative încât se justifică adoptarea unor măsuri speciale aplicabile la nivelul întregii Uniuni, inclusiv în state membre care nu sunt încă afectate sau care este puțin probabil să fie afectate;

| F. | întrucât în cadrul negocierilor din cadrul trilogului informal s-a recunoscut că este de importanță primordială să se garanteze că identificarea speciilor alogene invazive de interes pentru Uniune rămâne proporțională și se focalizează asupra speciilor a căror includere pe lista Uniunii ar preveni, reduce la minimum sau atenua efectiv impactul negativ al acelor specii de o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât în cadrul negocierilor din cadrul trilogului informal s-a recunoscut că este de importanță primordială să se garanteze că identificarea speciilor alogene invazive de interes pentru Uniune rămâne proporțională și se focalizează asupra speciilor a căror includere pe lista Uniunii ar preveni, reduce la minimum sau atenua efectiv impactul negativ al acelor specii de o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor;

| G. | întrucât criteriile de includere pe lista Uniunii reprezintă instrumentul de bază pentru aplicarea Regulamentului IAS; |
| --- | --- |

G.

întrucât criteriile de includere pe lista Uniunii reprezintă instrumentul de bază pentru aplicarea Regulamentului IAS;

| H. | întrucât criteriile de includere pe lista Uniunii ar trebui să garanteze că aceasta va cuprinde speciile alogene invazive potențiale care au impactul negativ cel mai semnificativ, pentru a garanta, de asemenea, folosirea eficace a resurselor; |
| --- | --- |

H.

întrucât criteriile de includere pe lista Uniunii ar trebui să garanteze că aceasta va cuprinde speciile alogene invazive potențiale care au impactul negativ cel mai semnificativ, pentru a garanta, de asemenea, folosirea eficace a resurselor;

| I. | întrucât, în conformitate cu considerentul 13 din Regulamentul IAS, pentru a asigura respectarea normelor în temeiul acordurilor relevante ale OMC, precum și aplicarea coerentă a regulamentului respectiv, ar trebui stabilite criterii comune privind efectuarea evaluării riscurilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în conformitate cu considerentul 13 din Regulamentul IAS, pentru a asigura respectarea normelor în temeiul acordurilor relevante ale OMC, precum și aplicarea coerentă a regulamentului respectiv, ar trebui stabilite criterii comune privind efectuarea evaluării riscurilor;

| J. | întrucât la considerentul 32 din Regulamentul IAS se menționează că, pentru a lua în considerare cele mai recente evoluții științifice în domeniul mediului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește definirea elementelor comune pentru efectuarea evaluării riscurilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât la considerentul 32 din Regulamentul IAS se menționează că, pentru a lua în considerare cele mai recente evoluții științifice în domeniul mediului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește definirea elementelor comune pentru efectuarea evaluării riscurilor;

| K. | întrucât la considerentul 32 din Regulamentul IAS se menționează, de asemenea, că este deosebit de important ca în timpul lucrărilor sale pregătitoare Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți și că, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu; |
| --- | --- |

K.

întrucât la considerentul 32 din Regulamentul IAS se menționează, de asemenea, că este deosebit de important ca în timpul lucrărilor sale pregătitoare Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți și că, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu;

| L. | întrucât Parlamentul nu a fost informat în mod corespunzător cu privire la stabilirea elementelor comune pentru efectuarea evaluării riscurilor; întrucât transmiterea documentelor pertinente către Parlament nu s-a efectuat simultan, la timp și de o manieră adecvată; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul nu a fost informat în mod corespunzător cu privire la stabilirea elementelor comune pentru efectuarea evaluării riscurilor; întrucât transmiterea documentelor pertinente către Parlament nu s-a efectuat simultan, la timp și de o manieră adecvată;

| M. | întrucât, potrivit articolului 29 din Regulamentul IAS, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a preciza mai în detaliu tipul de dovezi acceptabile în înțelesul articolului 4 alineatul (3) litera (b) din regulamentul respectiv și furnizează o descriere detaliată a aplicării articolului 5 alineatul (1) literele (a)-(h) din Regulamentul IAS; întrucât descrierea detaliată trebuie să includă metodologia care trebuie aplicată în cadrul evaluărilor riscurilor, luându-se în considerare standardele naționale și internaționale relevante, precum și necesitatea de a acorda prioritate măsurilor împotriva speciilor alogene invazive asociate cu sau care au potențialul de a provoca un efect dăunător important asupra biodiversității sau asupra serviciilor ecosistemice aferente, precum și asupra sănătății umane sau a economiei, un astfel de efect dăunător fiind considerat factor agravant; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit articolului 29 din Regulamentul IAS, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a preciza mai în detaliu tipul de dovezi acceptabile în înțelesul articolului 4 alineatul (3) litera (b) din regulamentul respectiv și furnizează o descriere detaliată a aplicării articolului 5 alineatul (1) literele (a)-(h) din Regulamentul IAS; întrucât descrierea detaliată trebuie să includă metodologia care trebuie aplicată în cadrul evaluărilor riscurilor, luându-se în considerare standardele naționale și internaționale relevante, precum și necesitatea de a acorda prioritate măsurilor împotriva speciilor alogene invazive asociate cu sau care au potențialul de a provoca un efect dăunător important asupra biodiversității sau asupra serviciilor ecosistemice aferente, precum și asupra sănătății umane sau a economiei, un astfel de efect dăunător fiind considerat factor agravant;

| N. | întrucât Comisia nu a urmat dispozițiile articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul IAS, nu a precizat mai în detaliu tipul de dovezi acceptabile în înțelesul articolului 4 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul IAS și nu a furnizat o descriere detaliată a aplicării articolului 5 alineatul (1) literele (a)-(h) din regulamentul respectiv, inclusiv în ceea ce privește metodologia care trebuie aplicată în cadrul evaluărilor riscurilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia nu a urmat dispozițiile articolului 4 alineatul (3) din Regulamentul IAS, nu a precizat mai în detaliu tipul de dovezi acceptabile în înțelesul articolului 4 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul IAS și nu a furnizat o descriere detaliată a aplicării articolului 5 alineatul (1) literele (a)-(h) din regulamentul respectiv, inclusiv în ceea ce privește metodologia care trebuie aplicată în cadrul evaluărilor riscurilor;

| O. | întrucât Comisia nu a luat măsuri pentru a garanta că metodologia care trebuie aplicată în cadrul evaluărilor riscurilor este folosită în același fel de toate statele membre în cazul propunerilor de includere a unei specii în lista Uniunii; întrucât nu se poate garanta că statele membre vor folosi aceleași tipuri de dovezi și că vor aplica aceleași norme globale; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia nu a luat măsuri pentru a garanta că metodologia care trebuie aplicată în cadrul evaluărilor riscurilor este folosită în același fel de toate statele membre în cazul propunerilor de includere a unei specii în lista Uniunii; întrucât nu se poate garanta că statele membre vor folosi aceleași tipuri de dovezi și că vor aplica aceleași norme globale;

| P. | întrucât motivele de includere a speciilor în proiectul de listă a Uniunii nu urmează criterii științifice ci mai degrabă criterii politice; |
| --- | --- |

P.

întrucât motivele de includere a speciilor în proiectul de listă a Uniunii nu urmează criterii științifice ci mai degrabă criterii politice;

| Q. | întrucât includerea pe listă a speciilor nu se bazează pe o evaluare a riscurilor și pe o metodologie standardizate, ci mai degrabă pe voința politică a statelor membre; |
| --- | --- |

Q.

întrucât includerea pe listă a speciilor nu se bazează pe o evaluare a riscurilor și pe o metodologie standardizate, ci mai degrabă pe voința politică a statelor membre;

| R. | întrucât proiectul de listă a Uniunii nu abordează problema speciilor alogene invazive de o manieră cuprinzătoare, astfel încât să protejeze biodiversitatea locală și serviciile ecosistemice, precum și să reducă la minimum și să atenueze impactul economic și cel asupra sănătății umane pe care l-ar putea avea aceste specii; |
| --- | --- |

R.

întrucât proiectul de listă a Uniunii nu abordează problema speciilor alogene invazive de o manieră cuprinzătoare, astfel încât să protejeze biodiversitatea locală și serviciile ecosistemice, precum și să reducă la minimum și să atenueze impactul economic și cel asupra sănătății umane pe care l-ar putea avea aceste specii;

| S. | întrucât Regulamentul IAS, în calitate de instrument legislativ specific al UE, ar putea aborda provocările nesoluționate legate de pierderea biodiversității, ar putea obține rezultate și ajuta la atingerea obiectivelor strategiei privind biodiversitatea, dar numai dacă este pus în aplicare în mod corect și dacă este sprijinit de autoritățile locale și de publicul larg; |
| --- | --- |

S.

întrucât Regulamentul IAS, în calitate de instrument legislativ specific al UE, ar putea aborda provocările nesoluționate legate de pierderea biodiversității, ar putea obține rezultate și ajuta la atingerea obiectivelor strategiei privind biodiversitatea, dar numai dacă este pus în aplicare în mod corect și dacă este sprijinit de autoritățile locale și de publicul larg;

| T. | întrucât lista inițială a Comisiei a fost criticată de mai multe autorități naționale competente și părți implicate, ca și de publicul larg, până când s-a ajuns la un punct în care ei pun serios la îndoială viitoarea eficacitate a Regulamentului IAS, în special din cauză că multe dintre cele mai problematice specii alogene invazive nu sunt incluse în listă, în timp ce sunt incluse unele specii care nu pot avea un impact negativ semnificativ asupra biodiversității, a serviciilor ecosistemice, a sănătății umane sau a economiei, sau în cazul cărora măsurile care ar trebui luate ar determina costuri disproporționate; |
| --- | --- |

T.

întrucât lista inițială a Comisiei a fost criticată de mai multe autorități naționale competente și părți implicate, ca și de publicul larg, până când s-a ajuns la un punct în care ei pun serios la îndoială viitoarea eficacitate a Regulamentului IAS, în special din cauză că multe dintre cele mai problematice specii alogene invazive nu sunt incluse în listă, în timp ce sunt incluse unele specii care nu pot avea un impact negativ semnificativ asupra biodiversității, a serviciilor ecosistemice, a sănătății umane sau a economiei, sau în cazul cărora măsurile care ar trebui luate ar determina costuri disproporționate;

| U. | întrucât lista inițială trece cu vederea specii care se numără printre cele mai dăunătoare specii alogene invazive din Europa; întrucât anumite plante terestre și specii de mamifere îndeplinesc criteriile și există o evaluare robustă a riscurilor în ceea ce le privește, dar nu sunt incluse pe listă; întrucât unele specii de mamifere care au fost printre speciile alogene care s-au răspândit cel mai rapid în Europa în ultimii ani nu sunt incluse pe listă; întrucât nu sunt incluse pe listă nici specii de plante larg răspândite, care se propagă rapid și care au efecte adverse bine documentate asupra sănătății umane, |
| --- | --- |

U.

întrucât lista inițială trece cu vederea specii care se numără printre cele mai dăunătoare specii alogene invazive din Europa; întrucât anumite plante terestre și specii de mamifere îndeplinesc criteriile și există o evaluare robustă a riscurilor în ceea ce le privește, dar nu sunt incluse pe listă; întrucât unele specii de mamifere care au fost printre speciile alogene care s-au răspândit cel mai rapid în Europa în ultimii ani nu sunt incluse pe listă; întrucât nu sunt incluse pe listă nici specii de plante larg răspândite, care se propagă rapid și care au efecte adverse bine documentate asupra sănătății umane,

| 1. | consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1143/2014; |
| --- | --- |

1.

consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1143/2014;

| 2. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament de punere în aplicare și să prezinte comitetului un nou proiect; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament de punere în aplicare și să prezinte comitetului un nou proiect;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 317, 4.11.2014, p. 35.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/71

---

P8_TA(2015)0456

Produsele care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (2015/3006(RSP))

(2017/C 399/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (2), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (2), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3),

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 15 iulie 2015 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 15 iulie 2015 (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 17 mai 2010, Monsanto Europe S.A. a adresat autorității competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb NK603 × T25; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 17 mai 2010, Monsanto Europe S.A. a adresat autorității competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb NK603 × T25;

| B. | întrucât porumbul modificat genetic MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2, astfel cum este descris în cerere, exprimă proteina CP4 EPSPS, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat, și proteina PAT, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glufosinat de amoniu, și întrucât Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului – agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății – a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni la 20 martie 2015 (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât porumbul modificat genetic MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2, astfel cum este descris în cerere, exprimă proteina CP4 EPSPS, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat, și proteina PAT, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glufosinat de amoniu, și întrucât Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului – agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății – a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni la 20 martie 2015 (5);

| C. | întrucât Comisia, în ciuda adoptării la 1 decembrie 2015 a unei propuneri de rezoluții de către Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară a Parlamentului, în care se opunea proiectului de decizie de punere în aplicare care autorizează introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), a decis să nu respecte principiul cooperării loiale dintre instituțiile UE prin adoptarea deciziei de punere în aplicare din 4 decembrie 2015, cu 10 zile înainte de deschiderea primei ședințe plenare a Parlamentului, în care Parlamentul putea vota asupra propunerii de rezoluție în urma adoptării acesteia în comisie; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia, în ciuda adoptării la 1 decembrie 2015 a unei propuneri de rezoluții de către Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară a Parlamentului, în care se opunea proiectului de decizie de punere în aplicare care autorizează introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), a decis să nu respecte principiul cooperării loiale dintre instituțiile UE prin adoptarea deciziei de punere în aplicare din 4 decembrie 2015, cu 10 zile înainte de deschiderea primei ședințe plenare a Parlamentului, în care Parlamentul putea vota asupra propunerii de rezoluție în urma adoptării acesteia în comisie;

| D. | întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului Comitetului statelor membre, și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional relativ la autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului Comitetului statelor membre, și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional relativ la autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic;

| E. | întrucât Comisia a fost numită pe baza unui set de orientări politice prezentate Parlamentului European și întrucât în respectivele orientări își lua angajamentul de a revizui legislația aplicabilă autorizării organismelor modificate genetic (OMG); |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a fost numită pe baza unui set de orientări politice prezentate Parlamentului European și întrucât în respectivele orientări își lua angajamentul de a revizui legislația aplicabilă autorizării organismelor modificate genetic (OMG);

| F. | întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) deoarece, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) deoarece, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor;

| G. | întrucât actualul sistem de autorizare a produselor alimentare și a furajelor modificate genetic nu funcționează corespunzător, astfel cum a dezvăluit ziarul francez Le Monde la 14 octombrie 2015 (7), deoarece au fost autorizate pentru import în UE șase soiuri de porumb modificat genetic conținând modificări genetice care nu figurau în evaluare atunci când au fost autorizate culturile, iar trăsăturile suplimentare modificate genetic au fost notificate Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și Comisiei de către Syngenta abia în iulie 2015, chiar dacă soiurile respective au fost autorizate pentru import în perioada 2008-2011; |
| --- | --- |

G.

întrucât actualul sistem de autorizare a produselor alimentare și a furajelor modificate genetic nu funcționează corespunzător, astfel cum a dezvăluit ziarul francez Le Monde la 14 octombrie 2015 (7), deoarece au fost autorizate pentru import în UE șase soiuri de porumb modificat genetic conținând modificări genetice care nu figurau în evaluare atunci când au fost autorizate culturile, iar trăsăturile suplimentare modificate genetic au fost notificate Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și Comisiei de către Syngenta abia în iulie 2015, chiar dacă soiurile respective au fost autorizate pentru import în perioada 2008-2011;

| H. | întrucât, deși a refuzat propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, Parlamentul a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o propunere nouă, |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși a refuzat propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, Parlamentul a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o propunere nouă,

| 1. | consideră că Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 depășește competențele de executare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

consideră că Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 depășește competențele de executare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1829/2003;

| 2. | consideră că decizia Comisiei de a trece la adoptarea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei, în ciuda faptului că proiectul de decizie a fost respins de comisia competentă înainte de votul relevant din plen, încalcă articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană în ceea ce privește cooperarea reciprocă loială dintre instituții; |
| --- | --- |

2.

consideră că decizia Comisiei de a trece la adoptarea Deciziei de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei, în ciuda faptului că proiectul de decizie a fost respins de comisia competentă înainte de votul relevant din plen, încalcă articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană în ceea ce privește cooperarea reciprocă loială dintre instituții;

| 3. | consideră că orice decizie de punere în aplicare care autorizează introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din organisme modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în versiunea actuală, nefuncțională, ar trebuie amânată până când va fi adoptat un nou regulament pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

consideră că orice decizie de punere în aplicare care autorizează introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din organisme modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în versiunea actuală, nefuncțională, ar trebuie amânată până când va fi adoptat un nou regulament pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | consideră că decizia de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibilă cu obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și ale Regulamentului (CE) nr. 396/2005 (8), care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (9), constau în asigurarea unei baze prin care să se asigure un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

4.

consideră că decizia de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibilă cu obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și ale Regulamentului (CE) nr. 396/2005 (8), care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (9), constau în asigurarea unei baze prin care să se asigure un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne;

| 5. | solicită Comisiei să abroge Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să abroge Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279;

| 6. | solicită Comisiei să prezinte, pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate deseori, care nu se referă numai la aspectele siguranței organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să prezinte, pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate deseori, care nu se referă numai la aspectele siguranței organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 322, 8.12.2015, p. 58.

(2)  JO L 268, 18.10.2003, p.1.

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(4)  Grupul științific pentru OMG din cadrul EFSA (Grupul științific pentru organisme modificate genetic din cadrul EFSA), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2010-80) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified maize NK603 × T25 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto [„Aviz științific privind cererea EFSA-GMO-NL-2010-80 din partea Monsanto de introducere pe piață a porumbului modificat genetic tolerant la erbicid NK603 x T25 în scopul utilizării ca produse alimentare și ca furaje, al importării și prelucrării în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003”] EFSA Journal: 2015; 13(7):4165, 23 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(5)  Volumul 112 de monografii ale IARC: evaluarea a cinci insecticide și erbicide organofosforice din 20 martie 2015 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0379.

(7)  http://www.lemonde.fr/planete/article/2015/10/14/failles-dans-l-homologation-de-six-mais-ogm-en-europe_4788853_3244.html

(8)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(9)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/74

---

P8_TA(2015)0457

Favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței politicilor de impozitare a societăților

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere proiectul de raport al Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2015/2066(INI) (comisia specială TAXE 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de raport al Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2015/2066(INI) (comisia specială TAXE 1),

| — | având în vedere proiectul final privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) realizat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și de G20 și publicat la 5 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul final privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) realizat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și de G20 și publicat la 5 octombrie 2015,

| — | având în vedere articolele 46 și 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 46 și 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0349/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0349/2015),

Principalele concluzii în urma scandalului Luxleaks

| A. | întrucât un consorțiu de jurnaliști, Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ), care a realizat o anchetă privind deciziile fiscale și alte practici dăunătoare din Luxembourg (LuxLeaks), a dezvăluit în noiembrie 2014 faptul că aproape 340 de societăți multinaționale au ajuns la înțelegeri secrete cu Luxemburgul, pe baza cărora multe dintre ele au reușit să-și reducă impozitele globale datorate la minimum, în detrimentul interesului public al Uniunii, generând o activitate economică redusă sau chiar nicio activitate economică în Luxemburg; |
| --- | --- |

A.

întrucât un consorțiu de jurnaliști, Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ), care a realizat o anchetă privind deciziile fiscale și alte practici dăunătoare din Luxembourg (LuxLeaks), a dezvăluit în noiembrie 2014 faptul că aproape 340 de societăți multinaționale au ajuns la înțelegeri secrete cu Luxemburgul, pe baza cărora multe dintre ele au reușit să-și reducă impozitele globale datorate la minimum, în detrimentul interesului public al Uniunii, generând o activitate economică redusă sau chiar nicio activitate economică în Luxemburg;

| B. | întrucât dezvăluirile au indicat că anumiți consilieri fiscali au acordat, în mod deliberat, un sprijin precis orientat companiilor multinaționale, permițându-le să obțină în Luxemburg cel puțin 548 de decizii fiscale în perioada 2002-2010; întrucât aceste înțelegeri secrete aveau structuri financiare complexe destinate să ducă la reduceri fiscale majore; |
| --- | --- |

B.

întrucât dezvăluirile au indicat că anumiți consilieri fiscali au acordat, în mod deliberat, un sprijin precis orientat companiilor multinaționale, permițându-le să obțină în Luxemburg cel puțin 548 de decizii fiscale în perioada 2002-2010; întrucât aceste înțelegeri secrete aveau structuri financiare complexe destinate să ducă la reduceri fiscale majore;

| C. | întrucât, ca urmare a acestor decizii fiscale, un mare număr de societăți au beneficiat, pentru profiturile transferate în Luxemburg, de rate efective de impozitare mai mici de 1 %; întrucât, deși beneficiază de diferite bunuri și servicii publice în țările în care își desfășoară activitatea, unele dintre companiile multinaționale nu își plătesc impozitele în mod echitabil; întrucât faptul că există anumite companii multinaționale care beneficiază, pentru profiturile pe care le generează, de o rată de impozitare efectivă aproape de zero poate aduce prejudicii Uniunii și altor economii; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca urmare a acestor decizii fiscale, un mare număr de societăți au beneficiat, pentru profiturile transferate în Luxemburg, de rate efective de impozitare mai mici de 1 %; întrucât, deși beneficiază de diferite bunuri și servicii publice în țările în care își desfășoară activitatea, unele dintre companiile multinaționale nu își plătesc impozitele în mod echitabil; întrucât faptul că există anumite companii multinaționale care beneficiază, pentru profiturile pe care le generează, de o rată de impozitare efectivă aproape de zero poate aduce prejudicii Uniunii și altor economii;

| D. | întrucât, în multe cazuri, filialele din Luxemburg care gestionează afaceri de sute de milioane de euro au un personal restrâns și desfășoară activități economice reduse în Luxemburg, la unele adrese fiind înregistrate peste 1 600 de societăți; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în multe cazuri, filialele din Luxemburg care gestionează afaceri de sute de milioane de euro au un personal restrâns și desfășoară activități economice reduse în Luxemburg, la unele adrese fiind înregistrate peste 1 600 de societăți;

| E. | întrucât anchetele realizate de comisia specială TAXE 1 au evidențiat faptul că practica privind deciziile fiscale nu se regăsește numai în Luxemburg, ci este o practică comună în întreaga Uniune; întrucât practica privind deciziile fiscale poate fi folosită în mod legitim pentru a asigura certitudinea juridică necesară pentru societăți și a reduce riscurile financiare pentru firmele oneste, dar poate fi folosită și în mod abuziv sau în scopul eludării fiscale și ar putea, oferind certitudine juridică numai anumitor actori, să creeze un anumit grad de inegalitate între întreprinderile cărora le-au fost acordate decizii și întreprinderile care nu beneficiază de astfel de decizii; |
| --- | --- |

E.

întrucât anchetele realizate de comisia specială TAXE 1 au evidențiat faptul că practica privind deciziile fiscale nu se regăsește numai în Luxemburg, ci este o practică comună în întreaga Uniune; întrucât practica privind deciziile fiscale poate fi folosită în mod legitim pentru a asigura certitudinea juridică necesară pentru societăți și a reduce riscurile financiare pentru firmele oneste, dar poate fi folosită și în mod abuziv sau în scopul eludării fiscale și ar putea, oferind certitudine juridică numai anumitor actori, să creeze un anumit grad de inegalitate între întreprinderile cărora le-au fost acordate decizii și întreprinderile care nu beneficiază de astfel de decizii;

| F. | întrucât se ține seama de raportul OCDE publicat la 12 februarie 2013, intitulat „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” (Găsirea unei soluții la erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor), în care se propun noi standarde internaționale de combatere a BEPS; |
| --- | --- |

F.

întrucât se ține seama de raportul OCDE publicat la 12 februarie 2013, intitulat „Addressing Base Erosion and Profit Shifting” (Găsirea unei soluții la erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor), în care se propun noi standarde internaționale de combatere a BEPS;

| G. | având în vedere comunicatul de la finalul reuniunii miniștrilor de finanțe și a guvernatorilor băncilor centrale din statele G20, care a avut loc la 5 octombrie 2015; |
| --- | --- |

G.

având în vedere comunicatul de la finalul reuniunii miniștrilor de finanțe și a guvernatorilor băncilor centrale din statele G20, care a avut loc la 5 octombrie 2015;

| H. | întrucât, cu câteva excepții lăudabile, liderii politici la nivel național nu au fost suficient de deschiși în abordarea problemei eludării fiscale în cadrul sistemului de impozitare a întreprinderilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, cu câteva excepții lăudabile, liderii politici la nivel național nu au fost suficient de deschiși în abordarea problemei eludării fiscale în cadrul sistemului de impozitare a întreprinderilor;

| I. | întrucât Uniunea Europeană a făcut pași importanți către o integrare economică, acest lucru reflectându-se în uniunea economică și monetară și în uniunea bancară, iar o coordonare la nivelul Uniunii a politicilor fiscale în limitele stabilite de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene reprezintă o componentă indispensabilă a procesului de integrare; |
| --- | --- |

I.

întrucât Uniunea Europeană a făcut pași importanți către o integrare economică, acest lucru reflectându-se în uniunea economică și monetară și în uniunea bancară, iar o coordonare la nivelul Uniunii a politicilor fiscale în limitele stabilite de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene reprezintă o componentă indispensabilă a procesului de integrare;

Impozitarea societăților și planificarea fiscală agresivă

| J. | întrucât venitul din impozitele pe venit aplicate societăților pentru cele 28 de state membre ale Uniunii s-a ridicat în 2012 la o medie de 2,6 % din PIB (1); |
| --- | --- |

J.

întrucât venitul din impozitele pe venit aplicate societăților pentru cele 28 de state membre ale Uniunii s-a ridicat în 2012 la o medie de 2,6 % din PIB (1);

| K. | întrucât, într-un context în care lipsesc investițiile și creșterea economică, este important să se păstreze sau să se atragă întreprinderi în Uniune și întrucât, prin urmare, este vital ca Uniunea să promoveze atractivitatea sa pentru întreprinderile locale și străine; |
| --- | --- |

K.

întrucât, într-un context în care lipsesc investițiile și creșterea economică, este important să se păstreze sau să se atragă întreprinderi în Uniune și întrucât, prin urmare, este vital ca Uniunea să promoveze atractivitatea sa pentru întreprinderile locale și străine;

| L. | întrucât întreaga planificare fiscală ar trebui să se realizeze în limitele legii și ale tratatelor în vigoare; |
| --- | --- |

L.

întrucât întreaga planificare fiscală ar trebui să se realizeze în limitele legii și ale tratatelor în vigoare;

| M. | întrucât planificarea fiscală agresivă constă în a profita de detaliile tehnice ale unui sistem fiscal, de neconcordanțele dintre două sau mai multe sisteme fiscale sau de lacunele de natură juridică, în scopul reducerii obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

M.

întrucât planificarea fiscală agresivă constă în a profita de detaliile tehnice ale unui sistem fiscal, de neconcordanțele dintre două sau mai multe sisteme fiscale sau de lacunele de natură juridică, în scopul reducerii obligațiilor fiscale;

| N. | întrucât schemele de planificare fiscală agresivă duc adesea la folosirea unei combinații de discrepanțe fiscale de la nivel internațional, a unor norme naționale specifice foarte favorabile și a unor paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

N.

întrucât schemele de planificare fiscală agresivă duc adesea la folosirea unei combinații de discrepanțe fiscale de la nivel internațional, a unor norme naționale specifice foarte favorabile și a unor paradisuri fiscale;

| O. | întrucât, spre deosebire de planificarea fiscală agresivă, frauda și evaziunea fiscală constituie mai presus de toate o activitate ilegală de sustragere de la îndeplinirea obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

O.

întrucât, spre deosebire de planificarea fiscală agresivă, frauda și evaziunea fiscală constituie mai presus de toate o activitate ilegală de sustragere de la îndeplinirea obligațiilor fiscale;

| P. | întrucât cea mai adecvată reacție la planificarea fiscală agresivă pare a fi adoptarea unei legislații corespunzătoare, punerea în aplicare adecvată a acesteia și existența unei coordonări la nivel internațional în scopul obținerii rezultatelor dorite; |
| --- | --- |

P.

întrucât cea mai adecvată reacție la planificarea fiscală agresivă pare a fi adoptarea unei legislații corespunzătoare, punerea în aplicare adecvată a acesteia și existența unei coordonări la nivel internațional în scopul obținerii rezultatelor dorite;

| Q. | întrucât pierderile globale înregistrate în veniturile publice din cauza practicilor de eludare fiscală aplicate de către întreprinderi sunt, în general, compensate fie prin creșterea nivelului general de impozitare și prin reducerea serviciilor publice, fie prin contractarea unor împrumuturi mai mari de către state, afectând, astfel, alți contribuabili, precum și economia în ansamblu; |
| --- | --- |

Q.

întrucât pierderile globale înregistrate în veniturile publice din cauza practicilor de eludare fiscală aplicate de către întreprinderi sunt, în general, compensate fie prin creșterea nivelului general de impozitare și prin reducerea serviciilor publice, fie prin contractarea unor împrumuturi mai mari de către state, afectând, astfel, alți contribuabili, precum și economia în ansamblu;

| R. | întrucât s-a realizat un studiu (2) în care se estimează că pierderile de venituri la nivelul Uniunii datorate practicilor de eludare fiscală ale societăților ar putea să se ridice la aproximativ 50-70 de miliarde de euro anual, această sumă reprezentând suma pierdută prin transferul profiturilor; întrucât în studiul respectiv se estimează că aceste pierderi de venituri la nivelul Uniunii datorate practicilor de eludare fiscală ale societăților ar putea, de fapt, să se ridice la aproximativ 160-190 de miliarde de euro dacă se iau în calcul regimurile fiscale speciale, ineficiențele legate de colectare și alte astfel de activități; |
| --- | --- |

R.

întrucât s-a realizat un studiu (2) în care se estimează că pierderile de venituri la nivelul Uniunii datorate practicilor de eludare fiscală ale societăților ar putea să se ridice la aproximativ 50-70 de miliarde de euro anual, această sumă reprezentând suma pierdută prin transferul profiturilor; întrucât în studiul respectiv se estimează că aceste pierderi de venituri la nivelul Uniunii datorate practicilor de eludare fiscală ale societăților ar putea, de fapt, să se ridice la aproximativ 160-190 de miliarde de euro dacă se iau în calcul regimurile fiscale speciale, ineficiențele legate de colectare și alte astfel de activități;

| S. | întrucât tot în acest studiu se estimează că eficiența impozitelor pe venit aplicate societăților este de 75 %, deși în studiu se confirmă și faptul că acestea nu sunt sumele la care ne-am putea aștepta să fie recuperate de autoritățile fiscale, deoarece în cazul unui anumit procent din aceste sume costurile de colectare ar fi mult prea ridicate sau colectarea lor ar fi dificilă din punct de vedere tehnic; întrucât, conform acestui studiu, dacă la nivelul Uniunii ar exista și s-ar putea aplica o soluție completă pentru problema reprezentată de erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor, impactul pozitiv estimat asupra veniturilor obținute din impozite pentru guvernele statelor membre s-ar ridica la 0,2 % din veniturile totale obținute din impozite; |
| --- | --- |

S.

întrucât tot în acest studiu se estimează că eficiența impozitelor pe venit aplicate societăților este de 75 %, deși în studiu se confirmă și faptul că acestea nu sunt sumele la care ne-am putea aștepta să fie recuperate de autoritățile fiscale, deoarece în cazul unui anumit procent din aceste sume costurile de colectare ar fi mult prea ridicate sau colectarea lor ar fi dificilă din punct de vedere tehnic; întrucât, conform acestui studiu, dacă la nivelul Uniunii ar exista și s-ar putea aplica o soluție completă pentru problema reprezentată de erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor, impactul pozitiv estimat asupra veniturilor obținute din impozite pentru guvernele statelor membre s-ar ridica la 0,2 % din veniturile totale obținute din impozite;

| T. | întrucât pierderile datorate BEPS reprezintă un pericol pentru buna funcționare a pieței interne și pentru credibilitatea, eficiența și corectitudinea sistemelor de impozitare a societăților din interiorul Uniunii; întrucât tot în acest studiu se clarifică faptul că în aceste calcule nu sunt incluse estimările privind activitatea din economia subterană și că opacitatea structurilor și plăților anumitor societăți creează dificultăți în a estima în mod corect impactul asupra veniturilor obținute din impozite și că, prin urmare, impactul ar putea fi mult mai puternic decât cel estimat în raport; |
| --- | --- |

T.

întrucât pierderile datorate BEPS reprezintă un pericol pentru buna funcționare a pieței interne și pentru credibilitatea, eficiența și corectitudinea sistemelor de impozitare a societăților din interiorul Uniunii; întrucât tot în acest studiu se clarifică faptul că în aceste calcule nu sunt incluse estimările privind activitatea din economia subterană și că opacitatea structurilor și plăților anumitor societăți creează dificultăți în a estima în mod corect impactul asupra veniturilor obținute din impozite și că, prin urmare, impactul ar putea fi mult mai puternic decât cel estimat în raport;

| U. | întrucât pierderea datorată BEPS demonstrează în mod clar și o lipsă a condițiilor de concurență echitabile, care afectează, pe de o parte, societățile care își desfășoară activitatea și își plătesc impozitele într-o singură țară, în special IMM-urile, întreprinderile familiale și persoanele care desfășoară activități independente, și, pe de altă parte, anumite companii multinaționale, care își pot transfera profiturile din jurisdicții cu impozite ridicate în anumite jurisdicții cu impozite scăzute și recurge la planificarea fiscală agresivă, reducându-și astfel baza impozabilă totală și punând o presiune suplimentară pe finanțele publice în detrimentul cetățenilor și al IMM-urilor din Uniune; |
| --- | --- |

U.

întrucât pierderea datorată BEPS demonstrează în mod clar și o lipsă a condițiilor de concurență echitabile, care afectează, pe de o parte, societățile care își desfășoară activitatea și își plătesc impozitele într-o singură țară, în special IMM-urile, întreprinderile familiale și persoanele care desfășoară activități independente, și, pe de altă parte, anumite companii multinaționale, care își pot transfera profiturile din jurisdicții cu impozite ridicate în anumite jurisdicții cu impozite scăzute și recurge la planificarea fiscală agresivă, reducându-și astfel baza impozabilă totală și punând o presiune suplimentară pe finanțele publice în detrimentul cetățenilor și al IMM-urilor din Uniune;

| V. | întrucât utilizarea practicilor de planificare fiscală agresivă de către companiile multinaționale este în contradicție cu principiul concurenței loiale și al responsabilității societăților, consacrat în Comunicarea Comisiei COM(2011)0681, deoarece elaborarea de strategii de planificare fiscală necesită resurse care sunt disponibile numai marilor corporații și întrucât această situație are ca rezultat lipsa unor condiții de concurență echitabile între IMM-uri și marile corporații, care trebuie abordată de urgență; |
| --- | --- |

V.

întrucât utilizarea practicilor de planificare fiscală agresivă de către companiile multinaționale este în contradicție cu principiul concurenței loiale și al responsabilității societăților, consacrat în Comunicarea Comisiei COM(2011)0681, deoarece elaborarea de strategii de planificare fiscală necesită resurse care sunt disponibile numai marilor corporații și întrucât această situație are ca rezultat lipsa unor condiții de concurență echitabile între IMM-uri și marile corporații, care trebuie abordată de urgență;

| W. | întrucât trebuie subliniat, de asemenea, faptul că concurența fiscală în cadrul Uniunii și în relațiile cu țările terțe poate, în anumite cazuri, să fie dăunătoare și poate conduce la o spirală descendentă a ratelor impozitării, în timp ce prin îmbunătățirea transparenței, a coordonării și a convergenței se creează cadrul concret necesar în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile între societățile din Uniune și a protejării bugetelor naționale de eventuale consecințe negative; |
| --- | --- |

W.

întrucât trebuie subliniat, de asemenea, faptul că concurența fiscală în cadrul Uniunii și în relațiile cu țările terțe poate, în anumite cazuri, să fie dăunătoare și poate conduce la o spirală descendentă a ratelor impozitării, în timp ce prin îmbunătățirea transparenței, a coordonării și a convergenței se creează cadrul concret necesar în vederea asigurării unor condiții de concurență echitabile între societățile din Uniune și a protejării bugetelor naționale de eventuale consecințe negative;

| X. | întrucât măsurile care permit planificarea fiscală agresivă sunt incompatibile cu principiul cooperării loiale între statele membre; |
| --- | --- |

X.

întrucât măsurile care permit planificarea fiscală agresivă sunt incompatibile cu principiul cooperării loiale între statele membre;

| Y. | întrucât planificarea fiscală agresivă este facilitată de creșterea complexității mediului de afaceri și de digitalizarea și globalizarea economiei, printre alți factori, ceea ce duce la denaturări ale concurenței, cu consecințe negative asupra creșterii economice și a societăților din Uniune, în special a IMM-urilor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât planificarea fiscală agresivă este facilitată de creșterea complexității mediului de afaceri și de digitalizarea și globalizarea economiei, printre alți factori, ceea ce duce la denaturări ale concurenței, cu consecințe negative asupra creșterii economice și a societăților din Uniune, în special a IMM-urilor;

| Z. | întrucât lupta împotriva planificării fiscale agresive nu poate fi dusă în mod individual de fiecare stat membru; întrucât politicile netransparente și necoordonate privind impozitarea societăților creează riscuri pentru politicile fiscale ale statelor membre, conducând la rezultate neproductive, cum ar fi creșterea ratelor de impozitare sau decalaje mai mari la nivelul bazelor fiscale; |
| --- | --- |

Z.

întrucât lupta împotriva planificării fiscale agresive nu poate fi dusă în mod individual de fiecare stat membru; întrucât politicile netransparente și necoordonate privind impozitarea societăților creează riscuri pentru politicile fiscale ale statelor membre, conducând la rezultate neproductive, cum ar fi creșterea ratelor de impozitare sau decalaje mai mari la nivelul bazelor fiscale;

| AA. | întrucât lipsa acțiunilor coordonate face ca multe state membre să adopte măsuri naționale unilaterale; întrucât aceste măsuri s-au dovedit adesea a fi ineficiente, insuficiente și, în anumite cazuri, chiar în detrimentul acestei cauze; |
| --- | --- |

AA.

întrucât lipsa acțiunilor coordonate face ca multe state membre să adopte măsuri naționale unilaterale; întrucât aceste măsuri s-au dovedit adesea a fi ineficiente, insuficiente și, în anumite cazuri, chiar în detrimentul acestei cauze;

| AB. | întrucât ce este, prin urmare, necesar este să se adopte o abordare coordonată și diferențiată la nivel național, precum și la nivelul Uniunii și la nivel internațional; |
| --- | --- |

AB.

întrucât ce este, prin urmare, necesar este să se adopte o abordare coordonată și diferențiată la nivel național, precum și la nivelul Uniunii și la nivel internațional;

| AC. | întrucât Uniunea este un pionier în eforturile depuse la nivel mondial pentru combaterea planificării fiscale agresive, în special în promovarea la nivelul OCDE a progreselor legate de proiectul BEPS; întrucât Uniunea ar trebui să joace în continuare un rol de pionier pe măsură ce proiectul BEPS se dezvoltă, în încercarea de a preveni daunele pe care le poate provoca BEPS atât statelor membre, cât și țărilor în curs de dezvoltare din întreaga lume; întrucât, în acest context, Uniunea trebuie inclusiv să asigure adoptarea unor măsuri cu privire la aspectele legate de BEPS și la cele care depășesc sfera de aplicare a BEPS, care prezintă relevanță pentru țările în curs de dezvoltare, cum ar fi cele prezentate în raportul transmis Grupului de lucru pentru dezvoltare al G20 în 2014; |
| --- | --- |

AC.

întrucât Uniunea este un pionier în eforturile depuse la nivel mondial pentru combaterea planificării fiscale agresive, în special în promovarea la nivelul OCDE a progreselor legate de proiectul BEPS; întrucât Uniunea ar trebui să joace în continuare un rol de pionier pe măsură ce proiectul BEPS se dezvoltă, în încercarea de a preveni daunele pe care le poate provoca BEPS atât statelor membre, cât și țărilor în curs de dezvoltare din întreaga lume; întrucât, în acest context, Uniunea trebuie inclusiv să asigure adoptarea unor măsuri cu privire la aspectele legate de BEPS și la cele care depășesc sfera de aplicare a BEPS, care prezintă relevanță pentru țările în curs de dezvoltare, cum ar fi cele prezentate în raportul transmis Grupului de lucru pentru dezvoltare al G20 în 2014;

| AD. | întrucât Comisia Europeană și statele membre au obligația de a se asigura că pachetul cuprinzător de măsuri privind BEPS al OCDE este pus în aplicare ca standard minim la nivelul Uniunii și rămâne în continuare ambițios; întrucât este de o importanță vitală ca toate țările membre ale OCDE să pună în aplicare proiectul BEPS; |
| --- | --- |

AD.

întrucât Comisia Europeană și statele membre au obligația de a se asigura că pachetul cuprinzător de măsuri privind BEPS al OCDE este pus în aplicare ca standard minim la nivelul Uniunii și rămâne în continuare ambițios; întrucât este de o importanță vitală ca toate țările membre ale OCDE să pună în aplicare proiectul BEPS;

| AE. | întrucât Comisia ar trebui să indice clar modul în care va pune în aplicare toate cele 15 acțiuni preconizate ale proiectului BEPS elaborat de OCDE și de G20, în plus față de domeniile de acțiune menționate deja în prezentul raport și în completarea acestora, stabilind cât mai curând posibil un plan ambițios privind măsurile legislative necesare, cu scopul de a încuraja alte țări să urmeze exemplul Uniunii și orientările OCDE în punerea în aplicare a planului de acțiune; întrucât Comisia ar trebui să analizeze, de asemenea, în ce domenii acțiunile Uniunii ar trebui să depășească limitele prevăzute de standardele minime recomandate de OCDE; |
| --- | --- |

AE.

întrucât Comisia ar trebui să indice clar modul în care va pune în aplicare toate cele 15 acțiuni preconizate ale proiectului BEPS elaborat de OCDE și de G20, în plus față de domeniile de acțiune menționate deja în prezentul raport și în completarea acestora, stabilind cât mai curând posibil un plan ambițios privind măsurile legislative necesare, cu scopul de a încuraja alte țări să urmeze exemplul Uniunii și orientările OCDE în punerea în aplicare a planului de acțiune; întrucât Comisia ar trebui să analizeze, de asemenea, în ce domenii acțiunile Uniunii ar trebui să depășească limitele prevăzute de standardele minime recomandate de OCDE;

| AF. | întrucât, în conformitate cu tratatele Uniunii, competența de legiferare cu privire la impozitarea societăților le revine în prezent statelor membre, însă marea majoritate a problemelor legate de planificarea fiscală agresivă sunt de natură multinațională; |
| --- | --- |

AF.

întrucât, în conformitate cu tratatele Uniunii, competența de legiferare cu privire la impozitarea societăților le revine în prezent statelor membre, însă marea majoritate a problemelor legate de planificarea fiscală agresivă sunt de natură multinațională;

| AG. | întrucât o mai mare coordonare a politicilor fiscale naționale reprezintă, prin urmare, singura modalitate fezabilă de a crea condiții de concurență echitabile și de a evita măsurile care favorizează marile companii multinaționale în detrimentul IMM-urilor; |
| --- | --- |

AG.

întrucât o mai mare coordonare a politicilor fiscale naționale reprezintă, prin urmare, singura modalitate fezabilă de a crea condiții de concurență echitabile și de a evita măsurile care favorizează marile companii multinaționale în detrimentul IMM-urilor;

| AH. | întrucât lipsa unor politici fiscale coordonate în Uniune generează costuri și sarcini administrative considerabile pentru cetățenii și societățile care desfășoară activități în mai multe state membre în cadrul Uniunii – afectând IMM-urile într-o măsură și mai mare – și duce la situații nedorite de dublă impozitare/dublă neimpozitare sau facilitează planificarea fiscală agresivă și întrucât aceste situații ar trebui eliminate, fiind necesară în acest scop adoptarea unor soluții mai transparente și mai simple; |
| --- | --- |

AH.

întrucât lipsa unor politici fiscale coordonate în Uniune generează costuri și sarcini administrative considerabile pentru cetățenii și societățile care desfășoară activități în mai multe state membre în cadrul Uniunii – afectând IMM-urile într-o măsură și mai mare – și duce la situații nedorite de dublă impozitare/dublă neimpozitare sau facilitează planificarea fiscală agresivă și întrucât aceste situații ar trebui eliminate, fiind necesară în acest scop adoptarea unor soluții mai transparente și mai simple;

| AI. | întrucât, în elaborarea normelor fiscale și a unor proceduri administrative proporționale, ar trebui acordată o atenție deosebită IMM-urilor și întreprinderilor familiale, care constituie coloana vertebrală a economiei Uniunii; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, în elaborarea normelor fiscale și a unor proceduri administrative proporționale, ar trebui acordată o atenție deosebită IMM-urilor și întreprinderilor familiale, care constituie coloana vertebrală a economiei Uniunii;

| AJ. | întrucât, până la 26 iunie 2017, ar trebui să existe un registru al proprietății efective operațional la nivelul Uniunii, care să contribuie la identificarea posibilelor cazuri de eludare fiscală și de transfer al profiturilor; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât, până la 26 iunie 2017, ar trebui să existe un registru al proprietății efective operațional la nivelul Uniunii, care să contribuie la identificarea posibilelor cazuri de eludare fiscală și de transfer al profiturilor;

| AK. | întrucât cele dezvăluite de scandalul LuxLeaks și activitatea desfășurată de comisia specială TAXE 1 indică în mod clar faptul că măsurile legislative ale Uniunii trebuie să crească transparența și să consolideze cooperarea și convergența în sfera politicilor de impozitare a societăților din Uniune; |
| --- | --- |

AK.

întrucât cele dezvăluite de scandalul LuxLeaks și activitatea desfășurată de comisia specială TAXE 1 indică în mod clar faptul că măsurile legislative ale Uniunii trebuie să crească transparența și să consolideze cooperarea și convergența în sfera politicilor de impozitare a societăților din Uniune;

| AL. | întrucât impozitarea societăților ar trebui să se ghideze după principiul impozitării profiturilor la locul în care sunt generate; |
| --- | --- |

AL.

întrucât impozitarea societăților ar trebui să se ghideze după principiul impozitării profiturilor la locul în care sunt generate;

| AM. | întrucât Comisia Europeană și statele membre ar trebui să aibă în continuare un rol deosebit de activ pe scena internațională pentru a face progrese cu privire la introducerea unor standarde internaționale bazate în principal pe principiile transparenței, schimbului de informații și eliminării măsurilor fiscale dăunătoare; |
| --- | --- |

AM.

întrucât Comisia Europeană și statele membre ar trebui să aibă în continuare un rol deosebit de activ pe scena internațională pentru a face progrese cu privire la introducerea unor standarde internaționale bazate în principal pe principiile transparenței, schimbului de informații și eliminării măsurilor fiscale dăunătoare;

| AN. | întrucât principiul „coerenței politicilor în favoarea dezvoltării”, astfel cum este prevăzut în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, impune Uniunii să se asigure că toate etapele elaborării politicilor în fiecare domeniu, inclusiv cu privire la impozitarea societăților, sunt concepute astfel încât să nu contravină obiectivului privind dezvoltarea durabilă, ci să susțină acest obiectiv; |
| --- | --- |

AN.

întrucât principiul „coerenței politicilor în favoarea dezvoltării”, astfel cum este prevăzut în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, impune Uniunii să se asigure că toate etapele elaborării politicilor în fiecare domeniu, inclusiv cu privire la impozitarea societăților, sunt concepute astfel încât să nu contravină obiectivului privind dezvoltarea durabilă, ci să susțină acest obiectiv;

| AO. | întrucât adoptarea unei abordări coordonate în ceea ce privește sistemul de impozitare a societăților în cadrul Uniunii ar permite combaterea concurenței neloiale și ar spori competitivitatea societăților din Uniune, în special a IMM-urilor; |
| --- | --- |

AO.

întrucât adoptarea unei abordări coordonate în ceea ce privește sistemul de impozitare a societăților în cadrul Uniunii ar permite combaterea concurenței neloiale și ar spori competitivitatea societăților din Uniune, în special a IMM-urilor;

| AP. | întrucât Comisia și statele membre ar trebui să dezvolte în continuare soluții electronice pentru procedurile legate de fiscalitate, cu scopul de a reduce sarcinile administrative și a simplifica procedurile transfrontaliere; |
| --- | --- |

AP.

întrucât Comisia și statele membre ar trebui să dezvolte în continuare soluții electronice pentru procedurile legate de fiscalitate, cu scopul de a reduce sarcinile administrative și a simplifica procedurile transfrontaliere;

| AQ. | întrucât Comisia ar trebui să evalueze impactul beneficiilor fiscale acordate zonelor economice speciale existente în cadrul Uniunii; întrucât, în acest context, este important să se încurajeze schimbul de bune practici dintre autoritățile fiscale; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât Comisia ar trebui să evalueze impactul beneficiilor fiscale acordate zonelor economice speciale existente în cadrul Uniunii; întrucât, în acest context, este important să se încurajeze schimbul de bune practici dintre autoritățile fiscale;

Transparența

| AR. | întrucât creșterea transparenței în domeniul impozitării societăților poate îmbunătăți colectarea impozitelor, crește eficiența activității autorităților fiscale și este esențială pentru a consolida încrederea populației în sistemele fiscale și în guverne, așadar acest obiectiv ar trebui să reprezinte o prioritate de prim rang;






  (i) | întrucât creșterea transparenței cu privire la activitățile marilor companii multinaționale, și în special cu privire la profiturile realizate, la impozitele pe profit plătite, la subvențiile primite și la restituirea impozitelor, precum și cu privire la numărul de angajați și la activele deținute este esențială pentru asigurarea faptului că administrațiile fiscale abordează BEPS în mod eficient; întrucât trebuie să se ajungă la un echilibru adecvat între transparență, protecția datelor personale și protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, ținând seama totodată de impactul asupra societăților mai mici; întrucât o formă de bază pe care această transparență o poate lua este raportarea defalcată pe țări; întrucât toate propunerile Uniunii privind raportarea defalcată pe țări ar trebui, în primul rând, să se bazeze pe modelul stabilit de OCDE; întrucât Uniunea poate merge dincolo de orientările OCDE și poate face raportările defalcate pe țări obligatorii și publice, iar Parlamentul European a votat în favoarea publicării în întregime a rapoartelor defalcate pe țări în amendamentele sale adoptate la 8 iulie 2015 (3) referitoare la propunerea de revizuire a Directivei privind drepturile acționarilor; întrucât Comisia Europeană a realizat o consultare pe această temă în perioada 17 iunie-9 septembrie 2015 pentru a analiza diferitele posibilități de realizare a raportării defalcate pe țări (4); întrucât 88 % dintre cei care au răspuns public la respectiva consultare au afirmat că sprijină divulgarea publică de către întreprinderi a informațiilor fiscale; |
| --- | --- | --- |

AR.

întrucât creșterea transparenței în domeniul impozitării societăților poate îmbunătăți colectarea impozitelor, crește eficiența activității autorităților fiscale și este esențială pentru a consolida încrederea populației în sistemele fiscale și în guverne, așadar acest obiectiv ar trebui să reprezinte o prioritate de prim rang;

(i)

întrucât creșterea transparenței cu privire la activitățile marilor companii multinaționale, și în special cu privire la profiturile realizate, la impozitele pe profit plătite, la subvențiile primite și la restituirea impozitelor, precum și cu privire la numărul de angajați și la activele deținute este esențială pentru asigurarea faptului că administrațiile fiscale abordează BEPS în mod eficient; întrucât trebuie să se ajungă la un echilibru adecvat între transparență, protecția datelor personale și protecția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, ținând seama totodată de impactul asupra societăților mai mici; întrucât o formă de bază pe care această transparență o poate lua este raportarea defalcată pe țări; întrucât toate propunerile Uniunii privind raportarea defalcată pe țări ar trebui, în primul rând, să se bazeze pe modelul stabilit de OCDE; întrucât Uniunea poate merge dincolo de orientările OCDE și poate face raportările defalcate pe țări obligatorii și publice, iar Parlamentul European a votat în favoarea publicării în întregime a rapoartelor defalcate pe țări în amendamentele sale adoptate la 8 iulie 2015 (3) referitoare la propunerea de revizuire a Directivei privind drepturile acționarilor; întrucât Comisia Europeană a realizat o consultare pe această temă în perioada 17 iunie-9 septembrie 2015 pentru a analiza diferitele posibilități de realizare a raportării defalcate pe țări (4); întrucât 88 % dintre cei care au răspuns public la respectiva consultare au afirmat că sprijină divulgarea publică de către întreprinderi a informațiilor fiscale;

| (ii) | întrucât practicarea planificării fiscale agresive de către corporații este incompatibilă cu responsabilitatea socială a întreprinderilor; întrucât anumite societăți din Uniune au început deja să demonstreze că respectă pe deplin normele fiscale, demarând procedurile necesare pentru a obține eticheta de „Bun contribuabil” (5) și promovându-și statutul astfel dobândit și întrucât aceste măsuri ar putea avea un puternic efect de descurajare și de modificare a comportamentelor, prin riscul pentru reputație la care se expun companiile care nu respectă legislația; întrucât acordarea acestui statut ar trebui să se bazeze pe criterii comune la nivel european; |
| --- | --- |

(ii)

întrucât practicarea planificării fiscale agresive de către corporații este incompatibilă cu responsabilitatea socială a întreprinderilor; întrucât anumite societăți din Uniune au început deja să demonstreze că respectă pe deplin normele fiscale, demarând procedurile necesare pentru a obține eticheta de „Bun contribuabil” (5) și promovându-și statutul astfel dobândit și întrucât aceste măsuri ar putea avea un puternic efect de descurajare și de modificare a comportamentelor, prin riscul pentru reputație la care se expun companiile care nu respectă legislația; întrucât acordarea acestui statut ar trebui să se bazeze pe criterii comune la nivel european;

| (iii) | întrucât creșterea transparenței ar fi realizată dacă statele membre s-ar informa reciproc și ar informa și Comisia cu privire la toate deducerile, scutirile, exceptările, stimulentele sau măsurile similare care ar putea avea un impact semnificativ asupra ratelor efective ale impozitelor aplicabile pe teritoriul lor; întrucât o astfel de notificare ar ajuta statele membre să identifice practicile fiscale dăunătoare; |
| --- | --- |

(iii)

întrucât creșterea transparenței ar fi realizată dacă statele membre s-ar informa reciproc și ar informa și Comisia cu privire la toate deducerile, scutirile, exceptările, stimulentele sau măsurile similare care ar putea avea un impact semnificativ asupra ratelor efective ale impozitelor aplicabile pe teritoriul lor; întrucât o astfel de notificare ar ajuta statele membre să identifice practicile fiscale dăunătoare;

| (iv) | întrucât, în ciuda acordului încheiat recent la nivelul Consiliului cu privire la modificarea Directivei 2011/16/UE a Consiliului (6) referitoare la schimbul automat de informații privind deciziile fiscale, există în continuare riscul unei comunicări insuficiente între statele membre în legătură cu posibilul impact pe care înțelegerile de natură fiscală încheiate de acestea cu anumite societăți l-ar putea avea asupra colectării impozitelor în alte state membre; întrucât autoritățile fiscale naționale ar trebui să facă fără întârziere schimb automat de informații cu privire la toate deciziile fiscale pe care le-au emis; întrucât Comisia ar trebui să aibă acces la deciziile fiscale prin intermediul unui registru central securizat; întrucât deciziile fiscale emise de autoritățile fiscale ar trebui să facă obiectul unei mai mari transparențe, cu condiția protejării informațiilor confidențiale și a informațiilor sensibile din punct de vedere comercial; |
| --- | --- |

(iv)

întrucât, în ciuda acordului încheiat recent la nivelul Consiliului cu privire la modificarea Directivei 2011/16/UE a Consiliului (6) referitoare la schimbul automat de informații privind deciziile fiscale, există în continuare riscul unei comunicări insuficiente între statele membre în legătură cu posibilul impact pe care înțelegerile de natură fiscală încheiate de acestea cu anumite societăți l-ar putea avea asupra colectării impozitelor în alte state membre; întrucât autoritățile fiscale naționale ar trebui să facă fără întârziere schimb automat de informații cu privire la toate deciziile fiscale pe care le-au emis; întrucât Comisia ar trebui să aibă acces la deciziile fiscale prin intermediul unui registru central securizat; întrucât deciziile fiscale emise de autoritățile fiscale ar trebui să facă obiectul unei mai mari transparențe, cu condiția protejării informațiilor confidențiale și a informațiilor sensibile din punct de vedere comercial;

| (v) | întrucât, potrivit unor relatări, o serie de porturi scutite de taxe vamale sunt folosite pentru a realiza tranzacții care nu sunt raportate autorităților fiscale; |
| --- | --- |

(v)

întrucât, potrivit unor relatări, o serie de porturi scutite de taxe vamale sunt folosite pentru a realiza tranzacții care nu sunt raportate autorităților fiscale;

| (vi) | întrucât progresele realizate în lupta împotriva evaziunii fiscale, a eludării fiscale și a planificării fiscale agresive pot fi monitorizate numai cu ajutorul unei metodologii armonizate care poate fi folosită pentru a estima prejudiciile fiscale directe și indirecte din toate statele membre și la nivelul întregii Uniuni; întrucât o estimare a prejudiciului fiscal ar trebui să reprezinte doar începutul furnizării de noi informații privind aspectele fiscale; |
| --- | --- |

(vi)

întrucât progresele realizate în lupta împotriva evaziunii fiscale, a eludării fiscale și a planificării fiscale agresive pot fi monitorizate numai cu ajutorul unei metodologii armonizate care poate fi folosită pentru a estima prejudiciile fiscale directe și indirecte din toate statele membre și la nivelul întregii Uniuni; întrucât o estimare a prejudiciului fiscal ar trebui să reprezinte doar începutul furnizării de noi informații privind aspectele fiscale;

| (vii) | întrucât cadrul juridic actual de la nivelul Uniunii de protejare a avertizorilor de integritate nu este suficient și există diferențe mari între modurile în care statele membre oferă protecție acestor persoane; întrucât, în absența unei astfel de protecții, este de înțeles faptul că angajații care dețin informații esențiale nu doresc, de regulă, să le prezinte și că, prin urmare, aceste informații nu vor fi divulgate; întrucât, în condițiile în care avertizorii de integritate au ajutat la orientarea atenției publice în direcția aspectelor legate de impozitarea inechitabilă, statele membre ar trebui să aibă în vedere măsuri de protejare a acestei activități; întrucât ar fi, prin urmare, oportun să se asigure protecție la nivelul întregii Uniuni pentru avertizorii de integritate, care raportează presupuse abateri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale autorităților naționale sau europene sau întregii populații, în cazul ignorării sistematice a acestor abateri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale care ar putea afecta interesul public; întrucât o astfel de protecție ar trebui să fie compatibilă cu întregul sistem juridic; întrucât această protecție ar trebui să fie aplicată în mod eficace împotriva urmăririlor penale, a sancțiunilor economice și a discriminărilor nejustificate; |
| --- | --- |

(vii)

întrucât cadrul juridic actual de la nivelul Uniunii de protejare a avertizorilor de integritate nu este suficient și există diferențe mari între modurile în care statele membre oferă protecție acestor persoane; întrucât, în absența unei astfel de protecții, este de înțeles faptul că angajații care dețin informații esențiale nu doresc, de regulă, să le prezinte și că, prin urmare, aceste informații nu vor fi divulgate; întrucât, în condițiile în care avertizorii de integritate au ajutat la orientarea atenției publice în direcția aspectelor legate de impozitarea inechitabilă, statele membre ar trebui să aibă în vedere măsuri de protejare a acestei activități; întrucât ar fi, prin urmare, oportun să se asigure protecție la nivelul întregii Uniuni pentru avertizorii de integritate, care raportează presupuse abateri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale autorităților naționale sau europene sau întregii populații, în cazul ignorării sistematice a acestor abateri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale care ar putea afecta interesul public; întrucât o astfel de protecție ar trebui să fie compatibilă cu întregul sistem juridic; întrucât această protecție ar trebui să fie aplicată în mod eficace împotriva urmăririlor penale, a sancțiunilor economice și a discriminărilor nejustificate;

Coordonarea

| AS. | întrucât competența de legiferare cu privire la impozitarea societăților revine statelor membre, dar marea majoritate a problemelor legate de planificarea fiscală agresivă sunt de natură multinațională; întrucât o mai mare coordonare a politicilor fiscale naționale reprezintă, prin urmare, singura modalitate fezabilă de soluționare a problemelor legate de BEPS și de planificarea fiscală agresivă;






  (i) | întrucât stabilirea unei baze fiscale consolidate comune a societăților (CCCTB) la nivelul întregii Uniuni ar reprezenta un pas important către soluționarea problemelor legate de planificarea fiscală agresivă din Uniune și ar trebui introdusă de urgență; întrucât obiectivul urmărit în ultimă instanță este introducerea unei CCCTB complete și obligatorii, existând posibilitatea de a prevedea o derogare temporară de la aplicarea ei pentru IMM-urile care nu sunt companii multinaționale și pentru societățile care nu desfășoară activități transfrontaliere, utilizând în acest scop o cheie de contribuție bazată pe o combinație de variabile obiective; întrucât, până la introducerea unei CCCTB complete, Comisia are în vedere măsuri temporare de combatere a posibilităților de transfer al profiturilor; întrucât este necesar să se asigure faptul că aceste măsuri, inclusiv compensarea pierderilor transfrontaliere, nu cresc riscul apariției BEPS; întrucât aceste măsuri nu sunt un substitut perfect pentru consolidare și este nevoie de timp pentru a face acest nou regim pe deplin funcțional; |
| --- | --- | --- |

AS.

întrucât competența de legiferare cu privire la impozitarea societăților revine statelor membre, dar marea majoritate a problemelor legate de planificarea fiscală agresivă sunt de natură multinațională; întrucât o mai mare coordonare a politicilor fiscale naționale reprezintă, prin urmare, singura modalitate fezabilă de soluționare a problemelor legate de BEPS și de planificarea fiscală agresivă;

(i)

întrucât stabilirea unei baze fiscale consolidate comune a societăților (CCCTB) la nivelul întregii Uniuni ar reprezenta un pas important către soluționarea problemelor legate de planificarea fiscală agresivă din Uniune și ar trebui introdusă de urgență; întrucât obiectivul urmărit în ultimă instanță este introducerea unei CCCTB complete și obligatorii, existând posibilitatea de a prevedea o derogare temporară de la aplicarea ei pentru IMM-urile care nu sunt companii multinaționale și pentru societățile care nu desfășoară activități transfrontaliere, utilizând în acest scop o cheie de contribuție bazată pe o combinație de variabile obiective; întrucât, până la introducerea unei CCCTB complete, Comisia are în vedere măsuri temporare de combatere a posibilităților de transfer al profiturilor; întrucât este necesar să se asigure faptul că aceste măsuri, inclusiv compensarea pierderilor transfrontaliere, nu cresc riscul apariției BEPS; întrucât aceste măsuri nu sunt un substitut perfect pentru consolidare și este nevoie de timp pentru a face acest nou regim pe deplin funcțional;

| (ii) | întrucât, în ciuda eforturilor depuse de Grupul de lucru pentru codul de conduită în cazul impozitării dăunătoare a societăților, în întreaga Uniune există în continuare măsuri de planificare fiscală agresivă; întrucât tentativele din trecut de consolidare a guvernanței și a mandatului Grupului de lucru și de ajustare și extindere a metodelor sale de lucru și a criteriilor stabilite prin cod, cu scopul de a combate noile forme de practici fiscale dăunătoare din mediul economic actual nu au avut succes; întrucât activitățile Grupului de lucru se caracterizează printr-o lipsă generală de transparență și de responsabilitate; întrucât este necesar să se realizeze o reformă aprofundată a modului de funcționare a acestui grup și să se consolideze transparența și eficacitatea sa, în special prin publicarea de rapoarte anuale și procese-verbale, care ar trebui să conțină informații privind poziția statelor membre; întrucât Grupul de lucru ar trebui să fie în măsură să adopte poziții privind problemele legate de politicile fiscale cu care se confruntă mai multe state membre, fără ca o mică minoritate de state membre să blocheze procesul de elaborare a recomandărilor grupului; |
| --- | --- |

(ii)

întrucât, în ciuda eforturilor depuse de Grupul de lucru pentru codul de conduită în cazul impozitării dăunătoare a societăților, în întreaga Uniune există în continuare măsuri de planificare fiscală agresivă; întrucât tentativele din trecut de consolidare a guvernanței și a mandatului Grupului de lucru și de ajustare și extindere a metodelor sale de lucru și a criteriilor stabilite prin cod, cu scopul de a combate noile forme de practici fiscale dăunătoare din mediul economic actual nu au avut succes; întrucât activitățile Grupului de lucru se caracterizează printr-o lipsă generală de transparență și de responsabilitate; întrucât este necesar să se realizeze o reformă aprofundată a modului de funcționare a acestui grup și să se consolideze transparența și eficacitatea sa, în special prin publicarea de rapoarte anuale și procese-verbale, care ar trebui să conțină informații privind poziția statelor membre; întrucât Grupul de lucru ar trebui să fie în măsură să adopte poziții privind problemele legate de politicile fiscale cu care se confruntă mai multe state membre, fără ca o mică minoritate de state membre să blocheze procesul de elaborare a recomandărilor grupului;

| (iii) | întrucât principiul general al impozitării societăților din Uniune ar trebui să specifice faptul că impozitele trebuie plătite în țările în care societatea își desfășoară, de fapt, activitatea economică și în care creează valoare; întrucât ar trebui dezvoltate criterii pentru a asigura respectarea acestui principiu; întrucât de fiecare dată când se aplică „regimul fiscal favorabil brevetelor” sau alte regimuri fiscale preferențiale trebuie să se asigure și faptul că impozitele sunt plătite acolo unde se generează valoare, în conformitate cu criteriile stabilite în acțiunea 5 din proiectul BEPS, stabilind totodată definiții comune la nivel european cu privire la ceea ce se califică drept promovare a cercetării și dezvoltării și ce nu se încadrează în această categorie și pentru a armoniza aplicarea unor regimuri fiscale favorabile brevetelor și inovațiilor, inclusiv prin realizarea unor progrese, până la 30 iunie 2017, în direcția abolirii vechiului regim; |
| --- | --- |

(iii)

întrucât principiul general al impozitării societăților din Uniune ar trebui să specifice faptul că impozitele trebuie plătite în țările în care societatea își desfășoară, de fapt, activitatea economică și în care creează valoare; întrucât ar trebui dezvoltate criterii pentru a asigura respectarea acestui principiu; întrucât de fiecare dată când se aplică „regimul fiscal favorabil brevetelor” sau alte regimuri fiscale preferențiale trebuie să se asigure și faptul că impozitele sunt plătite acolo unde se generează valoare, în conformitate cu criteriile stabilite în acțiunea 5 din proiectul BEPS, stabilind totodată definiții comune la nivel european cu privire la ceea ce se califică drept promovare a cercetării și dezvoltării și ce nu se încadrează în această categorie și pentru a armoniza aplicarea unor regimuri fiscale favorabile brevetelor și inovațiilor, inclusiv prin realizarea unor progrese, până la 30 iunie 2017, în direcția abolirii vechiului regim;

| (iv) | întrucât unele state membre au introdus în mod unilateral norme privind societățile străine controlate (SSC) pentru a se asigura în mod corespunzător că profiturile plasate în țări în care se aplică impozite scăzute sau în care nu se aplică impozite sunt impozitate în mod efectiv; întrucât aceste norme trebuie coordonate pentru a împiedica o denaturare a funcționării pieței interne ca urmare a variațiilor între normele naționale privind SSC; |
| --- | --- |

(iv)

întrucât unele state membre au introdus în mod unilateral norme privind societățile străine controlate (SSC) pentru a se asigura în mod corespunzător că profiturile plasate în țări în care se aplică impozite scăzute sau în care nu se aplică impozite sunt impozitate în mod efectiv; întrucât aceste norme trebuie coordonate pentru a împiedica o denaturare a funcționării pieței interne ca urmare a variațiilor între normele naționale privind SSC;

| (v) | întrucât Directiva 2011/16/UE prevede o cooperare între statele membre cu privire la inspecțiile și auditurile fiscale și încurajează schimbul de bune practici dintre autoritățile fiscale; întrucât, cu toate acestea, instrumentele prevăzute de această directivă nu sunt destul de eficiente, iar abordările naționale diferite cu privire la societățile de audit sunt în contrast cu tehnicile de planificare fiscală foarte bine organizate ale anumitor societăți; |
| --- | --- |

(v)

întrucât Directiva 2011/16/UE prevede o cooperare între statele membre cu privire la inspecțiile și auditurile fiscale și încurajează schimbul de bune practici dintre autoritățile fiscale; întrucât, cu toate acestea, instrumentele prevăzute de această directivă nu sunt destul de eficiente, iar abordările naționale diferite cu privire la societățile de audit sunt în contrast cu tehnicile de planificare fiscală foarte bine organizate ale anumitor societăți;

| (vi) | întrucât este nevoie de un regim comun privind numărul european de identificare fiscală pentru ca schimbul automat de informații în general și schimbul de informații privind deciziile fiscale în special să fie eficiente; întrucât Comisia ar trebui să aibă în vedere instituirea unui registru european comun al întreprinderilor; |
| --- | --- |

(vi)

întrucât este nevoie de un regim comun privind numărul european de identificare fiscală pentru ca schimbul automat de informații în general și schimbul de informații privind deciziile fiscale în special să fie eficiente; întrucât Comisia ar trebui să aibă în vedere instituirea unui registru european comun al întreprinderilor;

| (vii) | întrucât Comisia a decis să prelungească mandatul Platformei pentru o bună guvernare fiscală – care trebuia să expire în 2016 – și să extindă domeniul său de aplicare, consolidând metodele sale de lucru; întrucât această platformă poate contribui la îndeplinirea noului plan de acțiune vizând intensificarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, poate facilita discuțiile privind deciziile fiscale adoptare de statele membre în lumina noilor propuneri de norme privind schimbul de informații și să ofere feedback cu privire la noile inițiative de luptă împotriva eludării fiscale; întrucât Comisia trebuie, cu toate acestea, să consolideze profilul Platformei pentru o bună guvernare fiscală și să crească numărul de membri și eficacitatea acesteia; |
| --- | --- |

(vii)

întrucât Comisia a decis să prelungească mandatul Platformei pentru o bună guvernare fiscală – care trebuia să expire în 2016 – și să extindă domeniul său de aplicare, consolidând metodele sale de lucru; întrucât această platformă poate contribui la îndeplinirea noului plan de acțiune vizând intensificarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, poate facilita discuțiile privind deciziile fiscale adoptare de statele membre în lumina noilor propuneri de norme privind schimbul de informații și să ofere feedback cu privire la noile inițiative de luptă împotriva eludării fiscale; întrucât Comisia trebuie, cu toate acestea, să consolideze profilul Platformei pentru o bună guvernare fiscală și să crească numărul de membri și eficacitatea acesteia;

| (viii) | întrucât, în contextul procesului semestrului european, Comisia ar trebui să analizeze și să solicite punerea în aplicare a unor reforme care să vizeze administrațiile fiscale, cu scopul de a consolida capacitatea administrațiilor fiscale naționale și de la nivel european de a colecta impozitele și pentru a le permite acestora să-și îndeplinească atribuțiile în mod eficace, favorizând astfel efectele pozitive ale unei colectări a impozitelor eficace și a unor măsuri eficace de combatere a fraudei și evaziunii fiscale asupra veniturilor statelor membre; |
| --- | --- |

(viii)

întrucât, în contextul procesului semestrului european, Comisia ar trebui să analizeze și să solicite punerea în aplicare a unor reforme care să vizeze administrațiile fiscale, cu scopul de a consolida capacitatea administrațiilor fiscale naționale și de la nivel european de a colecta impozitele și pentru a le permite acestora să-și îndeplinească atribuțiile în mod eficace, favorizând astfel efectele pozitive ale unei colectări a impozitelor eficace și a unor măsuri eficace de combatere a fraudei și evaziunii fiscale asupra veniturilor statelor membre;

Convergența

| AT. | întrucât numai printr-o mai bună coordonare nu se vor rezolva problemele fundamentale datorate faptului că în diferite state membre există o serie de norme diferite privind impozitarea societăților; întrucât o parte din reacția generală la planificarea fiscală agresivă trebuie să implice convergența unui număr limitat de practici fiscale naționale; întrucât această convergență poate fi obținută menținând, totodată, suveranitatea statelor membre în legătură cu alte elemente ale sistemelor lor de impozitare a societăților;






  (i) | întrucât practicile de planificare fiscală agresivă pot uneori să aibă la bază beneficiile cumulate provenind din tratatele privind dubla impunere încheiate de diferite state membre, rezultând, în mod pervers, o dublă neimpozitare în schimb; întrucât proliferarea tratatelor privind dubla impunere încheiate de statele membre individuale cu țări terțe poate duce la ocazii de creare a unor noi lacune; întrucât, conform măsurii nr. 15 din proiectul BEPS al OCDE și al G20, este necesar să se dezvolte un instrument multilateral de modificare a tratatelor fiscale bilaterale; întrucât Comisia ar trebui să fie mandatată să negocieze acorduri fiscale cu țările terțe în numele Uniunii, renunțându-se la practica curentă a inițierii unor negocieri bilaterale, care a avut rezultate suboptime; întrucât Comisia ar trebui să se asigure că aceste acorduri conțin prevederi vizând reciprocitatea și interzic orice efecte adverse asupra cetățenilor și a întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, care s-ar putea datora aplicării extrateritoriale a legislației țărilor terțe în cadrul jurisdicției Uniunii și a statelor sale membre; |
| --- | --- | --- |

AT.

întrucât numai printr-o mai bună coordonare nu se vor rezolva problemele fundamentale datorate faptului că în diferite state membre există o serie de norme diferite privind impozitarea societăților; întrucât o parte din reacția generală la planificarea fiscală agresivă trebuie să implice convergența unui număr limitat de practici fiscale naționale; întrucât această convergență poate fi obținută menținând, totodată, suveranitatea statelor membre în legătură cu alte elemente ale sistemelor lor de impozitare a societăților;

(i)

întrucât practicile de planificare fiscală agresivă pot uneori să aibă la bază beneficiile cumulate provenind din tratatele privind dubla impunere încheiate de diferite state membre, rezultând, în mod pervers, o dublă neimpozitare în schimb; întrucât proliferarea tratatelor privind dubla impunere încheiate de statele membre individuale cu țări terțe poate duce la ocazii de creare a unor noi lacune; întrucât, conform măsurii nr. 15 din proiectul BEPS al OCDE și al G20, este necesar să se dezvolte un instrument multilateral de modificare a tratatelor fiscale bilaterale; întrucât Comisia ar trebui să fie mandatată să negocieze acorduri fiscale cu țările terțe în numele Uniunii, renunțându-se la practica curentă a inițierii unor negocieri bilaterale, care a avut rezultate suboptime; întrucât Comisia ar trebui să se asigure că aceste acorduri conțin prevederi vizând reciprocitatea și interzic orice efecte adverse asupra cetățenilor și a întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, care s-ar putea datora aplicării extrateritoriale a legislației țărilor terțe în cadrul jurisdicției Uniunii și a statelor sale membre;

| (ii) | întrucât Uniunea ar trebui să aibă propria sa definiție actualizată a „paradisurilor fiscale”; |
| --- | --- |

(ii)

întrucât Uniunea ar trebui să aibă propria sa definiție actualizată a „paradisurilor fiscale”;

| (iii) | întrucât Uniunea ar trebui să ia măsuri împotriva societăților care folosesc astfel de paradisuri fiscale; întrucât acest lucru a fost deja solicitat în Raportul Parlamentului European referitor la raportul anual privind fiscalitatea pentru 2014 (7), în care Parlamentul a cerut „aplicarea de sancțiuni aspre pentru a împiedica companiile să încalce sau să eludeze standardele fiscale, refuzând să acorde finanțare din partea UE și acces la ajutoare de stat sau la achiziții publice companiilor care au comis fraude sau companiilor situate în paradisuri fiscale sau în țări care denaturează concurența prin condiții fiscale favorabile”; îndeamnă statele membre să recupereze toate tipurile de ajutoare publice acordate companiilor implicate în încălcarea standardelor fiscale ale UE”; întrucât statele membre ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unor contramăsuri în cazul în care ar refuza să își modifice regimurile fiscale preferențiale dăunătoare care pun în pericol existența unor condiții de concurență echitabile în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

întrucât Uniunea ar trebui să ia măsuri împotriva societăților care folosesc astfel de paradisuri fiscale; întrucât acest lucru a fost deja solicitat în Raportul Parlamentului European referitor la raportul anual privind fiscalitatea pentru 2014 (7), în care Parlamentul a cerut „aplicarea de sancțiuni aspre pentru a împiedica companiile să încalce sau să eludeze standardele fiscale, refuzând să acorde finanțare din partea UE și acces la ajutoare de stat sau la achiziții publice companiilor care au comis fraude sau companiilor situate în paradisuri fiscale sau în țări care denaturează concurența prin condiții fiscale favorabile”; îndeamnă statele membre să recupereze toate tipurile de ajutoare publice acordate companiilor implicate în încălcarea standardelor fiscale ale UE”; întrucât statele membre ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unor contramăsuri în cazul în care ar refuza să își modifice regimurile fiscale preferențiale dăunătoare care pun în pericol existența unor condiții de concurență echitabile în cadrul Uniunii;

| (iv) | întrucât este nevoie de o nouă definiție obligatorie pentru „sediul permanent”, cu scopul de a asigura faptul că impozitarea se face acolo unde se desfășoară activitatea economică și unde se generează valoare economică; întrucât aceasta ar trebui însoțită de criterii obligatorii minime prin care să se stabilească dacă activitatea economică desfășurată este suficientă pentru a fi impozitată într-un stat membru, cu scopul de a evita problema pe care o reprezintă societățile de tip „cutie poștală”, în special ținând seama de provocările pe care le implică economia digitală; |
| --- | --- |

(iv)

întrucât este nevoie de o nouă definiție obligatorie pentru „sediul permanent”, cu scopul de a asigura faptul că impozitarea se face acolo unde se desfășoară activitatea economică și unde se generează valoare economică; întrucât aceasta ar trebui însoțită de criterii obligatorii minime prin care să se stabilească dacă activitatea economică desfășurată este suficientă pentru a fi impozitată într-un stat membru, cu scopul de a evita problema pe care o reprezintă societățile de tip „cutie poștală”, în special ținând seama de provocările pe care le implică economia digitală;

| (v) | întrucât anchetele în curs de desfășurare ale Comisiei legate de posibile încălcări ale normelor Uniunii privind ajutoarele de stat au scos în evidență o lipsă de transparență regretabilă cu privire la modul în care aceste norme ar trebui aplicate; întrucât, pentru a rectifica această situație, Comisia ar trebui să publice orientări privind ajutorul de stat vizând clarificarea modului în care va identifica cazuri de acordare a unor ajutoare de stat de natură fiscală, asigurând astfel mai multă securitate juridică pentru societăți și statele membre; întrucât, în cadrul modernizării regimului privind ajutoarele de stat, Comisia ar trebui să garanteze un control ex-post eficace al legalității ajutoarelor de stat acordate; |
| --- | --- |

(v)

întrucât anchetele în curs de desfășurare ale Comisiei legate de posibile încălcări ale normelor Uniunii privind ajutoarele de stat au scos în evidență o lipsă de transparență regretabilă cu privire la modul în care aceste norme ar trebui aplicate; întrucât, pentru a rectifica această situație, Comisia ar trebui să publice orientări privind ajutorul de stat vizând clarificarea modului în care va identifica cazuri de acordare a unor ajutoare de stat de natură fiscală, asigurând astfel mai multă securitate juridică pentru societăți și statele membre; întrucât, în cadrul modernizării regimului privind ajutoarele de stat, Comisia ar trebui să garanteze un control ex-post eficace al legalității ajutoarelor de stat acordate;

| (vi) | întrucât unul dintre efectele neintenționate ale Directivei 2003/49/CE a Consiliului (8) este faptul că veniturile transfrontaliere obținute din dobânzi sau drepturi de autor pot rămâne neimpozitate (sau pot fi impozitate foarte puțin); întrucât în directiva respectivă, precum și în Directiva 2005/19/CE (9) a Consiliului și în alte acte legislative relevante ale Uniunii ar trebui introdusă o normă contra abuzului; |
| --- | --- |

(vi)

întrucât unul dintre efectele neintenționate ale Directivei 2003/49/CE a Consiliului (8) este faptul că veniturile transfrontaliere obținute din dobânzi sau drepturi de autor pot rămâne neimpozitate (sau pot fi impozitate foarte puțin); întrucât în directiva respectivă, precum și în Directiva 2005/19/CE (9) a Consiliului și în alte acte legislative relevante ale Uniunii ar trebui introdusă o normă contra abuzului;

| (vii) | întrucât introducerea unui impozit reținut la sursă la nivelul Uniunii sau a unei măsuri cu efect similar ar asigura că toate profiturile generate în cadrul Uniunii și care urmează a părăsi teritoriul acesteia sunt impozitate cel puțin o dată la nivelul Uniunii înainte de a părăsi granițele sale; |
| --- | --- |

(vii)

întrucât introducerea unui impozit reținut la sursă la nivelul Uniunii sau a unei măsuri cu efect similar ar asigura că toate profiturile generate în cadrul Uniunii și care urmează a părăsi teritoriul acesteia sunt impozitate cel puțin o dată la nivelul Uniunii înainte de a părăsi granițele sale;

| (viii) | întrucât cadrul actual al Uniunii privind soluționarea litigiilor legate de dubla impunere dintre statele membre nu funcționează în mod eficace și ar fi îmbunătățit prin stabilirea unor norme mai clare și a unor termene mai stricte, inspirându-se din sistemele care există deja; |
| --- | --- |

(viii)

întrucât cadrul actual al Uniunii privind soluționarea litigiilor legate de dubla impunere dintre statele membre nu funcționează în mod eficace și ar fi îmbunătățit prin stabilirea unor norme mai clare și a unor termene mai stricte, inspirându-se din sistemele care există deja;

| (ix) | întrucât consilierii fiscali joacă un rol crucial în facilitarea planificării fiscale agresive, ajutând societățile să stabilească structuri juridice complexe pentru a profita de incoerențele și lacunele care rezultă din diferitele sisteme fiscale; întrucât nu se poate realiza o revizuire fundamentală a sistemului de impozitare a societăților fără a examina practicile acestor societăți de consiliere; întrucât această examinare trebuie să țină seama și de conflictele de interese inerente din aceste societăți, care consiliază atât guvernele naționale cu privire la instaurarea regimurilor fiscale, cât și companiile, cu privire la modalitatea optimă de a se achita de obligațiile lor fiscale în cadrul acestor sisteme; |
| --- | --- |

(ix)

întrucât consilierii fiscali joacă un rol crucial în facilitarea planificării fiscale agresive, ajutând societățile să stabilească structuri juridice complexe pentru a profita de incoerențele și lacunele care rezultă din diferitele sisteme fiscale; întrucât nu se poate realiza o revizuire fundamentală a sistemului de impozitare a societăților fără a examina practicile acestor societăți de consiliere; întrucât această examinare trebuie să țină seama și de conflictele de interese inerente din aceste societăți, care consiliază atât guvernele naționale cu privire la instaurarea regimurilor fiscale, cât și companiile, cu privire la modalitatea optimă de a se achita de obligațiile lor fiscale în cadrul acestor sisteme;

| AU. | întrucât eficiența generală a colectării impozitelor, noțiunea de echitate fiscală și credibilitatea administrațiilor fiscale naționale nu sunt subminate numai prin planificarea fiscală agresivă și activitățile BEPS; întrucât Uniunea și statele membre ar trebui să ia măsuri la fel de ferme pentru soluționarea problemelor legate de evaziunea și frauda fiscală, atât în domeniul impozitării societăților, cât și al impozitării persoanelor fizice, precum și pentru soluționarea problemelor legate de colectarea altor impozite decât cele aplicate pentru societăți, în special a TVA; întrucât aceste elemente diferite ale colectării și administrării impozitelor reprezintă o componentă importantă a prejudiciului fiscal existent; |
| --- | --- |

AU.

întrucât eficiența generală a colectării impozitelor, noțiunea de echitate fiscală și credibilitatea administrațiilor fiscale naționale nu sunt subminate numai prin planificarea fiscală agresivă și activitățile BEPS; întrucât Uniunea și statele membre ar trebui să ia măsuri la fel de ferme pentru soluționarea problemelor legate de evaziunea și frauda fiscală, atât în domeniul impozitării societăților, cât și al impozitării persoanelor fizice, precum și pentru soluționarea problemelor legate de colectarea altor impozite decât cele aplicate pentru societăți, în special a TVA; întrucât aceste elemente diferite ale colectării și administrării impozitelor reprezintă o componentă importantă a prejudiciului fiscal existent;

| AV. | întrucât Comisia ar trebui, prin urmare, să se gândească cum va aborda aceste chestiuni mai generale, în special asigurarea respectării normelor în materie de TVA în statele membre și aplicarea lor într-un context transfrontalier, precum și ineficiențele legate de colectarea TVA-ului (care constituie, în anumite state membre, o sursă importantă a venitului național), practicile de eludare a normelor în materie de TVA și efectele negative ale anumitor amnistii fiscale sau scheme de „scutiri de impozite” lipsite de transparență; întrucât toate aceste măsuri noi ar trebui să implice analizarea echilibrului dintre costuri și beneficii, |
| --- | --- |

AV.

întrucât Comisia ar trebui, prin urmare, să se gândească cum va aborda aceste chestiuni mai generale, în special asigurarea respectării normelor în materie de TVA în statele membre și aplicarea lor într-un context transfrontalier, precum și ineficiențele legate de colectarea TVA-ului (care constituie, în anumite state membre, o sursă importantă a venitului național), practicile de eludare a normelor în materie de TVA și efectele negative ale anumitor amnistii fiscale sau scheme de „scutiri de impozite” lipsite de transparență; întrucât toate aceste măsuri noi ar trebui să implice analizarea echilibrului dintre costuri și beneficii,

| 1. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului, până în iunie 2016, una sau mai multe propuneri legislative, bazate pe recomandările detaliate prezentate în anexă; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului, până în iunie 2016, una sau mai multe propuneri legislative, bazate pe recomandările detaliate prezentate în anexă;

| 2. | confirmă că aceste recomandări respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

confirmă că aceste recomandări respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității;

| 3. | consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite corespunzătoare de la buget; |
| --- | --- |

3.

consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite corespunzătoare de la buget;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor și statelor membre prezenta rezoluție și recomandările detaliate prezentate în anexă. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor și statelor membre prezenta rezoluție și recomandările detaliate prezentate în anexă.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2)  „European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union”, Dr. Benjamin Ferrett, Daniel Gravino și Silvia Merler – urmează a fi publicat.

(3)  Texte adoptate, 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(4)  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5)  Un exemplu în acest sens este Fair Tax Mark: http://www.fairtaxmark.net/.

(6)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

(7)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//RO

(8)  Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților reprezentând dobânzi sau drepturi de autor efectuate între societăți asociate din diferite state membre (JO L 157, 26.6.2003, p. 49).

(9)  Directiva 2005/19/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 de modificare a Directivei 90/434/CEE privind regimul fiscal comun care se aplică fuziunilor, scindărilor, cesionării de active și schimburilor de acțiuni între societățile din diferite state membre (JO L 58, 4.3.2005, p. 19).

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE

RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

A.
     
  Transparența

Recomandarea A1. Raportarea obligatorie, publică, defalcată pe țări pentru companiile multinaționale din toate sectoarele

Parlamentul European solicită încă o dată Comisiei Europene să ia toate măsurile necesare pentru a introduce, până în primul trimestru al anului 2016, raportarea cuprinzătoare și publică, defalcată pe țări (CBC-R) pentru companiile multinaționale din toate sectoarele.

| — | Această propunere ar trebui să fie elaborată pe baza cerințelor stabilite de OCDE în formularul său de raportare a datelor în contextul CBC-R, publicat în luna septembrie 2014 (acțiunea 13 din proiectul privind BEPS al OCDE/G20). |
| --- | --- |

—

Această propunere ar trebui să fie elaborată pe baza cerințelor stabilite de OCDE în formularul său de raportare a datelor în contextul CBC-R, publicat în luna septembrie 2014 (acțiunea 13 din proiectul privind BEPS al OCDE/G20).

| — | La elaborarea propunerii, Comisia ar trebui să ia în considerare și următoarele aspecte:






  — | rezultatele consultării realizate de Comisie privind CBC-R, care s-a desfășurat între 17 iunie și 9 septembrie 2015 și în care s-au analizat diferite opțiuni pentru o posibilă punere în aplicare a CBC-R în Uniune; |
| --- | --- | --- |

—

La elaborarea propunerii, Comisia ar trebui să ia în considerare și următoarele aspecte:

—

rezultatele consultării realizate de Comisie privind CBC-R, care s-a desfășurat între 17 iunie și 9 septembrie 2015 și în care s-au analizat diferite opțiuni pentru o posibilă punere în aplicare a CBC-R în Uniune;

| — | propunerile referitoare la raportarea publică și completă defalcată pe țări, astfel cum au fost prezentate în versiunea revizuită a Directivei privind drepturile acționarilor, votată de Parlamentul European la 8 iulie 2015 (1) și concluziile trilogurilor în curs de desfășurare cu privire la această directivă. |
| --- | --- |

—

propunerile referitoare la raportarea publică și completă defalcată pe țări, astfel cum au fost prezentate în versiunea revizuită a Directivei privind drepturile acționarilor, votată de Parlamentul European la 8 iulie 2015 (1) și concluziile trilogurilor în curs de desfășurare cu privire la această directivă.

Recomandarea A2. Un nou sistem de acordare a etichetei „Bun contribuabil” („Fair Tax Payer”) în cazul companiilor care adoptă bune practici fiscale

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte cât mai curând posibil o propunere privind eticheta europeană voluntară „Bun contribuabil”.

| — | Propunerea ar trebui să includă un cadru european de criterii de eligibilitate, în temeiul căruia eticheta ar putea fi atribuită de autoritățile naționale. |
| --- | --- |

—

Propunerea ar trebui să includă un cadru european de criterii de eligibilitate, în temeiul căruia eticheta ar putea fi atribuită de autoritățile naționale.

| — | Acest cadru de criterii de eligibilitate ar trebui să prevadă clar faptul că eticheta „Bun contribuabil” se acordă numai companiilor ale căror bune practici fiscale nu se limitează la simpla punere în aplicare a dispozițiilor prevăzute de legislația Uniunii și legislația națională. |
| --- | --- |

—

Acest cadru de criterii de eligibilitate ar trebui să prevadă clar faptul că eticheta „Bun contribuabil” se acordă numai companiilor ale căror bune practici fiscale nu se limitează la simpla punere în aplicare a dispozițiilor prevăzute de legislația Uniunii și legislația națională.

| — | Societățile ar trebui să fie motivate de această etichetă de „Bun contribuabil” pentru a face ca plata unei părți echitabile a impozitelor să devină o parte esențială a politicii privind responsabilitatea socială a acestora și să-și comunice poziția în materie de impozitare în raportul lor anual. |
| --- | --- |

—

Societățile ar trebui să fie motivate de această etichetă de „Bun contribuabil” pentru a face ca plata unei părți echitabile a impozitelor să devină o parte esențială a politicii privind responsabilitatea socială a acestora și să-și comunice poziția în materie de impozitare în raportul lor anual.

Recomandarea A3. Notificarea obligatorie a noilor măsuri fiscale

Parlamentul European invită Comisia Europeană să prezinte cât mai curând posibil o propunere privind instituirea unui nou mecanism, care să impună statelor membre obligația de a informa imediat celelalte state membre și Comisia în cazul în care intenționează să introducă noi deduceri sau scutiri fiscale, derogări, stimulente sau orice altă măsură similară care ar putea avea un impact important asupra ratei de impozitare efective aplicabile în statul membru respectiv sau asupra bazei fiscale a unui alt stat membru.

| — | Aceste notificări ale statelor membre trebuie să conțină o analiză detaliată a repercusiunilor importante ale noilor măsuri fiscale asupra altor state membre și asupra țărilor în curs de dezvoltare, cu scopul de a sprijini acțiunile întreprinse de Grupul de lucru pentru codul de conduită în vederea identificării practicilor fiscale dăunătoare. |
| --- | --- |

—

Aceste notificări ale statelor membre trebuie să conțină o analiză detaliată a repercusiunilor importante ale noilor măsuri fiscale asupra altor state membre și asupra țărilor în curs de dezvoltare, cu scopul de a sprijini acțiunile întreprinse de Grupul de lucru pentru codul de conduită în vederea identificării practicilor fiscale dăunătoare.

| — | Aceste noi măsuri fiscale ar trebui, de asemenea, să fie integrate în procesul semestrului european și ar trebui să se prezinte recomandări în vederea analizării efectelor acestui demers. |
| --- | --- |

—

Aceste noi măsuri fiscale ar trebui, de asemenea, să fie integrate în procesul semestrului european și ar trebui să se prezinte recomandări în vederea analizării efectelor acestui demers.

| — | Parlamentul European ar trebui să primească informări actualizate regulate cu privire la astfel de notificări și la evaluarea realizată de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

—

Parlamentul European ar trebui să primească informări actualizate regulate cu privire la astfel de notificări și la evaluarea realizată de Comisia Europeană.

| — | Ar trebui avute în vedere o serie de sancțiuni pentru statele membre care nu respectă cerințele de raportare prevăzute. |
| --- | --- |

—

Ar trebui avute în vedere o serie de sancțiuni pentru statele membre care nu respectă cerințele de raportare prevăzute.

| — | Comisia ar trebui să analizeze, de asemenea, dacă ar fi oportună impunerea unei obligații pentru firmele de consultanță fiscală de a informa autoritățile fiscale naționale de fiecare dată când dezvoltă anumite mecanisme fiscale destinate să contribuie la reducerea obligațiilor fiscale globale ale societăților și încep promovarea acestora, așa cum este cazul în prezent în câteva state membre; Comisia ar trebui, de asemenea, să analizeze dacă schimbul de astfel de informații între statele membre prin intermediul Grupului de lucru pentru codul de conduită ar constitui o metodă eficientă de aducere a unor îmbunătățiri în domeniul impozitării societăților în Uniune. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să analizeze, de asemenea, dacă ar fi oportună impunerea unei obligații pentru firmele de consultanță fiscală de a informa autoritățile fiscale naționale de fiecare dată când dezvoltă anumite mecanisme fiscale destinate să contribuie la reducerea obligațiilor fiscale globale ale societăților și încep promovarea acestora, așa cum este cazul în prezent în câteva state membre; Comisia ar trebui, de asemenea, să analizeze dacă schimbul de astfel de informații între statele membre prin intermediul Grupului de lucru pentru codul de conduită ar constitui o metodă eficientă de aducere a unor îmbunătățiri în domeniul impozitării societăților în Uniune.

Recomandarea A4. Schimbul automat de informații privind deciziile fiscale ar trebui să fie extins la toate deciziile fiscale și aceste informații ar trebui, într-o anumită măsură, să fie făcute publice

Parlamentul European invită Comisia Europeană să completeze Directiva 2011/16/UE, care include elemente legate de schimbul automat de informații în ceea ce privește deciziile fiscale, prin:

| — | extinderea domeniului de aplicare a schimbului automat de informații dincolo de deciziile fiscale transfrontaliere, pentru a include toate deciziile fiscale adoptate în domeniul impozitării societăților. Informațiile furnizate trebuie să fie cuprinzătoare și într-un format agreat reciproc, pentru a asigura faptul că acestea pot fi utilizate în mod eficace de autoritățile fiscale din țările respective; |
| --- | --- |

—

extinderea domeniului de aplicare a schimbului automat de informații dincolo de deciziile fiscale transfrontaliere, pentru a include toate deciziile fiscale adoptate în domeniul impozitării societăților. Informațiile furnizate trebuie să fie cuprinzătoare și într-un format agreat reciproc, pentru a asigura faptul că acestea pot fi utilizate în mod eficace de autoritățile fiscale din țările respective;

| — | creșterea semnificativă a transparenței deciziilor fiscale la nivelul Uniunii, acordând atenția cuvenită confidențialității informațiilor comerciale și secretelor comerciale și ținând seama de cele mai bune practici existente în prezent și aplicate de unele state membre, prin publicarea anuală a unui raport care să conțină un rezumat al celor mai importante cazuri incluse în registrul central securizat cuprinzând deciziile fiscale și acordurile de preț în avans care vor fi create de Comisie; |
| --- | --- |

—

creșterea semnificativă a transparenței deciziilor fiscale la nivelul Uniunii, acordând atenția cuvenită confidențialității informațiilor comerciale și secretelor comerciale și ținând seama de cele mai bune practici existente în prezent și aplicate de unele state membre, prin publicarea anuală a unui raport care să conțină un rezumat al celor mai importante cazuri incluse în registrul central securizat cuprinzând deciziile fiscale și acordurile de preț în avans care vor fi create de Comisie;

| — | informațiile din raport trebuie prezentate într-o formă agreată, standardizată, pentru ca populația să le poată utiliza în mod eficient; |
| --- | --- |

—

informațiile din raport trebuie prezentate într-o formă agreată, standardizată, pentru ca populația să le poată utiliza în mod eficient;

| — | asigurarea participării depline a Comisiei și a contribuției importante a acesteia la schimbul obligatoriu de informații privind deciziile fiscale prin crearea unui registru central securizat accesibil statelor membre și Comisiei ce cuprinde toate deciziile fiscale convenite în Uniune; |
| --- | --- |

—

asigurarea participării depline a Comisiei și a contribuției importante a acesteia la schimbul obligatoriu de informații privind deciziile fiscale prin crearea unui registru central securizat accesibil statelor membre și Comisiei ce cuprinde toate deciziile fiscale convenite în Uniune;

| — | asigurarea aplicării unor sancțiuni corespunzătoare în cazul statelor membre care nu fac schimb automat de informații privind deciziile fiscale așa cum ar trebui. |
| --- | --- |

—

asigurarea aplicării unor sancțiuni corespunzătoare în cazul statelor membre care nu fac schimb automat de informații privind deciziile fiscale așa cum ar trebui.

Recomandarea A5. Transparența porturilor scutite de taxe vamale

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă prin care:

| — | să stabilească un interval maxim de timp în care mărfurile pot fi vândute în porturi scutite de plata taxelor vamale și a accizelor, precum și de plata TVA; |
| --- | --- |

—

să stabilească un interval maxim de timp în care mărfurile pot fi vândute în porturi scutite de plata taxelor vamale și a accizelor, precum și de plata TVA;

| — | să impună autorităților care administrează porturile scutite de taxe vamale obligația de a informa imediat autoritățile fiscale competente ale statelor membre și ale țărilor terțe în cauză cu privire la orice tranzacție efectuată de rezidenții lor fiscali în incinta porturilor scutite de taxe vamale. |
| --- | --- |

—

să impună autorităților care administrează porturile scutite de taxe vamale obligația de a informa imediat autoritățile fiscale competente ale statelor membre și ale țărilor terțe în cauză cu privire la orice tranzacție efectuată de rezidenții lor fiscali în incinta porturilor scutite de taxe vamale.

Recomandarea A6. Estimare a Comisiei privind reducerea prejudiciului fiscal cauzat de neplata impozitelor datorate de societăți

Parlamentul European invită Comisia Europeană:

| — | să creeze, pe baza celor mai bune practici utilizate în prezent de către statele membre, o metodologie armonizată, care ar trebui făcută publică și care poate fi folosită pentru a estima amploarea prejudiciului fiscal direct și indirect cauzat de neplata impozitelor datorate de societăți, adică diferența dintre impozitele datorate de societăți și impozitele plătite în mod efectiv de către acestea, în toate statele membre; |
| --- | --- |

—

să creeze, pe baza celor mai bune practici utilizate în prezent de către statele membre, o metodologie armonizată, care ar trebui făcută publică și care poate fi folosită pentru a estima amploarea prejudiciului fiscal direct și indirect cauzat de neplata impozitelor datorate de societăți, adică diferența dintre impozitele datorate de societăți și impozitele plătite în mod efectiv de către acestea, în toate statele membre;

| — | să colaboreze cu statele membre pentru a se asigura că sunt puse la dispoziție toate datele necesare care urmează a fi analizate în conformitate cu această metodologie cu scopul de a obține cifre cât mai exacte; |
| --- | --- |

—

să colaboreze cu statele membre pentru a se asigura că sunt puse la dispoziție toate datele necesare care urmează a fi analizate în conformitate cu această metodologie cu scopul de a obține cifre cât mai exacte;

| — | să utilizeze metodologia convenită și toate datele necesare pentru a produce și a publica, de două ori pe an, o estimare a prejudiciului fiscal direct și indirect cauzat de neplata impozitelor datorate de societăți la nivelul întregii Uniuni. |
| --- | --- |

—

să utilizeze metodologia convenită și toate datele necesare pentru a produce și a publica, de două ori pe an, o estimare a prejudiciului fiscal direct și indirect cauzat de neplata impozitelor datorate de societăți la nivelul întregii Uniuni.

Recomandarea A7. Protecția avertizorilor de integritate

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă prin care:

| — | să se asigure protecția avertizorilor de integritate care acționează exclusiv în interes public (nu pentru interese financiare sau orice alte interese personale) în scopul de a denunța abuzuri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale care sunt asociate cu impozitarea societăților în orice stat membru din Uniunea Europeană. Astfel, avertizorii de integritate ar trebui să fie protejați în cazul în care raportează autorităților competente cazuri de presupuse abuzuri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale și ar trebui, de asemenea, să beneficieze de protecție dacă, în cazul unor abuzuri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale asociate cu impozitarea societăților și ignorate în mod sistematic care ar putea afecta interesul public, aceștia aduc la cunoștința publicului larg preocupările lor; |
| --- | --- |

—

să se asigure protecția avertizorilor de integritate care acționează exclusiv în interes public (nu pentru interese financiare sau orice alte interese personale) în scopul de a denunța abuzuri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale care sunt asociate cu impozitarea societăților în orice stat membru din Uniunea Europeană. Astfel, avertizorii de integritate ar trebui să fie protejați în cazul în care raportează autorităților competente cazuri de presupuse abuzuri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale și ar trebui, de asemenea, să beneficieze de protecție dacă, în cazul unor abuzuri, fapte reprobabile, fraude sau activități ilegale asociate cu impozitarea societăților și ignorate în mod sistematic care ar putea afecta interesul public, aceștia aduc la cunoștința publicului larg preocupările lor;

| — | să se asigure faptul că libertatea de exprimare și de informare este respectată în continuare în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

—

să se asigure faptul că libertatea de exprimare și de informare este respectată în continuare în Uniunea Europeană;

| — | această protecție ar trebui să fie asigurată în conformitate cu întregul sistem juridic și aplicată împotriva urmăririlor penale, a sancțiunilor economice și a discriminărilor nejustificate; |
| --- | --- |

—

această protecție ar trebui să fie asigurată în conformitate cu întregul sistem juridic și aplicată împotriva urmăririlor penale, a sancțiunilor economice și a discriminărilor nejustificate;

| — | această propunere legislativă ar trebui să aibă la bază Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și să ia în considerare toate actele legislative adoptate de Uniune în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

această propunere legislativă ar trebui să aibă la bază Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și să ia în considerare toate actele legislative adoptate de Uniune în acest domeniu;

| — | această propunere legislativă ar putea, de asemenea, să ia în considerare Recomandarea CM/Rec(2014)7 (3) a Consiliului Europei privind protecția avertizorilor de integritate și în special definiția „avertizorului de integritate” ca persoană care raportează o amenințare la adresa interesului public sau un prejudiciu adus acestuia sau divulgă informații în acest sens în contextul relației sale de muncă, în sectorul public sau privat. |
| --- | --- |

—

această propunere legislativă ar putea, de asemenea, să ia în considerare Recomandarea CM/Rec(2014)7 (3) a Consiliului Europei privind protecția avertizorilor de integritate și în special definiția „avertizorului de integritate” ca persoană care raportează o amenințare la adresa interesului public sau un prejudiciu adus acestuia sau divulgă informații în acest sens în contextul relației sale de muncă, în sectorul public sau privat.

B.
     
  Coordonarea

Recomandarea B1. Introducerea unei baze fiscale comune consolidate a societăților

Parlamentul European invită Comisia Europeană să prezinte cât mai curând posibil o propunere legislativă care să prevadă introducerea unei baze fiscale comune consolidate a societăților:

Un prim pas ar fi instituirea, până în iunie 2016, a unei baze fiscale comune a societăților (CCTB) cu caracter obligatoriu la nivelul întregii Uniuni, existând posibilitatea de a prevedea o derogare temporară de la aplicarea ei pentru întreprinderile mici și mijlocii care nu sunt companii multinaționale și pentru societățile care nu desfășoară activități transfrontaliere, astfel încât să existe un singur set de norme pe baza căruia societățile care își desfășoară activitatea în mai multe state membre să își calculeze profiturile impozabile.

Într-o etapă ulterioară, cât mai curând posibil și, în orice caz, cel târziu până la sfârșitul anului 2017, ar trebui instituită o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) cu caracter obligatoriu, care să ia în considerare gama de opțiuni existente (ținând seama, de exemplu, de costurile asociate includerii în acest sistem a întreprinderilor mici și mijlocii și a societăților care nu desfășoară activități transfrontaliere).

CCCTB ar trebui să aibă la bază o metodă de repartizare proporțională care să reflecte activitățile economice reale ale societăților și care să nu avantajeze în mod nejustificat anumite state membre.

În intervalul de timp dintre introducerea CCTB cu caracter obligatoriu și introducerea CCCTB complete ar trebui adoptate o serie de măsuri pentru a reduce amploarea fenomenului de transfer al profiturilor (care se realizează în principal prin prețurile de transfer) care să includă o propunere legislativă a Uniunii privind combaterea fenomenului erodării bazei impozabile și al transferului profiturilor (BEPS). Aceste măsuri ar trebui să includă un regim temporar de compensare a pierderilor care să funcționeze la nivel transfrontalier numai în cazul în care Comisia poate garanta faptul că acesta va fi transparent și nu va crea posibilitatea utilizării abuzive în scopul planificării fiscale agresive.

Comisia ar trebui să analizeze în ce măsură este necesar să se elaboreze un set unic de principii contabile acceptate la nivel general astfel încât să poată fi pregătite datele contabile detaliate care urmează a fi utilizate pentru instituirea CCCTB.

Orice propunere pentru o CCTB sau o CCCTB completă ar trebui să includă o clauză anti-eludare.

Recomandarea B2. Consolidarea mandatului Grupului de lucru al Consiliului pentru codul de conduită (impozitarea societăților) și creșterea transparenței acestuia

Parlamentul European solicită Comisiei să prezinte o propunere vizând integrarea Grupului de lucru pentru codul de conduită în metoda comunitară, ca grup de lucru al Consiliului, asigurând participarea Comisiei Europene și a Parlamentului European în calitate de observatori.

| — | Grupul de lucru pentru codul de conduită (Grupul CoC) trebuie să devină mai transparent, mai eficient și mai responsabil, inclusiv prin:






  — | transmiterea, actualizarea și publicarea periodică a evaluării sale privind măsura în care statele membre respectă recomandările formulate de Grup în raportul său semestrial privind progresele înregistrate destinat miniștrilor de finanțe; |
| --- | --- | --- |

—

Grupul de lucru pentru codul de conduită (Grupul CoC) trebuie să devină mai transparent, mai eficient și mai responsabil, inclusiv prin:

—

transmiterea, actualizarea și publicarea periodică a evaluării sale privind măsura în care statele membre respectă recomandările formulate de Grup în raportul său semestrial privind progresele înregistrate destinat miniștrilor de finanțe;

| — | transmiterea, actualizarea și publicarea periodică, la intervale de doi ani, a unei liste a practicilor fiscale dăunătoare; |
| --- | --- |

—

transmiterea, actualizarea și publicarea periodică, la intervale de doi ani, a unei liste a practicilor fiscale dăunătoare;

| — | elaborarea, transmiterea și publicarea periodică a proceselor verbale ale reuniunilor sale, crescând transparența procesului de elaborare a recomandărilor, specificând, în special, pozițiile reprezentanților statelor membre; |
| --- | --- |

—

elaborarea, transmiterea și publicarea periodică a proceselor verbale ale reuniunilor sale, crescând transparența procesului de elaborare a recomandărilor, specificând, în special, pozițiile reprezentanților statelor membre;

| — | numirea unui președinte politic de către miniștrii de finanțe; |
| --- | --- |

—

numirea unui președinte politic de către miniștrii de finanțe;

| — | numirea de către fiecare stat membru a unui reprezentant la nivel înalt și a unui supleant pentru a crește vizibilitatea organismului; |
| --- | --- |

—

numirea de către fiecare stat membru a unui reprezentant la nivel înalt și a unui supleant pentru a crește vizibilitatea organismului;

| — | Atribuțiile Grupului CoC includ:






  — | identificarea practicilor fiscale dăunătoare din Uniune; |
| --- | --- | --- |

—

Atribuțiile Grupului CoC includ:

—

identificarea practicilor fiscale dăunătoare din Uniune;

| — | prezentarea unor propuneri de măsuri și de calendare pentru eliminarea practicilor fiscale dăunătoare și monitorizarea rezultatelor recomandărilor/măsurilor propuse; |
| --- | --- |

—

prezentarea unor propuneri de măsuri și de calendare pentru eliminarea practicilor fiscale dăunătoare și monitorizarea rezultatelor recomandărilor/măsurilor propuse;

| — | analizarea rapoartelor privind efectele de propagare ale noilor măsuri fiscale transmise de statele membre, astfel cum se prevede mai sus, precum și analizarea măsurii în care este necesar să se facă demersuri în acest sens; |
| --- | --- |

—

analizarea rapoartelor privind efectele de propagare ale noilor măsuri fiscale transmise de statele membre, astfel cum se prevede mai sus, precum și analizarea măsurii în care este necesar să se facă demersuri în acest sens;

| — | elaborarea altor inițiative având drept obiect măsurile fiscale în contextul politicii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

—

elaborarea altor inițiative având drept obiect măsurile fiscale în contextul politicii externe a Uniunii;

| — | consolidarea mecanismelor de asigurare a respectării legii pentru a combate practicile care facilitează planificarea fiscală agresivă. |
| --- | --- |

—

consolidarea mecanismelor de asigurare a respectării legii pentru a combate practicile care facilitează planificarea fiscală agresivă.

Recomandarea B3. Regimurile fiscale favorabile brevetelor și alte regimuri preferențiale: Stabilirea unei legături între regimurile preferențiale și locul în care este generată valoarea

Parlamentul European invită Comisia Europeană să furnizeze în continuare orientări statelor membre cu privire la punerea în aplicare a regimurilor fiscale favorabile brevetelor, în conformitate cu „abordarea bazată pe conexiune în varianta sa modificată”, pentru a asigura faptul că aceste regimuri nu sunt dăunătoare.

| — | Aceste orientări ar trebui să clarifice faptul că regimurile preferențiale, cum ar fi regimurile fiscale favorabile brevetelor, trebuie să aibă drept fundament „abordarea bazată pe conexiune în varianta sa modificată”, astfel cum este definită în acțiunea 5 din planul OCDE privind BEPS, ceea ce înseamnă că trebuie să existe o legătură directă între beneficiile fiscale și activitățile de cercetare și dezvoltare desfășurate. |
| --- | --- |

—

Aceste orientări ar trebui să clarifice faptul că regimurile preferențiale, cum ar fi regimurile fiscale favorabile brevetelor, trebuie să aibă drept fundament „abordarea bazată pe conexiune în varianta sa modificată”, astfel cum este definită în acțiunea 5 din planul OCDE privind BEPS, ceea ce înseamnă că trebuie să existe o legătură directă între beneficiile fiscale și activitățile de cercetare și dezvoltare desfășurate.

| — | Extinderea regimurilor fiscale favorabile brevetelor, fără a exista o legătură cu originea geografică și intervalul de timp necesar pentru dezvoltarea know-how-ului ar trebui să fie considerată o practică dăunătoare. |
| --- | --- |

—

Extinderea regimurilor fiscale favorabile brevetelor, fără a exista o legătură cu originea geografică și intervalul de timp necesar pentru dezvoltarea know-how-ului ar trebui să fie considerată o practică dăunătoare.

| — | În cazul în care, în termen de 12 de luni, statele membre nu aplică această nouă abordare în mod consecvent, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă cu caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

—

În cazul în care, în termen de 12 de luni, statele membre nu aplică această nouă abordare în mod consecvent, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă cu caracter obligatoriu.

| — | Comisia ar trebui să prezinte propuneri de standarde și definiții europene comune cu privire la ceea ce se califică drept promovare a cercetării și dezvoltării și ce nu și de armonizare a aplicării unor regimuri fiscale favorabile brevetelor și inovațiilor, inclusiv prin realizarea unor progrese, până la 30 iunie 2017, în vederea anulării vechiului regim, prin scurtarea duratei de aplicare a normelor de anterioritate. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să prezinte propuneri de standarde și definiții europene comune cu privire la ceea ce se califică drept promovare a cercetării și dezvoltării și ce nu și de armonizare a aplicării unor regimuri fiscale favorabile brevetelor și inovațiilor, inclusiv prin realizarea unor progrese, până la 30 iunie 2017, în vederea anulării vechiului regim, prin scurtarea duratei de aplicare a normelor de anterioritate.

Recomandarea B4. Societățile străine controlate (SSC)

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă prin care:

| — | să asigure un cadru coordonat al Uniunii pentru normele privind societățile străine controlate, pentru a asigura faptul că profiturile transferate în țări care aplică un nivel scăzut de impozitare sau care nu percep impozite sunt impozitate în mod efectiv și pentru a preveni o posibilă denaturare a funcționării pieței interne ca urmare a diversității normelor naționale privind SSC din Uniune. Acest cadru ar trebui să asigure punerea deplină în aplicare a legislației privind societățile străine controlate nu numai în cazul mecanismelor complet artificiale. Acest demers nu poate împiedica statele membre să introducă norme mai stricte. |
| --- | --- |

—

să asigure un cadru coordonat al Uniunii pentru normele privind societățile străine controlate, pentru a asigura faptul că profiturile transferate în țări care aplică un nivel scăzut de impozitare sau care nu percep impozite sunt impozitate în mod efectiv și pentru a preveni o posibilă denaturare a funcționării pieței interne ca urmare a diversității normelor naționale privind SSC din Uniune. Acest cadru ar trebui să asigure punerea deplină în aplicare a legislației privind societățile străine controlate nu numai în cazul mecanismelor complet artificiale. Acest demers nu poate împiedica statele membre să introducă norme mai stricte.

Recomandarea B5. Îmbunătățirea coordonării la nivelul statelor membre în ceea ce privește controalele fiscale

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere de modificare a Directivei 2011/16/UE prin care:

| — | să asigure creșterea eficacității auditurilor și controalelor fiscale simultane, în cadrul cărora două sau mai multe autorități fiscale naționale decid să controleze unul sau mai mulți contribuabili care au interese comune sau complementare; |
| --- | --- |

—

să asigure creșterea eficacității auditurilor și controalelor fiscale simultane, în cadrul cărora două sau mai multe autorități fiscale naționale decid să controleze unul sau mai mulți contribuabili care au interese comune sau complementare;

| — | să asigure faptul că o societate-mamă și filialele sale cu sediul în Uniune sunt auditate de autoritățile fiscale competente în aceeași perioadă de timp, sub conducerea autorităților fiscale din statul membru în care are sediul societatea-mamă, pentru a asigura circulația eficientă a informațiilor între autoritățile fiscale. Ca parte a acestui demers:






  — | autoritățile fiscale ar trebui să facă în mod periodic schimb de informații cu privire la anchetele lor pentru a se asigura că grupurile de societăți nu obțin avantaje ca urmare a neconcordanțelor dintre diferitele sisteme fiscale naționale sau a lacunelor existente în ansamblul acestor sisteme; |
| --- | --- | --- |

—

să asigure faptul că o societate-mamă și filialele sale cu sediul în Uniune sunt auditate de autoritățile fiscale competente în aceeași perioadă de timp, sub conducerea autorităților fiscale din statul membru în care are sediul societatea-mamă, pentru a asigura circulația eficientă a informațiilor între autoritățile fiscale. Ca parte a acestui demers:

—

autoritățile fiscale ar trebui să facă în mod periodic schimb de informații cu privire la anchetele lor pentru a se asigura că grupurile de societăți nu obțin avantaje ca urmare a neconcordanțelor dintre diferitele sisteme fiscale naționale sau a lacunelor existente în ansamblul acestor sisteme;

| — | termenele-limită aplicabile schimbului de informații privind auditurile aflate în curs de desfășurare ar trebui să fie reduse la minimum; |
| --- | --- |

—

termenele-limită aplicabile schimbului de informații privind auditurile aflate în curs de desfășurare ar trebui să fie reduse la minimum;

| — | autoritățile fiscale din statul membru în care o societate are sediul ar trebui să informeze în mod sistematic autoritățile fiscale responsabile pentru celelalte entități din cadrul aceluiași grup cu privire la rezultatul unui control fiscal; |
| --- | --- |

—

autoritățile fiscale din statul membru în care o societate are sediul ar trebui să informeze în mod sistematic autoritățile fiscale responsabile pentru celelalte entități din cadrul aceluiași grup cu privire la rezultatul unui control fiscal;

| — | o autoritate fiscală nu ar trebui să ia nicio decizie în legătură cu rezultatul unui control fiscal înainte de informarea celorlalte autorități fiscale implicate. |
| --- | --- |

—

o autoritate fiscală nu ar trebui să ia nicio decizie în legătură cu rezultatul unui control fiscal înainte de informarea celorlalte autorități fiscale implicate.

Recomandarea B6. Introducerea unui regim comun privind numărul european de identificare fiscală

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere privind instituirea unui număr european de identificare fiscală.

| — | Propunerea trebuie să se bazeze pe orientările referitoare la instituirea unui NIF european incluse în Planul de acțiune al Comisiei din 2012 privind combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale (acțiunea 22) (4), precum și pe rezultatele consultării ulterioare, din 2013 (5). |
| --- | --- |

—

Propunerea trebuie să se bazeze pe orientările referitoare la instituirea unui NIF european incluse în Planul de acțiune al Comisiei din 2012 privind combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale (acțiunea 22) (4), precum și pe rezultatele consultării ulterioare, din 2013 (5).

C.
     
  Convergența

Recomandarea C1. O nouă abordare a acordurilor internaționale în domeniul fiscal

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă care să permită Uniunii să adopte o poziție unitară în ceea ce privește acordurile internaționale în domeniul fiscal.

| — | Comisia ar trebui să fie mandatată să negocieze acorduri fiscale cu țările terțe în numele Uniunii, înlocuindu-se astfel practica curentă a desfășurării unor negocieri bilaterale, care nu au rezultate optime, în special pentru țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să fie mandatată să negocieze acorduri fiscale cu țările terțe în numele Uniunii, înlocuindu-se astfel practica curentă a desfășurării unor negocieri bilaterale, care nu au rezultate optime, în special pentru țările în curs de dezvoltare.

| — | Comisia trebuie să se asigure că aceste acorduri conțin prevederi vizând reciprocitatea și interzic orice efecte adverse asupra cetățenilor și a întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, care s-ar putea datora aplicării extrateritoriale a legislației țărilor terțe în cadrul jurisdicției Uniunii și a statelor sale membre. |
| --- | --- |

—

Comisia trebuie să se asigure că aceste acorduri conțin prevederi vizând reciprocitatea și interzic orice efecte adverse asupra cetățenilor și a întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, care s-ar putea datora aplicării extrateritoriale a legislației țărilor terțe în cadrul jurisdicției Uniunii și a statelor sale membre.

| — | Ar trebui să fie instituit un acord multilateral comun la nivelul Uniunii pentru a înlocui multitudinea de acorduri bilaterale în domeniul fiscal convenite între statele membre și între acestea și alte țări. |
| --- | --- |

—

Ar trebui să fie instituit un acord multilateral comun la nivelul Uniunii pentru a înlocui multitudinea de acorduri bilaterale în domeniul fiscal convenite între statele membre și între acestea și alte țări.

| — | Toate noile acorduri comerciale internaționale încheiate de Uniune ar trebui să includă o clauză privind buna guvernanță în domeniul fiscal. |
| --- | --- |

—

Toate noile acorduri comerciale internaționale încheiate de Uniune ar trebui să includă o clauză privind buna guvernanță în domeniul fiscal.

| — | Toate acordurile fiscale internaționale trebuie să prevadă un mecanism de punere în aplicare. |
| --- | --- |

—

Toate acordurile fiscale internaționale trebuie să prevadă un mecanism de punere în aplicare.

Recomandarea C2. Stabilirea unei definiții comune și stricte a „paradisurilor fiscale”

Parlamentul European invită Comisia Europeană să prezinte o propunere pentru a stabili, în cooperare cu OCDE și Organizația Națiunilor Unite, între altele, criterii stricte de definire a „paradisurilor fiscale”.

| — | Aceste criterii ar trebui să se bazeze pe indicatori cuprinzători, transparenți, solizi, verificabili în mod obiectiv și acceptabili la scară largă, dezvoltând în continuare principiile bunei guvernanțe, astfel cum sunt definite de Comisie în comunicarea sa din 2009, intitulată „Promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” (6): schimbul de informații și cooperarea administrativă; concurența fiscală loială; și transparența. |
| --- | --- |

—

Aceste criterii ar trebui să se bazeze pe indicatori cuprinzători, transparenți, solizi, verificabili în mod obiectiv și acceptabili la scară largă, dezvoltând în continuare principiile bunei guvernanțe, astfel cum sunt definite de Comisie în comunicarea sa din 2009, intitulată „Promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” (6): schimbul de informații și cooperarea administrativă; concurența fiscală loială; și transparența.

| — | Aceste criterii ar trebui să vizeze concepte precum secretul bancar, înregistrarea drepturilor de proprietate ale societăților, trusturilor și fundațiilor, publicarea conturilor societăților, capacitatea de a face schimb de informații, eficiența administrării fiscale, promovarea evaziunii fiscale, existența unor mijloace juridice dăunătoare, prevenirea spălării banilor, caracterul automat al schimbului de informații, existența unor tratate bilaterale și angajamentele și cooperarea judiciară la nivel internațional în materie de transparență. |
| --- | --- |

—

Aceste criterii ar trebui să vizeze concepte precum secretul bancar, înregistrarea drepturilor de proprietate ale societăților, trusturilor și fundațiilor, publicarea conturilor societăților, capacitatea de a face schimb de informații, eficiența administrării fiscale, promovarea evaziunii fiscale, existența unor mijloace juridice dăunătoare, prevenirea spălării banilor, caracterul automat al schimbului de informații, existența unor tratate bilaterale și angajamentele și cooperarea judiciară la nivel internațional în materie de transparență.

| — | Pe baza acestor criterii, Comisia ar trebui să prezinte o listă revizuită a paradisurilor fiscale, care ar urma să înlocuiască lista sa intermediară, prezentată în iunie 2015. |
| --- | --- |

—

Pe baza acestor criterii, Comisia ar trebui să prezinte o listă revizuită a paradisurilor fiscale, care ar urma să înlocuiască lista sa intermediară, prezentată în iunie 2015.

| — | Această listă a paradisurilor fiscale ar trebui asociată cu legislația relevantă privind impozitarea ca punct de referință pentru alte politici și acte legislative. |
| --- | --- |

—

Această listă a paradisurilor fiscale ar trebui asociată cu legislația relevantă privind impozitarea ca punct de referință pentru alte politici și acte legislative.

| — | Comisia ar trebui să revizuiască lista de cel puțin două ori pe an sau la cererea justificată a unei jurisdicții de pe lista respectivă. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să revizuiască lista de cel puțin două ori pe an sau la cererea justificată a unei jurisdicții de pe lista respectivă.

Recomandarea C3. Adoptarea unor contramăsuri în raport cu societățile care recurg la paradisuri fiscale

Parlamentul European invită Comisia Europeană să prezinte o propunere care să stabilească un catalog de contramăsuri pe care Uniunea și statele membre ar trebui să le aplice în calitate de acționari și de finanțatori ai organismelor publice, ai băncilor și ai programelor de finanțare în raport cu societățile care recurg la paradisurile fiscale în scopul de a institui sisteme de planificare fiscală agresivă și, prin urmare, care nu respectă standardele Uniunii în materie de bună guvernanță în domeniul fiscal.

| — | Aceste contramăsuri ar trebui să includă:






  — | blocarea accesului la ajutoarele de stat sau la ocaziile de a participa la proceduri de achiziții publice la nivelul Uniunii sau la nivel național; |
| --- | --- | --- |

—

Aceste contramăsuri ar trebui să includă:

—

blocarea accesului la ajutoarele de stat sau la ocaziile de a participa la proceduri de achiziții publice la nivelul Uniunii sau la nivel național;

| — | blocarea accesului la anumite fonduri ale Uniunii. |
| --- | --- |

—

blocarea accesului la anumite fonduri ale Uniunii.

| — | Acest demers ar trebui realizat, între altele, prin:






  — | modificarea Statutului Băncii Europene de Investiții (BEI) (Protocolul nr. 5, anexat la tratate) pentru a asigura faptul că beneficiarii finali sau intermediarii financiari care recurg la paradisuri fiscale sau aplică practici fiscale dăunătoare (7) nu pot beneficia de finanțare din partea BEI; |
| --- | --- | --- |

—

Acest demers ar trebui realizat, între altele, prin:

—

modificarea Statutului Băncii Europene de Investiții (BEI) (Protocolul nr. 5, anexat la tratate) pentru a asigura faptul că beneficiarii finali sau intermediarii financiari care recurg la paradisuri fiscale sau aplică practici fiscale dăunătoare (7) nu pot beneficia de finanțare din partea BEI;

| — | modificarea Regulamentului (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului (8) pentru a asigura faptul că aceste societăți nu pot beneficia de finanțare prin FEIS (9); |
| --- | --- |

—

modificarea Regulamentului (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului (8) pentru a asigura faptul că aceste societăți nu pot beneficia de finanțare prin FEIS (9);

| — | modificarea Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 (10), (UE) nr. 1306/2013 (11), (UE) nr. 1307/2013 (12) și (UE) nr. 1308/2013 (13) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a asigura faptul că aceste societăți nu pot beneficia de finanțare prin instrumentele aferente PAC; |
| --- | --- |

—

modificarea Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 (10), (UE) nr. 1306/2013 (11), (UE) nr. 1307/2013 (12) și (UE) nr. 1308/2013 (13) ale Parlamentului European și ale Consiliului pentru a asigura faptul că aceste societăți nu pot beneficia de finanțare prin instrumentele aferente PAC;

| — | continuarea procesului de modernizare a ajutoarelor de stat, pentru a asigura faptul că statele membre nu acordă ajutoare de stat acestor societăți (14); |
| --- | --- |

—

continuarea procesului de modernizare a ajutoarelor de stat, pentru a asigura faptul că statele membre nu acordă ajutoare de stat acestor societăți (14);

| — | modificarea Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15) pentru a asigura faptul că niciunul dintre cele cinci fonduri structurale și de investiții europene (Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime) nu acordă finanțare acestor societăți; |
| --- | --- |

—

modificarea Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15) pentru a asigura faptul că niciunul dintre cele cinci fonduri structurale și de investiții europene (Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime) nu acordă finanțare acestor societăți;

| — | modificarea Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) pentru a asigura faptul că aceste societăți nu pot beneficia de finanțare din partea BERD (16); |
| --- | --- |

—

modificarea Acordului privind înființarea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) pentru a asigura faptul că aceste societăți nu pot beneficia de finanțare din partea BERD (16);

| — | interzicerea încheierii unor acorduri comerciale între Uniune și jurisdicțiile definite de Comisie drept „paradisuri fiscale”. |
| --- | --- |

—

interzicerea încheierii unor acorduri comerciale între Uniune și jurisdicțiile definite de Comisie drept „paradisuri fiscale”.

Comisia verifică dacă acordurile comerciale cu țările identificate ca fiind paradisuri fiscale în vigoare în prezent pot fi suspendate sau reziliate.

Recomandarea C4. Sediul permanent

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă prin care:

| — | să adapteze definiția „sediului permanent”, astfel încât societățile să nu poată evita în mod artificial înregistrarea prezenței lor impozabile în statele membre în care desfășoară activități economice. Această definiție ar trebui să se refere și la situațiile în care se consideră că societățile care se implică în activități digitale în totalitate dematerializate au un sediu permanent într-un stat membru dacă mențin o prezență digitală importantă în economia țării respective; |
| --- | --- |

—

să adapteze definiția „sediului permanent”, astfel încât societățile să nu poată evita în mod artificial înregistrarea prezenței lor impozabile în statele membre în care desfășoară activități economice. Această definiție ar trebui să se refere și la situațiile în care se consideră că societățile care se implică în activități digitale în totalitate dematerializate au un sediu permanent într-un stat membru dacă mențin o prezență digitală importantă în economia țării respective;

| — | să introducă o definiție a „substanței economice” minime care să se refere și la economia digitală, astfel încât să se asigure faptul că societățile creează în mod real valoare și o adaugă la economia statului membru în care au o prezență impozabilă. |
| --- | --- |

—

să introducă o definiție a „substanței economice” minime care să se refere și la economia digitală, astfel încât să se asigure faptul că societățile creează în mod real valoare și o adaugă la economia statului membru în care au o prezență impozabilă.

Cele două definiții enunțate mai sus ar trebui să facă parte dintr-un demers concret de interzicere a societăților de tip „cutie poștală”.

Recomandarea C5. Îmbunătățirea cadrului normativ privind prețurile de transfer în UE

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă prin care:

| — | să elaboreze, pe baza experienței sale și după efectuarea unei analize a noilor principii OCDE privind prețurile de transfer, un set de orientări specifice ale Uniunii care să stabilească modul în care ar trebui aplicate principiile OCDE și modalitatea în care acestea ar trebui interpretate în Uniune, astfel încât:






  — | să reflecte realitatea economică a pieței interne; |
| --- | --- | --- |

—

să elaboreze, pe baza experienței sale și după efectuarea unei analize a noilor principii OCDE privind prețurile de transfer, un set de orientări specifice ale Uniunii care să stabilească modul în care ar trebui aplicate principiile OCDE și modalitatea în care acestea ar trebui interpretate în Uniune, astfel încât:

—

să reflecte realitatea economică a pieței interne;

| — | să asigure securitate, claritate și corectitudine pentru statele membre și pentru societățile care își desfășoară activitatea în interiorul Uniunii; |
| --- | --- |

—

să asigure securitate, claritate și corectitudine pentru statele membre și pentru societățile care își desfășoară activitatea în interiorul Uniunii;

| — | să reducă riscul de aplicare abuzivă a normelor în scopul transferului profiturilor. |
| --- | --- |

—

să reducă riscul de aplicare abuzivă a normelor în scopul transferului profiturilor.

Recomandarea C6. Neconcordanțe între instrumente hibride

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă prin care:

| — | să se armonizeze: definițiile aplicabile la nivel național în ceea ce privește datoriile, capitalurile proprii, entitățile opace și cele transparente; atribuirea activelor și pasivelor în funcție de sediul permanent și repartizarea costurilor și a profiturilor între diferite entități din cadrul aceluiași grup; sau |
| --- | --- |

—

să se armonizeze: definițiile aplicabile la nivel național în ceea ce privește datoriile, capitalurile proprii, entitățile opace și cele transparente; atribuirea activelor și pasivelor în funcție de sediul permanent și repartizarea costurilor și a profiturilor între diferite entități din cadrul aceluiași grup; sau

| — | să se împiedice cazurile de dublă neimpozitare, în situația în care există neconcordanțe. |
| --- | --- |

—

să se împiedice cazurile de dublă neimpozitare, în situația în care există neconcordanțe.

Recomandarea C7. Modificarea regimului Uniunii privind ajutoarele de stat de natură fiscală

Parlamentul European invită Comisia Europeană să prezinte o propunere cel târziu până la jumătatea anului 2017 prin care:

| — | să instituie orientări privind ajutoarele de stat prin care să se clarifice modul în care Comisia va identifica situațiile în care se acordă ajutoare de stat de natură fiscală, asigurând astfel o mai mare securitate juridică pentru întreprinderi și pentru statele membre, ținând seama de faptul că, în alte sectoare, astfel de orientări s-au dovedit a fi foarte eficiente în ceea ce privește încetarea și prevenirea practicilor din statele membre care încalcă legislația Uniunii privind ajutoarele de stat, un efect care poate fi obținut doar printr-un grad ridicat de detaliere a orientărilor, care includ și praguri numerice. |
| --- | --- |

—

să instituie orientări privind ajutoarele de stat prin care să se clarifice modul în care Comisia va identifica situațiile în care se acordă ajutoare de stat de natură fiscală, asigurând astfel o mai mare securitate juridică pentru întreprinderi și pentru statele membre, ținând seama de faptul că, în alte sectoare, astfel de orientări s-au dovedit a fi foarte eficiente în ceea ce privește încetarea și prevenirea practicilor din statele membre care încalcă legislația Uniunii privind ajutoarele de stat, un efect care poate fi obținut doar printr-un grad ridicat de detaliere a orientărilor, care includ și praguri numerice.

| — | să facă publice politicile fiscale care nu respectă politica în domeniul ajutoarelor de stat, cu scopul de a oferi societăților și statelor membre orientările necesare și un nivel mai ridicat de securitate juridică; în acest scop, Comisia trebuie să aloce din nou resurse Direcției Generale Concurență, astfel încât aceasta să poată lua măsuri eficiente cu privire la orice chestiune legată de ajutoarele de stat acordate în mod ilegal (între care se numără și avantajele fiscale selective). |
| --- | --- |

—

să facă publice politicile fiscale care nu respectă politica în domeniul ajutoarelor de stat, cu scopul de a oferi societăților și statelor membre orientările necesare și un nivel mai ridicat de securitate juridică; în acest scop, Comisia trebuie să aloce din nou resurse Direcției Generale Concurență, astfel încât aceasta să poată lua măsuri eficiente cu privire la orice chestiune legată de ajutoarele de stat acordate în mod ilegal (între care se numără și avantajele fiscale selective).

Parlamentul European invită, de asemenea, Comisia Europeană să evalueze, pe termen lung, posibilitatea de a modifica normele în vigoare pentru a împiedica situația în care sumele recuperate ca urmare a unei încălcări a legislației Uniunii privind ajutoarele de stat să fie returnate statului membru care a acordat un ajutor de stat ilegal de natură fiscală, așa cum este cazul în prezent. De exemplu, ajutorul de stat recuperat ar putea fi direcționat către bugetul Uniunii sau către statele membre în care a avut loc o erodare a bazei lor de impozitare.

Recomandarea C8. Modificarea Directivelor 90/435/CEE

   (17)

  , 2003/49/CE, 2005/19/CE a Consiliului și a altor acte legislative relevante ale Uniunii și introducerea unei reguli generale anti-abuz

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere prin care:

| — | după introducerea unei reguli generale anti-abuz (RGAA) în Directiva 90/435/CEE, să se introducă, cât mai curând posibil, o regulă generală anti-abuz în Directiva 2003/49/CE și să se prezinte propuneri privind introducerea unei RGAA în Directiva 2005/19/CE și în acte legislative relevante ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

după introducerea unei reguli generale anti-abuz (RGAA) în Directiva 90/435/CEE, să se introducă, cât mai curând posibil, o regulă generală anti-abuz în Directiva 2003/49/CE și să se prezinte propuneri privind introducerea unei RGAA în Directiva 2005/19/CE și în acte legislative relevante ale Uniunii;

| — | să se introducă o RGAA în toate actele legislative viitoare ale Uniunii care vizează chestiuni fiscale sau au implicații fiscale; |
| --- | --- |

—

să se introducă o RGAA în toate actele legislative viitoare ale Uniunii care vizează chestiuni fiscale sau au implicații fiscale;

| — | în ceea ce privește Directiva 2003/49/CE, să se asigure, pe lângă introducerea unei RGAA, eliminarea obligației impuse statelor membre de a acorda un tratament favorabil plăților de dobânzi și de redevențe în cazul în care nu există o impozitare efectivă într-o altă jurisdicție din Uniune; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește Directiva 2003/49/CE, să se asigure, pe lângă introducerea unei RGAA, eliminarea obligației impuse statelor membre de a acorda un tratament favorabil plăților de dobânzi și de redevențe în cazul în care nu există o impozitare efectivă într-o altă jurisdicție din Uniune;

| — | în ceea ce privește Directiva 2005/19/CE, să se asigure, pe lângă introducerea unei RGAA, introducerea unor obligații suplimentare în materie de transparență și – în cazul în care aceste modificări se dovedesc a fi insuficiente pentru a evita planificarea fiscală agresivă – să se introducă un set de dispoziții fiscale privind cerințele minime care trebuie respectate pentru a beneficia de „avantaje fiscale” (cum ar fi, de exemplu, neimpozitarea dividendelor) sau de alte măsuri cu efect similar. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește Directiva 2005/19/CE, să se asigure, pe lângă introducerea unei RGAA, introducerea unor obligații suplimentare în materie de transparență și – în cazul în care aceste modificări se dovedesc a fi insuficiente pentru a evita planificarea fiscală agresivă – să se introducă un set de dispoziții fiscale privind cerințele minime care trebuie respectate pentru a beneficia de „avantaje fiscale” (cum ar fi, de exemplu, neimpozitarea dividendelor) sau de alte măsuri cu efect similar.

Recomandarea C9. Îmbunătățirea mecanismelor de soluționare a litigiilor transfrontaliere în domeniul fiscal

Parlamentul European solicită Comisiei Europene să prezinte, până în vara anului 2016, o propunere prin care:

| — | să îmbunătățească mecanismele actuale de soluționare a litigiilor transfrontaliere în domeniul fiscal de la nivelul Uniunii, acordând atenție nu doar cazurilor de dublă impozitare, ci și celor de dublă neimpozitare. Scopul este de a crea o abordare coordonată în materie de soluționare a litigiilor la nivelul Uniunii, având la bază norme mai clare și un calendar mai strict de punere în aplicare și utilizând drept fundament sistemele care sunt deja funcționale. |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească mecanismele actuale de soluționare a litigiilor transfrontaliere în domeniul fiscal de la nivelul Uniunii, acordând atenție nu doar cazurilor de dublă impozitare, ci și celor de dublă neimpozitare. Scopul este de a crea o abordare coordonată în materie de soluționare a litigiilor la nivelul Uniunii, având la bază norme mai clare și un calendar mai strict de punere în aplicare și utilizând drept fundament sistemele care sunt deja funcționale.

| — | Activitatea mecanismului de soluționare a litigiilor și deciziile luate în cadrul acestuia ar trebui să fie transparente pentru a scădea gradul oricărei incertitudini pe care ar putea să o aibă corporațiile în legătură cu aplicarea legislației fiscale. |
| --- | --- |

—

Activitatea mecanismului de soluționare a litigiilor și deciziile luate în cadrul acestuia ar trebui să fie transparente pentru a scădea gradul oricărei incertitudini pe care ar putea să o aibă corporațiile în legătură cu aplicarea legislației fiscale.

Recomandarea C10. Introducerea unui impozit reținut la sursă sau a unei măsuri cu efecte similare, pentru a se evita situația în care profiturile părăsesc teritoriul Uniunii fără a fi impozitate

Parlamentul European invită Comisia Europeană să prezinte, până în vara anului 2016, o propunere de introducere a unui impozit reținut la sursă sau a unei măsuri cu efecte similare pentru a asigura faptul că toate profiturile generate în Uniune, și care urmează a părăsi teritoriul acesteia, sunt efectiv impozitate în Uniune înainte ca acestea să treacă de granițele Uniunii.

D.
     
  Alte măsuri

Recomandarea D1. Măsuri suplimentare de prevenire a prejudiciilor fiscale

Parlamentul European solicită Comisiei Europene ca, pe lângă planificarea fiscală agresivă și activitățile asociate BEPS, să se concentreze și pe alți factori care duc la apariția prejudiciului fiscal actual, prin măsuri precum:

| — | investigarea cauzelor care duc la o eficiență scăzută a procesului de colectare a taxelor, inclusiv a TVA; |
| --- | --- |

—

investigarea cauzelor care duc la o eficiență scăzută a procesului de colectare a taxelor, inclusiv a TVA;

| — | investigarea cauzelor lipsei de echitate fiscală sau ale credibilității scăzute a autorităților fiscale în alte sectoare decât cel al impozitării societăților; |
| --- | --- |

—

investigarea cauzelor lipsei de echitate fiscală sau ale credibilității scăzute a autorităților fiscale în alte sectoare decât cel al impozitării societăților;

| — | stabilirea unor principii pentru amnistiile fiscale, care să se refere inclusiv la situațiile în care acestea ar fi adecvate și la cele în care ar fi de preferat alte opțiuni de politică, precum și a unei obligații pentru statele membre de a informa Comisia înaintea aplicării unei amnistii fiscale pentru a elimina efectele negative ale acestor politici asupra viitoarei colectări a taxelor; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor principii pentru amnistiile fiscale, care să se refere inclusiv la situațiile în care acestea ar fi adecvate și la cele în care ar fi de preferat alte opțiuni de politică, precum și a unei obligații pentru statele membre de a informa Comisia înaintea aplicării unei amnistii fiscale pentru a elimina efectele negative ale acestor politici asupra viitoarei colectări a taxelor;

| — | propunerea unui nivel minim de transparență în ceea ce privește regimurile de „amnistie fiscală” și facilitățile fiscale discreționare folosite de guvernele naționale; |
| --- | --- |

—

propunerea unui nivel minim de transparență în ceea ce privește regimurile de „amnistie fiscală” și facilitățile fiscale discreționare folosite de guvernele naționale;

| — | acordarea unei libertăți sporite pentru statele membre în ceea ce privește verificarea măsurii în care societățile respectă legislația fiscală, și în special a cazurilor de nerespectare sistematică a acestora, factori ce trebuie luați în considerare atunci când se atribuie contracte de achiziții publice; |
| --- | --- |

—

acordarea unei libertăți sporite pentru statele membre în ceea ce privește verificarea măsurii în care societățile respectă legislația fiscală, și în special a cazurilor de nerespectare sistematică a acestora, factori ce trebuie luați în considerare atunci când se atribuie contracte de achiziții publice;

| — | asigurarea unui acces deplin și real al autorităților fiscale la registrele centrale cu informații privind beneficiarii reali ai societăților și ai trusturilor, precum și a realizării și verificării corespunzătoare a registrelor respective. |
| --- | --- |

—

asigurarea unui acces deplin și real al autorităților fiscale la registrele centrale cu informații privind beneficiarii reali ai societăților și ai trusturilor, precum și a realizării și verificării corespunzătoare a registrelor respective.

Acest obiectiv poate fi îndeplinit de statele membre care transpun cu rapiditate cea de-a patra Directivă privind combaterea spălării banilor, asigurând un acces larg și simplificat la informațiile cuprinse în registrele centrale ale beneficiarilor reali, inclusiv organizațiilor societății civile, jurnaliștilor și cetățenilor.

---

(1)  Texte adoptate, 8.7.2015, P8_TA(2015)0257.

(2)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

(3)  http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/Whistleblowers/protecting_whistleblowers_en.asp

(4)  COM(2012)0722.

(5)  https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp;jsessionid=M2MPTQLKGdgbCTd2QPdt2pYyhvngDpGhgZ0QHz3J4wXcT5NpM6Cp!997216769

(6)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0201:FIN:RO:PDF

(7)  http://www.eib.org/attachments/general/governance_of_the_eib_en.pdf

(8)  Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (JO L 169, 1.7.2015, p. 1).

(9)  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European Și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

(12)  Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 608).

(13)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0026+0+DOC+XML+V0//RO

(15)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

(16)  http://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/basic-documents-of-the-ebrd.html

(17)  Directiva 90/435/CEE a Consiliului din 23 iulie 1990 privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (JO L 225, 20.8.1990, p. 6).

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/92

---

P8_TA(2015)0458

Relațiile dintre UE și China

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (2015/2003(INI))

(2017/C 399/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere stabilirea relațiilor diplomatice dintre UE și China începând cu 6 mai 1975, |
| --- | --- |

—

având în vedere stabilirea relațiilor diplomatice dintre UE și China începând cu 6 mai 1975,

| — | având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și China, lansat în 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și China, lansat în 2003,

| — | având în vedere principalul cadru legal pentru relațiile cu China, respectiv Acordul de cooperare comercială și economică (1), semnat în mai 1985, care cuprinde relațiile economice și comerciale și Programul de cooperare UE-China, |
| --- | --- |

—

având în vedere principalul cadru legal pentru relațiile cu China, respectiv Acordul de cooperare comercială și economică (1), semnat în mai 1985, care cuprinde relațiile economice și comerciale și Programul de cooperare UE-China,

| — | având în vedere Agenda strategică 2020 de cooperare între UE și China, adoptată la 21 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda strategică 2020 de cooperare între UE și China, adoptată la 21 noiembrie 2013,

| — | având în vedere dialogul politic structurat UE-China, lansat oficial în 1994, și dialogul strategic la nivel înalt privind aspecte strategice și de politică externă, lansat în 2010, în special cel de al 5-lea dialog strategic la nivel înalt între UE și China, care a avut loc la Beijing la 6 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul politic structurat UE-China, lansat oficial în 1994, și dialogul strategic la nivel înalt privind aspecte strategice și de politică externă, lansat în 2010, în special cel de al 5-lea dialog strategic la nivel înalt între UE și China, care a avut loc la Beijing la 6 mai 2015,

| — | având în vedere negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare care se desfășoară începând cu 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare care se desfășoară începând cu 2007,

| — | având în vedere negocierile privind un acord bilateral de investiții, care au demarat în ianuarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind un acord bilateral de investiții, care au demarat în ianuarie 2014,

| — | având în vedere cel de-al 17-lea summit UE-China, care a avut loc la Bruxelles la 29 iunie 2015, și declarația comună publicată la încheierea summitului, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 17-lea summit UE-China, care a avut loc la Bruxelles la 29 iunie 2015, și declarația comună publicată la încheierea summitului,

| — | având în vedere precizările făcute de Donald Tusk, Președintele Consiliului European, la 29 iunie 2015, la conferința comună pe care a avut-o cu prim-ministrul chinez Li Keqiang în urma celui de-al 17-lea summit UE-China, în care și-a exprimat „preocupările privind libertatea de exprimare și de asociere în China, inclusiv privind situația persoanelor care aparțin minorităților, precum tibetanii și uigurii” și „a încurajat China să reia dialogul constructiv cu reprezentanții lui Dalai Lama”; |
| --- | --- |

—

având în vedere precizările făcute de Donald Tusk, Președintele Consiliului European, la 29 iunie 2015, la conferința comună pe care a avut-o cu prim-ministrul chinez Li Keqiang în urma celui de-al 17-lea summit UE-China, în care și-a exprimat „preocupările privind libertatea de exprimare și de asociere în China, inclusiv privind situația persoanelor care aparțin minorităților, precum tibetanii și uigurii” și „a încurajat China să reia dialogul constructiv cu reprezentanții lui Dalai Lama”;

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2006 către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „UE – China: Parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2006 către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „UE – China: Parteneri mai apropiați, responsabilități sporite” (COM(2006)0631),

| — | având în vedere Orientările politice pentru Asia de Est ale Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările politice pentru Asia de Est ale Consiliului,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 11-12 decembrie 2006, intitulate „Parteneriatul strategic UE-China”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 11-12 decembrie 2006, intitulate „Parteneriatul strategic UE-China”,

| — | având în vedere documentul strategic al Comisiei pentru China 2007-2013, Programul orientativ multianual 2011-2013, analiza intermediară din 2010 a documentului strategic și reexaminarea Programului orientativ multianual 2011-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul strategic al Comisiei pentru China 2007-2013, Programul orientativ multianual 2011-2013, analiza intermediară din 2010 a documentului strategic și reexaminarea Programului orientativ multianual 2011-2013,

| — | având în vedere primul document strategic elaborat vreodată de China referitor la UE, publicat la 13 octombrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul document strategic elaborat vreodată de China referitor la UE, publicat la 13 octombrie 2003,

| — | având în vedere adoptarea unei noi legi privind securitatea națională de către Comitetul permanent al Congresului național popular chinez la 1 iulie 2015 și publicarea, la 5 mai 2015, a celui de-al doilea proiect al unei noi legi privind administrarea ONG-urilor străine, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea unei noi legi privind securitatea națională de către Comitetul permanent al Congresului național popular chinez la 1 iulie 2015 și publicarea, la 5 mai 2015, a celui de-al doilea proiect al unei noi legi privind administrarea ONG-urilor străine,

| — | având în vedere Cartea albă din 26 mai 2015 privind strategia militară a Chinei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă din 26 mai 2015 privind strategia militară a Chinei,

| — | având în vedere dialogul UE-China privind drepturile omului, lansat în 1995, precum și cea de-a 32-a rundă organizată la Beijing, la 8-9 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul UE-China privind drepturile omului, lansat în 1995, precum și cea de-a 32-a rundă organizată la Beijing, la 8-9 decembrie 2014,

| — | având în vedere cele 60 de dialoguri sectoriale care se desfășoară în prezent între China și UE pe teme legate, printre altele, de mediu, politică regională, ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și societatea civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele 60 de dialoguri sectoriale care se desfășoară în prezent între China și UE pe teme legate, printre altele, de mediu, politică regională, ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și societatea civilă,

| — | având în vedere stabilirea, în februarie 2012, a dialogului interpersonal la nivel înalt între UE și China, care cuprinde toate inițiativele comune UE-China din acest domeniu, |
| --- | --- |

—

având în vedere stabilirea, în februarie 2012, a dialogului interpersonal la nivel înalt între UE și China, care cuprinde toate inițiativele comune UE-China din acest domeniu,

| — | având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre CE și China, intrat în vigoare în 2000 (2) și Acordul de parteneriat privind știința și tehnologia, semnat la 20 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre CE și China, intrat în vigoare în 2000 (2) și Acordul de parteneriat privind știința și tehnologia, semnat la 20 mai 2009,

| — | având în vedere declarația comună UE-China referitoare la schimbările climatice, făcută cu ocazia celui de-al 17-lea summit UE-China din iunie 2015, precum și contribuțiile preconizate stabilite la nivel național (INDCs) prezentate de China la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), la 30 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună UE-China referitoare la schimbările climatice, făcută cu ocazia celui de-al 17-lea summit UE-China din iunie 2015, precum și contribuțiile preconizate stabilite la nivel național (INDCs) prezentate de China la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), la 30 iunie 2015,

| — | având în vedere declarația comună UE-China privind securitatea energetică, dată publicității la Bruxelles la 3 mai 2012, precum și dialogul privind energia dintre CE și China, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună UE-China privind securitatea energetică, dată publicității la Bruxelles la 3 mai 2012, precum și dialogul privind energia dintre CE și China,

| — | având în vedere mesele rotunde China-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere mesele rotunde China-UE,

| — | având în vedere cel de-al 18-lea Congres național al Partidului Comunist din China, care a avut loc în perioada 8-14 noiembrie 2012, și schimbările la nivelul conducerii Comitetului Permanent al Biroului Politic, decise la congres, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 18-lea Congres național al Partidului Comunist din China, care a avut loc în perioada 8-14 noiembrie 2012, și schimbările la nivelul conducerii Comitetului Permanent al Biroului Politic, decise la congres,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere rezultatele celei de a patra reuniuni plenare a celui de-al 18-lea Comitet Central al Partidului Comunist Chinez (al patrulea plen), care a avut loc la 20-23 octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a patra reuniuni plenare a celui de-al 18-lea Comitet Central al Partidului Comunist Chinez (al patrulea plen), care a avut loc la 20-23 octombrie 2014,

| — | având în vedere declarația președintelui celui de-al 26-lea summit ASEAN, din 27 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui celui de-al 26-lea summit ASEAN, din 27 aprilie 2015,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 mai 2015, în urma întâlnirii cu premierul chinez Li Keqiang, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 mai 2015, în urma întâlnirii cu premierul chinez Li Keqiang,

| — | având în vedere cea mai recentă reuniune interparlamentară PE-China, care a avut loc la 26 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea mai recentă reuniune interparlamentară PE-China, care a avut loc la 26 noiembrie 2013,

| — | având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la China, în special Rezoluția din 23 mai 2012 intitulată „UE și China: Există un dezechilibru în relațiile comerciale?” (3), cea din 2 februarie 2012 referitoare la Politica externă a UE față de țările BRIC și alte puteri emergente: Obiective și strategii (4), cea din 14 martie 2013 referitoare la amenințările nucleare și drepturile omului în Republica Populară Democrată Coreeană (5), cea din 17 aprilie 2014 referitoare la Coreea de Nord (6), cea din 5 februarie 2014 referitoare la cadrul pentru politici în domeniul climei și al energiei (7), precum și Rezoluția din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual al Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la China, în special Rezoluția din 23 mai 2012 intitulată „UE și China: Există un dezechilibru în relațiile comerciale?” (3), cea din 2 februarie 2012 referitoare la Politica externă a UE față de țările BRIC și alte puteri emergente: Obiective și strategii (4), cea din 14 martie 2013 referitoare la amenințările nucleare și drepturile omului în Republica Populară Democrată Coreeană (5), cea din 17 aprilie 2014 referitoare la Coreea de Nord (6), cea din 5 februarie 2014 referitoare la cadrul pentru politici în domeniul climei și al energiei (7), precum și Rezoluția din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual al Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2006 privind relațiile dintre UE și China (9), Rezoluția din 5 februarie 2009 referitoare la relațiile economice și comerciale cu China (10), Rezoluția din 14 martie 2013 referitoare la relațiile dintre UE și China (11), Rezoluția din 9 octombrie 2013 referitoare la negocierile UE – China pentru un acord bilateral de investiții (12), precum și Rezoluția sa din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2006 privind relațiile dintre UE și China (9), Rezoluția din 5 februarie 2009 referitoare la relațiile economice și comerciale cu China (10), Rezoluția din 14 martie 2013 referitoare la relațiile dintre UE și China (11), Rezoluția din 9 octombrie 2013 referitoare la negocierile UE – China pentru un acord bilateral de investiții (12), precum și Rezoluția sa din 9 octombrie 2013 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (13),

| — | având în vedere Rezoluția din 26 noiembrie 2009 referitoare la China: drepturile minorităților și aplicarea pedepsei cu moartea (14), cea din 10 martie 2011 referitoare la situația și patrimoniul cultural din Kashgar (regiunea autonomă uigură Xinjiang, China) (15), cea din 5 iulie 2012 referitoare la scandalul privind cazul de avort forțat din China (16), cea din 12 decembrie 2013 referitoare la recoltarea de organe în China (17), precum și Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru drepturile omului (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 26 noiembrie 2009 referitoare la China: drepturile minorităților și aplicarea pedepsei cu moartea (14), cea din 10 martie 2011 referitoare la situația și patrimoniul cultural din Kashgar (regiunea autonomă uigură Xinjiang, China) (15), cea din 5 iulie 2012 referitoare la scandalul privind cazul de avort forțat din China (16), cea din 12 decembrie 2013 referitoare la recoltarea de organe în China (17), precum și Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru drepturile omului (18),

| — | având în vedere embargoul asupra armelor introdus de UE după reprimarea protestelor din Piața Tienanmen din iunie 1989, sprijinit de Parlament prin Rezoluția sa din 2 februarie 2006 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind principalele aspecte și opțiunile fundamentale ale PESC (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere embargoul asupra armelor introdus de UE după reprimarea protestelor din Piața Tienanmen din iunie 1989, sprijinit de Parlament prin Rezoluția sa din 2 februarie 2006 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind principalele aspecte și opțiunile fundamentale ale PESC (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2005 referitoare la relațiile dintre UE, China și Taiwan și securitatea în Orientul Îndepărtat (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2005 referitoare la relațiile dintre UE, China și Taiwan și securitatea în Orientul Îndepărtat (20),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Tibetul, în special Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la Tibet și la planurile de a transforma limba chineză în principala limbă de predare (21), Rezoluția din 27 octombrie 2011 referitoare la Tibet, în special la autoincendierea călugărițelor și călugărilor (22), precum și Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare lasituația drepturilor omului înTibet (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Tibetul, în special Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la Tibet și la planurile de a transforma limba chineză în principala limbă de predare (21), Rezoluția din 27 octombrie 2011 referitoare la Tibet, în special la autoincendierea călugărițelor și călugărilor (22), precum și Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare lasituația drepturilor omului înTibet (23),

| — | având în vedere cele nouă runde de negocieri care au avut loc între anii 2002 și 2010 între reprezentanți de rang înalt ai guvernului chinez și Dalai Lama, având în vedere Cartea albă a Chinei privind Tibetul, publicată de Biroul de Informare al Consiliului de Stat chinez la 15 aprilie 2015 și intitulată „Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide”, având în vedere Memorandumul privind o autonomie reală din 2008 și nota la acest memorandum din 2009, ambele prezentate de reprezentanții celui de-al 14-lea Dalai Lama, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele nouă runde de negocieri care au avut loc între anii 2002 și 2010 între reprezentanți de rang înalt ai guvernului chinez și Dalai Lama, având în vedere Cartea albă a Chinei privind Tibetul, publicată de Biroul de Informare al Consiliului de Stat chinez la 15 aprilie 2015 și intitulată „Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide”, având în vedere Memorandumul privind o autonomie reală din 2008 și nota la acest memorandum din 2009, ambele prezentate de reprezentanții celui de-al 14-lea Dalai Lama,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0350/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0350/2015),

| A. | întrucât 2015 marchează cea de a 40-a aniversare a relațiilor diplomatice dintre UE și China; întrucât parteneriatul strategic UE-China este de o importanță crucială pentru relațiile dintre UE și Republica Populară Chineză (RPC) și pentru găsirea unor răspunsuri comune la o serie de probleme globale, cum ar fi securitatea globală și regională, combaterea terorismului și a crimei organizate, securitatea cibernetică, armele de distrugere în masă și neproliferarea armelor nucleare, securitatea energetică, reglementarea financiară globală și a pieței, schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, precum și pentru crearea unui cadru pentru a rezolva problemele bilaterale între UE și China; |
| --- | --- |

A.

întrucât 2015 marchează cea de a 40-a aniversare a relațiilor diplomatice dintre UE și China; întrucât parteneriatul strategic UE-China este de o importanță crucială pentru relațiile dintre UE și Republica Populară Chineză (RPC) și pentru găsirea unor răspunsuri comune la o serie de probleme globale, cum ar fi securitatea globală și regională, combaterea terorismului și a crimei organizate, securitatea cibernetică, armele de distrugere în masă și neproliferarea armelor nucleare, securitatea energetică, reglementarea financiară globală și a pieței, schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, precum și pentru crearea unui cadru pentru a rezolva problemele bilaterale între UE și China;

| B. | întrucât, în 2013, China și UE au lansat negocieri pentru un tratat bilateral de investiții (TBI); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2013, China și UE au lansat negocieri pentru un tratat bilateral de investiții (TBI);

| C. | întrucât China este un partener comercial major pentru UE, cu o piața imensă, aflată în expansiune; întrucât negocierile curente pentru un acord de investiții reprezintă unul dintre aspectele cele mai importante ale relațiilor economice și comerciale bilaterale dintre UE și China; |
| --- | --- |

C.

întrucât China este un partener comercial major pentru UE, cu o piața imensă, aflată în expansiune; întrucât negocierile curente pentru un acord de investiții reprezintă unul dintre aspectele cele mai importante ale relațiilor economice și comerciale bilaterale dintre UE și China;

| D. | întrucât, sub conducerea actuală a lui Xi Jinping, Secretar General al Partidului Comunist din China (PCC) și președinte al țării, China a lansat o multitudine de inițiative, printre care un proiect privind „noul drum al mătăsii” pentru a integra economic China cu Asia Centrală și, în cele din urmă cu Europa și Africa, înființarea Băncii Asiatice de Investiții în Infrastructură (AIIB), precum și un acord energetic cu Rusia, important din punct de vedere strategic, pentru furnizarea a 38 de miliarde de metri cubi de gaze naturale pe an, construcția unei conducte de petrol și alte proiecte comune de explorare și exploatare a resurselor de petrol din China; întrucât în ultimii ani China a susținut politici din ce în ce mai active de investiții în UE, precum și în vecinătatea sa estică; |
| --- | --- |

D.

întrucât, sub conducerea actuală a lui Xi Jinping, Secretar General al Partidului Comunist din China (PCC) și președinte al țării, China a lansat o multitudine de inițiative, printre care un proiect privind „noul drum al mătăsii” pentru a integra economic China cu Asia Centrală și, în cele din urmă cu Europa și Africa, înființarea Băncii Asiatice de Investiții în Infrastructură (AIIB), precum și un acord energetic cu Rusia, important din punct de vedere strategic, pentru furnizarea a 38 de miliarde de metri cubi de gaze naturale pe an, construcția unei conducte de petrol și alte proiecte comune de explorare și exploatare a resurselor de petrol din China; întrucât în ultimii ani China a susținut politici din ce în ce mai active de investiții în UE, precum și în vecinătatea sa estică;

| E. | întrucât președintele Xi Jinping a lansat inițiativa „visului chinez”, care a fost prezentată drept un concept și o viziune menite să realizeze reîntinerirea națională și construirea unei societăți moderat prospere, în toate planurile economice, sociale, culturale și politic, precum și să transforme China într-o națiune pe deplin dezvoltată până în 2049; |
| --- | --- |

E.

întrucât președintele Xi Jinping a lansat inițiativa „visului chinez”, care a fost prezentată drept un concept și o viziune menite să realizeze reîntinerirea națională și construirea unei societăți moderat prospere, în toate planurile economice, sociale, culturale și politic, precum și să transforme China într-o națiune pe deplin dezvoltată până în 2049;

| F. | întrucât, în ultimii 20 de ani, China a cunoscut niveluri de creștere economică foarte ridicate, iar 600 de milioane de cetățeni chinezi au ieșit din sărăcie; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ultimii 20 de ani, China a cunoscut niveluri de creștere economică foarte ridicate, iar 600 de milioane de cetățeni chinezi au ieșit din sărăcie;

| G. | întrucât căderea burselor chineze în 2015 a avut un impact negativ asupra stabilității financiare globale, inclusiv asupra UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât căderea burselor chineze în 2015 a avut un impact negativ asupra stabilității financiare globale, inclusiv asupra UE;

| H. | întrucât politica de planificare familială din China a generat un proces de îmbătrânire rapidă a populației începând din anii 80, în prezent peste 200 de milioane de cetățeni având peste 60 de ani; |
| --- | --- |

H.

întrucât politica de planificare familială din China a generat un proces de îmbătrânire rapidă a populației începând din anii 80, în prezent peste 200 de milioane de cetățeni având peste 60 de ani;

| I. | întrucât degradarea mediului înconjurător în China a luat proporții dramatice și impune măsuri guvernamentale și mai urgente, solide și precis orientate din partea guvernului; întrucât problema dezvoltării durabile și a schimbărilor climatice a fost discutată la recentul summit UE-China, la care a fost prezentată o declarație comună cu privire la schimbările climatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât degradarea mediului înconjurător în China a luat proporții dramatice și impune măsuri guvernamentale și mai urgente, solide și precis orientate din partea guvernului; întrucât problema dezvoltării durabile și a schimbărilor climatice a fost discutată la recentul summit UE-China, la care a fost prezentată o declarație comună cu privire la schimbările climatice;

| J. | întrucât China a recunoscut că este nevoie să discute amenințarea schimbărilor climatice și s-a angajat să adopte un protocol sau alte instrumente juridice care să permită încheierea unui acord cuprinzător la Conferința privind schimbările climatice de la Paris; |
| --- | --- |

J.

întrucât China a recunoscut că este nevoie să discute amenințarea schimbărilor climatice și s-a angajat să adopte un protocol sau alte instrumente juridice care să permită încheierea unui acord cuprinzător la Conferința privind schimbările climatice de la Paris;

| K. | întrucât campania anticorupție a președintelui Xi, cu un larg suport popular, lansată în 2012 și care a urmărit rezolvarea problemelor de guvernare, prin vizarea unor oficiali suspectați de corupție din cadrul partidului, guvernului, armatei și al întreprinderilor de stat, a produs o mulțime de victime la nivel înalt, expunând nu numai mita, ci și marile averi dobândite de liderii chinezi și, totodată, a dezvăluit și infiltrarea unor puternice rețele infracționale în sistemul politic; |
| --- | --- |

K.

întrucât campania anticorupție a președintelui Xi, cu un larg suport popular, lansată în 2012 și care a urmărit rezolvarea problemelor de guvernare, prin vizarea unor oficiali suspectați de corupție din cadrul partidului, guvernului, armatei și al întreprinderilor de stat, a produs o mulțime de victime la nivel înalt, expunând nu numai mita, ci și marile averi dobândite de liderii chinezi și, totodată, a dezvăluit și infiltrarea unor puternice rețele infracționale în sistemul politic;

| L. | întrucât, de la începutul reformelor, ONG-urile străine prosperă și joacă un rol determinant pentru dezvoltarea ONG-urilor locale și pentru deschiderea Chinei; |
| --- | --- |

L.

întrucât, de la începutul reformelor, ONG-urile străine prosperă și joacă un rol determinant pentru dezvoltarea ONG-urilor locale și pentru deschiderea Chinei;

| M. | întrucât, în interesul securității naționale, China a publicat anul acesta trei noi proiecte de lege care includ dispoziții privind securitatea cibernetică și ONG-urile; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în interesul securității naționale, China a publicat anul acesta trei noi proiecte de lege care includ dispoziții privind securitatea cibernetică și ONG-urile;

| N. | întrucât, în 2013 și 2014, în Beijing, Kunming și Urumqi au avut loc atacuri teroriste majore și violente, care s-au soldat cu 72 de morți și 356 de răniți; întrucât China pregătește o lege privind combaterea terorismului, care subliniază că guvernul acordă cea mai mare prioritate combaterii terorismului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2013 și 2014, în Beijing, Kunming și Urumqi au avut loc atacuri teroriste majore și violente, care s-au soldat cu 72 de morți și 356 de răniți; întrucât China pregătește o lege privind combaterea terorismului, care subliniază că guvernul acordă cea mai mare prioritate combaterii terorismului;

| O. | întrucât, în iunie 2015, Consiliul Legislativ din Hong Kong a votat împotriva unei propuneri controversate care ar fi permis alegătorilor din Hong Kong să își aleagă șeful executivului numai din cadrul unui grup de candidați selectați de un comitet pro-Beijing; întrucât chiar această propunere a dat naștere protestelor masive pro-democrație, care au avut loc timp de 79 de zile sub numele de „Revoluția umbrelelor”, de la sfârșitul lunii septembrie 2014 până la mijlocul lunii decembrie 2014; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în iunie 2015, Consiliul Legislativ din Hong Kong a votat împotriva unei propuneri controversate care ar fi permis alegătorilor din Hong Kong să își aleagă șeful executivului numai din cadrul unui grup de candidați selectați de un comitet pro-Beijing; întrucât chiar această propunere a dat naștere protestelor masive pro-democrație, care au avut loc timp de 79 de zile sub numele de „Revoluția umbrelelor”, de la sfârșitul lunii septembrie 2014 până la mijlocul lunii decembrie 2014;

| P. | întrucât noua conducere chineză vede în ascensiunea RPC un fenomen ireversibil, ce se explică prin trecerea de la o „diplomație reactivă” la o „diplomație proactivă”; |
| --- | --- |

P.

întrucât noua conducere chineză vede în ascensiunea RPC un fenomen ireversibil, ce se explică prin trecerea de la o „diplomație reactivă” la o „diplomație proactivă”;

| Q. | întrucât în noua Carte albă privind strategia militară a Chinei se afirmă că trebuie abandonată mentalitatea tradițională conform căreia pământul este mai important decât marea și că ar trebui acordată mai multă importanță gestionării mărilor și protejării drepturilor și intereselor maritime; întrucât China refuză să recunoască Convenția privind dreptul mării (UNCLOS) în ceea ce privește disputele legate de Marea Chinei de Est și Marea Chinei de Sud; |
| --- | --- |

Q.

întrucât în noua Carte albă privind strategia militară a Chinei se afirmă că trebuie abandonată mentalitatea tradițională conform căreia pământul este mai important decât marea și că ar trebui acordată mai multă importanță gestionării mărilor și protejării drepturilor și intereselor maritime; întrucât China refuză să recunoască Convenția privind dreptul mării (UNCLOS) în ceea ce privește disputele legate de Marea Chinei de Est și Marea Chinei de Sud;

| R. | întrucât, în declarația de conduită din 2002, China și țările ASEAN au promis să creeze condițiile pentru o soluție „pașnică și durabilă” în Marea Chinei de Sud; întrucât, în pofida acestui fapt, situația devine din ce în ce mai tensionată în raport cu țările vecine precum Taiwanul, Vietnamul, Filipinele, Malaysia și Brunei; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în declarația de conduită din 2002, China și țările ASEAN au promis să creeze condițiile pentru o soluție „pașnică și durabilă” în Marea Chinei de Sud; întrucât, în pofida acestui fapt, situația devine din ce în ce mai tensionată în raport cu țările vecine precum Taiwanul, Vietnamul, Filipinele, Malaysia și Brunei;

| S. | întrucât China este principalul susținător politic al Coreei de Nord, precum și cel mai mare investitor, cel mai mare de donator de ajutor, furnizor de alimente și de energie, dar și cel mai mare partener comercial al acestei țări; întrucât experții chinezi au dezvăluit recent că Coreea de Nord ar putea avea deja 20 de focoase nucleare; |
| --- | --- |

S.

întrucât China este principalul susținător politic al Coreei de Nord, precum și cel mai mare investitor, cel mai mare de donator de ajutor, furnizor de alimente și de energie, dar și cel mai mare partener comercial al acestei țări; întrucât experții chinezi au dezvăluit recent că Coreea de Nord ar putea avea deja 20 de focoase nucleare;

| T. | întrucât criza din Ucraina a determinat Rusia și China să-și intensifice relațiile reciproce într-un mod fără precedent; |
| --- | --- |

T.

întrucât criza din Ucraina a determinat Rusia și China să-și intensifice relațiile reciproce într-un mod fără precedent;

| U. | întrucât, la 8 mai 2015, Rusia și China au semnat un acord bilateral vizând „securitatea informațiilor”, în care amenințările cibernetice sunt definite ca transmiterea de informații ce ar putea pune în pericol „sistemele sociale-politice și socio-economice, precum și mediul spiritual, moral și cultural al statelor”; |
| --- | --- |

U.

întrucât, la 8 mai 2015, Rusia și China au semnat un acord bilateral vizând „securitatea informațiilor”, în care amenințările cibernetice sunt definite ca transmiterea de informații ce ar putea pune în pericol „sistemele sociale-politice și socio-economice, precum și mediul spiritual, moral și cultural al statelor”;

| V. | întrucât, din 2005, China a acordat țărilor din America Latină credite estimate la aproximativ 100 de miliarde USD; întrucât, în prezent, China este cel mai important partener comercial al Braziliei și al doilea partener ca importanță al Argentinei, Venezuelei și Cubei, acestea fiind doar câteva exemple; |
| --- | --- |

V.

întrucât, din 2005, China a acordat țărilor din America Latină credite estimate la aproximativ 100 de miliarde USD; întrucât, în prezent, China este cel mai important partener comercial al Braziliei și al doilea partener ca importanță al Argentinei, Venezuelei și Cubei, acestea fiind doar câteva exemple;

| W. | întrucât guvernul chinez recunoaște importanța și universalitatea drepturilor omului, dar nu este în măsură să demonstreze în prezent rezultate concrete în ceea ce privește îmbunătățirea situației drepturilor omului în această țară; |
| --- | --- |

W.

întrucât guvernul chinez recunoaște importanța și universalitatea drepturilor omului, dar nu este în măsură să demonstreze în prezent rezultate concrete în ceea ce privește îmbunătățirea situației drepturilor omului în această țară;

| X. | întrucât China a acceptat oficial și a recunoscut teoretic caracterul universal al drepturilor omului, iar în ultimele trei decenii a aderat la cadrul internațional pentru drepturile omului, semnând o serie de tratate în materie de drepturi ale omului, aderând astfel, la sistemul juridice și instituțional internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

X.

întrucât China a acceptat oficial și a recunoscut teoretic caracterul universal al drepturilor omului, iar în ultimele trei decenii a aderat la cadrul internațional pentru drepturile omului, semnând o serie de tratate în materie de drepturi ale omului, aderând astfel, la sistemul juridice și instituțional internațional al drepturilor omului;

| Y. | întrucât, la începutul lui 2015, Președintele Xi și-a anunțat public intenția de a extinde statul de drept pe tot teritoriul țării, fiind convins că justiția efectivă este esențială pentru existența unei economii și a unei societăți moderne în China; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, la începutul lui 2015, Președintele Xi și-a anunțat public intenția de a extinde statul de drept pe tot teritoriul țării, fiind convins că justiția efectivă este esențială pentru existența unei economii și a unei societăți moderne în China;

| Z. | întrucât PCC recunoaște cinci religii, care sunt în cele din urmă controlate de Departamentul Frontului unit al muncii, din subordinea PCC; întrucât această listă este excluzivă, alte religii și culte fiind, astfel, discriminate; |
| --- | --- |

Z.

întrucât PCC recunoaște cinci religii, care sunt în cele din urmă controlate de Departamentul Frontului unit al muncii, din subordinea PCC; întrucât această listă este excluzivă, alte religii și culte fiind, astfel, discriminate;

| AA. | întrucât UE și China participă la dialoguri pe tema drepturilor omului din 1995; |
| --- | --- |

AA.

întrucât UE și China participă la dialoguri pe tema drepturilor omului din 1995;

| AB. | întrucât, în proiectul său de recomandare adoptat la 26 martie 2015, Ombudsmanul UE a criticat absența unei evaluări a impactului asupra situației drepturilor omului în legătură cu mecanismul de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat în negocierile purtate cu Vietnamul în vederea încheierii unui acord de comerț și investiții; întrucât acest lucru stabilește un precedent important pentru negocierile dintre UE și China cu privire la un acord bilateral privind investițiile; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în proiectul său de recomandare adoptat la 26 martie 2015, Ombudsmanul UE a criticat absența unei evaluări a impactului asupra situației drepturilor omului în legătură cu mecanismul de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat în negocierile purtate cu Vietnamul în vederea încheierii unui acord de comerț și investiții; întrucât acest lucru stabilește un precedent important pentru negocierile dintre UE și China cu privire la un acord bilateral privind investițiile;

| AC. | întrucât tibetanii își exprimă identitatea culturală prin mișcarea Lhakar („miercurea albă”) purtând numai haine tibetane, vorbind numai limba tibetană și mâncând numai mâncare tibetană în fiecare zi de miercuri; întrucât, până în prezent, peste 140 de tibetani și-au dat foc de vii în semn de protest față de politica guvernului chinez în regiunea autonomă Tibet; întrucât decesul recent în închisoare al lui lama Tenzin Delek Rinpoche a generat noi tensiuni; întrucât în Tibet este aplicată o politică de colonizare cu chinezi han; întrucât în 2015 se împlinesc 50 de ani de la înființarea „Regiunii Autonome Tibet”; întrucât, în ultimii ani, nu s-a înregistrat niciun progres în soluționarea crizei din Tibet, ultima rundă a negocierilor de pace având loc în 2010; |
| --- | --- |

AC.

întrucât tibetanii își exprimă identitatea culturală prin mișcarea Lhakar („miercurea albă”) purtând numai haine tibetane, vorbind numai limba tibetană și mâncând numai mâncare tibetană în fiecare zi de miercuri; întrucât, până în prezent, peste 140 de tibetani și-au dat foc de vii în semn de protest față de politica guvernului chinez în regiunea autonomă Tibet; întrucât decesul recent în închisoare al lui lama Tenzin Delek Rinpoche a generat noi tensiuni; întrucât în Tibet este aplicată o politică de colonizare cu chinezi han; întrucât în 2015 se împlinesc 50 de ani de la înființarea „Regiunii Autonome Tibet”; întrucât, în ultimii ani, nu s-a înregistrat niciun progres în soluționarea crizei din Tibet, ultima rundă a negocierilor de pace având loc în 2010;

| AD. | întrucât UE rămâne fidelă politicii sale privind „o singură Chină” în relațiile dintre RPC și Taiwan, |
| --- | --- |

AD.

întrucât UE rămâne fidelă politicii sale privind „o singură Chină” în relațiile dintre RPC și Taiwan,

Parteneriatul strategic și cooperarea între UE și China

| 1. | salută cea de-a 40-a aniversare a relațiilor diplomatice dintre UE și China, ca o sursă de inspirație pentru consolidarea parteneriatului strategic, atât de necesar într-o lume multipolară și globalizată, și ca o ocazie pentru accelerarea negocierilor în curs privind un nou acord de parteneriat și cooperare bazat pe încredere, transparență și respectarea drepturilor omului; subliniază că, în cadrul recentului Summit dintre UE și China din 29 iunie 2015, ambele părți și-au reafirmat angajamentul pentru adâncirea acestui parteneriat; subliniază că China este o importantă putere internațională și unul dintre cei mai importanți parteneri ai UE; accentuează că cele două părți sunt hotărâte să promoveze în următorul deceniu parteneriatul strategic cuprinzător dintre UE și China, ce va fi reciproc avantajos atât pentru UE, cât și pentru China; își exprimă sprijinul pentru dialogurile (bi)anuale la nivel înalt, Dialogul economic și comercial la nivel înalt și Dialogul interpersonal la nivel înalt) și pentru cele peste 60 de dialoguri sectoriale dintre UE și China pe o gamă largă de subiecte; îndeamnă ca aceste dialoguri sectoriale să ducă la consolidarea încrederii și la rezultate concrete; |
| --- | --- |

1.

salută cea de-a 40-a aniversare a relațiilor diplomatice dintre UE și China, ca o sursă de inspirație pentru consolidarea parteneriatului strategic, atât de necesar într-o lume multipolară și globalizată, și ca o ocazie pentru accelerarea negocierilor în curs privind un nou acord de parteneriat și cooperare bazat pe încredere, transparență și respectarea drepturilor omului; subliniază că, în cadrul recentului Summit dintre UE și China din 29 iunie 2015, ambele părți și-au reafirmat angajamentul pentru adâncirea acestui parteneriat; subliniază că China este o importantă putere internațională și unul dintre cei mai importanți parteneri ai UE; accentuează că cele două părți sunt hotărâte să promoveze în următorul deceniu parteneriatul strategic cuprinzător dintre UE și China, ce va fi reciproc avantajos atât pentru UE, cât și pentru China; își exprimă sprijinul pentru dialogurile (bi)anuale la nivel înalt, Dialogul economic și comercial la nivel înalt și Dialogul interpersonal la nivel înalt) și pentru cele peste 60 de dialoguri sectoriale dintre UE și China pe o gamă largă de subiecte; îndeamnă ca aceste dialoguri sectoriale să ducă la consolidarea încrederii și la rezultate concrete;

| 2. | salută rezultatele celui de al 17-lea Summit UE-China din 29 iunie 2015 care a impulsionat relațiile bilaterale și a lansat semnalul pentru o cooperare politică mai strânsă, care să depășească simplele relații comerciale și să se apropie de o abordare coordonată față de rezolvarea problemelor și amenințărilor globale comune; constată că ambele părți au recunoscut pe deplin progresele realizate în implementarea Agendei strategice 2020 de cooperare între UE și China și că va fi creat, la nivel de funcționari, un mecanism bilateral de analiză pentru a-i monitoriza evoluția; salută faptul că ambele părți au convenit, în cadrul summitului, asupra unei serii de priorități în vederea întăririi cooperării bilaterale și a consolidării dimensiunii globale a parteneriatului strategic; |
| --- | --- |

2.

salută rezultatele celui de al 17-lea Summit UE-China din 29 iunie 2015 care a impulsionat relațiile bilaterale și a lansat semnalul pentru o cooperare politică mai strânsă, care să depășească simplele relații comerciale și să se apropie de o abordare coordonată față de rezolvarea problemelor și amenințărilor globale comune; constată că ambele părți au recunoscut pe deplin progresele realizate în implementarea Agendei strategice 2020 de cooperare între UE și China și că va fi creat, la nivel de funcționari, un mecanism bilateral de analiză pentru a-i monitoriza evoluția; salută faptul că ambele părți au convenit, în cadrul summitului, asupra unei serii de priorități în vederea întăririi cooperării bilaterale și a consolidării dimensiunii globale a parteneriatului strategic;

| 3. | subliniază că statele membre ale UE trebuie să exprime o poziție unică în fața guvernului chinez, având în vedere mai ales dinamismul diplomatic actual al Beijingului și remodelarea arhitecturii guvernării globale; subliniază încheierea negocierilor cu privire la articolele Acordului privind Banca Asiatică de Investiții în Infrastructură (AIIB) și așteaptă cu nerăbdare lansarea în viitor a unei cooperări strânse între UE și AIIB; regretă lipsa unei dezbateri profunde și a unei coordonări strânse la nivelul UE privind aderarea statelor membre la AIIB; subliniază importanța politicii comerciale și de investiții, deoarece aceasta este domeniul de predilecție în care se poate exercita o influență maximă în relațiile strategice cu China; remarcă dezvoltarea recentă a unei cooperări între China și țările din Europa Centrală și de Est, cunoscută ca grupul 16+1, care include câteva state membre ale UE, dar crede că acest lucru ar nu ar trebui să creeze divergențe în cadrul UE sau să slăbească poziția UE față de China și ar trebui, totodată, să trateze problemele legate de drepturile omului; invită Serviciul European pentru Acțiune Externă și Comisia să prezinte Parlamentului un raport anual privind evoluția relațiilor dintre UE și China; cere consolidarea comerțului cu China și a investițiilor în această țară, care să se bazeze pe norme ce pot fi efectiv aplicate; |
| --- | --- |

3.

subliniază că statele membre ale UE trebuie să exprime o poziție unică în fața guvernului chinez, având în vedere mai ales dinamismul diplomatic actual al Beijingului și remodelarea arhitecturii guvernării globale; subliniază încheierea negocierilor cu privire la articolele Acordului privind Banca Asiatică de Investiții în Infrastructură (AIIB) și așteaptă cu nerăbdare lansarea în viitor a unei cooperări strânse între UE și AIIB; regretă lipsa unei dezbateri profunde și a unei coordonări strânse la nivelul UE privind aderarea statelor membre la AIIB; subliniază importanța politicii comerciale și de investiții, deoarece aceasta este domeniul de predilecție în care se poate exercita o influență maximă în relațiile strategice cu China; remarcă dezvoltarea recentă a unei cooperări între China și țările din Europa Centrală și de Est, cunoscută ca grupul 16+1, care include câteva state membre ale UE, dar crede că acest lucru ar nu ar trebui să creeze divergențe în cadrul UE sau să slăbească poziția UE față de China și ar trebui, totodată, să trateze problemele legate de drepturile omului; invită Serviciul European pentru Acțiune Externă și Comisia să prezinte Parlamentului un raport anual privind evoluția relațiilor dintre UE și China; cere consolidarea comerțului cu China și a investițiilor în această țară, care să se bazeze pe norme ce pot fi efectiv aplicate;

| 4. | recunoaște că China ar trebui să joace un rol mai important în instituțiile financiare multilaterale, care să reflecte mai bine dimensiunea economiei sale; consideră că AIIB, recent înființată, reprezintă o oportunitate pentru China de a se manifesta pe plan multilateral ca un actor responsabil; încurajează această nouă instituție să nu repete greșelile din trecut, când s-a acordat prioritate finanțării de proiecte de infrastructură grandioase, și să acorde, în schimb, prioritate asistenței tehnice și accesului la cunoștințele de la nivel mondial, găsind, totodată, un echilibru între prioritățile de mediu, cele sociale și de dezvoltare; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că China ar trebui să joace un rol mai important în instituțiile financiare multilaterale, care să reflecte mai bine dimensiunea economiei sale; consideră că AIIB, recent înființată, reprezintă o oportunitate pentru China de a se manifesta pe plan multilateral ca un actor responsabil; încurajează această nouă instituție să nu repete greșelile din trecut, când s-a acordat prioritate finanțării de proiecte de infrastructură grandioase, și să acorde, în schimb, prioritate asistenței tehnice și accesului la cunoștințele de la nivel mondial, găsind, totodată, un echilibru între prioritățile de mediu, cele sociale și de dezvoltare;

| 5. | consideră că participarea UE la AIIB trebuie absolut să includă: proceduri transparente pentru evaluarea împrumuturilor, standarde clare privind buna guvernare, responsabilitatea socială și mediul și asigurarea rămânerii la un nivel controlabil al datoriei pentru țările care iau împrumuturi; |
| --- | --- |

5.

consideră că participarea UE la AIIB trebuie absolut să includă: proceduri transparente pentru evaluarea împrumuturilor, standarde clare privind buna guvernare, responsabilitatea socială și mediul și asigurarea rămânerii la un nivel controlabil al datoriei pentru țările care iau împrumuturi;

| 6. | salută participarea mai multor state membre la Banca Asiatică de Investiții în Infrastructură (AIIB); regretă însă că la nivelul UE nu există o dezbatere de substanță, o strânsă coordonare și nici un răspuns coordonat ca reacție la inițiativele lansate de guvernul chinez de a crea noi instituții multilaterale; îndeamnă instituțiile UE și statele membre să înțeleagă această lecție și să evite în viitor astfel de situații de lipsă de coordonare; |
| --- | --- |

6.

salută participarea mai multor state membre la Banca Asiatică de Investiții în Infrastructură (AIIB); regretă însă că la nivelul UE nu există o dezbatere de substanță, o strânsă coordonare și nici un răspuns coordonat ca reacție la inițiativele lansate de guvernul chinez de a crea noi instituții multilaterale; îndeamnă instituțiile UE și statele membre să înțeleagă această lecție și să evite în viitor astfel de situații de lipsă de coordonare;

| 7. | salută acordul politic privind îmbunătățirea legăturilor de infrastructură strategică dintre UE și China; salută, prin urmare, decizia de a se înființa o nouă platformă a conectivității pentru a se crea un mediu care să favorizeze rețelele de infrastructură transfrontaliere sustenabile și interoperabile dintre țările și regiunile din UE și China; salută îndeosebi disponibilitatea UE de a iniția acest proiect la nivel european; îndeamnă ambele părți să valorifice oportunitățile oferite de interconectarea strânsă a celor două părți, inclusiv cooperarea privind investițiile în infrastructură în țările de-a lungul noului drum al mătăsii și al noului drum maritim al mătăsii; |
| --- | --- |

7.

salută acordul politic privind îmbunătățirea legăturilor de infrastructură strategică dintre UE și China; salută, prin urmare, decizia de a se înființa o nouă platformă a conectivității pentru a se crea un mediu care să favorizeze rețelele de infrastructură transfrontaliere sustenabile și interoperabile dintre țările și regiunile din UE și China; salută îndeosebi disponibilitatea UE de a iniția acest proiect la nivel european; îndeamnă ambele părți să valorifice oportunitățile oferite de interconectarea strânsă a celor două părți, inclusiv cooperarea privind investițiile în infrastructură în țările de-a lungul noului drum al mătăsii și al noului drum maritim al mătăsii;

| 8. | atrage atenția asupra creșterii economice solide a Chinei din ultimii 20 de ani și subliniază că statele membre ale UE ar trebui să valorifice mai bine oportunitățile pe care le oferă această dezvoltare economică; remarcă interesul manifestat de China pentru investițiile în infrastructura strategică din Europa și subliniază necesitatea de a coopera cu China și cu alte țări din regiune în acest sens, la proiecte cum ar fi inițiativa „O centură, un drum” și Planul Juncker de investiții al UE, inclusiv legături feroviare, porturi maritime și aeroporturi; îndeamnă VP/ÎR și Comisia să analizeze impactul politicii de investiții a Chinei pe scena internațională, precum și activitățile sale de investiții în UE și în țările din vecinătatea estică; subliniază, în conformitate cu pozițiile anterioare adoptate de Parlament și cu respectarea deplină a competențelor Comisiei INTA, importanța acordului bilateral de investiții între UE și China, în curs de negociere; solicită includerea în TIB a unui capitol complet separat privind dezvoltarea durabilă, care să prevadă angajamente cu caracter obligatoriu cu privire la standardele de muncă de bază ale OIM și la principalele acorduri multilaterale în domeniul mediului; subliniază numărul din ce în ce mai mare de plângeri depuse de firmele europene care sunt victime ale unor reglementări impredictibile și ale discriminării; subliniază importanța unui rezultat pozitiv în negocierile curente pentru un acord de investiții pentru a facilita și mai mult investițiile și pentru a aplica protecția investițiilor, accesul pe piață, achizițiile publice, inclusiv achizițiile publice, precum și un tratament echitabil al firmelor, atât în Europa, cât și în China; solicită măsuri suplimentare și monitorizarea activă pentru a garanta relațiile comerciale mai echilibrate ca urmare a eliminării obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor pentru firmele europene; invită China și UE să consolideze și mai mult cooperarea în vederea îmbunătățirii accesului IMM-urilor pe piețele ambelor blocuri; atrage atenția asupra angajamentului asumat de UE și China de a promova o economie globală deschisă și un mediu comercial și de investiții echitabil, transparent și bazat pe norme, care să garanteze condiții de concurență echitabile și să combată protecționismul; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra creșterii economice solide a Chinei din ultimii 20 de ani și subliniază că statele membre ale UE ar trebui să valorifice mai bine oportunitățile pe care le oferă această dezvoltare economică; remarcă interesul manifestat de China pentru investițiile în infrastructura strategică din Europa și subliniază necesitatea de a coopera cu China și cu alte țări din regiune în acest sens, la proiecte cum ar fi inițiativa „O centură, un drum” și Planul Juncker de investiții al UE, inclusiv legături feroviare, porturi maritime și aeroporturi; îndeamnă VP/ÎR și Comisia să analizeze impactul politicii de investiții a Chinei pe scena internațională, precum și activitățile sale de investiții în UE și în țările din vecinătatea estică; subliniază, în conformitate cu pozițiile anterioare adoptate de Parlament și cu respectarea deplină a competențelor Comisiei INTA, importanța acordului bilateral de investiții între UE și China, în curs de negociere; solicită includerea în TIB a unui capitol complet separat privind dezvoltarea durabilă, care să prevadă angajamente cu caracter obligatoriu cu privire la standardele de muncă de bază ale OIM și la principalele acorduri multilaterale în domeniul mediului; subliniază numărul din ce în ce mai mare de plângeri depuse de firmele europene care sunt victime ale unor reglementări impredictibile și ale discriminării; subliniază importanța unui rezultat pozitiv în negocierile curente pentru un acord de investiții pentru a facilita și mai mult investițiile și pentru a aplica protecția investițiilor, accesul pe piață, achizițiile publice, inclusiv achizițiile publice, precum și un tratament echitabil al firmelor, atât în Europa, cât și în China; solicită măsuri suplimentare și monitorizarea activă pentru a garanta relațiile comerciale mai echilibrate ca urmare a eliminării obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor pentru firmele europene; invită China și UE să consolideze și mai mult cooperarea în vederea îmbunătățirii accesului IMM-urilor pe piețele ambelor blocuri; atrage atenția asupra angajamentului asumat de UE și China de a promova o economie globală deschisă și un mediu comercial și de investiții echitabil, transparent și bazat pe norme, care să garanteze condiții de concurență echitabile și să combată protecționismul;

| 9. | ia act, în acest sens, de lansarea inițiativei „O centură, un drum”, al cărei obiectiv este construcția de legături energetice și de comunicații importante în Asia Centrală, Asia Occidentală și Asia de Sud, care vor ajunge până în Europa; consideră că, având în vedere importanța geostrategică a acestei inițiative, ea ar trebui dezvoltată la nivel multilateral; consideră că este extrem de important să se dezvolte sinergii și proiecte în mod total transparent și cu participarea tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

9.

ia act, în acest sens, de lansarea inițiativei „O centură, un drum”, al cărei obiectiv este construcția de legături energetice și de comunicații importante în Asia Centrală, Asia Occidentală și Asia de Sud, care vor ajunge până în Europa; consideră că, având în vedere importanța geostrategică a acestei inițiative, ea ar trebui dezvoltată la nivel multilateral; consideră că este extrem de important să se dezvolte sinergii și proiecte în mod total transparent și cu participarea tuturor părților interesate;

| 10. | cere o coordonare mai bună între UE și China în domenii de importanță strategică precum G20, securitatea și apărarea, combaterea terorismului, migrația ilegală, criminalitatea transfrontalieră, neproliferarea armelor nucleare, securitatea globală și regională, armele de distrugere în masă, securitatea cibernetică, securitatea energetică, guvernanța și reglementarea financiară globală și a piețelor, schimbările climatice, precum și urbanizarea și programele de dezvoltare și de ajutor și cele vizând dezvoltarea durabilă; subliniază importanța cooperării în domeniul dezvoltării regionale, precum și importanța dialogului și schimburilor în ceea ce privește Strategia Europa 2020 și următorul plan cincinal (al 13-lea) al Chinei; |
| --- | --- |

10.

cere o coordonare mai bună între UE și China în domenii de importanță strategică precum G20, securitatea și apărarea, combaterea terorismului, migrația ilegală, criminalitatea transfrontalieră, neproliferarea armelor nucleare, securitatea globală și regională, armele de distrugere în masă, securitatea cibernetică, securitatea energetică, guvernanța și reglementarea financiară globală și a piețelor, schimbările climatice, precum și urbanizarea și programele de dezvoltare și de ajutor și cele vizând dezvoltarea durabilă; subliniază importanța cooperării în domeniul dezvoltării regionale, precum și importanța dialogului și schimburilor în ceea ce privește Strategia Europa 2020 și următorul plan cincinal (al 13-lea) al Chinei;

| 11. | invită SEAE să se asigure că drepturilor omului le este rezervat un loc proeminent în relațiile și dialogurile cu China; |
| --- | --- |

11.

invită SEAE să se asigure că drepturilor omului le este rezervat un loc proeminent în relațiile și dialogurile cu China;

| 12. | solicită ca angajamentele asumate de Președintele Xi cu ocazia vizitei la Bruxelles din martie 2014, cu privire la aprofundarea schimburilor dintre UE și China pe teme de drepturile omului să fie urmate de îmbunătățiri concrete ale situației din această țară; |
| --- | --- |

12.

solicită ca angajamentele asumate de Președintele Xi cu ocazia vizitei la Bruxelles din martie 2014, cu privire la aprofundarea schimburilor dintre UE și China pe teme de drepturile omului să fie urmate de îmbunătățiri concrete ale situației din această țară;

| 13. | îndeamnă Consiliul și Comisia să implice și mai mult China într-un dialog constructiv, încurajând tranziția acestei țări către statul de drept și respectarea drepturilor omului și sprijinindu-i integrarea în economia mondială; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Consiliul și Comisia să implice și mai mult China într-un dialog constructiv, încurajând tranziția acestei țări către statul de drept și respectarea drepturilor omului și sprijinindu-i integrarea în economia mondială;

| 14. | salută aprofundarea parteneriatului dintre UE și China în domeniul urbanizării; solicită să se intensifice cooperarea în domeniul planificării și proiectării urbane, serviciilor publice, clădirilor ecologice și transportului inteligent; încurajează lansarea unor noi programe comune, la care să participe orașe și firme europene și chineze; |
| --- | --- |

14.

salută aprofundarea parteneriatului dintre UE și China în domeniul urbanizării; solicită să se intensifice cooperarea în domeniul planificării și proiectării urbane, serviciilor publice, clădirilor ecologice și transportului inteligent; încurajează lansarea unor noi programe comune, la care să participe orașe și firme europene și chineze;

| 15. | salută declarația comună a celei de a doua reuniuni din cadrul Dialogului interpersonal la nivel înalt dintre UE și China din 15 septembrie 2015; subliniază importanța schimburilor interpersonale și a facilitării schimburilor dintre cetățenii UE și chinezi; sprijină dezvoltarea Dialogului interpersonal la nivel înalt care să se axeze pe proiectele comune și partajarea celor mai bune practici, precum și pe promovarea schimburilor interpersonale; subliniază că ar trebui promovate în mod deosebit schimburile de experți și studenți între cele două părți; |
| --- | --- |

15.

salută declarația comună a celei de a doua reuniuni din cadrul Dialogului interpersonal la nivel înalt dintre UE și China din 15 septembrie 2015; subliniază importanța schimburilor interpersonale și a facilitării schimburilor dintre cetățenii UE și chinezi; sprijină dezvoltarea Dialogului interpersonal la nivel înalt care să se axeze pe proiectele comune și partajarea celor mai bune practici, precum și pe promovarea schimburilor interpersonale; subliniază că ar trebui promovate în mod deosebit schimburile de experți și studenți între cele două părți;

| 16. | este preocupat de practica dumpingului și de lipsa de transparență în ceea ce privește politicile guvernului chinez și subvențiile acordate de acesta sub formă de credite fiscale, concesiuni de terenuri, credite ieftine, materii prime subvenționate și sub alte forme; |
| --- | --- |

16.

este preocupat de practica dumpingului și de lipsa de transparență în ceea ce privește politicile guvernului chinez și subvențiile acordate de acesta sub formă de credite fiscale, concesiuni de terenuri, credite ieftine, materii prime subvenționate și sub alte forme;

| 17. | este preocupat de obstacolele cu care se confruntă firmele europene pe piața chineză, cum ar fi transferurile forțate de tehnologii, aplicarea laxă a DPI și tratamentul discriminatoriu; subliniază importanța reformei pieței din China, a implementării principiilor economiei de piață și a eliminării discriminării și a restricțiilor nejustificate; |
| --- | --- |

17.

este preocupat de obstacolele cu care se confruntă firmele europene pe piața chineză, cum ar fi transferurile forțate de tehnologii, aplicarea laxă a DPI și tratamentul discriminatoriu; subliniază importanța reformei pieței din China, a implementării principiilor economiei de piață și a eliminării discriminării și a restricțiilor nejustificate;

| 18. | recunoaște oportunitățile generate de investițiile chineze în Europa în cadrul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS); subliniază că, deși acest fond este deschis investițiilor efectuate de o serie de actori, ar trebui totuși să rămână în continuare administrat de UE; |
| --- | --- |

18.

recunoaște oportunitățile generate de investițiile chineze în Europa în cadrul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS); subliniază că, deși acest fond este deschis investițiilor efectuate de o serie de actori, ar trebui totuși să rămână în continuare administrat de UE;

| 19. | recunoaște dificultățile legate de orientarea economiei chineze pe o cale cu adevărat sustenabilă în cadrul „noii normalități”; consideră că participarea mai proeminentă a Chinei la organizațiile economice internaționale, cum ar fi FMI, ar putea avea o contribuție pozitivă la sustenabilitatea și echilibrul economiei chineze și a celei mondiale, precum și la reforma organizațiilor respective; îndeamnă autoritățile chineze să pună la dispoziție date statistice fiabile și să fie mai transparente în ceea ce privește situația economiei chineze; |
| --- | --- |

19.

recunoaște dificultățile legate de orientarea economiei chineze pe o cale cu adevărat sustenabilă în cadrul „noii normalități”; consideră că participarea mai proeminentă a Chinei la organizațiile economice internaționale, cum ar fi FMI, ar putea avea o contribuție pozitivă la sustenabilitatea și echilibrul economiei chineze și a celei mondiale, precum și la reforma organizațiilor respective; îndeamnă autoritățile chineze să pună la dispoziție date statistice fiabile și să fie mai transparente în ceea ce privește situația economiei chineze;

| 20. | constată cu îngrijorare că, în ultimele luni, valoarea indicilor bursieri din China a scăzut cu o treime și au existat sute de suspendări ale tranzacțiilor ca urmare a scăderii excesive a cursului acțiunilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la actuala criză financiară prin care trece China, mai ales piețele sale bursiere, și recunoaște că acest lucru reprezintă o amenințare la adresa economiei mondiale, având în vedere rolul proeminent al Chinei în comerțul global și în sistemul financiar global; îndeamnă autoritățile chineze să răspundă provocării impuse de tranziția la economia actuală la o economie sustenabilă; observă că recentele căderi ale burselor din China au pus față în față cultura controlului guvernamental cu volatilitatea inerentă a piețelor financiare; |
| --- | --- |

20.

constată cu îngrijorare că, în ultimele luni, valoarea indicilor bursieri din China a scăzut cu o treime și au existat sute de suspendări ale tranzacțiilor ca urmare a scăderii excesive a cursului acțiunilor; își exprimă îngrijorarea cu privire la actuala criză financiară prin care trece China, mai ales piețele sale bursiere, și recunoaște că acest lucru reprezintă o amenințare la adresa economiei mondiale, având în vedere rolul proeminent al Chinei în comerțul global și în sistemul financiar global; îndeamnă autoritățile chineze să răspundă provocării impuse de tranziția la economia actuală la o economie sustenabilă; observă că recentele căderi ale burselor din China au pus față în față cultura controlului guvernamental cu volatilitatea inerentă a piețelor financiare;

| 21. | salută faptul că, în ultimele decenii, un număr considerabil de cetățeni chinezi au putut să iasă din sărăcia extremă datorită unei creșteri economice substanțiale și deschiderii treptate a economiei chineze; își exprimă, totodată, preocuparea cu privire la faptul că aceste progrese economice dau adesea naștere unor probleme de mediu și unor inegalități profunde; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că, în ultimele decenii, un număr considerabil de cetățeni chinezi au putut să iasă din sărăcia extremă datorită unei creșteri economice substanțiale și deschiderii treptate a economiei chineze; își exprimă, totodată, preocuparea cu privire la faptul că aceste progrese economice dau adesea naștere unor probleme de mediu și unor inegalități profunde;

| 22. | salută faptul că în recenta declarație comună semnată de UE și China cu privire la schimbările climatice, adoptată în cadrul summitului din 29 iunie 2015, ambele părți și-au exprimat angajamentul de a depune eforturi comune în vederea atingerii unui acord ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic la Conferința de la Paris pe problemele schimbărilor climatice din 2015; îndeamnă toate părțile participante la conferință să se inspire din dinamica creată prin declarațiile UE-China și SUA-China privind schimbările climatice; subliniază necesitatea cooperării în domeniul energiei pentru a face față împreună multiplelor provocări legate de securitatea energetică și de structura energetică mondială; |
| --- | --- |

22.

salută faptul că în recenta declarație comună semnată de UE și China cu privire la schimbările climatice, adoptată în cadrul summitului din 29 iunie 2015, ambele părți și-au exprimat angajamentul de a depune eforturi comune în vederea atingerii unui acord ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic la Conferința de la Paris pe problemele schimbărilor climatice din 2015; îndeamnă toate părțile participante la conferință să se inspire din dinamica creată prin declarațiile UE-China și SUA-China privind schimbările climatice; subliniază necesitatea cooperării în domeniul energiei pentru a face față împreună multiplelor provocări legate de securitatea energetică și de structura energetică mondială;

Situația internă

| 23. | constată că sub conducerea președintelui Xi, guvernul chinez se manifestă din ce în ce mai convingător atât pe plan intern, cât și pe plan extern; subliniază că libertatea pentru activiștii în domeniul drepturilor civile, avocați, jurnaliști, bloggeri, persoane din mediul academic și reprezentați ai societății civile este limitată fără precedent în ultimele decenii; subliniază că situația drepturilor omului din China rămâne un subiect de preocupare gravă; |
| --- | --- |

23.

constată că sub conducerea președintelui Xi, guvernul chinez se manifestă din ce în ce mai convingător atât pe plan intern, cât și pe plan extern; subliniază că libertatea pentru activiștii în domeniul drepturilor civile, avocați, jurnaliști, bloggeri, persoane din mediul academic și reprezentați ai societății civile este limitată fără precedent în ultimele decenii; subliniază că situația drepturilor omului din China rămâne un subiect de preocupare gravă;

| 24. | își exprimă profunda îngrijorare privind adoptarea iminentă a proiectului de lege privind ONG-urile, care ar urma să reducă și mai mult spațiul destinat societății civile chineze și să restricționeze grav libertatea de exprimare și libertatea de asociere în țară, inclusiv prin interzicerea „ONG-urilor străine” care nu sunt înregistrate la Ministerul chinez al securității publice și la departamentele de securitate publică din provincii și prin interdicția aplicată grupurilor chineze de a desfășura „activități” în numele sau cu aprobarea ONG-urilor străine neînregistrate, inclusiv cele cu sediul în Hong Kong și Macao; îndeamnă autoritățile chineze să revizuiască substanțial această lege pentru a o alinia normelor internaționale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

24.

își exprimă profunda îngrijorare privind adoptarea iminentă a proiectului de lege privind ONG-urile, care ar urma să reducă și mai mult spațiul destinat societății civile chineze și să restricționeze grav libertatea de exprimare și libertatea de asociere în țară, inclusiv prin interzicerea „ONG-urilor străine” care nu sunt înregistrate la Ministerul chinez al securității publice și la departamentele de securitate publică din provincii și prin interdicția aplicată grupurilor chineze de a desfășura „activități” în numele sau cu aprobarea ONG-urilor străine neînregistrate, inclusiv cele cu sediul în Hong Kong și Macao; îndeamnă autoritățile chineze să revizuiască substanțial această lege pentru a o alinia normelor internaționale din domeniul drepturilor omului;

| 25. | își exprimă preocuparea cu privire la noul proiect de lege privind securitatea cibernetică, care ar consolida și ar instituționaliza și mai mult cenzura și monitorizarea spațiului cibernetic și ar obliga firmele europene să includă obligatoriu în infrastructura informatică aplicații de tip „backdoor”; remarcă temerile avocaților reformatori și ai apărătorilor drepturilor civile din China că legea privind securitatea cibernetică va restricționa și mai mult libertatea de exprimare și că autocenzura va crește; subliniază puternicul impact negativ al legilor privind securitatea cibernetică și ONG-urile asupra activităților firmelor și instituțiilor europene în RPC și, prin urmare, invită Consiliul European, SEAE și Comisia să continue să protesteze ferm în fața autorităților chineze cu privire la aceste măsuri extrem de controversate; este îngrijorat de definiția largă a „securității naționale” și a „amenințărilor majore” în noua legislația națională chineză privind securitatea, care include printre amenințări și „influențele culturale dăunătoare”; concluzionează că această lege definește interesele de securitate națională ale Chinei într-o manieră atât de largă și de vagă pentru a acorda autorităților chineze puteri aproape nelimitate de a acționa împotriva acțiunilor, persoanelor sau publicațiilor cu care nu sunt de acord; |
| --- | --- |

25.

își exprimă preocuparea cu privire la noul proiect de lege privind securitatea cibernetică, care ar consolida și ar instituționaliza și mai mult cenzura și monitorizarea spațiului cibernetic și ar obliga firmele europene să includă obligatoriu în infrastructura informatică aplicații de tip „backdoor”; remarcă temerile avocaților reformatori și ai apărătorilor drepturilor civile din China că legea privind securitatea cibernetică va restricționa și mai mult libertatea de exprimare și că autocenzura va crește; subliniază puternicul impact negativ al legilor privind securitatea cibernetică și ONG-urile asupra activităților firmelor și instituțiilor europene în RPC și, prin urmare, invită Consiliul European, SEAE și Comisia să continue să protesteze ferm în fața autorităților chineze cu privire la aceste măsuri extrem de controversate; este îngrijorat de definiția largă a „securității naționale” și a „amenințărilor majore” în noua legislația națională chineză privind securitatea, care include printre amenințări și „influențele culturale dăunătoare”; concluzionează că această lege definește interesele de securitate națională ale Chinei într-o manieră atât de largă și de vagă pentru a acorda autorităților chineze puteri aproape nelimitate de a acționa împotriva acțiunilor, persoanelor sau publicațiilor cu care nu sunt de acord;

| 26. | își exprimă îngrijorarea că, deși campania de combatere a corupției lansate de conducerea chineză reprezintă un efort lăudabil de stimulare a încrederii cetățenilor în guvern, ea se dovedește lipsită de transparență și, în majoritatea cazurilor, nu respectă statul de drept; observă că, în unele cazuri, campania este folosită pentru luptele interne și pentru a consolida rolul și puterea PCC; regretă, însă, că această campanie a fost făcută într-un mod care subminează statul de drept, cu funcționari acuzați care ar fi deținuți într-un sistem de detenție ilegală, fără o protecție juridică de bază și adesea forțați să recunoască; |
| --- | --- |

26.

își exprimă îngrijorarea că, deși campania de combatere a corupției lansate de conducerea chineză reprezintă un efort lăudabil de stimulare a încrederii cetățenilor în guvern, ea se dovedește lipsită de transparență și, în majoritatea cazurilor, nu respectă statul de drept; observă că, în unele cazuri, campania este folosită pentru luptele interne și pentru a consolida rolul și puterea PCC; regretă, însă, că această campanie a fost făcută într-un mod care subminează statul de drept, cu funcționari acuzați care ar fi deținuți într-un sistem de detenție ilegală, fără o protecție juridică de bază și adesea forțați să recunoască;

| 27. | își exprimă solidaritatea cu familiile și prietenii celor peste 173 de victime ale exploziilor devastatoare din orașul portuar Tianjin la 12 august 2015, în urma cărora au fost strămutați mii de rezidenți; observă numărul tot mai mare de proteste pașnice masive pe probleme de mediu în diferite părți ale țării; remarcă depozitarea ilegală a mii de tone de substanțe chimice ilegale, extrem de toxice la o distanță mai mică de 600 de metri de zonele rezidențiale; consideră că politica de informare oficială, lentă și netransparentă, cu privire la dezastrul de la Tianjin este foarte contraproductivă, în special în combinație cu cenzurarea relatărilor despre această tragedie majoră practicată pe platformele sociale online; subliniază importanța implementării tuturor normelor de securitate industrială în conformitate cu legislația chineză și internațională și invită guvernul chinez să mărească standardele de siguranță și de mediu pentru produsele periculoase, aliniindu-le în primul rând la propria legislație a Chinei; |
| --- | --- |

27.

își exprimă solidaritatea cu familiile și prietenii celor peste 173 de victime ale exploziilor devastatoare din orașul portuar Tianjin la 12 august 2015, în urma cărora au fost strămutați mii de rezidenți; observă numărul tot mai mare de proteste pașnice masive pe probleme de mediu în diferite părți ale țării; remarcă depozitarea ilegală a mii de tone de substanțe chimice ilegale, extrem de toxice la o distanță mai mică de 600 de metri de zonele rezidențiale; consideră că politica de informare oficială, lentă și netransparentă, cu privire la dezastrul de la Tianjin este foarte contraproductivă, în special în combinație cu cenzurarea relatărilor despre această tragedie majoră practicată pe platformele sociale online; subliniază importanța implementării tuturor normelor de securitate industrială în conformitate cu legislația chineză și internațională și invită guvernul chinez să mărească standardele de siguranță și de mediu pentru produsele periculoase, aliniindu-le în primul rând la propria legislație a Chinei;

| 28. | observă că exploziile de la Tianjin din 12 august 2015 și cele de la Dongying din 31 august 2015 impun de urgență Chinei să abordeze în mod serios chestiunea siguranței industriale, în special în ceea ce privește corupția și impunitatea; |
| --- | --- |

28.

observă că exploziile de la Tianjin din 12 august 2015 și cele de la Dongying din 31 august 2015 impun de urgență Chinei să abordeze în mod serios chestiunea siguranței industriale, în special în ceea ce privește corupția și impunitatea;

| 29. | subliniază caracterul urgent al unor măsuri suplimentare de protecție a mediului, având în vedere faptul că, de exemplu, în 2014, doar opt din cele 74 de orașe mari au atins standardul național de concentrațiilor de PM de 2,5 pentru poluarea aerului, dat fiind faptul că în China 190 de milioane de persoane se îmbolnăvesc anual din cauza apei contaminate; avertizează că dubla criză a apei (poluarea masivă, combinată cu creșterea consumului de apă) ar putea conduce la instabilități politice și sociale considerabile; reamintește că costul degradării mediului în China este, de asemenea, resimțit în țările învecinate; subliniază costurile degradării mediului și speră ca viitorul plan cincinal să transforme mediul într-o prioritate; subliniază, de asemenea, că lipsa de protecție a mediului nu numai că nu reușește să prevină daunele ecologice, ci este, de asemenea, o sursă de practici concurențiale neloiale; salută acordul dintre UE și China vizând intensificarea cooperării pentru a rezolva principalele probleme de mediu, cum ar fi poluarea aerului, a apei și a solului; salută faptul că, în conformitate cu noua lege de protecție a mediului, autoritățile locale sunt responsabile, chiar și retroactiv, pentru daunele aduse mediului în timpul mandatului și că angajamentul pentru protecția mediului va conta mai mult în procesul de promovare a acestor autorități locale; îndeamnă autoritățile naționale și locale să implice constructiv și activ organizațiile de mediu și mișcările la firul ierbii în monitorizarea, implementarea și controlarea aplicării politicilor și inițiativelor chineze în materie de mediu; subliniază că summitul UE-China din iunie 2015 a stabilit, de asemenea, politica de mediu și măsurile vizând schimbările climatice, în temeiul cărora China trebuie să respecte limitele de emisii de CO2 în vederea summitului de la Paris din decembrie 2015 și în conformitate cu obiectivele Agendei strategice 2020 adoptate la Beijing în 2013; |
| --- | --- |

29.

subliniază caracterul urgent al unor măsuri suplimentare de protecție a mediului, având în vedere faptul că, de exemplu, în 2014, doar opt din cele 74 de orașe mari au atins standardul național de concentrațiilor de PM de 2,5 pentru poluarea aerului, dat fiind faptul că în China 190 de milioane de persoane se îmbolnăvesc anual din cauza apei contaminate; avertizează că dubla criză a apei (poluarea masivă, combinată cu creșterea consumului de apă) ar putea conduce la instabilități politice și sociale considerabile; reamintește că costul degradării mediului în China este, de asemenea, resimțit în țările învecinate; subliniază costurile degradării mediului și speră ca viitorul plan cincinal să transforme mediul într-o prioritate; subliniază, de asemenea, că lipsa de protecție a mediului nu numai că nu reușește să prevină daunele ecologice, ci este, de asemenea, o sursă de practici concurențiale neloiale; salută acordul dintre UE și China vizând intensificarea cooperării pentru a rezolva principalele probleme de mediu, cum ar fi poluarea aerului, a apei și a solului; salută faptul că, în conformitate cu noua lege de protecție a mediului, autoritățile locale sunt responsabile, chiar și retroactiv, pentru daunele aduse mediului în timpul mandatului și că angajamentul pentru protecția mediului va conta mai mult în procesul de promovare a acestor autorități locale; îndeamnă autoritățile naționale și locale să implice constructiv și activ organizațiile de mediu și mișcările la firul ierbii în monitorizarea, implementarea și controlarea aplicării politicilor și inițiativelor chineze în materie de mediu; subliniază că summitul UE-China din iunie 2015 a stabilit, de asemenea, politica de mediu și măsurile vizând schimbările climatice, în temeiul cărora China trebuie să respecte limitele de emisii de CO2 în vederea summitului de la Paris din decembrie 2015 și în conformitate cu obiectivele Agendei strategice 2020 adoptate la Beijing în 2013;

| 30. | salută intensificarea schimbului de experiență și a cooperării UE-China în domeniul drepturilor și protecției consumatorilor, precum și consolidarea măsurilor de răspuns luate de guvernul chinez în această privință, reflectate în norme mai stricte privind responsabilitățile comercianților cu amănuntul în codul de conduită profesională privind obligațiile de returnare și de reparare, eventualele fraude, publicitatea înșelătoare și frauduloasă, modalitățile de plată în avans, precum și protecția informațiilor personale ale consumatorilor, în special având în vedere extinderea rapidă în China a comerțului pe internet; |
| --- | --- |

30.

salută intensificarea schimbului de experiență și a cooperării UE-China în domeniul drepturilor și protecției consumatorilor, precum și consolidarea măsurilor de răspuns luate de guvernul chinez în această privință, reflectate în norme mai stricte privind responsabilitățile comercianților cu amănuntul în codul de conduită profesională privind obligațiile de returnare și de reparare, eventualele fraude, publicitatea înșelătoare și frauduloasă, modalitățile de plată în avans, precum și protecția informațiilor personale ale consumatorilor, în special având în vedere extinderea rapidă în China a comerțului pe internet;

| 31. | observă că, în ultimii ani, politica antiteroristă a Chinei a evoluat rapid de la o abordarea reactivă de tip „apărare împotriva terorii”, la o abordare proactivă de tip „război împotriva terorii”, alături de managementul permanent al crizelor, care implică acțiuni la un nivel fără precedent în regiunile afectate și în societate; își exprimă îngrijorarea cu privire la proiectul de lege chinez privind „combaterea terorismului”, care ar putea conduce la alte încălcări ale libertății de exprimare, de întrunire și de asociere, precum și a libertății religioase, în special în Tibet și în Xinjiang, regiuni cu populații minoritare; |
| --- | --- |

31.

observă că, în ultimii ani, politica antiteroristă a Chinei a evoluat rapid de la o abordarea reactivă de tip „apărare împotriva terorii”, la o abordare proactivă de tip „război împotriva terorii”, alături de managementul permanent al crizelor, care implică acțiuni la un nivel fără precedent în regiunile afectate și în societate; își exprimă îngrijorarea cu privire la proiectul de lege chinez privind „combaterea terorismului”, care ar putea conduce la alte încălcări ale libertății de exprimare, de întrunire și de asociere, precum și a libertății religioase, în special în Tibet și în Xinjiang, regiuni cu populații minoritare;

| 32. | își exprimă solidaritatea față de poporul chinez în eforturile sale de combatere a terorismului și a extremismului; își exprimă, însă, îngrijorarea că definiția termenului „terorist” din proiectul chinez de lege privind combaterea terorismului, dacă nu va fi revizuită substanțial, ar putea conduce la sancționarea aproape a tuturor manifestărilor pașnice a culturii, religiei sau identității poporului tibetan, care diferă de cele ale statului; |
| --- | --- |

32.

își exprimă solidaritatea față de poporul chinez în eforturile sale de combatere a terorismului și a extremismului; își exprimă, însă, îngrijorarea că definiția termenului „terorist” din proiectul chinez de lege privind combaterea terorismului, dacă nu va fi revizuită substanțial, ar putea conduce la sancționarea aproape a tuturor manifestărilor pașnice a culturii, religiei sau identității poporului tibetan, care diferă de cele ale statului;

| 33. | invită China să mărească gradul de libertate a internetului și să respecte securitatea cibernetică a tuturor țărilor; |
| --- | --- |

33.

invită China să mărească gradul de libertate a internetului și să respecte securitatea cibernetică a tuturor țărilor;

| 34. | este îngrijorat de faptul că regiunea Xinjiang este prinsă într-un cerc vicios, având în vedere, pe de o parte separatiștii și grupurile extremiste violente din rândul uigurilor musulmani vorbitori de turcă, care nu reprezintă însă marea majoritate a populației, iar pe de altă parte Beijingul, care, din motive de stabilitate, răspunde la tulburările sociale din ce în ce mai mult prin represiune, întărind prezența structurilor de securitate în regiune, îndepărtând din Beijing un număr mare de uiguri, ceea ce conduce la creșterea resentimentelor populației uigure față de chinezii han; deplânge marginalizarea culturii uigure din provincia Xinjiang, inclusiv interdicția ca funcționarii publici să frecventeze moscheile și, în unele cazuri, să practice Ramadanul; invită autoritățile chineze să depună toate eforturile pentru a dezvolta un dialog veritabil cu comunitatea uigură și pentru a proteja identitatea culturală a populației uigure; remarcă cu îngrijorare restricțiile de călătorie, în special în Tibet și Xinjiang, care pot fi impuse cetățenilor UE, mai ales în cazul diplomaților și jurnaliștilor; atrage atenția că niciun fel de restricții de acest tip nu se aplică cetățenilor chinezi (inclusiv diplomați și jurnaliști) în statele membre ale UE; solicită insistent, prin urmare, luarea unor măsuri pentru aplicarea principiul reciprocității; |
| --- | --- |

34.

este îngrijorat de faptul că regiunea Xinjiang este prinsă într-un cerc vicios, având în vedere, pe de o parte separatiștii și grupurile extremiste violente din rândul uigurilor musulmani vorbitori de turcă, care nu reprezintă însă marea majoritate a populației, iar pe de altă parte Beijingul, care, din motive de stabilitate, răspunde la tulburările sociale din ce în ce mai mult prin represiune, întărind prezența structurilor de securitate în regiune, îndepărtând din Beijing un număr mare de uiguri, ceea ce conduce la creșterea resentimentelor populației uigure față de chinezii han; deplânge marginalizarea culturii uigure din provincia Xinjiang, inclusiv interdicția ca funcționarii publici să frecventeze moscheile și, în unele cazuri, să practice Ramadanul; invită autoritățile chineze să depună toate eforturile pentru a dezvolta un dialog veritabil cu comunitatea uigură și pentru a proteja identitatea culturală a populației uigure; remarcă cu îngrijorare restricțiile de călătorie, în special în Tibet și Xinjiang, care pot fi impuse cetățenilor UE, mai ales în cazul diplomaților și jurnaliștilor; atrage atenția că niciun fel de restricții de acest tip nu se aplică cetățenilor chinezi (inclusiv diplomați și jurnaliști) în statele membre ale UE; solicită insistent, prin urmare, luarea unor măsuri pentru aplicarea principiul reciprocității;

| 35. | își exprimă simpatia și solidaritatea cu poporul din Hong Kong în sprijinul reformelor democratice; subliniază că autonomia Hong Kong-ului este garantată prin Legea fundamentală; susține că introducerea unui vot cu adevărat universal în Regiunea Administrativă Specială este pe deplin compatibilă cu principiul „o țară, două sisteme”; regretă că nu a putut fi finalizată reforma legii electorale pentru numirea șefului executivului din Hong Kong; își exprimă speranța că un noul proces de reformă poate fi inițiat în viitorul apropiat pentru a oferi cetățenilor din Hong Kong dreptul la sufragiu universal, cu posibilitatea reală de a alege între candidați diferiți; salută raportul comun al Serviciului European de Acțiune Externă și al Comisiei Europene, din 24 aprilie 2015, către Parlamentul European și Consiliu: ,,Regiunea administrativă specială Hong Kong: raportul anual pe 2014” și sprijină angajamentul UE de a consolida democrația, inclusiv statul de drept, independența sistemului judiciar, libertățile și drepturile fundamentale, transparența și libertatea de informare și de exprimare în Hong Kong; |
| --- | --- |

35.

își exprimă simpatia și solidaritatea cu poporul din Hong Kong în sprijinul reformelor democratice; subliniază că autonomia Hong Kong-ului este garantată prin Legea fundamentală; susține că introducerea unui vot cu adevărat universal în Regiunea Administrativă Specială este pe deplin compatibilă cu principiul „o țară, două sisteme”; regretă că nu a putut fi finalizată reforma legii electorale pentru numirea șefului executivului din Hong Kong; își exprimă speranța că un noul proces de reformă poate fi inițiat în viitorul apropiat pentru a oferi cetățenilor din Hong Kong dreptul la sufragiu universal, cu posibilitatea reală de a alege între candidați diferiți; salută raportul comun al Serviciului European de Acțiune Externă și al Comisiei Europene, din 24 aprilie 2015, către Parlamentul European și Consiliu: ,,Regiunea administrativă specială Hong Kong: raportul anual pe 2014” și sprijină angajamentul UE de a consolida democrația, inclusiv statul de drept, independența sistemului judiciar, libertățile și drepturile fundamentale, transparența și libertatea de informare și de exprimare în Hong Kong;

| 36. | sprijină ferm aranjamentul „o țară, două sisteme” ca bază pentru bunele relații dintre regiunile administrative speciale Hong Kong și Macao și China continentală; |
| --- | --- |

36.

sprijină ferm aranjamentul „o țară, două sisteme” ca bază pentru bunele relații dintre regiunile administrative speciale Hong Kong și Macao și China continentală;

| 37. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu recentele tulburări politice și civile din Hong Kong și invită China să își respecte obligațiile față de poporul din Hong Kong, să îi protejeze drepturile și libertățile, în condițiile prevăzute de Declarația comună chino-britanică semnată în 1984; |
| --- | --- |

37.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu recentele tulburări politice și civile din Hong Kong și invită China să își respecte obligațiile față de poporul din Hong Kong, să îi protejeze drepturile și libertățile, în condițiile prevăzute de Declarația comună chino-britanică semnată în 1984;

Situația externă

| 38. | observă că, de când a fost lansat, „visul chinez” al Președintelui Xi de reîntinerire națională prevede un rol mai puternic și proactiv al Chinei în lume; încurajează VP/ÎR să exploreze posibilitățile de a dezvolta o abordare comună cu SUA privind China ori de câte ori acest lucru ar contribui la promovarea intereselor UE; subliniază că emergența constantă a Chinei ca putere mondială impune de urgență o reconsiderare continuă și rapidă a priorităților strategice ale Europei în relațiile sale cu China; subliniază că o putere globală de talia Chinei, într-un context globalizat și interdependent, trebuie să contribuie în mod mai activ și constructiv la soluționarea problemelor globale și a conflictelor regionale, dar și la realizarea unei ordini mondiale multilaterale care respectă dreptul internațional, valorile universale și pacea; consideră că China ar trebui din ce în ce mai mult să își ocupe locul cuvenit între țările lidere la nivel mondial, în conformitate cu reguli stabilite pentru toți; |
| --- | --- |

38.

observă că, de când a fost lansat, „visul chinez” al Președintelui Xi de reîntinerire națională prevede un rol mai puternic și proactiv al Chinei în lume; încurajează VP/ÎR să exploreze posibilitățile de a dezvolta o abordare comună cu SUA privind China ori de câte ori acest lucru ar contribui la promovarea intereselor UE; subliniază că emergența constantă a Chinei ca putere mondială impune de urgență o reconsiderare continuă și rapidă a priorităților strategice ale Europei în relațiile sale cu China; subliniază că o putere globală de talia Chinei, într-un context globalizat și interdependent, trebuie să contribuie în mod mai activ și constructiv la soluționarea problemelor globale și a conflictelor regionale, dar și la realizarea unei ordini mondiale multilaterale care respectă dreptul internațional, valorile universale și pacea; consideră că China ar trebui din ce în ce mai mult să își ocupe locul cuvenit între țările lidere la nivel mondial, în conformitate cu reguli stabilite pentru toți;

| 39. | remarcă prioritatea acordată relațiilor cu SUA de președinția președintelui Xi, prin propunerea sa vizând un ,,nou model de relații între marile puteri” între China, SUA și alți actori regionali; se declară în favoarea unei abordări mai constructive față de noua ordine mondială la care China ar trebui să contribuie și să se integreze, o ordine întemeiată pe valorile universale ale drepturilor omului, democrației și securității umane; invită UE să fie mai activă în Asia și să coopereze cu China, cu SUA și cu alți actori regionali pentru mai multă stabilitate în regiune; |
| --- | --- |

39.

remarcă prioritatea acordată relațiilor cu SUA de președinția președintelui Xi, prin propunerea sa vizând un ,,nou model de relații între marile puteri” între China, SUA și alți actori regionali; se declară în favoarea unei abordări mai constructive față de noua ordine mondială la care China ar trebui să contribuie și să se integreze, o ordine întemeiată pe valorile universale ale drepturilor omului, democrației și securității umane; invită UE să fie mai activă în Asia și să coopereze cu China, cu SUA și cu alți actori regionali pentru mai multă stabilitate în regiune;

| 40. | subliniază că recenta Carte albă privind strategia militară a Chinei reflectă intențiile Beijingului de a-și extinde și mai mult forțele navale și gama operațiunilor navale, trecând de la „apărarea în largul coastelor” la „protecția în largul mărilor”; deplânge stabilirea unilaterală a unei zone de identificare pentru apărarea antiaeriană și revendicarea ulterioară a controlului navigației aeriene în teritoriile japoneze și sud-coreene; invită la o atitudine echilibrată pentru a evita îngrijorările vecinilor Chinei și amplificarea tensiunilor în Oceanul Pacific și Oceanul Indian și pentru a garanta interesul major pe care îl are Europa pentru libertatea de navigație pe mare; |
| --- | --- |

40.

subliniază că recenta Carte albă privind strategia militară a Chinei reflectă intențiile Beijingului de a-și extinde și mai mult forțele navale și gama operațiunilor navale, trecând de la „apărarea în largul coastelor” la „protecția în largul mărilor”; deplânge stabilirea unilaterală a unei zone de identificare pentru apărarea antiaeriană și revendicarea ulterioară a controlului navigației aeriene în teritoriile japoneze și sud-coreene; invită la o atitudine echilibrată pentru a evita îngrijorările vecinilor Chinei și amplificarea tensiunilor în Oceanul Pacific și Oceanul Indian și pentru a garanta interesul major pe care îl are Europa pentru libertatea de navigație pe mare;

| 41. | consideră regretabil că, în pofida declarației de conduită din 2002, mai multe părți reclamă teritorii în Insulele Spratly și este extrem de preocupat de amploarea deosebită a eforturilor actuale ale Chinei, care construiește mai ales instalații militare, porturi și cel puțin o pistă de aterizare; avertizează în mod special cu privire la pericolul iminent al unei prezențe crescute a vaselor rivale și a patrulelor aeriene în regiune și al unei posibile confruntări, precum și cu privire la riscul creării unei zone de identificare și de apărare aeriană (ZIAE) în Marea Chinei de Est; |
| --- | --- |

41.

consideră regretabil că, în pofida declarației de conduită din 2002, mai multe părți reclamă teritorii în Insulele Spratly și este extrem de preocupat de amploarea deosebită a eforturilor actuale ale Chinei, care construiește mai ales instalații militare, porturi și cel puțin o pistă de aterizare; avertizează în mod special cu privire la pericolul iminent al unei prezențe crescute a vaselor rivale și a patrulelor aeriene în regiune și al unei posibile confruntări, precum și cu privire la riscul creării unei zone de identificare și de apărare aeriană (ZIAE) în Marea Chinei de Est;

| 42. | este în continuare alarmat de escaladarea tensiunilor dintre părți în Marea Chinei de Est și solicită, prin urmare, tuturor părților implicate să evite acțiunile unilaterale provocatoare în Marea Chinei de Sud și subliniază importanța unei soluționări pașnice a diferendelor, pe baza dreptului internațional și cu o mediere internațională imparțială, de exemplu prin Convenția privind dreptul mării (UNCLOS); consideră regretabil refuzul Chinei de a accepta jurisdicția UNCLOS și a Curții de arbitraj; solicită cu fermitate Chinei să-și reconsidere poziția și cere tuturor părților, inclusiv Chinei, să respecte decizia finală a UNCLOS; consideră că o cale pentru o posibilă soluționare pașnică a tensiunii din zonele Mării Chinei de Est și Mării Chinei de Sud este negocierea și aplicarea comună a codurilor de conduită pentru exploatarea pașnică a zonelor maritime în cauză, inclusiv stabilirea unor căi comerciale sigure și a unor cote de pescuit sau atribuirea unor zone pentru explorarea resurselor; sprijină apelul urgent făcut de cel de-al 26-lea summit ASEAN, pentru adoptarea rapidă a unui cod de conduită în Marea Chinei de Sud; salută, în acest sens, acordul recent dintre China și ASEAN pentru a accelera consultările cu privire la un cod de conduită pentru diferendele din Marea Chinei de Sud; ia act de „Inițiativa de pace în Marea Chinei de Sud” lansată de Taiwan pentru de a ajunge la un consens cu privire la un cod de conduită și la instituirea unui mecanism care să permită tuturor părților să coopereze pentru a exploata în comun a resursele naturale și marine din regiune; sprijină toate acțiunile care fac posibil ca Marea Chinei de Sud să devină o „mare a păcii și cooperării”; |
| --- | --- |

42.

este în continuare alarmat de escaladarea tensiunilor dintre părți în Marea Chinei de Est și solicită, prin urmare, tuturor părților implicate să evite acțiunile unilaterale provocatoare în Marea Chinei de Sud și subliniază importanța unei soluționări pașnice a diferendelor, pe baza dreptului internațional și cu o mediere internațională imparțială, de exemplu prin Convenția privind dreptul mării (UNCLOS); consideră regretabil refuzul Chinei de a accepta jurisdicția UNCLOS și a Curții de arbitraj; solicită cu fermitate Chinei să-și reconsidere poziția și cere tuturor părților, inclusiv Chinei, să respecte decizia finală a UNCLOS; consideră că o cale pentru o posibilă soluționare pașnică a tensiunii din zonele Mării Chinei de Est și Mării Chinei de Sud este negocierea și aplicarea comună a codurilor de conduită pentru exploatarea pașnică a zonelor maritime în cauză, inclusiv stabilirea unor căi comerciale sigure și a unor cote de pescuit sau atribuirea unor zone pentru explorarea resurselor; sprijină apelul urgent făcut de cel de-al 26-lea summit ASEAN, pentru adoptarea rapidă a unui cod de conduită în Marea Chinei de Sud; salută, în acest sens, acordul recent dintre China și ASEAN pentru a accelera consultările cu privire la un cod de conduită pentru diferendele din Marea Chinei de Sud; ia act de „Inițiativa de pace în Marea Chinei de Sud” lansată de Taiwan pentru de a ajunge la un consens cu privire la un cod de conduită și la instituirea unui mecanism care să permită tuturor părților să coopereze pentru a exploata în comun a resursele naturale și marine din regiune; sprijină toate acțiunile care fac posibil ca Marea Chinei de Sud să devină o „mare a păcii și cooperării”;

| 43. | invită VP/HR să identifice riscurile pentru pacea și securitatea regiunii și a lumii în cazul unui conflict armat în Marea Chinei de Est și Marea Chinei de Sud, în conformitate cu prioritățile stabilite în Strategia europeană în materie de securitate maritimă, precum și să determine care sunt riscurile pe care acesta le-ar implica pentru libertatea și siguranța navigației în regiune și care sunt riscurile în zonă pentru interesele specifice europene; consideră că, având în vedere că alți actori (mai ales Australia) sunt deja foarte activi din punct de vedere politic în zona Pacificului, UE ar trebui să se bazeze pe cooperarea bilaterală și multilaterală pentru a contribui în mod eficace la securitatea regiunii; |
| --- | --- |

43.

invită VP/HR să identifice riscurile pentru pacea și securitatea regiunii și a lumii în cazul unui conflict armat în Marea Chinei de Est și Marea Chinei de Sud, în conformitate cu prioritățile stabilite în Strategia europeană în materie de securitate maritimă, precum și să determine care sunt riscurile pe care acesta le-ar implica pentru libertatea și siguranța navigației în regiune și care sunt riscurile în zonă pentru interesele specifice europene; consideră că, având în vedere că alți actori (mai ales Australia) sunt deja foarte activi din punct de vedere politic în zona Pacificului, UE ar trebui să se bazeze pe cooperarea bilaterală și multilaterală pentru a contribui în mod eficace la securitatea regiunii;

| 44. | îndeamnă guvernul chinez să își folosească toate pârghiile de influență pentru a asigura stabilitatea în Peninsula Coreeană și pentru a determina Coreea de Nord să revină la convorbiri credibile privind denuclearizarea și să ia măsuri concrete de denuclearizare; reamintește că China rămâne cel mai important aliat al Coreei de Nord și, prin urmare, încurajează guvernul chinez să-și asume, împreună cu comunitatea internațională, un rol constructiv în găsirea urgentă a unor soluții pentru situația dezastruoasă a drepturilor omului din Coreea de Nord, inclusiv în privința miilor de refugiați din Coreea de Nord care traversează frontiera în China, fugind de condițiile terifiante din țara lor; invită insistent guvernul chinez, în conformitate cu obligațiile care îi revin în calitate de stat parte la Convenția ONU privind statutul refugiaților, să nu le refuze dreptul de a solicita azil, să nu îi returneze forțat în Coreea de Nord, ci să le asigure protecția drepturilor lor fundamentale; invită UE să exercite presiuni diplomatice asupra guvernului chinez în acest sens, în concordanță cu obiectivele globale vizând neproliferarea; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă guvernul chinez să își folosească toate pârghiile de influență pentru a asigura stabilitatea în Peninsula Coreeană și pentru a determina Coreea de Nord să revină la convorbiri credibile privind denuclearizarea și să ia măsuri concrete de denuclearizare; reamintește că China rămâne cel mai important aliat al Coreei de Nord și, prin urmare, încurajează guvernul chinez să-și asume, împreună cu comunitatea internațională, un rol constructiv în găsirea urgentă a unor soluții pentru situația dezastruoasă a drepturilor omului din Coreea de Nord, inclusiv în privința miilor de refugiați din Coreea de Nord care traversează frontiera în China, fugind de condițiile terifiante din țara lor; invită insistent guvernul chinez, în conformitate cu obligațiile care îi revin în calitate de stat parte la Convenția ONU privind statutul refugiaților, să nu le refuze dreptul de a solicita azil, să nu îi returneze forțat în Coreea de Nord, ci să le asigure protecția drepturilor lor fundamentale; invită UE să exercite presiuni diplomatice asupra guvernului chinez în acest sens, în concordanță cu obiectivele globale vizând neproliferarea;

| 45. | solicită guvernului chinez să-și folosească influența aspra Pakistanului pentru a îl determina să nu alimenteze instabilitatea în regiune; |
| --- | --- |

45.

solicită guvernului chinez să-și folosească influența aspra Pakistanului pentru a îl determina să nu alimenteze instabilitatea în regiune;

| 46. | salută cooperarea dintre UE și China în materie de securitate și apărare, inclusiv operațiunile de combatere a pirateriei în Golful Aden, și solicită mai multe eforturi comune pentru soluționarea problemelor globale de securitate și apărare, cum ar fi terorismul; |
| --- | --- |

46.

salută cooperarea dintre UE și China în materie de securitate și apărare, inclusiv operațiunile de combatere a pirateriei în Golful Aden, și solicită mai multe eforturi comune pentru soluționarea problemelor globale de securitate și apărare, cum ar fi terorismul;

| 47. | atrage atenția Beijingului asupra rolului indispensabil al SUA și UE în ceea ce privește obiectivele de modernizare ale Chinei; reamintește, totodată, Beijingului, obligațiile și responsabilitățile sale internaționale de a contribui la pacea și securitatea mondială, în calitate de membru permanent al CS al ONU; regretă, în această privință, faptul că China, în parteneriat cu Rusia, a blocat continuu acțiunile ONU referitoare la Siria, unde Bashar al Assad duce un război sângeros împotriva poporului sirian de peste patru ani; |
| --- | --- |

47.

atrage atenția Beijingului asupra rolului indispensabil al SUA și UE în ceea ce privește obiectivele de modernizare ale Chinei; reamintește, totodată, Beijingului, obligațiile și responsabilitățile sale internaționale de a contribui la pacea și securitatea mondială, în calitate de membru permanent al CS al ONU; regretă, în această privință, faptul că China, în parteneriat cu Rusia, a blocat continuu acțiunile ONU referitoare la Siria, unde Bashar al Assad duce un război sângeros împotriva poporului sirian de peste patru ani;

| 48. | subliniază importanța încrederii reciproce și a cooperării între China, UE și alți actori internaționali majori pentru a soluționa problemele securității globale; speră ca China să-și ofere sprijinul pentru inițiativele conduse de UE și SUA care vizează încetarea încălcărilor dreptului internațional care dus la conflictul din estul Ucrainei și restabilirea integrității teritoriale și a suveranității Ucrainei după agresiunea Rusiei; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța încrederii reciproce și a cooperării între China, UE și alți actori internaționali majori pentru a soluționa problemele securității globale; speră ca China să-și ofere sprijinul pentru inițiativele conduse de UE și SUA care vizează încetarea încălcărilor dreptului internațional care dus la conflictul din estul Ucrainei și restabilirea integrității teritoriale și a suveranității Ucrainei după agresiunea Rusiei;

Situația drepturilor omului

| 49. | remarcă contradicția puternică dintre aspirația oficială a Chinei de universalitate a drepturilor omului și înrăutățirea situației drepturilor omului; constată că degradarea recentă a situației drepturilor omului și a libertăților în China a început în 2013 și a amplificat reprimarea deja practicată asupra populației, limitând și mai mult spațiul de exprimare și promovare pașnică a societății civile; este profund îngrijorat de arestarea, judecarea și condamnarea a numeroși activiști în domeniul drepturilor civile, apărători ai drepturilor omului și critici ai guvernului, precum și de faptul că peste 100 de avocați și activiști pentru drepturile omului au fost reținuți sau anchetați de poliția chineză; solicită autorităților chineze să elibereze persoanele aflate în detenție și să se asigure că acestea își pot exercita profesia fără restricții; |
| --- | --- |

49.

remarcă contradicția puternică dintre aspirația oficială a Chinei de universalitate a drepturilor omului și înrăutățirea situației drepturilor omului; constată că degradarea recentă a situației drepturilor omului și a libertăților în China a început în 2013 și a amplificat reprimarea deja practicată asupra populației, limitând și mai mult spațiul de exprimare și promovare pașnică a societății civile; este profund îngrijorat de arestarea, judecarea și condamnarea a numeroși activiști în domeniul drepturilor civile, apărători ai drepturilor omului și critici ai guvernului, precum și de faptul că peste 100 de avocați și activiști pentru drepturile omului au fost reținuți sau anchetați de poliția chineză; solicită autorităților chineze să elibereze persoanele aflate în detenție și să se asigure că acestea își pot exercita profesia fără restricții;

| 50. | consideră că actualele relații puternice dintre UE și China trebuie să ofere o platformă eficientă pentru desfășurarea unui dialog matur, substanțial și deschis privind drepturile omului, bazat pe respectul reciproc; consideră, de asemenea, că cea de a 40-a aniversare a relațiilor UE-China în 2015 oferă o reală oportunitate de progres în acest domeniu; |
| --- | --- |

50.

consideră că actualele relații puternice dintre UE și China trebuie să ofere o platformă eficientă pentru desfășurarea unui dialog matur, substanțial și deschis privind drepturile omului, bazat pe respectul reciproc; consideră, de asemenea, că cea de a 40-a aniversare a relațiilor UE-China în 2015 oferă o reală oportunitate de progres în acest domeniu;

| 51. | invită insistent UE să continue presiunile pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului în China ori de câte ori sunt organizate dialoguri la toate nivelurile și să includă clauze privind drepturile omului în toate tratatele bilaterale încheiate cu China; |
| --- | --- |

51.

invită insistent UE să continue presiunile pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului în China ori de câte ori sunt organizate dialoguri la toate nivelurile și să includă clauze privind drepturile omului în toate tratatele bilaterale încheiate cu China;

| 52. | salută cel de-al 33-lea Dialog UE-China privind drepturile omului din 8 și 9 decembrie 2014; constată că acest dialog, alături de o serie de presiuni din partea altor parteneri internaționali, a contribuit la realizarea unor acțiuni concrete; subliniază că UE a afirmat clar în mai multe rânduri că dorește ca dialogul să contribuie la îmbunătățiri mai concrete a situației drepturilor omului în această țară; |
| --- | --- |

52.

salută cel de-al 33-lea Dialog UE-China privind drepturile omului din 8 și 9 decembrie 2014; constată că acest dialog, alături de o serie de presiuni din partea altor parteneri internaționali, a contribuit la realizarea unor acțiuni concrete; subliniază că UE a afirmat clar în mai multe rânduri că dorește ca dialogul să contribuie la îmbunătățiri mai concrete a situației drepturilor omului în această țară;

| 53. | reamintește că universalitatea drepturilor omului a fost întotdeauna în centrul dialogului UE-China privind drepturile omului; constată cu îngrijorare că, în viziunea chineză oficială, universalitatea este pusă în discuție din motive de diferențe culturale, iar acest fapt a constituit o sursă importantă de diferențe conceptuale care au condus la o lipsă de înțelegere și la neîncredere în relațiile UE-China și la progrese reduse în dialogurile privind drepturile omului dintre UE și China; invită, prin urmare, conducerea chineză să-și reconsidere modul de abordare a acestei probleme și să respecte universalitatea drepturilor omului, în concordanță cu Declarația Drepturilor Omului; solicită insistent, de asemenea, ca instituțiile UE să conlucreze cu autoritățile chineze în dialogurile lor, pentru a face progrese în direcția respectării universalității; |
| --- | --- |

53.

reamintește că universalitatea drepturilor omului a fost întotdeauna în centrul dialogului UE-China privind drepturile omului; constată cu îngrijorare că, în viziunea chineză oficială, universalitatea este pusă în discuție din motive de diferențe culturale, iar acest fapt a constituit o sursă importantă de diferențe conceptuale care au condus la o lipsă de înțelegere și la neîncredere în relațiile UE-China și la progrese reduse în dialogurile privind drepturile omului dintre UE și China; invită, prin urmare, conducerea chineză să-și reconsidere modul de abordare a acestei probleme și să respecte universalitatea drepturilor omului, în concordanță cu Declarația Drepturilor Omului; solicită insistent, de asemenea, ca instituțiile UE să conlucreze cu autoritățile chineze în dialogurile lor, pentru a face progrese în direcția respectării universalității;

| 54. | continuă să fie profund îngrijorat de faptul că China este în prezent țara care execută cele mai multe persoane și continuă să aplice în secret pedeapsa capitală asupra a mii de persoane anual, fără a ține seama de standardele internaționale minime referitoare la utilizarea pedepsei capitale; subliniază încă o dată că abolirea pedepsei capitale contribuie la consolidarea demnității umane și la dezvoltarea progresivă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

54.

continuă să fie profund îngrijorat de faptul că China este în prezent țara care execută cele mai multe persoane și continuă să aplice în secret pedeapsa capitală asupra a mii de persoane anual, fără a ține seama de standardele internaționale minime referitoare la utilizarea pedepsei capitale; subliniază încă o dată că abolirea pedepsei capitale contribuie la consolidarea demnității umane și la dezvoltarea progresivă a drepturilor omului;

| 55. | este în continuare preocupat de persistența unor restricții severe asupra libertății de exprimare, de asociere, de întrunire și religioase, precum și asupra activităților organizațiilor de apărare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

55.

este în continuare preocupat de persistența unor restricții severe asupra libertății de exprimare, de asociere, de întrunire și religioase, precum și asupra activităților organizațiilor de apărare a drepturilor omului;

| 56. | regretă tratamentul adesea discriminatoriu al minorităților etnice și religioase în China; |
| --- | --- |

56.

regretă tratamentul adesea discriminatoriu al minorităților etnice și religioase în China;

| 57. | critică faptul că, deși libertatea religioasă în China nu este un drept garantat explicit în Constituție, în practică guvernul restricționează practicile religioase la organizațiile religioase aprobate și recunoscute oficial; sprijină rezistența manifestată de bisericile chineze împotriva strategiei reînnoite a guvernului chinez de „sinificare” a creștinismului; condamnă, în special, actuala campanie anticreștină din provincia Zhejiang, în care au fost demolate zeci de biserici și înlăturate peste 400 de cruci în 2014; împărtășește îngrijorările bisericilor în legătură cu alte provincii în care există o puternică prezență creștină; condamnă, de asemenea, campaniile împotriva budismului făcute prin intermediul „educației patriotice”, inclusiv măsurile de preluare de către stat a administrării mănăstirilor budiste din Tibet; condamnă programele de „educație juridică” a călugărilor și călugărițelor budiste; consideră de neînțeles și inacceptabilă interzicerea imaginilor reprezentându-l pe Dalai Lama în China; este îngrijorat de faptul că în China se abuzează de dreptul penal pentru a-i persecuta pe tibetani și pe budiști, activitățile lor fiind asimilate „separatismului” și consideră că îngrijorarea sa este confirmată de faptul că peste 40 % din deținuții politici din Tibet sunt călugări și călugărițe; regretă înrăutățirea semnificativă a climatului de practicare a religiei budiste în Tibet după protestele din martie 2008, guvernul chinez adoptând o abordare din ce în ce mai concentrată pe „educația patriotică”, inclusiv măsuri de administrare a mănăstirilor tibetane, de exemplu prin intermediul comitetelor de administrare nealese, instalate în fiecare mănăstire, prin programe de „educație juridică” pentru călugări și călugărițe, care urmăresc să se asigure că aceștia „nu participă la activități de separatism față de patria mamă și de tulburare a ordinii publice”, precum și interdicția imaginilor cu Dalai Lama; |
| --- | --- |

57.

critică faptul că, deși libertatea religioasă în China nu este un drept garantat explicit în Constituție, în practică guvernul restricționează practicile religioase la organizațiile religioase aprobate și recunoscute oficial; sprijină rezistența manifestată de bisericile chineze împotriva strategiei reînnoite a guvernului chinez de „sinificare” a creștinismului; condamnă, în special, actuala campanie anticreștină din provincia Zhejiang, în care au fost demolate zeci de biserici și înlăturate peste 400 de cruci în 2014; împărtășește îngrijorările bisericilor în legătură cu alte provincii în care există o puternică prezență creștină; condamnă, de asemenea, campaniile împotriva budismului făcute prin intermediul „educației patriotice”, inclusiv măsurile de preluare de către stat a administrării mănăstirilor budiste din Tibet; condamnă programele de „educație juridică” a călugărilor și călugărițelor budiste; consideră de neînțeles și inacceptabilă interzicerea imaginilor reprezentându-l pe Dalai Lama în China; este îngrijorat de faptul că în China se abuzează de dreptul penal pentru a-i persecuta pe tibetani și pe budiști, activitățile lor fiind asimilate „separatismului” și consideră că îngrijorarea sa este confirmată de faptul că peste 40 % din deținuții politici din Tibet sunt călugări și călugărițe; regretă înrăutățirea semnificativă a climatului de practicare a religiei budiste în Tibet după protestele din martie 2008, guvernul chinez adoptând o abordare din ce în ce mai concentrată pe „educația patriotică”, inclusiv măsuri de administrare a mănăstirilor tibetane, de exemplu prin intermediul comitetelor de administrare nealese, instalate în fiecare mănăstire, prin programe de „educație juridică” pentru călugări și călugărițe, care urmăresc să se asigure că aceștia „nu participă la activități de separatism față de patria mamă și de tulburare a ordinii publice”, precum și interdicția imaginilor cu Dalai Lama;

| 58. | remarcă o serie de angajamente ale Președintelui Xi de a „promova hotărât progresul conducerii țării prin respectarea legii” și de a combate corupția; este, însă, profund îngrijorat de arestarea recentă a peste 200 de avocați, implicați mai ales în cauze vizând drepturile omului, mulți dintre aceștia fiind acuzați de „tulburarea ordinii publice” și de a încercări de a submina partidul, autoritățile afirmând că astfel de măsuri drastice reprezintă, de fapt, o apărare a sistemului juridic al Chinei; subliniază că aceste măsuri sunt în contradicție cu declarația autorităților privind progresele statului de drept și subminează toate eforturile întreprinse în direcția reformelor politice; |
| --- | --- |

58.

remarcă o serie de angajamente ale Președintelui Xi de a „promova hotărât progresul conducerii țării prin respectarea legii” și de a combate corupția; este, însă, profund îngrijorat de arestarea recentă a peste 200 de avocați, implicați mai ales în cauze vizând drepturile omului, mulți dintre aceștia fiind acuzați de „tulburarea ordinii publice” și de a încercări de a submina partidul, autoritățile afirmând că astfel de măsuri drastice reprezintă, de fapt, o apărare a sistemului juridic al Chinei; subliniază că aceste măsuri sunt în contradicție cu declarația autorităților privind progresele statului de drept și subminează toate eforturile întreprinse în direcția reformelor politice;

| 59. | reamintește că, în concepția oficială chineză, drepturile socioeconomice continuă să aibă prioritate în raport cu drepturile civile și politice individuale, în timp ce, în viziunea europeană, aceste drepturi sunt considerate fundamentale și fel de importante, iar dezvoltarea economică și drepturile omului funcționează împreună, ceea ce reflectă o serie de diferențe între percepția europeană și cea chineză asupra drepturilor omului, vizibile în pozițiile oficiale; subliniază, de asemenea, că protecția extinsă a drepturilor omului este esențială pentru menținerea creșterii economice în China și, prin urmare, invită insistent autoritățile chineze să asigure respectarea atât a drepturilor socioeconomice, cât și a celor civile și politice; |
| --- | --- |

59.

reamintește că, în concepția oficială chineză, drepturile socioeconomice continuă să aibă prioritate în raport cu drepturile civile și politice individuale, în timp ce, în viziunea europeană, aceste drepturi sunt considerate fundamentale și fel de importante, iar dezvoltarea economică și drepturile omului funcționează împreună, ceea ce reflectă o serie de diferențe între percepția europeană și cea chineză asupra drepturilor omului, vizibile în pozițiile oficiale; subliniază, de asemenea, că protecția extinsă a drepturilor omului este esențială pentru menținerea creșterii economice în China și, prin urmare, invită insistent autoritățile chineze să asigure respectarea atât a drepturilor socioeconomice, cât și a celor civile și politice;

| 60. | critică mediul extrem de restrictiv al media și controlul strict al domeniului digital, în care conținuturile de internet străine, inclusiv europene, sunt blocate, iar conținuturile interne considerate periculoase din punct de vedere politic sunt sistematic șterse și cenzurate; protestează vehement împotriva numărului mare de cetățeni chinezi trimiși în închisoare pentru infracțiuni care implică libertatea de exprimare, în special pe internet; |
| --- | --- |

60.

critică mediul extrem de restrictiv al media și controlul strict al domeniului digital, în care conținuturile de internet străine, inclusiv europene, sunt blocate, iar conținuturile interne considerate periculoase din punct de vedere politic sunt sistematic șterse și cenzurate; protestează vehement împotriva numărului mare de cetățeni chinezi trimiși în închisoare pentru infracțiuni care implică libertatea de exprimare, în special pe internet;

| 61. | este profund îngrijorat de faptul că guvernul chinez își continuă politicile dure împotriva poporului tibetan, în special prin respingerea abordării propuse de Dalai Lama a unei „căi de mijloc”, care nu urmărește nici independența, nici separarea, ci o autonomie reală în cadrul constituțional al RPC; solicită guvernului chinez să reia dialogul cu reprezentanții tibetani; protestează împotriva marginalizării culturii tibetane de către PCC și îndeamnă autoritățile chineze să respecte libertatea de exprimare, de asociere și libertatea religioasă a poporului tibetan; deplânge deteriorarea situației umanitare în Tibet, care a condus la o creștere a numărului cazurilor de autoincendiere; remarcă cu îngrijorare măsurile recent adoptate de incriminare a autoincendierilor, care urmăresc pedepsirea persoanelor despre care se presupune că ar fi asociate cu autoincendiatorii; deplânge strămutarea forțată a peste 2 milioane de nomazi și păstori tibetani începând cu 2006, în așa-numitul „nou sat socialist”, deoarece aceștia sunt privați de îngrijiri medicale, educație și prosperitate; este preocupat, de asemenea, de transferul actual de populații de chinezi han în Tibet; își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de tortură, dispariții forțate și detenții arbitrare și refuzarea accesului la îngrijiri medicale pentru deținuți, inclusiv cazul călugărului Tenzin Delek Rinpoche și alți 10 prizonieri tibetani proeminenți; cere o investigație detaliată a tuturor acestor cazuri de deces; este profund îngrijorat de degradarea mediului în Tibet; subliniază că platoul tibetan se încălzește rapid și că acest lucru ar putea provoca topirea ghețarilor din Tibet, mulți dintre aceștia alimentând cele mai mari fluvii din Asia; |
| --- | --- |

61.

este profund îngrijorat de faptul că guvernul chinez își continuă politicile dure împotriva poporului tibetan, în special prin respingerea abordării propuse de Dalai Lama a unei „căi de mijloc”, care nu urmărește nici independența, nici separarea, ci o autonomie reală în cadrul constituțional al RPC; solicită guvernului chinez să reia dialogul cu reprezentanții tibetani; protestează împotriva marginalizării culturii tibetane de către PCC și îndeamnă autoritățile chineze să respecte libertatea de exprimare, de asociere și libertatea religioasă a poporului tibetan; deplânge deteriorarea situației umanitare în Tibet, care a condus la o creștere a numărului cazurilor de autoincendiere; remarcă cu îngrijorare măsurile recent adoptate de incriminare a autoincendierilor, care urmăresc pedepsirea persoanelor despre care se presupune că ar fi asociate cu autoincendiatorii; deplânge strămutarea forțată a peste 2 milioane de nomazi și păstori tibetani începând cu 2006, în așa-numitul „nou sat socialist”, deoarece aceștia sunt privați de îngrijiri medicale, educație și prosperitate; este preocupat, de asemenea, de transferul actual de populații de chinezi han în Tibet; își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de tortură, dispariții forțate și detenții arbitrare și refuzarea accesului la îngrijiri medicale pentru deținuți, inclusiv cazul călugărului Tenzin Delek Rinpoche și alți 10 prizonieri tibetani proeminenți; cere o investigație detaliată a tuturor acestor cazuri de deces; este profund îngrijorat de degradarea mediului în Tibet; subliniază că platoul tibetan se încălzește rapid și că acest lucru ar putea provoca topirea ghețarilor din Tibet, mulți dintre aceștia alimentând cele mai mari fluvii din Asia;

| 62. | solicită insistent firmelor europene care investesc în China să respecte standardele internaționale în materie de muncă și să se angajeze să treacă de nivelul drepturilor lucrătorilor chinezi dacă acestea nu îndeplinesc standardele convenite la nivel internațional; |
| --- | --- |

62.

solicită insistent firmelor europene care investesc în China să respecte standardele internaționale în materie de muncă și să se angajeze să treacă de nivelul drepturilor lucrătorilor chinezi dacă acestea nu îndeplinesc standardele convenite la nivel internațional;

Relațiile dintre China și Taiwan

| 63. | consideră că atât China, cât și Taiwanul sunt parteneri economici importanți ai UE în Asia și regiunea Pacificului; salută îmbunătățirea semnificativă a relațiilor dintre China și Taiwan; pledează pentru negocierea unui acord bilateral de investiții între UE și Taiwan, având în vedere că Taiwanul este, la nivel regional, cea mai bună platformă de lansare și acces către China pentru firmele din UE și că numeroase state – inclusiv Republica Populară Chineză – au încheiat (de facto) astfel de acorduri cu Taiwanul; |
| --- | --- |

63.

consideră că atât China, cât și Taiwanul sunt parteneri economici importanți ai UE în Asia și regiunea Pacificului; salută îmbunătățirea semnificativă a relațiilor dintre China și Taiwan; pledează pentru negocierea unui acord bilateral de investiții între UE și Taiwan, având în vedere că Taiwanul este, la nivel regional, cea mai bună platformă de lansare și acces către China pentru firmele din UE și că numeroase state – inclusiv Republica Populară Chineză – au încheiat (de facto) astfel de acorduri cu Taiwanul;

| 64. | ia act de faptul că guvernul chinez nu a ridicat obiecții cu privire la participarea Taiwanului la unele organizații ale ONU (OMS, OACI); își exprimă îngrijorarea cu privire la readucerea în atenție de către guvernul chinez a Legii anti-secesiune din 2005, care permite utilizarea mijloacelor militare în cazul unei declarații de independență din partea Taiwanului; regretă că în sudul Chinei mai există încă 1 500 de rachete cu rază lungă de acțiune îndreptate spre Taiwan; consideră că o demilitarizare treptată a regiunii ar facilita și mai mult apropierea părților; subliniază că toate diferendele dintre China și Taiwan ar trebui soluționate prin mijloace pașnice, în conformitate cu dreptul internațional; subliniază că reuniunea din 23 mai 2015 de pe insula Kinmen, dintre înalți demnitari de o parte și de alta a strâmtorii Taiwan a reprezentat o etapă încurajatoare; ia act de faptul că această reuniune a fost cea de a treia reuniune oficială între principalii responsabili, de ambele părți, de relațiile dintre China și Taiwan; susține inițiativele care dezvoltă relațiile dintre China și Taiwan în mod pașnic; |
| --- | --- |

64.

ia act de faptul că guvernul chinez nu a ridicat obiecții cu privire la participarea Taiwanului la unele organizații ale ONU (OMS, OACI); își exprimă îngrijorarea cu privire la readucerea în atenție de către guvernul chinez a Legii anti-secesiune din 2005, care permite utilizarea mijloacelor militare în cazul unei declarații de independență din partea Taiwanului; regretă că în sudul Chinei mai există încă 1 500 de rachete cu rază lungă de acțiune îndreptate spre Taiwan; consideră că o demilitarizare treptată a regiunii ar facilita și mai mult apropierea părților; subliniază că toate diferendele dintre China și Taiwan ar trebui soluționate prin mijloace pașnice, în conformitate cu dreptul internațional; subliniază că reuniunea din 23 mai 2015 de pe insula Kinmen, dintre înalți demnitari de o parte și de alta a strâmtorii Taiwan a reprezentat o etapă încurajatoare; ia act de faptul că această reuniune a fost cea de a treia reuniune oficială între principalii responsabili, de ambele părți, de relațiile dintre China și Taiwan; susține inițiativele care dezvoltă relațiile dintre China și Taiwan în mod pașnic;

o

o o

| 65. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, SEAE, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, statelor în curs de aderare, statelor candidate la aderare, guvernului Republicii Populare Chineze, Congresului Național al Poporului Chinez, guvernului taiwanez și Adunării Legislative taiwaneze (Yuan). |
| --- | --- |

65.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, SEAE, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, statelor în curs de aderare, statelor candidate la aderare, guvernului Republicii Populare Chineze, Congresului Național al Poporului Chinez, guvernului taiwanez și Adunării Legislative taiwaneze (Yuan).

---

(1)  JO L 250, 19.9.1985, p. 2.

(2)  JO L 6, 11.1.2000, p. 40.

(3)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 33.

(4)  JO C 239 E, 20.8.2013, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0096.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0462.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0094.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0075.

(9)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 219.

(10)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 132.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0097.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0411.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0412.

(14)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 80.

(15)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 185.

(16)  JO C 349 E, 29.11.2013, p. 98..

(17)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0603.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0252.

(19)  JO C 288 E, 25.11.2006, p. 59.

(20)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 471.

(21)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 118.

(22)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 121.

(23)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 185..

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/106

---

P8_TA(2015)0459

Pregătirea reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar: provocări și oportunități în domeniul ajutorului umanitar

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la pregătirea reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar: provocări și oportunități în domeniul ajutorului umanitar (2015/2051(INI))

(2017/C 399/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția 46/182 a Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 1991 privind consolidarea coordonării asistenței umanitare de urgență (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 46/182 a Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 1991 privind consolidarea coordonării asistenței umanitare de urgență (1),

| — | având în vedere agenda de reformă a Comitetului Permanent Interagenții (CPIA) al ONU (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere agenda de reformă a Comitetului Permanent Interagenții (CPIA) al ONU (2),

| — | având în vedere Principiile de parteneriat (astfel cum au fost aprobate de Platforma umanitară mondială) adoptate la 12 iulie 2007 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile de parteneriat (astfel cum au fost aprobate de Platforma umanitară mondială) adoptate la 12 iulie 2007 (3),

| — | având în vedere Rezoluția 64/290 din 9 iulie 2010 a Adunării Generale a ONU privind dreptul la educație în situații de urgență (4) și orientările relevante din acest domeniu, inclusiv cele elaborate de UNICEF și de UNESCO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 64/290 din 9 iulie 2010 a Adunării Generale a ONU privind dreptul la educație în situații de urgență (4) și orientările relevante din acest domeniu, inclusiv cele elaborate de UNICEF și de UNESCO,

| — | având în vedere Orientările CPIA pentru integrarea intervențiilor împotriva violenței pe criterii de gen în acțiunile umanitare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările CPIA pentru integrarea intervențiilor împotriva violenței pe criterii de gen în acțiunile umanitare (5),

| — | având în vedere cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre pentru perioada 2015-2030, adoptat cu ocazia celei de a treia Conferințe mondiale a ONU privind reducerea riscului de dezastre organizate în perioada 14-18 martie 2015 la Sendai, în Japonia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre pentru perioada 2015-2030, adoptat cu ocazia celei de a treia Conferințe mondiale a ONU privind reducerea riscului de dezastre organizate în perioada 14-18 martie 2015 la Sendai, în Japonia (6),

| — | având în vedere Rezoluția 69/313 a Adunării Generale a ONU din 27 iulie 2015 de stabilire a programului de acțiune de la Addis Abeba, adoptat în cadrul celei de a treia Conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 69/313 a Adunării Generale a ONU din 27 iulie 2015 de stabilire a programului de acțiune de la Addis Abeba, adoptat în cadrul celei de a treia Conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare (7),

| — | având în vedere dezbaterile purtate în vederea pregătirii celei de a 32-a Conferințe internaționale a Mișcării de Cruce Roșie și Semilună Roșie, care va avea loc în perioada 8-10 decembrie 2015, la Geneva, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterile purtate în vederea pregătirii celei de a 32-a Conferințe internaționale a Mișcării de Cruce Roșie și Semilună Roșie, care va avea loc în perioada 8-10 decembrie 2015, la Geneva,

| — | având în vedere Raportul din 2015 privind ajutorul umanitar la nivel mondial (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2015 privind ajutorul umanitar la nivel mondial (8),

| — | având în vedere Raportul general din iunie 2015 privind ajutorul umanitar la nivel mondial (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul general din iunie 2015 privind ajutorul umanitar la nivel mondial (9),

| — | având în vedere principiile referitoare la bunele practici în domeniul acțiunilor umanitare [Good Humanitarian Donorship (GHD)] (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile referitoare la bunele practici în domeniul acțiunilor umanitare [Good Humanitarian Donorship (GHD)] (10),

| — | având în vedere Grupul la nivel înalt al ONU privind finanțarea umanitară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Grupul la nivel înalt al ONU privind finanțarea umanitară,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1257/96 al Consiliului din 20 iunie 1996 privind ajutorul umanitar (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1257/96 al Consiliului din 20 iunie 1996 privind ajutorul umanitar (11),

| — | având în vedere Consensul european privind ajutorul umanitar din 2007 (denumit în continuare „Consensul european”), o declarație comună semnată de Comisie, Consiliu, Parlamentul European și statele membre (12), precum și planul de acțiune elaborat pe baza acestuia, care urmează a fi reînnoit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind ajutorul umanitar din 2007 (denumit în continuare „Consensul european”), o declarație comună semnată de Comisie, Consiliu, Parlamentul European și statele membre (12), precum și planul de acțiune elaborat pe baza acestuia, care urmează a fi reînnoit,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a Corpului voluntar european de ajutor umanitar (inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”) (13), precum și Raportul anual privind punerea în aplicare a inițiativei „Voluntari UE pentru ajutor umanitar” în 2014 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a Corpului voluntar european de ajutor umanitar (inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”) (13), precum și Raportul anual privind punerea în aplicare a inițiativei „Voluntari UE pentru ajutor umanitar” în 2014 (14),

| — | având în vedere Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (15),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Dimensiunea de gen în ajutorul umanitar: nevoi diferite, asistență adaptată” (SWD(2013)0290) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Dimensiunea de gen în ajutorul umanitar: nevoi diferite, asistență adaptată” (SWD(2013)0290) (16),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulat „Raport anual privind politicile Uniunii Europene în domeniul ajutorului umanitar și al protecției civile și privind punerea lor în aplicare în 2014” (COM(2015)0406) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulat „Raport anual privind politicile Uniunii Europene în domeniul ajutorului umanitar și al protecției civile și privind punerea lor în aplicare în 2014” (COM(2015)0406) (17),

| — | având în vedere Raportul anual de activitate pentru 2014 elaborat de Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (ECHO) din cadrul Comisiei (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual de activitate pentru 2014 elaborat de Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (ECHO) din cadrul Comisiei (18),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 privind principiile comune în materie de asistență în numerar cu scopuri multiple ca răspuns la nevoile umanitare (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 privind principiile comune în materie de asistență în numerar cu scopuri multiple ca răspuns la nevoile umanitare (19),

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989 și Protocolul facultativ la aceasta din 25 mai 2000 cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate; având în vedere Orientările UE privind copiii și conflictele armate, actualizate în 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului din 20 noiembrie 1989 și Protocolul facultativ la aceasta din 25 mai 2000 cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate; având în vedere Orientările UE privind copiii și conflictele armate, actualizate în 2008,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2015 privind un nou parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2015 privind un nou parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015 (20),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 28 mai 2013 privind abordarea UE în materie de reziliență (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 28 mai 2013 privind abordarea UE în materie de reziliență (21),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 5 iunie 2014 privind Cadrul de acțiune de la Hyogo post-2015: gestionarea riscurilor în vederea obținerii rezilienței (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 5 iunie 2014 privind Cadrul de acțiune de la Hyogo post-2015: gestionarea riscurilor în vederea obținerii rezilienței (22),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 16 decembrie 2014 privind o agendă de reformă post-2015 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 16 decembrie 2014 privind o agendă de reformă post-2015 (23),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 9 septembrie 2015, intitulată „Identificarea de soluții la criza refugiaților din Europa: Rolul acțiunii externe a UE” (JOIN(2015)0040) (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 9 septembrie 2015, intitulată „Identificarea de soluții la criza refugiaților din Europa: Rolul acțiunii externe a UE” (JOIN(2015)0040) (24),

| — | având în vedere consultările desfășurate la nivel regional și mondial și dedicate unor subiecte specifice, care au avut loc în vederea pregătirii reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările desfășurate la nivel regional și mondial și dedicate unor subiecte specifice, care au avut loc în vederea pregătirii reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (26),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (27),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (28), Rezoluția sa din 11 iunie 2015 referitoare la situația din Nepal după producerea cutremurelor (29), Rezoluția sa din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din tabăra de refugiați de la Yarmouk din Siria (30), Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Sudanul de Sud, inclusiv la recentele răpiri de copii (31), Rezoluția sa din 12 februarie 2015 referitoare la criza umanitară din Irak și Siria, în special în contextul Statului Islamic (32), și Rezoluția sa din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Libia (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (28), Rezoluția sa din 11 iunie 2015 referitoare la situația din Nepal după producerea cutremurelor (29), Rezoluția sa din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din tabăra de refugiați de la Yarmouk din Siria (30), Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Sudanul de Sud, inclusiv la recentele răpiri de copii (31), Rezoluția sa din 12 februarie 2015 referitoare la criza umanitară din Irak și Siria, în special în contextul Statului Islamic (32), și Rezoluția sa din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Libia (33),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind migrația și refugiații în Europa (34), precum și Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și la politicile UE în materie de migrație și azil (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind migrația și refugiații în Europa (34), precum și Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și la politicile UE în materie de migrație și azil (35),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reafirmă faptul că UE „asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reafirmă faptul că UE „asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor Uniunii”,

| — | având în vedere articolul 208 din TFUE, care prevede că „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din TFUE, care prevede că „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”,

| — | având în vedere articolul 214 din TFUE referitor la acțiunile Uniunii în domeniul ajutorului umanitar, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 214 din TFUE referitor la acțiunile Uniunii în domeniul ajutorului umanitar,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 septembrie 2015, intitulată „Acțiuni de pregătire a reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar: un parteneriat global pentru acțiuni umanitare eficace, bazate pe principii” (COM(2015)0419) (36) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei aferent acestei comunicări (SWD(2015)0166) (37), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 septembrie 2015, intitulată „Acțiuni de pregătire a reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar: un parteneriat global pentru acțiuni umanitare eficace, bazate pe principii” (COM(2015)0419) (36) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei aferent acestei comunicări (SWD(2015)0166) (37),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizele Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizele Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0332/2015),

| A. | întrucât trăim într-o lume foarte fragilă, ne confruntăm cu o creștere a diversității, frecvenței și intensității catastrofelor naturale și cu fenomene precum foametea, precum și cu o creștere fără precedent a numărului și complexității conflictelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât trăim într-o lume foarte fragilă, ne confruntăm cu o creștere a diversității, frecvenței și intensității catastrofelor naturale și cu fenomene precum foametea, precum și cu o creștere fără precedent a numărului și complexității conflictelor;

| B. | întrucât, ca urmare a provocărilor din ce în ce mai mari, cum ar fi urbanizarea, creșterea rapidă a populației, schimbările demografice, creșterea numărului catastrofelor naturale și a gravității lor, degradarea mediului, deșertificarea, schimbările climatice, numeroasele conflicte de lungă durată și conflictele simultane cu impact la nivel regional, precum și penuria de resurse, la care se adaugă consecințele sărăciei, inegalitățile, migrația, strămutările forțate și vulnerabilitatea, este tot mai mult nevoie de răspunsuri umanitare în întreaga lume; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare a provocărilor din ce în ce mai mari, cum ar fi urbanizarea, creșterea rapidă a populației, schimbările demografice, creșterea numărului catastrofelor naturale și a gravității lor, degradarea mediului, deșertificarea, schimbările climatice, numeroasele conflicte de lungă durată și conflictele simultane cu impact la nivel regional, precum și penuria de resurse, la care se adaugă consecințele sărăciei, inegalitățile, migrația, strămutările forțate și vulnerabilitatea, este tot mai mult nevoie de răspunsuri umanitare în întreaga lume;

| C. | întrucât numărul persoanelor aflate în dificultate a crescut de peste două ori din 2004, ajungând până la peste 100 de milioane în 2015; întrucât 250 de milioane de persoane sunt afectate de crize umanitare; întrucât numărul persoanelor strămutate forțat a atins nivelul cel mai ridicat înregistrat de la sfârșitul celui de al Doilea Război Mondial, ridicându-se la aproape 60 de milioane de persoane, dintre care aproape 40 de milioane sunt strămutate în interiorul propriei țări; întrucât peste jumătate dintre refugiații din întreaga lume sunt copii; |
| --- | --- |

C.

întrucât numărul persoanelor aflate în dificultate a crescut de peste două ori din 2004, ajungând până la peste 100 de milioane în 2015; întrucât 250 de milioane de persoane sunt afectate de crize umanitare; întrucât numărul persoanelor strămutate forțat a atins nivelul cel mai ridicat înregistrat de la sfârșitul celui de al Doilea Război Mondial, ridicându-se la aproape 60 de milioane de persoane, dintre care aproape 40 de milioane sunt strămutate în interiorul propriei țări; întrucât peste jumătate dintre refugiații din întreaga lume sunt copii;

| D. | întrucât este posibil ca, până în 2050, un miliard de persoane să fie strămutate ca urmare a schimbărilor climatice, în condițiile în care peste 40 % din populația globului trăiește în zone afectate de un deficit sever al resurselor de apă; întrucât este probabil ca pierderile economice cauzate de catastrofele naturale să crească în mod semnificativ, depășind nivelul de 300 de miliarde USD înregistrat în prezent în fiecare an; |
| --- | --- |

D.

întrucât este posibil ca, până în 2050, un miliard de persoane să fie strămutate ca urmare a schimbărilor climatice, în condițiile în care peste 40 % din populația globului trăiește în zone afectate de un deficit sever al resurselor de apă; întrucât este probabil ca pierderile economice cauzate de catastrofele naturale să crească în mod semnificativ, depășind nivelul de 300 de miliarde USD înregistrat în prezent în fiecare an;

| E. | întrucât, în ultimii opt ani, din cauza nevoilor și provocărilor tot mai numeroase, a lipsei continuității în realizarea angajamentelor, precum și a costurilor tot mai ridicate ale ajutorului umanitar sistemul de ajutor umanitar a ajuns la limită, astfel încât o serie de organizații din domeniu au fost nevoite să suspende temporar diferite forme de sprijin, precum asistența alimentară, furnizarea de adăposturi și alte operațiuni umanitare care pot salva vieți; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în ultimii opt ani, din cauza nevoilor și provocărilor tot mai numeroase, a lipsei continuității în realizarea angajamentelor, precum și a costurilor tot mai ridicate ale ajutorului umanitar sistemul de ajutor umanitar a ajuns la limită, astfel încât o serie de organizații din domeniu au fost nevoite să suspende temporar diferite forme de sprijin, precum asistența alimentară, furnizarea de adăposturi și alte operațiuni umanitare care pot salva vieți;

| F. | întrucât spitalele organizațiilor umanitare sunt adesea ținta atacurilor cu arme de distrugere în masă; întrucât numărul amenințărilor și atacurilor la adresa personalului umanitar a crescut; întrucât securitatea personalului umanitar și a răniților este foarte frecvent pusă în pericol; întrucât aceste atacuri constituie o încălcare a dreptului umanitar internațional și o amenințare gravă pentru viitorul sectorului ajutorului umanitar; |
| --- | --- |

F.

întrucât spitalele organizațiilor umanitare sunt adesea ținta atacurilor cu arme de distrugere în masă; întrucât numărul amenințărilor și atacurilor la adresa personalului umanitar a crescut; întrucât securitatea personalului umanitar și a răniților este foarte frecvent pusă în pericol; întrucât aceste atacuri constituie o încălcare a dreptului umanitar internațional și o amenințare gravă pentru viitorul sectorului ajutorului umanitar;

| G. | întrucât principiile umanitare ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței și normele fundamentale care stau la baza dreptului umanitar internațional și a drepturilor omului, consacrate de convențiile de la Geneva și de protocoalele adiționale la acestea trebuie să reprezinte pilonul central al tuturor acțiunilor umanitare; întrucât protecția persoanelor strămutate trebuie să fie garantată în mod necondiționat, iar independența ajutorului umanitar trebuie să fie primordială, ceea ce înseamnă că acțiunile umanitare nu trebuie să fie condiționate de considerente politice, economice sau legate de securitate și nu trebuie să implice vreo formă de discriminare; |
| --- | --- |

G.

întrucât principiile umanitare ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței și normele fundamentale care stau la baza dreptului umanitar internațional și a drepturilor omului, consacrate de convențiile de la Geneva și de protocoalele adiționale la acestea trebuie să reprezinte pilonul central al tuturor acțiunilor umanitare; întrucât protecția persoanelor strămutate trebuie să fie garantată în mod necondiționat, iar independența ajutorului umanitar trebuie să fie primordială, ceea ce înseamnă că acțiunile umanitare nu trebuie să fie condiționate de considerente politice, economice sau legate de securitate și nu trebuie să implice vreo formă de discriminare;

| H. | întrucât toate părțile implicate în conflicte, inclusiv actorii armați statali și nestatali, trebuie să garanteze condițiile de acces de care organizațiile umanitare au nevoie pentru a acorda asistență populațiilor civile vulnerabile, afectate de conflicte; |
| --- | --- |

H.

întrucât toate părțile implicate în conflicte, inclusiv actorii armați statali și nestatali, trebuie să garanteze condițiile de acces de care organizațiile umanitare au nevoie pentru a acorda asistență populațiilor civile vulnerabile, afectate de conflicte;

| I. | întrucât femeile și copiii aflați în zonele afectate de dezastre sunt deosebit de vulnerabili și sunt expuși în mod disproporționat pericolelor, atât în cursul, cât și după încheierea situațiilor de urgență, riscând totodată să fie exploatați, marginalizați, să fie expuși infecțiilor, violenței sexuale și violenței pe motive de gen; întrucât femeile și copiii sunt expuși unor riscuri și mai mari ca urmare a strămutării populației și a colapsului structurilor normale de protecție și de sprijin; întrucât dreptul internațional umanitar prevede obligația de a acorda femeilor și fetelor care sunt victime ale violurilor pe durata conflictelor armate toate îngrijirile medicale necesare, fără nicio discriminare; întrucât Organizația Mondială a Sănătății menționează avortul în condiții neadecvate printre primele trei cauze ale mortalității materne, întrucât sănătatea maternă, asistența psihologică pentru femeile care sunt victime ale violurilor, precum și educația și școlarizarea copiilor strămutați reprezintă provocări majore în cadrul taberelor de refugiați; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile și copiii aflați în zonele afectate de dezastre sunt deosebit de vulnerabili și sunt expuși în mod disproporționat pericolelor, atât în cursul, cât și după încheierea situațiilor de urgență, riscând totodată să fie exploatați, marginalizați, să fie expuși infecțiilor, violenței sexuale și violenței pe motive de gen; întrucât femeile și copiii sunt expuși unor riscuri și mai mari ca urmare a strămutării populației și a colapsului structurilor normale de protecție și de sprijin; întrucât dreptul internațional umanitar prevede obligația de a acorda femeilor și fetelor care sunt victime ale violurilor pe durata conflictelor armate toate îngrijirile medicale necesare, fără nicio discriminare; întrucât Organizația Mondială a Sănătății menționează avortul în condiții neadecvate printre primele trei cauze ale mortalității materne, întrucât sănătatea maternă, asistența psihologică pentru femeile care sunt victime ale violurilor, precum și educația și școlarizarea copiilor strămutați reprezintă provocări majore în cadrul taberelor de refugiați;

| J. | întrucât apelul consolidat lansat în 2015 pentru finanțarea acțiunilor umanitare a atins un nivel fără precedent în istoria ONU, ridicându-se la aproape 19 miliarde EUR; întrucât, în ciuda nivelului record al contribuțiilor donatorilor, doar un sfert din suma solicitată prin apelul internațional a fost pusă la dispoziție, iar UE a depus eforturi deosebite pentru a furniza finanțare ca răspuns la apelurile umanitare internaționale și pentru a finanța operațiunile sprijinite de DG ECHO; întrucât, în aceste condiții, este cu atât mai necesară asigurarea unei finanțări prompte, previzibile, flexibile și coordonate la nivel mondial, care să fie adaptată la diferite contexte și să fie corelată cu un nou tip de parteneriate public-privat, menite să instituie metode inovatoare de pregătire și de distribuție; întrucât UE a depus eforturi deosebite pentru a furniza finanțare ca răspuns la apelurile umanitare internaționale și pentru a finanța operațiunile ECHO; întrucât angajamentul reînnoit în ceea ce privește obiectivul de a acorda 0,7 % ajutor și îndeplinirea la timp a promisiunilor sunt cu atât mai importante în acest context; |
| --- | --- |

J.

întrucât apelul consolidat lansat în 2015 pentru finanțarea acțiunilor umanitare a atins un nivel fără precedent în istoria ONU, ridicându-se la aproape 19 miliarde EUR; întrucât, în ciuda nivelului record al contribuțiilor donatorilor, doar un sfert din suma solicitată prin apelul internațional a fost pusă la dispoziție, iar UE a depus eforturi deosebite pentru a furniza finanțare ca răspuns la apelurile umanitare internaționale și pentru a finanța operațiunile sprijinite de DG ECHO; întrucât, în aceste condiții, este cu atât mai necesară asigurarea unei finanțări prompte, previzibile, flexibile și coordonate la nivel mondial, care să fie adaptată la diferite contexte și să fie corelată cu un nou tip de parteneriate public-privat, menite să instituie metode inovatoare de pregătire și de distribuție; întrucât UE a depus eforturi deosebite pentru a furniza finanțare ca răspuns la apelurile umanitare internaționale și pentru a finanța operațiunile ECHO; întrucât angajamentul reînnoit în ceea ce privește obiectivul de a acorda 0,7 % ajutor și îndeplinirea la timp a promisiunilor sunt cu atât mai importante în acest context;

| K. | întrucât majoritatea crizelor umanitare sunt determinate de factori umani; întrucât 80 % din asistența umanitară internațională pusă la dispoziție de UE este orientată către crizele provocate de om, în cazul cărora sunt necesare, în esență, soluții de natură politică și nu doar soluții umanitare; întrucât există o legătură intrinsecă între sărăcie și vulnerabilitatea la crize, ceea ce evidențiază necesitatea de a aborda cauzele subiacente ale crizelor, de a consolida reziliența, precum și capacitatea de adaptare la catastrofele naturale și la schimbările climatice și de a răspunde nevoilor pe termen lung ale populațiilor afectate; întrucât consecințele crizelor umanitare, printre care se numără provocările legate de migrație și de refugiați, se vor agrava dacă nu se iau măsuri care să vizeze cauzele subiacente și nu se asigură o corelare mai bună între ajutorul umanitar și asistența în domeniul cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

K.

întrucât majoritatea crizelor umanitare sunt determinate de factori umani; întrucât 80 % din asistența umanitară internațională pusă la dispoziție de UE este orientată către crizele provocate de om, în cazul cărora sunt necesare, în esență, soluții de natură politică și nu doar soluții umanitare; întrucât există o legătură intrinsecă între sărăcie și vulnerabilitatea la crize, ceea ce evidențiază necesitatea de a aborda cauzele subiacente ale crizelor, de a consolida reziliența, precum și capacitatea de adaptare la catastrofele naturale și la schimbările climatice și de a răspunde nevoilor pe termen lung ale populațiilor afectate; întrucât consecințele crizelor umanitare, printre care se numără provocările legate de migrație și de refugiați, se vor agrava dacă nu se iau măsuri care să vizeze cauzele subiacente și nu se asigură o corelare mai bună între ajutorul umanitar și asistența în domeniul cooperării pentru dezvoltare;

| L. | întrucât există o interdependență între ajutorul umanitar și dezvoltare, îndeosebi în ceea ce privește necesitatea de a consolida rezistența la dezastre prin intermediul unor măsuri de atenuare a riscurilor și de protecție împotriva șocurilor, acestea fiind esențiale pentru a reduce nevoile umanitare și pentru a combate evenimentele care constituie o amenințare pentru sănătatea, igiena, educația, nutriția și chiar dreptul fundamental la un adăpost; |
| --- | --- |

L.

întrucât există o interdependență între ajutorul umanitar și dezvoltare, îndeosebi în ceea ce privește necesitatea de a consolida rezistența la dezastre prin intermediul unor măsuri de atenuare a riscurilor și de protecție împotriva șocurilor, acestea fiind esențiale pentru a reduce nevoile umanitare și pentru a combate evenimentele care constituie o amenințare pentru sănătatea, igiena, educația, nutriția și chiar dreptul fundamental la un adăpost;

| M. | întrucât coordonarea la nivel internațional, local și regional, schimbul de informații și programarea comună, colectarea de date și introducerea unor proceduri de evaluare vor contribui la îmbunătățirea procesului decizional și la creșterea eficienței, a eficacității și a gradului de responsabilizare a actorilor implicați în furnizarea ajutorului; |
| --- | --- |

M.

întrucât coordonarea la nivel internațional, local și regional, schimbul de informații și programarea comună, colectarea de date și introducerea unor proceduri de evaluare vor contribui la îmbunătățirea procesului decizional și la creșterea eficienței, a eficacității și a gradului de responsabilizare a actorilor implicați în furnizarea ajutorului;

| N. | întrucât este necesar să se consolideze încrederea și să se extindă cooperarea dintre actorii din sectorul privat, ONG-uri, autoritățile locale, organizațiile internaționale și guverne; întrucât resursele, cunoștințele de specialitate, lanțurile de aprovizionare, capacitățile logistice și în materie de cercetare și dezvoltare puse la dispoziție de întreprinderi pot contribui la creșterea eficacității ajutorului umanitar și a acțiunilor în domeniu; |
| --- | --- |

N.

întrucât este necesar să se consolideze încrederea și să se extindă cooperarea dintre actorii din sectorul privat, ONG-uri, autoritățile locale, organizațiile internaționale și guverne; întrucât resursele, cunoștințele de specialitate, lanțurile de aprovizionare, capacitățile logistice și în materie de cercetare și dezvoltare puse la dispoziție de întreprinderi pot contribui la creșterea eficacității ajutorului umanitar și a acțiunilor în domeniu;

| O. | întrucât capitolul dedicat ajutorului umanitar din bugetul UE, care în 2015 însumează credite în valoare de 909 milioane EUR, reprezintă mai puțin de 1 % din bugetul total al UE; întrucât o mai bună corelare între ajutorul de urgență și asistența pe termen lung constituie o metodă pentru a reduce actualele diferențe dintre nivelul fără precedent al nevoilor din sectorul umanitar și mijloacele disponibile; |
| --- | --- |

O.

întrucât capitolul dedicat ajutorului umanitar din bugetul UE, care în 2015 însumează credite în valoare de 909 milioane EUR, reprezintă mai puțin de 1 % din bugetul total al UE; întrucât o mai bună corelare între ajutorul de urgență și asistența pe termen lung constituie o metodă pentru a reduce actualele diferențe dintre nivelul fără precedent al nevoilor din sectorul umanitar și mijloacele disponibile;

| P. | întrucât ONG-urile și organizațiile internaționale cum ar fi Crucea Roșie și agențiile ONU sunt în prezent principalii actori care asigură implementarea sprijinului umanitar, oferind asistență și protecție care salvează vieți unui număr de aproximativ 120 de milioane de persoane pe an; |
| --- | --- |

P.

întrucât ONG-urile și organizațiile internaționale cum ar fi Crucea Roșie și agențiile ONU sunt în prezent principalii actori care asigură implementarea sprijinului umanitar, oferind asistență și protecție care salvează vieți unui număr de aproximativ 120 de milioane de persoane pe an;

| Q. | întrucât măsurile de prevenire, precum și acțiunile de răspuns la nivel intern și capacitățile interne contribuie într-o mare măsură la îndeplinirea optimă a cerințelor și la reducerea nevoii de asistență internațională; întrucât, în 2015, doar 2 % din asistența umanitară internațională totală a fost alocată direct ONG-urilor de la nivel local și național din țările afectate de crize, deși, în comparație cu alți actori, aceste organizații dispun uneori de o mai bună capacitate de reacție, sunt mai bine informate cu privire la nevoile populațiilor afectate și au mai multe posibilități de a ajunge la acestea; întrucât există o nevoie tot mai stringentă de a asigura asumarea responsabilității față de populația și comunitățile afectate de criză; |
| --- | --- |

Q.

întrucât măsurile de prevenire, precum și acțiunile de răspuns la nivel intern și capacitățile interne contribuie într-o mare măsură la îndeplinirea optimă a cerințelor și la reducerea nevoii de asistență internațională; întrucât, în 2015, doar 2 % din asistența umanitară internațională totală a fost alocată direct ONG-urilor de la nivel local și național din țările afectate de crize, deși, în comparație cu alți actori, aceste organizații dispun uneori de o mai bună capacitate de reacție, sunt mai bine informate cu privire la nevoile populațiilor afectate și au mai multe posibilități de a ajunge la acestea; întrucât există o nevoie tot mai stringentă de a asigura asumarea responsabilității față de populația și comunitățile afectate de criză;

| R. | întrucât ajutorul umanitar trebuie să țină seama de nevoile identificate de organizațiile din domeniul umanitar, iar donatorii ar trebui să evite să utilizeze ajutorul ca instrument de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

R.

întrucât ajutorul umanitar trebuie să țină seama de nevoile identificate de organizațiile din domeniul umanitar, iar donatorii ar trebui să evite să utilizeze ajutorul ca instrument de gestionare a crizelor;

| S. | întrucât răspunsul umanitar și instrumentele utilizate ar trebui să fie adaptate în funcție de nevoile identificate în urma unei evaluări comune și de diferitele contexte existente; întrucât este esențial să se depună toate eforturile necesare pentru a garanta faptul că acțiunile umanitare sunt întreprinse cu respectarea drepturilor omului și îndeosebi a nevoilor specifice ale femeilor, copiilor, persoanelor în vârstă, persoanelor cu dizabilități, minorităților și populațiilor indigene, precum și ale altor grupuri vulnerabile; |
| --- | --- |

S.

întrucât răspunsul umanitar și instrumentele utilizate ar trebui să fie adaptate în funcție de nevoile identificate în urma unei evaluări comune și de diferitele contexte existente; întrucât este esențial să se depună toate eforturile necesare pentru a garanta faptul că acțiunile umanitare sunt întreprinse cu respectarea drepturilor omului și îndeosebi a nevoilor specifice ale femeilor, copiilor, persoanelor în vârstă, persoanelor cu dizabilități, minorităților și populațiilor indigene, precum și ale altor grupuri vulnerabile;

| T. | întrucât actorii globali sunt încurajați ca, printre activitățile de monitorizare a drepturilor omului și mecanismele de raportare, să includă și acțiunile umanitare; |
| --- | --- |

T.

întrucât actorii globali sunt încurajați ca, printre activitățile de monitorizare a drepturilor omului și mecanismele de raportare, să includă și acțiunile umanitare;

| U. | întrucât prima reuniune mondială la nivel înalt privind ajutorul umanitar (World Humanitarian Summit – WHS), care urmează să aibă loc la Istanbul în perioada 23-24 mai 2016, ar trebui să aibă drept rezultat remodelarea structurii sectorului umanitar, pentru ca acesta să fie mai favorabil incluziunii, mai eficace, mai transparent și pentru ca acțiunile umanitare să aibă o dimensiune globală, cu scopul de a răspunde creșterii anticipate a nevoilor umanitare, care este legată în mod direct de provocările actuale și viitoare, cum ar fi securitatea alimentară, creșterea demografică, schimbările climatice, fragilitatea, siguranța asistenților umanitari, strămutările forțate și dezvoltarea socioeconomică; |
| --- | --- |

U.

întrucât prima reuniune mondială la nivel înalt privind ajutorul umanitar (World Humanitarian Summit – WHS), care urmează să aibă loc la Istanbul în perioada 23-24 mai 2016, ar trebui să aibă drept rezultat remodelarea structurii sectorului umanitar, pentru ca acesta să fie mai favorabil incluziunii, mai eficace, mai transparent și pentru ca acțiunile umanitare să aibă o dimensiune globală, cu scopul de a răspunde creșterii anticipate a nevoilor umanitare, care este legată în mod direct de provocările actuale și viitoare, cum ar fi securitatea alimentară, creșterea demografică, schimbările climatice, fragilitatea, siguranța asistenților umanitari, strămutările forțate și dezvoltarea socioeconomică;

| V. | întrucât reuniunea mondială la nivel înalt privind ajutorul umanitar va fi precedată de o serie de negocieri interguvernamentale care se vor concentra asupra unor subiecte precum reducerea riscului de producere a dezastrelor, finanțarea pentru dezvoltare, agenda de dezvoltare durabilă post-2015 și schimbările climatice și care vor influența pe termen lung situația viitoare a dezvoltării și a sectorului ajutorului umanitar, constituind, astfel, o oportunitate unică, vitală și concretă de a alinia obiectivele, principiile și acțiunile în acest domeniu și de a acționa în mod mai coordonat la nivel mondial pentru a răspunde nevoilor celor mai vulnerabile populații și pentru a consolida rezistența acestora; |
| --- | --- |

V.

întrucât reuniunea mondială la nivel înalt privind ajutorul umanitar va fi precedată de o serie de negocieri interguvernamentale care se vor concentra asupra unor subiecte precum reducerea riscului de producere a dezastrelor, finanțarea pentru dezvoltare, agenda de dezvoltare durabilă post-2015 și schimbările climatice și care vor influența pe termen lung situația viitoare a dezvoltării și a sectorului ajutorului umanitar, constituind, astfel, o oportunitate unică, vitală și concretă de a alinia obiectivele, principiile și acțiunile în acest domeniu și de a acționa în mod mai coordonat la nivel mondial pentru a răspunde nevoilor celor mai vulnerabile populații și pentru a consolida rezistența acestora;

| W. | întrucât UE, în calitate de donator principal, poate juca rolul unui catalizator în acest domeniu și, astfel, are responsabilitatea de a-și asuma un rol de lider în explorarea unor mijloace mai eficiente și mai inovatoare pentru a veni în întâmpinarea nevoilor milioanelor de persoane afectate de conflicte și dezastre și pentru a oferi soluții viabile pe termen lung la problemele acestora; |
| --- | --- |

W.

întrucât UE, în calitate de donator principal, poate juca rolul unui catalizator în acest domeniu și, astfel, are responsabilitatea de a-și asuma un rol de lider în explorarea unor mijloace mai eficiente și mai inovatoare pentru a veni în întâmpinarea nevoilor milioanelor de persoane afectate de conflicte și dezastre și pentru a oferi soluții viabile pe termen lung la problemele acestora;

| X. | întrucât recenta creștere dramatică a ratelor malnutriției la nivel mondial, care reprezintă o problemă acută, precum și extinderea la nivel regional și internațional a instabilității politice din țările cu un nivel de risc încadrat în categoria 3 au reprezentat noi semnale care indică necesitatea de a depune eforturi în cadrul reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar pentru a accelera procesul de reformă a sectorului umanitar și a răspunde în mod mai eficient nevoilor persoanelor aflate în dificultate; |
| --- | --- |

X.

întrucât recenta creștere dramatică a ratelor malnutriției la nivel mondial, care reprezintă o problemă acută, precum și extinderea la nivel regional și internațional a instabilității politice din țările cu un nivel de risc încadrat în categoria 3 au reprezentat noi semnale care indică necesitatea de a depune eforturi în cadrul reuniunii mondiale la nivel înalt privind ajutorul umanitar pentru a accelera procesul de reformă a sectorului umanitar și a răspunde în mod mai eficient nevoilor persoanelor aflate în dificultate;

Transformarea consultărilor la nivel mondial în acțiuni globale

| 1. | salută decizia Secretarului General al ONU de a convoca prima reuniune mondială la nivel înalt privind ajutorul umanitar (WHS) cu participarea a numeroase părți interesate și bunăvoința Turciei de a o găzdui; invită statele membre ale UE să sprijine WHS și să elaboreze concluzii ferme în cadrul Consiliului, stabilind angajamente specifice și domenii prioritare de acțiune, asigurând, în același timp, eficiența operațională, respectarea unor standarde comune de calitate, o coordonare mai bună și instituirea unor parteneriate cu donatorii emergenți, bazate pe un sistem de ajutor umanitar nepărtinitor din punct de vedere politic, precum și pe un consens privind interpretarea și punerea în aplicare a principiilor umanitare ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței și pe respectarea obligațiilor prevăzute de dreptul umanitar internațional; |
| --- | --- |

1.

salută decizia Secretarului General al ONU de a convoca prima reuniune mondială la nivel înalt privind ajutorul umanitar (WHS) cu participarea a numeroase părți interesate și bunăvoința Turciei de a o găzdui; invită statele membre ale UE să sprijine WHS și să elaboreze concluzii ferme în cadrul Consiliului, stabilind angajamente specifice și domenii prioritare de acțiune, asigurând, în același timp, eficiența operațională, respectarea unor standarde comune de calitate, o coordonare mai bună și instituirea unor parteneriate cu donatorii emergenți, bazate pe un sistem de ajutor umanitar nepărtinitor din punct de vedere politic, precum și pe un consens privind interpretarea și punerea în aplicare a principiilor umanitare ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței și pe respectarea obligațiilor prevăzute de dreptul umanitar internațional;

| 2. | salută inițiativa ONU de a colecta informații din întreaga lume pentru a cataloga catastrofele naturale și conflictele și pentru a găsi modalități de a salva și proteja mai multe persoane de consecințele unor astfel de crize; salută, de asemenea, organizarea a 8 consultări regionale, care au cuprins și reuniuni tematice, și a unei consultări globale cu reprezentanți ai guvernelor, societății civile, ONG-urilor, rețelelor de voluntari, întreprinderilor și rețelelor religioase, precum și inițiativa de a organiza consultări online și înființarea Grupului la nivel înalt pentru finanțarea umanitară, coprezidat de UE; |
| --- | --- |

2.

salută inițiativa ONU de a colecta informații din întreaga lume pentru a cataloga catastrofele naturale și conflictele și pentru a găsi modalități de a salva și proteja mai multe persoane de consecințele unor astfel de crize; salută, de asemenea, organizarea a 8 consultări regionale, care au cuprins și reuniuni tematice, și a unei consultări globale cu reprezentanți ai guvernelor, societății civile, ONG-urilor, rețelelor de voluntari, întreprinderilor și rețelelor religioase, precum și inițiativa de a organiza consultări online și înființarea Grupului la nivel înalt pentru finanțarea umanitară, coprezidat de UE;

| 3. | subliniază că, având în vedere provocările uriașe cu care ne confruntăm în prezent în sectorul umanitar, este necesar un sistem umanitar mai favorabil incluziunii, caracterizat de o mai mare diversitate și cu o sferă de aplicare cu adevărat globală, iar WHS trebuie să sublinieze acest fapt și să recunoască diversitatea sistemului actual de răspuns umanitar și rolurile complementare ale tuturor actorilor; invită UE să promoveze un consens mondial privind acțiunile umanitare care să reafirme principiile ajutorului umanitar și obligațiile și drepturile în temeiul dreptului internațional umanitar, asigurând în același timp măsuri de protecție centrate pe oameni și bazate pe drepturile omului, și care să garanteze, de asemenea, că guvernele pot fi trase la răspundere pentru modul în care își asumă rolul și responsabilitățile legate de apărarea cetățenilor; subliniază consecințele negative ale politizării tot mai mari a ajutorului umanitar și reamintește că apărarea și angajamentul permanent în favoarea principiilor umanitare de bază sunt esențiale pentru asigurarea unui spațiu umanitar în zonele afectate de conflicte și de catastrofe naturale; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, având în vedere provocările uriașe cu care ne confruntăm în prezent în sectorul umanitar, este necesar un sistem umanitar mai favorabil incluziunii, caracterizat de o mai mare diversitate și cu o sferă de aplicare cu adevărat globală, iar WHS trebuie să sublinieze acest fapt și să recunoască diversitatea sistemului actual de răspuns umanitar și rolurile complementare ale tuturor actorilor; invită UE să promoveze un consens mondial privind acțiunile umanitare care să reafirme principiile ajutorului umanitar și obligațiile și drepturile în temeiul dreptului internațional umanitar, asigurând în același timp măsuri de protecție centrate pe oameni și bazate pe drepturile omului, și care să garanteze, de asemenea, că guvernele pot fi trase la răspundere pentru modul în care își asumă rolul și responsabilitățile legate de apărarea cetățenilor; subliniază consecințele negative ale politizării tot mai mari a ajutorului umanitar și reamintește că apărarea și angajamentul permanent în favoarea principiilor umanitare de bază sunt esențiale pentru asigurarea unui spațiu umanitar în zonele afectate de conflicte și de catastrofe naturale;

| 4. | subliniază faptul că, pentru a fi relevant, documentul final elaborat în urma WHS ar trebui să includă o foaie de parcurs pe cinci ani care să conțină dispoziții privind dezvoltarea și modul concret de funcționare a angajamentelor politice asumate, inclusiv un cadru interguvernamental de monitorizare și de asigurare a responsabilității, o evaluare a practicilor organizațiilor din sectorul ajutorului umanitar și un studiu de impact cu participarea tuturor părților interesate relevante; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că, pentru a fi relevant, documentul final elaborat în urma WHS ar trebui să includă o foaie de parcurs pe cinci ani care să conțină dispoziții privind dezvoltarea și modul concret de funcționare a angajamentelor politice asumate, inclusiv un cadru interguvernamental de monitorizare și de asigurare a responsabilității, o evaluare a practicilor organizațiilor din sectorul ajutorului umanitar și un studiu de impact cu participarea tuturor părților interesate relevante;

| 5. | solicită WHS să coreleze Agenda de dezvoltare post-2015, Cadrul de la Sendai privind reducerea riscului de dezastre și Conferința Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 2015 (COP21) pentru a asigura într-o mai mare măsură coerența politicilor și a acțiunilor instituțiilor în ceea ce privește consolidarea rezistenței în fața dezastrelor și să solicite o participare mai activă a actorilor din domeniul dezvoltării în acest sens; solicită guvernelor țărilor donatoare să dezvolte în cadrul politicilor lor naționale un set de obiective, priorități și indicatori comuni care să contribuie la stabilirea de legături între aceste cadre; |
| --- | --- |

5.

solicită WHS să coreleze Agenda de dezvoltare post-2015, Cadrul de la Sendai privind reducerea riscului de dezastre și Conferința Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 2015 (COP21) pentru a asigura într-o mai mare măsură coerența politicilor și a acțiunilor instituțiilor în ceea ce privește consolidarea rezistenței în fața dezastrelor și să solicite o participare mai activă a actorilor din domeniul dezvoltării în acest sens; solicită guvernelor țărilor donatoare să dezvolte în cadrul politicilor lor naționale un set de obiective, priorități și indicatori comuni care să contribuie la stabilirea de legături între aceste cadre;

| 6. | invită UE și statele sale membre, care reprezintă principalii donatori și actorii-cheie la nivel operațional, să își asume un rol de lider activ în acest domeniu care să constituie un exemplu pentru ceilalți actori; subliniază că toate acțiunile umanitare ale UE ar trebui să fie ghidate de principiile solidarității, responsabilității și răspunderii și ar trebui să fie menite să garanteze protecția persoanelor vulnerabile, atât din punct de vedere fizic, cât și din punct de vedere psihologic; solicită să se elaboreze soluții globale, cuprinzătoare și pe termen lung pentru a gestiona problema afluxului masiv de refugiați proveniți din regiunile afectate de conflicte; ia act de faptul că Uniunea trebuie să aibă o reacție adecvată la criza actuală de pe teritoriul european pentru a-și afirma rolul și credibilitatea pe scena umanitară mondială; |
| --- | --- |

6.

invită UE și statele sale membre, care reprezintă principalii donatori și actorii-cheie la nivel operațional, să își asume un rol de lider activ în acest domeniu care să constituie un exemplu pentru ceilalți actori; subliniază că toate acțiunile umanitare ale UE ar trebui să fie ghidate de principiile solidarității, responsabilității și răspunderii și ar trebui să fie menite să garanteze protecția persoanelor vulnerabile, atât din punct de vedere fizic, cât și din punct de vedere psihologic; solicită să se elaboreze soluții globale, cuprinzătoare și pe termen lung pentru a gestiona problema afluxului masiv de refugiați proveniți din regiunile afectate de conflicte; ia act de faptul că Uniunea trebuie să aibă o reacție adecvată la criza actuală de pe teritoriul european pentru a-și afirma rolul și credibilitatea pe scena umanitară mondială;

| 7. | solicită WHS să adopte o abordare sistematică, bazată pe rezultate și participativă, stabilind în acest sens niște indicatori specifici și o metodologie de lucru, iar această abordare trebuie să fie consolidată și partajată de donatori și de agențiile executive, astfel încât persoanele afectate să participe la întregul ciclu de acțiuni umanitare; invită WHS să depună toate eforturile în vederea instituționalizării, îmbunătățirii monitorizării și evaluării responsabilității ONU față de cadrul privind populațiile afectate; |
| --- | --- |

7.

solicită WHS să adopte o abordare sistematică, bazată pe rezultate și participativă, stabilind în acest sens niște indicatori specifici și o metodologie de lucru, iar această abordare trebuie să fie consolidată și partajată de donatori și de agențiile executive, astfel încât persoanele afectate să participe la întregul ciclu de acțiuni umanitare; invită WHS să depună toate eforturile în vederea instituționalizării, îmbunătățirii monitorizării și evaluării responsabilității ONU față de cadrul privind populațiile afectate;

| 8. | subliniază că WHS reprezintă pentru toate părțile interesate și o oportunitate de a reflecta asupra necesității vitale a unei reforme ONU în vederea creării unui sistem incluziv, transparent și eficient de coordonare, cu un IASC mai incluziv și mai operațional, un angajament mai mare față de parteneri de a consolida complementaritatea și operaționalizarea completă a agendei de reformă, dar și o oportunitate de a consolida structura umanitară multilaterală pentru toate situațiile de criză, prin stabilirea unui sistem fiabil de evaluare a necesităților, care să servească drept bază pentru recursurile comune, prin asigurarea unei monitorizări financiare mai cuprinzătoare, printr-un sistem de comparație a costurilor între agenții și un mecanism de monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

8.

subliniază că WHS reprezintă pentru toate părțile interesate și o oportunitate de a reflecta asupra necesității vitale a unei reforme ONU în vederea creării unui sistem incluziv, transparent și eficient de coordonare, cu un IASC mai incluziv și mai operațional, un angajament mai mare față de parteneri de a consolida complementaritatea și operaționalizarea completă a agendei de reformă, dar și o oportunitate de a consolida structura umanitară multilaterală pentru toate situațiile de criză, prin stabilirea unui sistem fiabil de evaluare a necesităților, care să servească drept bază pentru recursurile comune, prin asigurarea unei monitorizări financiare mai cuprinzătoare, printr-un sistem de comparație a costurilor între agenții și un mecanism de monitorizare și evaluare;

| 9. | insistă asupra faptului că, în lipsa unor mijloace adecvate și substanțiale, o astfel de acțiune globală nu va avea succes; subliniază că pentru a acționa în fața dezastrelor și crizelor noi și cronice, este nevoie de evitarea unor sisteme paralele, mărirea bazei de finanțare, investiții previzibile pe termen lung și respectarea noii agende de dezvoltare durabilă, îndeosebi prin promovarea evaluării în comun a riscurilor și nevoilor, planificarea și finanțarea de către actorii din domeniul umanitar, al dezvoltării, și al schimbărilor climatice; subliniază că este necesară o mai mare complementaritate între ajutorul umanitar și cel pentru dezvoltare în vederea asigurării eficacității finanțării ajutorului umanitar și a eliminării lacunelor de finanțare a acestuia și că aceasta ar trebui însoțită de creșterea finanțării ajutorului pentru dezvoltare și a ajutorului umanitar; în acest context, reamintește angajamentul internațional pe termen lung de a atinge un nivel al cheltuielilor de 0,7 % din VNB; |
| --- | --- |

9.

insistă asupra faptului că, în lipsa unor mijloace adecvate și substanțiale, o astfel de acțiune globală nu va avea succes; subliniază că pentru a acționa în fața dezastrelor și crizelor noi și cronice, este nevoie de evitarea unor sisteme paralele, mărirea bazei de finanțare, investiții previzibile pe termen lung și respectarea noii agende de dezvoltare durabilă, îndeosebi prin promovarea evaluării în comun a riscurilor și nevoilor, planificarea și finanțarea de către actorii din domeniul umanitar, al dezvoltării, și al schimbărilor climatice; subliniază că este necesară o mai mare complementaritate între ajutorul umanitar și cel pentru dezvoltare în vederea asigurării eficacității finanțării ajutorului umanitar și a eliminării lacunelor de finanțare a acestuia și că aceasta ar trebui însoțită de creșterea finanțării ajutorului pentru dezvoltare și a ajutorului umanitar; în acest context, reamintește angajamentul internațional pe termen lung de a atinge un nivel al cheltuielilor de 0,7 % din VNB;

| 10. | îndeamnă UE, în calitatea sa de cel mai important donator de ajutor umanitar la nivel mondial, să preia rolul de lider în cadrul reuniunii la nivel înalt privind ajutorul umanitar solicitând metode mai flexibile de a oferi ajutor umanitar, precum și măsuri proactive și coerente și instrumente eficace pentru a evita crizele; îndeamnă UE și alți donatori să respecte angajamentele lor financiare și să creeze modalități prin care să se reducă timpul necesar pentru a transforma angajamentele financiare în acțiuni la fața locului; subliniază, de asemenea, importanța raportării privind drepturile omului ca mecanism de alertă timpurie pentru crize și încurajează WHS să aibă acest aspect în vedere atunci când face tranziția de la o cultură a reacției la o cultură a prevenirii; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă UE, în calitatea sa de cel mai important donator de ajutor umanitar la nivel mondial, să preia rolul de lider în cadrul reuniunii la nivel înalt privind ajutorul umanitar solicitând metode mai flexibile de a oferi ajutor umanitar, precum și măsuri proactive și coerente și instrumente eficace pentru a evita crizele; îndeamnă UE și alți donatori să respecte angajamentele lor financiare și să creeze modalități prin care să se reducă timpul necesar pentru a transforma angajamentele financiare în acțiuni la fața locului; subliniază, de asemenea, importanța raportării privind drepturile omului ca mecanism de alertă timpurie pentru crize și încurajează WHS să aibă acest aspect în vedere atunci când face tranziția de la o cultură a reacției la o cultură a prevenirii;

Măsuri pentru a răspunde nevoilor persoanelor aflate în situații de conflict

| 11. | invită UE să stabilească drept pilon central al acțiunii umanitare protecția cetățenilor în cadrul unor măsuri bazate pe nevoi, prin crearea unui sistem de asigurare a respectării normelor și prin integrarea sa în toate etapele programării; subliniază necesitatea de a instituționaliza rolul agenților de protecție și de a dezvolta abordări strategice și integrate care să asigure o finanțare suficientă a măsurilor de protecție puse în aplicare și în etapele inițiale ale situațiilor de urgență; îndeamnă UE să pună în aplicare în mai mare măsură abordarea bazată pe drepturile omului în cadrul acțiunilor umanitare pentru a garanta că demnitatea, nevoile și drepturile grupurilor vulnerabile specifice, mai ales ale femeilor, tineretului, migranților, persoanelor infectate cu HIV, persoanelor LGBTI și persoanelor cu dizabilități, sunt respectate; |
| --- | --- |

11.

invită UE să stabilească drept pilon central al acțiunii umanitare protecția cetățenilor în cadrul unor măsuri bazate pe nevoi, prin crearea unui sistem de asigurare a respectării normelor și prin integrarea sa în toate etapele programării; subliniază necesitatea de a instituționaliza rolul agenților de protecție și de a dezvolta abordări strategice și integrate care să asigure o finanțare suficientă a măsurilor de protecție puse în aplicare și în etapele inițiale ale situațiilor de urgență; îndeamnă UE să pună în aplicare în mai mare măsură abordarea bazată pe drepturile omului în cadrul acțiunilor umanitare pentru a garanta că demnitatea, nevoile și drepturile grupurilor vulnerabile specifice, mai ales ale femeilor, tineretului, migranților, persoanelor infectate cu HIV, persoanelor LGBTI și persoanelor cu dizabilități, sunt respectate;

| 12. | solicită UE să promoveze în cadrul WHS un acord cuprinzător privind modalitățile practice de consolidare a respectării dreptului internațional umanitar, a dreptului internațional al drepturilor omului și a dreptului refugiaților, precum diseminarea normelor dreptului internațional umanitar în cadrul administrațiilor regionale și naționale, al forțelor de securitate, al autorităților locale și al liderilor comunitari și să sprijine acțiunile Curții Penale Internaționale menite să pună capăt impunității pentru încălcarea dreptului internațional umanitar și al dreptului internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

solicită UE să promoveze în cadrul WHS un acord cuprinzător privind modalitățile practice de consolidare a respectării dreptului internațional umanitar, a dreptului internațional al drepturilor omului și a dreptului refugiaților, precum diseminarea normelor dreptului internațional umanitar în cadrul administrațiilor regionale și naționale, al forțelor de securitate, al autorităților locale și al liderilor comunitari și să sprijine acțiunile Curții Penale Internaționale menite să pună capăt impunității pentru încălcarea dreptului internațional umanitar și al dreptului internațional al drepturilor omului;

| 13. | subliniază necesitatea de a extinde Convenția privind statutul refugiaților și Convenția de la Kampala pentru a proteja și a oferi ajutor persoanelor strămutate din toată lumea, persoanelor afectate de schimbările climatice, precum și pentru a apăra persoanele afectate de alte forme de violență, precum traficul de persoane, violența bazată pe gen și violența urbană și economică, având în vedere că acestea s-ar putea teme pe bună dreptate să nu fie persecutate sau ar putea fi expuse riscului de vătămări grave; subliniază că migranților trebuie să li se ofere același nivel de protecție a drepturilor lor precum cele garantate tuturor celorlalte grupuri în vremuri de criză; solicită să se acorde atenție grupurilor deosebit de vulnerabile, cum ar fi migranții, apatrizii și refugiații, care sunt adesea neglijate în dezbaterea pe tema umanitară; solicită o nouă generație de instrumente de protecție a drepturilor omului care să ajute la protejarea grupurilor în cauză; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea de a extinde Convenția privind statutul refugiaților și Convenția de la Kampala pentru a proteja și a oferi ajutor persoanelor strămutate din toată lumea, persoanelor afectate de schimbările climatice, precum și pentru a apăra persoanele afectate de alte forme de violență, precum traficul de persoane, violența bazată pe gen și violența urbană și economică, având în vedere că acestea s-ar putea teme pe bună dreptate să nu fie persecutate sau ar putea fi expuse riscului de vătămări grave; subliniază că migranților trebuie să li se ofere același nivel de protecție a drepturilor lor precum cele garantate tuturor celorlalte grupuri în vremuri de criză; solicită să se acorde atenție grupurilor deosebit de vulnerabile, cum ar fi migranții, apatrizii și refugiații, care sunt adesea neglijate în dezbaterea pe tema umanitară; solicită o nouă generație de instrumente de protecție a drepturilor omului care să ajute la protejarea grupurilor în cauză;

| 14. | subliniază necesitatea unei transformări fundamentale în ceea ce privește sprijinul acordat refugiaților și țărilor și comunităților care îi găzduiesc; sprijină raportul de sinteză pentru consultarea la nivel global care solicită participanților la WHS să examineze „acordul cuprinzător privind găzduirea refugiaților”, recunoscând contribuțiile țărilor gazdă, organizează pachete financiare pe termen lung, previzibile și sustenabile pentru a le oferi asistență refugiaților și pentru ca aceștia să devină independenți, primind acces la oportunități de a-și câștiga existența, și creează modalități mai echitabile în vederea relocării lor în țări terțe; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei transformări fundamentale în ceea ce privește sprijinul acordat refugiaților și țărilor și comunităților care îi găzduiesc; sprijină raportul de sinteză pentru consultarea la nivel global care solicită participanților la WHS să examineze „acordul cuprinzător privind găzduirea refugiaților”, recunoscând contribuțiile țărilor gazdă, organizează pachete financiare pe termen lung, previzibile și sustenabile pentru a le oferi asistență refugiaților și pentru ca aceștia să devină independenți, primind acces la oportunități de a-și câștiga existența, și creează modalități mai echitabile în vederea relocării lor în țări terțe;

| 15. | invită UE și statele sale membre ca, în cadrul pregătirilor desfășurate pentru WHS, să depună eforturi pentru a adopta o interpretare și operaționalizare globale comune a principiilor umanitare și să dezvolte în comun un cod de conduită participativ cuprinzător care să fie aplicat de actualii și de noii donatori pentru a face schimb de bune practici, pentru a facilita accesul persoanelor nevoiașe și pentru a consolida angajamentele existente în favoarea bunelor practici ale donatorilor, precum bunele practici reflectate în cadrul principiilor referitoare la bunele practici în domeniul acțiunilor umanitare (GHD); |
| --- | --- |

15.

invită UE și statele sale membre ca, în cadrul pregătirilor desfășurate pentru WHS, să depună eforturi pentru a adopta o interpretare și operaționalizare globale comune a principiilor umanitare și să dezvolte în comun un cod de conduită participativ cuprinzător care să fie aplicat de actualii și de noii donatori pentru a face schimb de bune practici, pentru a facilita accesul persoanelor nevoiașe și pentru a consolida angajamentele existente în favoarea bunelor practici ale donatorilor, precum bunele practici reflectate în cadrul principiilor referitoare la bunele practici în domeniul acțiunilor umanitare (GHD);

| 16. | solicită UE să sprijine ideea includerii transparenței și a responsabilității ca principii directoare în declarația elaborată la finalul WHS, utilizând în acest scop indicatori specifici și date defalcate (pe gen și vârstă, cu variabile specifice copiilor) ca bază pentru elaborarea și evaluarea programelor și promovând o inițiativă privind un standard internațional de transparență în domeniul ajutorului umanitar, cu scopul de a institui un cadru global de asumare a răspunderii pentru rezultatele obținute pe baza căruia să fie măsurate progresele; |
| --- | --- |

16.

solicită UE să sprijine ideea includerii transparenței și a responsabilității ca principii directoare în declarația elaborată la finalul WHS, utilizând în acest scop indicatori specifici și date defalcate (pe gen și vârstă, cu variabile specifice copiilor) ca bază pentru elaborarea și evaluarea programelor și promovând o inițiativă privind un standard internațional de transparență în domeniul ajutorului umanitar, cu scopul de a institui un cadru global de asumare a răspunderii pentru rezultatele obținute pe baza căruia să fie măsurate progresele;

| 17. | subliniază necesitatea de a asigura hrană, apă, adăpost, igienă și tratament medical, ca drepturi fundamentale ale fiecărei ființe umane; este extrem de îngrijorat în ceea ce privește riscurile de epidemii asociate condițiilor de igienă precare și accesul limitat la apă potabilă sigură, precum și în legătură cu lipsa de acces la medicamente esențiale în timpul crizelor umanitare; invită UE să își asume rolul principal în asigurarea adecvată a medicamentelor esențiale și de apă potabilă sigură în contextul crizei umanitare; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea de a asigura hrană, apă, adăpost, igienă și tratament medical, ca drepturi fundamentale ale fiecărei ființe umane; este extrem de îngrijorat în ceea ce privește riscurile de epidemii asociate condițiilor de igienă precare și accesul limitat la apă potabilă sigură, precum și în legătură cu lipsa de acces la medicamente esențiale în timpul crizelor umanitare; invită UE să își asume rolul principal în asigurarea adecvată a medicamentelor esențiale și de apă potabilă sigură în contextul crizei umanitare;

| 18. | invită Uniunea și toți actorii internaționali să consolideze tehnicile utilizate în scopul acordării ajutorului umanitar în cadrul taberelor de refugiați, punând accentul în special pe înființarea de laboratoare mobile în vederea combaterii epidemiilor de boli infecțioase, pe îmbunătățirea metodelor de distribuție a ajutorului de urgență ținând seama de categoriile cele mai vulnerabile și pe îmbunătățirea igienei și a infrastructurilor sanitare de urgență; |
| --- | --- |

18.

invită Uniunea și toți actorii internaționali să consolideze tehnicile utilizate în scopul acordării ajutorului umanitar în cadrul taberelor de refugiați, punând accentul în special pe înființarea de laboratoare mobile în vederea combaterii epidemiilor de boli infecțioase, pe îmbunătățirea metodelor de distribuție a ajutorului de urgență ținând seama de categoriile cele mai vulnerabile și pe îmbunătățirea igienei și a infrastructurilor sanitare de urgență;

| 19. | subliniază necesitatea de a include protecția copiilor în cadrul acțiunilor umanitare cu scopul de a preveni abuzul, neglijarea, exploatarea și violența asupra copiilor și de a acționa împotriva acestora; evidențiază faptul că principalii factori de schimbare sunt copiii, prin urmare, crearea unor spații sigure pentru ei este importantă în cadrul acțiunilor umanitare; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea de a include protecția copiilor în cadrul acțiunilor umanitare cu scopul de a preveni abuzul, neglijarea, exploatarea și violența asupra copiilor și de a acționa împotriva acestora; evidențiază faptul că principalii factori de schimbare sunt copiii, prin urmare, crearea unor spații sigure pentru ei este importantă în cadrul acțiunilor umanitare;

| 20. | subliniază rolul central pe care îl joacă femeile în situațiile de conflict și post-conflict, deoarece ele reprezintă primele persoane care oferă asistență în situațiile de criză, menținând familiile și comunitățile lor unite; solicită donorilor și guvernelor să integreze dimensiunea egalității între femei și bărbați în programarea ajutorului umanitar și să sprijine emanciparea femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul central pe care îl joacă femeile în situațiile de conflict și post-conflict, deoarece ele reprezintă primele persoane care oferă asistență în situațiile de criză, menținând familiile și comunitățile lor unite; solicită donorilor și guvernelor să integreze dimensiunea egalității între femei și bărbați în programarea ajutorului umanitar și să sprijine emanciparea femeilor și fetelor;

| 21. | insistă asupra faptului că ajutorul umanitar trebuie oferit în conformitate cu dreptul umanitar internațional și că ajutorul umanitar acordat de UE nu trebuie să fie facă obiectul unor restricții impuse de alți donatori parteneri; își exprimă preocupările legate de utilizarea în continuare a violului și a altor forme de violență sexuală și violență pe motive de gen și condamnă aceste practici la care sunt supuse femeile și fetele, practici folosite drept armă de război în timpul situațiilor de criză umanitară; subliniază că trebuie să se ia măsuri în ceea ce privește această formă de violență, precum și consecințele sale fizice și psihologice; insistă asupra unui angajament global care să garanteze faptul că femeile și fetele se află în siguranță încă de la începutul situațiilor de criză sau de urgență, luând măsuri în ceea ce privește riscul crescut de violență sexuală și pe motive de gen, sensibilizând publicul în acest sens, asigurând urmărirea penală a celor care comit astfel de acte violente și garantând întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă pentru femei și fete, inclusiv dreptul la avort în condiții de siguranță în cazul unei crize umanitare, mai degrabă decât tolerarea în continuare a tratamentelor inumane, astfel cum prevede dreptul internațional umanitar și în conformitate cu Convențiile de la Geneva și protocoalele lor adiționale; |
| --- | --- |

21.

insistă asupra faptului că ajutorul umanitar trebuie oferit în conformitate cu dreptul umanitar internațional și că ajutorul umanitar acordat de UE nu trebuie să fie facă obiectul unor restricții impuse de alți donatori parteneri; își exprimă preocupările legate de utilizarea în continuare a violului și a altor forme de violență sexuală și violență pe motive de gen și condamnă aceste practici la care sunt supuse femeile și fetele, practici folosite drept armă de război în timpul situațiilor de criză umanitară; subliniază că trebuie să se ia măsuri în ceea ce privește această formă de violență, precum și consecințele sale fizice și psihologice; insistă asupra unui angajament global care să garanteze faptul că femeile și fetele se află în siguranță încă de la începutul situațiilor de criză sau de urgență, luând măsuri în ceea ce privește riscul crescut de violență sexuală și pe motive de gen, sensibilizând publicul în acest sens, asigurând urmărirea penală a celor care comit astfel de acte violente și garantând întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă pentru femei și fete, inclusiv dreptul la avort în condiții de siguranță în cazul unei crize umanitare, mai degrabă decât tolerarea în continuare a tratamentelor inumane, astfel cum prevede dreptul internațional umanitar și în conformitate cu Convențiile de la Geneva și protocoalele lor adiționale;

| 22. | consideră că toți membrii personalului implicați în acordarea asistenței umanitare, inclusiv membrii forțelor de poliție sau militare, ar trebui să fie instruiți în mod adecvat în problematica de gen și că ar trebui pus în aplicare un cod de conduită strict pentru a-i împiedica să abuzeze de poziția lor și pentru a asigura egalitatea între femei și bărbați; |
| --- | --- |

22.

consideră că toți membrii personalului implicați în acordarea asistenței umanitare, inclusiv membrii forțelor de poliție sau militare, ar trebui să fie instruiți în mod adecvat în problematica de gen și că ar trebui pus în aplicare un cod de conduită strict pentru a-i împiedica să abuzeze de poziția lor și pentru a asigura egalitatea între femei și bărbați;

| 23. | solicită actorilor din domeniul umanitar să includă strategii de prevenire și de reducere a violenței de gen în toate intervențiile specifice sectorului, facilitând identificarea unor instrumente de finanțare noi ale UE și, în acest scop, să țină cont de Orientările revizuite pentru integrarea unor intervenții împotriva violenței de gen în acțiunile umanitare elaborate de Global Protection Cluster; consideră, de asemenea, că actorii din domeniul umanitar (inclusiv UE) ar trebui să consulte fetele și băieții (în special fetele adolescente) în toate etapele activităților de pregătire în caz dezastre și ale răspunsului în caz de dezastre; |
| --- | --- |

23.

solicită actorilor din domeniul umanitar să includă strategii de prevenire și de reducere a violenței de gen în toate intervențiile specifice sectorului, facilitând identificarea unor instrumente de finanțare noi ale UE și, în acest scop, să țină cont de Orientările revizuite pentru integrarea unor intervenții împotriva violenței de gen în acțiunile umanitare elaborate de Global Protection Cluster; consideră, de asemenea, că actorii din domeniul umanitar (inclusiv UE) ar trebui să consulte fetele și băieții (în special fetele adolescente) în toate etapele activităților de pregătire în caz dezastre și ale răspunsului în caz de dezastre;

| 24. | solicită agențiilor din domeniul umanitar să desfășoare activități coordonate pentru a identifica victimele și potențialele victime ale exploatării și abuzului sexual și pentru a le proteja; |
| --- | --- |

24.

solicită agențiilor din domeniul umanitar să desfășoare activități coordonate pentru a identifica victimele și potențialele victime ale exploatării și abuzului sexual și pentru a le proteja;

| 25. | recunoaște utilitatea abordării cuprinzătoare a UE, care se reflectă în modalitățile de coordonare și de asigurare a coerenței gamei sale largi de instrumente de politică externă pentru a investi în identificarea unor soluții politice durabile; atrage atenția asupra caracteristicilor specifice ale ajutorului umanitar și subliniază că este foarte important să se facă o diferență între răspunsul umanitar și alte demersuri politice, legate de acțiunea externă, de securitate și de combaterea terorismului, un instrument util în acest sens fiind adoptarea unor garanții; regretă abuzurile la adresa principiilor acțiunilor umanitare și încălcarea acestora, care sunt în detrimentul furnizării ajutorului și periclitează siguranța personalului umanitar;; insistă asupra faptului că măsurile de combatere a terorismului nu trebuie să submineze eforturile umanitare și nici să creeze obstacole în calea acestora și invită WHS să trateze acest aspect în mod corespunzător; |
| --- | --- |

25.

recunoaște utilitatea abordării cuprinzătoare a UE, care se reflectă în modalitățile de coordonare și de asigurare a coerenței gamei sale largi de instrumente de politică externă pentru a investi în identificarea unor soluții politice durabile; atrage atenția asupra caracteristicilor specifice ale ajutorului umanitar și subliniază că este foarte important să se facă o diferență între răspunsul umanitar și alte demersuri politice, legate de acțiunea externă, de securitate și de combaterea terorismului, un instrument util în acest sens fiind adoptarea unor garanții; regretă abuzurile la adresa principiilor acțiunilor umanitare și încălcarea acestora, care sunt în detrimentul furnizării ajutorului și periclitează siguranța personalului umanitar;; insistă asupra faptului că măsurile de combatere a terorismului nu trebuie să submineze eforturile umanitare și nici să creeze obstacole în calea acestora și invită WHS să trateze acest aspect în mod corespunzător;

Eficacitatea ajutorului umanitar

| 26. | condamnă descurajarea constantă a încercărilor de a oferi ajutor umanitar și orice acțiune care încalcă principiile de prevenire a „non-asistenței pentru persoanele aflate în pericol” și de „nereturnare”, aplicabile populațiilor strămutate, indiferent dacă cel ce o realizează este sau nu membru al UE; invită guvernele să își respecte responsabilitățile principale care le revin în ceea ce privește protecția și ajutarea civililor și să instituie cadre juridice și strategice menite să faciliteze accesul organizațiilor umanitare și distribuția ajutoarelor, în conformitate cu dreptul internațional umanitar; sugerează să se includă în aceste cadre prevederi privind scutirile de impozite pentru transporturile umanitare, reducerile costurilor de tranzacție aferente fluxurilor de fonduri transferate de migranți și aplicarea unor proceduri vamale simplificate; solicită donatorilor, guvernelor gazdă și actorilor implicați în implementarea ajutorului să garanteze furnizarea ajutorului și asistenței umanitare prin intermediul tuturor canalelor disponibile și să își asume responsabilitățile astfel încât să se asigure că populațiile care se confruntă cu dificultăți, chiar și cele aflate în regiuni îndepărtate, beneficiază de servicii de asistență profesioniste, prompte, coordonate, adecvate și de calitate; |
| --- | --- |

26.

condamnă descurajarea constantă a încercărilor de a oferi ajutor umanitar și orice acțiune care încalcă principiile de prevenire a „non-asistenței pentru persoanele aflate în pericol” și de „nereturnare”, aplicabile populațiilor strămutate, indiferent dacă cel ce o realizează este sau nu membru al UE; invită guvernele să își respecte responsabilitățile principale care le revin în ceea ce privește protecția și ajutarea civililor și să instituie cadre juridice și strategice menite să faciliteze accesul organizațiilor umanitare și distribuția ajutoarelor, în conformitate cu dreptul internațional umanitar; sugerează să se includă în aceste cadre prevederi privind scutirile de impozite pentru transporturile umanitare, reducerile costurilor de tranzacție aferente fluxurilor de fonduri transferate de migranți și aplicarea unor proceduri vamale simplificate; solicită donatorilor, guvernelor gazdă și actorilor implicați în implementarea ajutorului să garanteze furnizarea ajutorului și asistenței umanitare prin intermediul tuturor canalelor disponibile și să își asume responsabilitățile astfel încât să se asigure că populațiile care se confruntă cu dificultăți, chiar și cele aflate în regiuni îndepărtate, beneficiază de servicii de asistență profesioniste, prompte, coordonate, adecvate și de calitate;

| 27. | este foarte preocupat, în contextul îmbunătățirii protecției oferite actorilor din sectorul ajutorului umanitar, de atacurile repetate ale căror țintă au fost atât persoane care lucrează în sectorul umanitar, cât și infrastructurile care îl deservesc, inclusiv spitalele; subliniază că sunt necesare mai multe eforturi pentru a îmbunătăți siguranța și libertatea de mișcare a acestora și pentru a le oferi mai multă protecție în conformitate cu dreptul internațional; sprijină includerea sistematică în legislația și în planurile de acțiune ale donatorilor din toate țările a unor clauze specifice care să consolideze responsabilitatea pentru protecția lucrătorilor umanitari, precum și dispoziții privind monitorizarea și raportarea sistematice ferme a atacurilor ce vizează lucrătorii umanitari; |
| --- | --- |

27.

este foarte preocupat, în contextul îmbunătățirii protecției oferite actorilor din sectorul ajutorului umanitar, de atacurile repetate ale căror țintă au fost atât persoane care lucrează în sectorul umanitar, cât și infrastructurile care îl deservesc, inclusiv spitalele; subliniază că sunt necesare mai multe eforturi pentru a îmbunătăți siguranța și libertatea de mișcare a acestora și pentru a le oferi mai multă protecție în conformitate cu dreptul internațional; sprijină includerea sistematică în legislația și în planurile de acțiune ale donatorilor din toate țările a unor clauze specifice care să consolideze responsabilitatea pentru protecția lucrătorilor umanitari, precum și dispoziții privind monitorizarea și raportarea sistematice ferme a atacurilor ce vizează lucrătorii umanitari;

| 28. | sprijină recomandările Comisiei privind elaborarea unui tablou de bord cuprinzător care să vizeze eficacitatea; |
| --- | --- |

28.

sprijină recomandările Comisiei privind elaborarea unui tablou de bord cuprinzător care să vizeze eficacitatea;

| 29. | subliniază că este necesar un dialog permanent privind rolurile complementare și mandatele diferiților actori umanitari; consideră că ar trebui să se facă o distincție clară între actorii umanitari civili și actorii militari; consideră că ar activitățile umanitare cu caracter civil trebuie să reprezinte o prioritate; invită WHS să exploreze noi cadre pentru o mai bună coordonare între diferiții actori, un aspect determinant pentru consolidarea eficienței, eficacității și caracterului adecvat al acțiunilor umanitare; subliniază necesitatea unei mai bune analize a capacităților de funcționare la nivel local și a unor evaluări comune mai bune ale nevoilor umanitare și ale gradului de asumare a responsabilității în ceea ce privește acțiunile în domeniu; |
| --- | --- |

29.

subliniază că este necesar un dialog permanent privind rolurile complementare și mandatele diferiților actori umanitari; consideră că ar trebui să se facă o distincție clară între actorii umanitari civili și actorii militari; consideră că ar activitățile umanitare cu caracter civil trebuie să reprezinte o prioritate; invită WHS să exploreze noi cadre pentru o mai bună coordonare între diferiții actori, un aspect determinant pentru consolidarea eficienței, eficacității și caracterului adecvat al acțiunilor umanitare; subliniază necesitatea unei mai bune analize a capacităților de funcționare la nivel local și a unor evaluări comune mai bune ale nevoilor umanitare și ale gradului de asumare a responsabilității în ceea ce privește acțiunile în domeniu;

| 30. | solicită să se depună eforturi susținute și eficace și să se pună la dispoziție resursele financiare și umane necesare pentru a garanta dreptul la educație în crizele umanitare îndelungate, întrucât, fără educație, viitorul copiilor și dezvoltarea viitoare a oricărei societăți sunt periclitate; subliniază importanța educației continue în apărarea și promovarea valorilor comune și universale precum demnitatea umană, egalitatea, democrația și drepturile omului; |
| --- | --- |

30.

solicită să se depună eforturi susținute și eficace și să se pună la dispoziție resursele financiare și umane necesare pentru a garanta dreptul la educație în crizele umanitare îndelungate, întrucât, fără educație, viitorul copiilor și dezvoltarea viitoare a oricărei societăți sunt periclitate; subliniază importanța educației continue în apărarea și promovarea valorilor comune și universale precum demnitatea umană, egalitatea, democrația și drepturile omului;

| 31. | salută angajamentul Comisiei de a spori finanțarea acordată pentru asigurarea accesului la educație al copiilor din regiunile afectate de crize umanitare, în condițiile în care numărul copiilor care nu au acces la educație este îngrijorător și dat fiind potențialul uriaș pe care îl are educația în ceea ce privește creșterea rezistenței populației; invită Consiliul să aprobe propunerea Comisiei de a aloca 4 % din bugetul UE destinat ajutorului umanitar în acest scop; consideră că majorarea finanțării nu ar trebui să însemne că se acordă mai puțină atenție altor nevoi fundamentale; |
| --- | --- |

31.

salută angajamentul Comisiei de a spori finanțarea acordată pentru asigurarea accesului la educație al copiilor din regiunile afectate de crize umanitare, în condițiile în care numărul copiilor care nu au acces la educație este îngrijorător și dat fiind potențialul uriaș pe care îl are educația în ceea ce privește creșterea rezistenței populației; invită Consiliul să aprobe propunerea Comisiei de a aloca 4 % din bugetul UE destinat ajutorului umanitar în acest scop; consideră că majorarea finanțării nu ar trebui să însemne că se acordă mai puțină atenție altor nevoi fundamentale;

| 32. | își exprimă preocuparea cu privire la educația și la școlarizarea copiilor din taberele de refugiați și solicită UE și tuturor actorilor internaționali să consolideze capacitățile existente pentru școlarizarea copiilor din taberele de refugiați; |
| --- | --- |

32.

își exprimă preocuparea cu privire la educația și la școlarizarea copiilor din taberele de refugiați și solicită UE și tuturor actorilor internaționali să consolideze capacitățile existente pentru școlarizarea copiilor din taberele de refugiați;

| 33. | recunoaște faptul că previzibilitatea, flexibilitatea operațională și contribuțiile multianuale reprezintă condiții prealabile esențiale pentru a asigura eficiența și eficacitatea furnizării ajutorului; invită UE și statele sale membre să reafirme importanța principiilor GHD în declarația elaborată la finalul WHS; |
| --- | --- |

33.

recunoaște faptul că previzibilitatea, flexibilitatea operațională și contribuțiile multianuale reprezintă condiții prealabile esențiale pentru a asigura eficiența și eficacitatea furnizării ajutorului; invită UE și statele sale membre să reafirme importanța principiilor GHD în declarația elaborată la finalul WHS;

| 34. | subliniază faptul că, pentru a aborda deficitul de finanțare, trebuie adoptate acțiuni la nivel mondial; solicită crearea unui fond global pentru asistență umanitară, care să susțină participarea și includerea donatorilor care nu fac parte din CAD și să reunească toate mecanismele financiare, resursele interne și fondurile comune existente la nivel internațional (fondurile ONU de intervenție în situații de urgență, Fondul central de răspuns în situații de urgență (CERF), fonduri fiduciare etc.) și care să fie finanțat, în mod complementar, prin contribuțiile financiare voluntare ale guvernelor, ale sectorului privat și ale organizațiilor regionale; sugerează că plățile ar putea fi utilizate pentru a acoperi lacunele existente la nivelul finanțării destinate acțiunilor umanitare lansate în contextul urgențelor de nivelul 3, pentru a sprijini procesul de pregătire a ajutorului umanitar, pentru a oferi pachete de protecție socială de rezistență pentru refugiații pe termen lung sau pentru a gestiona situațiile de urgență neprevăzute, precum, printre altele, cea creată de virusul Ebola; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că, pentru a aborda deficitul de finanțare, trebuie adoptate acțiuni la nivel mondial; solicită crearea unui fond global pentru asistență umanitară, care să susțină participarea și includerea donatorilor care nu fac parte din CAD și să reunească toate mecanismele financiare, resursele interne și fondurile comune existente la nivel internațional (fondurile ONU de intervenție în situații de urgență, Fondul central de răspuns în situații de urgență (CERF), fonduri fiduciare etc.) și care să fie finanțat, în mod complementar, prin contribuțiile financiare voluntare ale guvernelor, ale sectorului privat și ale organizațiilor regionale; sugerează că plățile ar putea fi utilizate pentru a acoperi lacunele existente la nivelul finanțării destinate acțiunilor umanitare lansate în contextul urgențelor de nivelul 3, pentru a sprijini procesul de pregătire a ajutorului umanitar, pentru a oferi pachete de protecție socială de rezistență pentru refugiații pe termen lung sau pentru a gestiona situațiile de urgență neprevăzute, precum, printre altele, cea creată de virusul Ebola;

| 35. | subliniază că este necesar ca instituțiile financiare internaționale să acorde și să modifice creditele preferențiale, în special prin redefinirea criteriilor de eligibilitate ale fondurilor concesionale, pentru a facilita astfel un răspuns instituțional mai flexibil în situațiile dificile și pentru a analiza mai în detaliu capacitatea la nivel național de a majora resursele interne; |
| --- | --- |

35.

subliniază că este necesar ca instituțiile financiare internaționale să acorde și să modifice creditele preferențiale, în special prin redefinirea criteriilor de eligibilitate ale fondurilor concesionale, pentru a facilita astfel un răspuns instituțional mai flexibil în situațiile dificile și pentru a analiza mai în detaliu capacitatea la nivel național de a majora resursele interne;

| 36. | îndeamnă guvernele, donatorii și organele lor administrative să simplifice cerințele administrative pentru partenerii implicați în punerea în aplicare a măsurilor prin eficientizarea procedurilor și identificarea celor mai bune practici administrative, de contractare și de raportare, asigurând în același timp asumarea responsabilității și să sprijine inițiativele care vizează să contribuie permanent la consolidarea capacității și la monitorizarea actorilor locali și să consolideze structurile naționale de coordonare; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă guvernele, donatorii și organele lor administrative să simplifice cerințele administrative pentru partenerii implicați în punerea în aplicare a măsurilor prin eficientizarea procedurilor și identificarea celor mai bune practici administrative, de contractare și de raportare, asigurând în același timp asumarea responsabilității și să sprijine inițiativele care vizează să contribuie permanent la consolidarea capacității și la monitorizarea actorilor locali și să consolideze structurile naționale de coordonare;

| 37. | subliniază că pentru a proteja și a garanta mai bine viața și demnitatea populațiilor afectate, ONG-urile locale trebuie să aibă acces la finanțarea directă; îndeamnă statele membre și donatorii să majoreze substanțial finanțarea directă acordată actorilor umanitari locali care au capacitățile și cunoștințele de specialitate necesare pentru a acționa în acest domeniu, asumându-și în același timp responsabilitatea pentru acțiunile desfășurate; |
| --- | --- |

37.

subliniază că pentru a proteja și a garanta mai bine viața și demnitatea populațiilor afectate, ONG-urile locale trebuie să aibă acces la finanțarea directă; îndeamnă statele membre și donatorii să majoreze substanțial finanțarea directă acordată actorilor umanitari locali care au capacitățile și cunoștințele de specialitate necesare pentru a acționa în acest domeniu, asumându-și în același timp responsabilitatea pentru acțiunile desfășurate;

| 38. | solicită WHS să stabilească un nou acord pentru colaborarea cu statele aflate într-o situație instabilă și pentru crizele prelungite care să cuprindă programe durabile, planuri de punere în aplicare și finanțare previzibilă pentru dezvoltare; subliniază faptul că Programul de acțiune de la Addis Abeba evidențiază necesitatea investițiilor în sisteme de protecție socială și în rețele de siguranță cu scopul de a răspunde mai eficace și mai rapid la situațiile dificile; |
| --- | --- |

38.

solicită WHS să stabilească un nou acord pentru colaborarea cu statele aflate într-o situație instabilă și pentru crizele prelungite care să cuprindă programe durabile, planuri de punere în aplicare și finanțare previzibilă pentru dezvoltare; subliniază faptul că Programul de acțiune de la Addis Abeba evidențiază necesitatea investițiilor în sisteme de protecție socială și în rețele de siguranță cu scopul de a răspunde mai eficace și mai rapid la situațiile dificile;

Reducerea vulnerabilității și gestionarea riscurilor

| 39. | subliniază necesitatea de a adapta răspunsul umanitar la cerințele locale, naționale și regionale, precum și de a oferi mai multă autonomie populațiilor afectate și de a le implica în activități în mod regulat, în special femeile de toate vârstele, copiii și persoanele cu dizabilități, minoritățile și populațiile indigene, recunoscând rolul acestora de factori de schimbare și, după caz, de a solicita feedback din partea acestor grupuri și de a le consulta în prealabil în ceea ce privește programarea și implementarea acțiunilor umanitare; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea de a adapta răspunsul umanitar la cerințele locale, naționale și regionale, precum și de a oferi mai multă autonomie populațiilor afectate și de a le implica în activități în mod regulat, în special femeile de toate vârstele, copiii și persoanele cu dizabilități, minoritățile și populațiile indigene, recunoscând rolul acestora de factori de schimbare și, după caz, de a solicita feedback din partea acestor grupuri și de a le consulta în prealabil în ceea ce privește programarea și implementarea acțiunilor umanitare;

| 40. | subliniază faptul că un răspuns internațional ar trebui să se bazeze mai degrabă pe inițiative și parteneriate locale sau naționale, mai degrabă decât să demareze eforturi paralele; insistă asupra importanței consolidării capacităților locale și regionale pentru acordarea asistenței umanitare și, după caz, a asigurării unor proceduri favorabile incluziunii, în care autoritățile locale, societatea civilă, sectorul privat și populațiile afectate să fie incluse în procesul de planificare; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că un răspuns internațional ar trebui să se bazeze mai degrabă pe inițiative și parteneriate locale sau naționale, mai degrabă decât să demareze eforturi paralele; insistă asupra importanței consolidării capacităților locale și regionale pentru acordarea asistenței umanitare și, după caz, a asigurării unor proceduri favorabile incluziunii, în care autoritățile locale, societatea civilă, sectorul privat și populațiile afectate să fie incluse în procesul de planificare;

| 41. | subliniază că este necesar un nou model global de complementaritate, care să stea la baza cooperării dintre actorii din domeniul umanitar și cei din domeniul dezvoltării, un prim pas în acest sens fiind crearea unui sistem comun de analiză și de programare, pentru ca aceștia să poată crea treptat societăți mai rezistente și autonome; subliniază că un astfel de model ar trebui să cuprindă în primul rând strategii de acces pentru actorii din domeniul dezvoltării care să faciliteze crearea de legături în acest sector, în al doilea rând elemente care pot influența evoluția crizelor în programele de dezvoltare și, în al treilea rând, strategii de retragere din cadrul acțiunilor umanitare, pentru a permite o abordare mai flexibilă, precum și mecanisme multianuale de finanțare fiabile și flexibile pentru a răspunde în situațiile de criză prelungită; subliniază importanța cooperării cu ONG-urile locale și cu liderii societății civile în vederea stabilirii unor structuri permanente în zonele expuse la conflicte; |
| --- | --- |

41.

subliniază că este necesar un nou model global de complementaritate, care să stea la baza cooperării dintre actorii din domeniul umanitar și cei din domeniul dezvoltării, un prim pas în acest sens fiind crearea unui sistem comun de analiză și de programare, pentru ca aceștia să poată crea treptat societăți mai rezistente și autonome; subliniază că un astfel de model ar trebui să cuprindă în primul rând strategii de acces pentru actorii din domeniul dezvoltării care să faciliteze crearea de legături în acest sector, în al doilea rând elemente care pot influența evoluția crizelor în programele de dezvoltare și, în al treilea rând, strategii de retragere din cadrul acțiunilor umanitare, pentru a permite o abordare mai flexibilă, precum și mecanisme multianuale de finanțare fiabile și flexibile pentru a răspunde în situațiile de criză prelungită; subliniază importanța cooperării cu ONG-urile locale și cu liderii societății civile în vederea stabilirii unor structuri permanente în zonele expuse la conflicte;

| 42. | invită Comisia să prezinte o inițiativă care să combine în mod mai sistematic ajutorul umanitar, cooperarea pentru dezvoltare și rezistența, astfel încât să-i permită UE să fie mai flexibilă și mai eficace atunci când trebuie să facă față unor nevoi din ce în ce mai mari și astfel încât, în cadrul WHS, să se aibă în vedere, de asemenea, o mai bună asociere a acestora; solicită UE să profite de ocazia evaluării de la jumătatea perioadei de cadrul financiar multianual pentru a consolida legăturile dintre domeniul umanitar/al dezvoltării; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să prezinte o inițiativă care să combine în mod mai sistematic ajutorul umanitar, cooperarea pentru dezvoltare și rezistența, astfel încât să-i permită UE să fie mai flexibilă și mai eficace atunci când trebuie să facă față unor nevoi din ce în ce mai mari și astfel încât, în cadrul WHS, să se aibă în vedere, de asemenea, o mai bună asociere a acestora; solicită UE să profite de ocazia evaluării de la jumătatea perioadei de cadrul financiar multianual pentru a consolida legăturile dintre domeniul umanitar/al dezvoltării;

| 43. | subliniază importanța reducerii riscului de producere a dezastrelor pentru rezistență în următoarele patru axe prioritare: 1) înțelegerea riscurilor de producere a dezastrelor, 2) consolidarea gestionării riscurilor de producere a dezastrelor, 3) realizarea unor investiții în reducerea riscului de producere a dezastrelor pentru rezistență, planuri de urgență și sisteme de alertă timpurie, și 4) consolidarea procesului de pregătire a ajutorului umanitar în caz de dezastru pentru un răspuns eficient și „reconstruirea mai bine” în cadrul procesului de redresare, reabilitare și reconstrucție. |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța reducerii riscului de producere a dezastrelor pentru rezistență în următoarele patru axe prioritare: 1) înțelegerea riscurilor de producere a dezastrelor, 2) consolidarea gestionării riscurilor de producere a dezastrelor, 3) realizarea unor investiții în reducerea riscului de producere a dezastrelor pentru rezistență, planuri de urgență și sisteme de alertă timpurie, și 4) consolidarea procesului de pregătire a ajutorului umanitar în caz de dezastru pentru un răspuns eficient și „reconstruirea mai bine” în cadrul procesului de redresare, reabilitare și reconstrucție.

| 44. | solicită statelor membre și altor donatori să consolideze și să elaboreze la nivel național cadre juridice pentru acțiunile umanitare și pentru reducerea riscului de producere a dezastrelor și gestionarea lor în conformitate cu legile, normele și principiile internaționale privind răspunsul în caz de dezastre; subliniază că procesul de pregătire a ajutorului umanitar în situații de dezastru, reducerea riscurilor și rezistența ar trebui să fie încorporate sistematic în planurile de acțiune prezentate de administrațiile locale, regionale și naționale, de industrie și de societatea civilă și ar trebui să fie sprijinite prin acordarea de finanțare suficientă și de un nivel crescut de inovare privind prognoza și modelarea riscului; |
| --- | --- |

44.

solicită statelor membre și altor donatori să consolideze și să elaboreze la nivel național cadre juridice pentru acțiunile umanitare și pentru reducerea riscului de producere a dezastrelor și gestionarea lor în conformitate cu legile, normele și principiile internaționale privind răspunsul în caz de dezastre; subliniază că procesul de pregătire a ajutorului umanitar în situații de dezastru, reducerea riscurilor și rezistența ar trebui să fie încorporate sistematic în planurile de acțiune prezentate de administrațiile locale, regionale și naționale, de industrie și de societatea civilă și ar trebui să fie sprijinite prin acordarea de finanțare suficientă și de un nivel crescut de inovare privind prognoza și modelarea riscului;

| 45. | solicită WHS să acorde o importanță deosebită aspectului schimbărilor climatice și acțiunilor umanitare; consideră că acest lucru ar trebui să presupună o planificare în ceea ce privește consecințele schimbărilor climatice și consolidarea rezilienței în fața acestora, în special strămutările și migrația cauzate de schimbările climatice, în toate procesele relevante de elaborare a politicilor, la nivel regional și global; solicită UE și statelor sale membre să ia decizii politice curajoase pentru a combate schimbările climatice; |
| --- | --- |

45.

solicită WHS să acorde o importanță deosebită aspectului schimbărilor climatice și acțiunilor umanitare; consideră că acest lucru ar trebui să presupună o planificare în ceea ce privește consecințele schimbărilor climatice și consolidarea rezilienței în fața acestora, în special strămutările și migrația cauzate de schimbările climatice, în toate procesele relevante de elaborare a politicilor, la nivel regional și global; solicită UE și statelor sale membre să ia decizii politice curajoase pentru a combate schimbările climatice;

Transformarea prin inovare

| 46. | subliniază faptul că inovarea în acest domeniu ar trebui să aibă la bază surse multiple și, în special, să valorifice cunoștințele populațiilor, ale societății civile și ale comunităților locale afectate, care sunt vizate direct de acțiunile umanitare; subliniază importanța creării unor standarde minime în domeniul ajutorului umanitar cu scopul de a stimula dezvoltarea serviciilor publice esențiale, precum educația, alimentația, sănătatea, asigurarea unui adăpost, aprovizionarea cu apă și salubritatea, în cadrul tuturor acțiunilor umanitare; consideră că, dacă atât sectorul public, cât și cel privat împărtășesc valori și priorități care permit alinierea obiectivelor întreprinderilor cu obiectivele de dezvoltare ale UE, cu respectarea standardelor internaționale privind eficacitatea dezvoltării, parteneriatele public-private și cele transsectoriale pot fi un instrument de îmbunătățire a răspunsului la nevoile umanitare tot mai stringente; relevă faptul că, dacă respectă în mod corespunzător principiile privind eficacitatea ajutorului, asistența sub formă de numerar este un exemplu eficient de inovare în domeniul asistenței umanitare; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că inovarea în acest domeniu ar trebui să aibă la bază surse multiple și, în special, să valorifice cunoștințele populațiilor, ale societății civile și ale comunităților locale afectate, care sunt vizate direct de acțiunile umanitare; subliniază importanța creării unor standarde minime în domeniul ajutorului umanitar cu scopul de a stimula dezvoltarea serviciilor publice esențiale, precum educația, alimentația, sănătatea, asigurarea unui adăpost, aprovizionarea cu apă și salubritatea, în cadrul tuturor acțiunilor umanitare; consideră că, dacă atât sectorul public, cât și cel privat împărtășesc valori și priorități care permit alinierea obiectivelor întreprinderilor cu obiectivele de dezvoltare ale UE, cu respectarea standardelor internaționale privind eficacitatea dezvoltării, parteneriatele public-private și cele transsectoriale pot fi un instrument de îmbunătățire a răspunsului la nevoile umanitare tot mai stringente; relevă faptul că, dacă respectă în mod corespunzător principiile privind eficacitatea ajutorului, asistența sub formă de numerar este un exemplu eficient de inovare în domeniul asistenței umanitare;

| 47. | salută Concluziile Consiliului privind principiile comune în materie de asistență în numerar cu scopuri multiple ca răspuns la nevoile umanitare; recunoaște că în timp ce numai o mică proporție din asistența umanitară este acordată în prezent în numerar, utilizarea asistenței în numerar deține un potențial semnificativ ca modalitate inovatoare, demnă, sigură, care ia în considerare aspectul de gen, flexibilă și eficientă din punct de vedere financiar de acoperire a necesităților de bază ale persoanelor celor mai vulnerabile în situații de urgență; Invită UE și statele sale membre să promoveze principiile comune și utilizarea necondiționată a asistenței în numerar în funcție de context și de analizele răspunsului umanitar, sprijinind în același timp un mecanism de monitorizare, în perioada premergătoare WHS; |
| --- | --- |

47.

salută Concluziile Consiliului privind principiile comune în materie de asistență în numerar cu scopuri multiple ca răspuns la nevoile umanitare; recunoaște că în timp ce numai o mică proporție din asistența umanitară este acordată în prezent în numerar, utilizarea asistenței în numerar deține un potențial semnificativ ca modalitate inovatoare, demnă, sigură, care ia în considerare aspectul de gen, flexibilă și eficientă din punct de vedere financiar de acoperire a necesităților de bază ale persoanelor celor mai vulnerabile în situații de urgență; Invită UE și statele sale membre să promoveze principiile comune și utilizarea necondiționată a asistenței în numerar în funcție de context și de analizele răspunsului umanitar, sprijinind în același timp un mecanism de monitorizare, în perioada premergătoare WHS;

| 48. | solicită UE să promoveze și să sprijine o alianță globală a inovației în scopuri umanitare pentru elaborarea unor abordări etice comune la nivel global, în conformitate cu principiile umanitare și cu principiile ONU privind inovarea și tehnologia pentru dezvoltare, care garantează faptul că toate investițiile realizate în scopul inovării în sectorul umanitar au drept efect îmbunătățirea rezultatelor acțiunilor umanitare pentru populațiile afectate; solicită stabilirea unor fonduri pentru inovație în domeniul umanitar la nivel regional și național; |
| --- | --- |

48.

solicită UE să promoveze și să sprijine o alianță globală a inovației în scopuri umanitare pentru elaborarea unor abordări etice comune la nivel global, în conformitate cu principiile umanitare și cu principiile ONU privind inovarea și tehnologia pentru dezvoltare, care garantează faptul că toate investițiile realizate în scopul inovării în sectorul umanitar au drept efect îmbunătățirea rezultatelor acțiunilor umanitare pentru populațiile afectate; solicită stabilirea unor fonduri pentru inovație în domeniul umanitar la nivel regional și național;

| 49. | recunoaște că inovația poate juca un rol major în abordarea noilor provocări, dar și în îmbunătățirea programelor existente prin integrarea noilor progrese din alte sectoare în vederea creării, multiplicării și dezvoltării modelelor care să determine progrese pentru a face față provocărilor umanitare; |
| --- | --- |

49.

recunoaște că inovația poate juca un rol major în abordarea noilor provocări, dar și în îmbunătățirea programelor existente prin integrarea noilor progrese din alte sectoare în vederea creării, multiplicării și dezvoltării modelelor care să determine progrese pentru a face față provocărilor umanitare;

| 50. | subliniază rolul noilor tehnologii și al instrumentelor digitale inovatoare în organizarea și acordarea ajutorului umanitar, mai ales în ceea ce privește acordarea și monitorizarea ajutorului, supravegherea în situații de dezastru, schimbul de informații, coordonarea dintre donatori și susținerea relațiilor dintre agențiile de ajutor umanitar și guvernele locale, în special în zonele îndepărtate sau în zonele afectate de dezastre; subliniază că Africa, mai ales Africa Subsahariană, face în prezent trecerea la tehnologia digitală mobilă, înregistrând o creștere a abonamentelor la servicii mobile (și a utilizării internetului pe telefoanele mobile), ceea ce determină ca astfel de instrumente și servicii să fie cruciale pentru înființarea sistemelor de alertă timpurie și pentru furnizarea unor informații rapide privind aspecte legate de sănătate, zonele periculoase și datele de contact pentru ajutor umanitar; |
| --- | --- |

50.

subliniază rolul noilor tehnologii și al instrumentelor digitale inovatoare în organizarea și acordarea ajutorului umanitar, mai ales în ceea ce privește acordarea și monitorizarea ajutorului, supravegherea în situații de dezastru, schimbul de informații, coordonarea dintre donatori și susținerea relațiilor dintre agențiile de ajutor umanitar și guvernele locale, în special în zonele îndepărtate sau în zonele afectate de dezastre; subliniază că Africa, mai ales Africa Subsahariană, face în prezent trecerea la tehnologia digitală mobilă, înregistrând o creștere a abonamentelor la servicii mobile (și a utilizării internetului pe telefoanele mobile), ceea ce determină ca astfel de instrumente și servicii să fie cruciale pentru înființarea sistemelor de alertă timpurie și pentru furnizarea unor informații rapide privind aspecte legate de sănătate, zonele periculoase și datele de contact pentru ajutor umanitar;

| 51. | solicită Comisiei și statelor membre ca, respectând în același timp principiile din domeniul umanitar și standardele etice, să sprijine implicarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, prin crearea unui ghid de acțiune al întreprinderilor și prin promovarea platformelor de parteneriat local și regional pentru o implicare structurată, coordonată și durabilă a întreprinderilor în situațiile de urgență; încurajează statele membre să integreze mai bine întreprinderile în planurile naționale de acțiune în caz de urgență și în mecanismele de asumare a responsabilității; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei și statelor membre ca, respectând în același timp principiile din domeniul umanitar și standardele etice, să sprijine implicarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, prin crearea unui ghid de acțiune al întreprinderilor și prin promovarea platformelor de parteneriat local și regional pentru o implicare structurată, coordonată și durabilă a întreprinderilor în situațiile de urgență; încurajează statele membre să integreze mai bine întreprinderile în planurile naționale de acțiune în caz de urgență și în mecanismele de asumare a responsabilității;

| 52. | solicită UE să identifice și să încurajeze parteneriatele cu întreprinderile recent înființate, întreprinderile de asigurări și cele tehnologice, printre altele, pentru a crea instrumente de pregătire și desfășurare a ajutorului umanitar în cazuri de urgență; subliniază necesitatea de a sprijini și de a dezvolta în continuare lucrările Oficiului pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) pentru o analiză globală a activelor și capacităților de consolidare a cooperării tehnice ale sectorului privat care să susțină eforturile de a răspunde în situații de dezastru; |
| --- | --- |

52.

solicită UE să identifice și să încurajeze parteneriatele cu întreprinderile recent înființate, întreprinderile de asigurări și cele tehnologice, printre altele, pentru a crea instrumente de pregătire și desfășurare a ajutorului umanitar în cazuri de urgență; subliniază necesitatea de a sprijini și de a dezvolta în continuare lucrările Oficiului pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) pentru o analiză globală a activelor și capacităților de consolidare a cooperării tehnice ale sectorului privat care să susțină eforturile de a răspunde în situații de dezastru;

| 53. | solicită UE și partenerilor săi din domeniul umanitar să susțină în cadrul WHS o mai bună implicare a tineretului în procesul de pregătire a ajutorului umanitar și în procesul de recuperare și să promoveze programele de voluntariat; |
| --- | --- |

53.

solicită UE și partenerilor săi din domeniul umanitar să susțină în cadrul WHS o mai bună implicare a tineretului în procesul de pregătire a ajutorului umanitar și în procesul de recuperare și să promoveze programele de voluntariat;

| 54. | subliniază rolul important pe care îl poate juca sistemul de voluntariat al UE din domeniul ajutorului umanitar la punerea în aplicare a deciziilor luate în cadrul viitoarei WHS și în contextul unui consens umanitar revizuit al UE; subliniază că experiența voluntarilor, pe lângă cea a altor activiști umanitari, poate juca un rol vital în stabilirea celor mai bune practici și a celor mai bune instrumente de punere în aplicare; |
| --- | --- |

54.

subliniază rolul important pe care îl poate juca sistemul de voluntariat al UE din domeniul ajutorului umanitar la punerea în aplicare a deciziilor luate în cadrul viitoarei WHS și în contextul unui consens umanitar revizuit al UE; subliniază că experiența voluntarilor, pe lângă cea a altor activiști umanitari, poate juca un rol vital în stabilirea celor mai bune practici și a celor mai bune instrumente de punere în aplicare;

| 55. | solicită UE și statelor sale membre să promoveze în cadrul WHS importanța rolului de sensibilizare cu privire la cauzele umanitare, deoarece aceasta poate constitui o metodă eficientă de consolidare a protecției și inovării; |
| --- | --- |

55.

solicită UE și statelor sale membre să promoveze în cadrul WHS importanța rolului de sensibilizare cu privire la cauzele umanitare, deoarece aceasta poate constitui o metodă eficientă de consolidare a protecției și inovării;

| 56. | subliniază că angajamentele asumate la Istanbul trebuie puse în aplicare la nivelul UE și al statelor sale membre; prin urmare, solicită UE și statelor sale membre să elaboreze împreună cu alți actori din domeniul umanitar o agendă pentru punerea în practică a rezultatelor reuniunii de la Istanbul; subliniază necesitatea de a asigura o finanțare stabilă și în timp util a ajutorului umanitar din bugetul UE, prin garantarea faptului că creditele de angajament în domeniul umanitar acordate de UE sunt finanțate în mod sistematic și complet printr-o valoare egală a creditelor de plată; |
| --- | --- |

56.

subliniază că angajamentele asumate la Istanbul trebuie puse în aplicare la nivelul UE și al statelor sale membre; prin urmare, solicită UE și statelor sale membre să elaboreze împreună cu alți actori din domeniul umanitar o agendă pentru punerea în practică a rezultatelor reuniunii de la Istanbul; subliniază necesitatea de a asigura o finanțare stabilă și în timp util a ajutorului umanitar din bugetul UE, prin garantarea faptului că creditele de angajament în domeniul umanitar acordate de UE sunt finanțate în mod sistematic și complet printr-o valoare egală a creditelor de plată;

| 57. | solicită un nou plan de acțiune, coerent și bine elaborat, în cadrul consensului european privind ajutorul umanitar, care să garanteze un răspuns umanitar european imparțial și eficient, adaptat contextului local, dar ținând cont de criteriul de vârstă și gen, care acționează nediscriminatoriu și proporțional cu necesitățile identificate; |
| --- | --- |

57.

solicită un nou plan de acțiune, coerent și bine elaborat, în cadrul consensului european privind ajutorul umanitar, care să garanteze un răspuns umanitar european imparțial și eficient, adaptat contextului local, dar ținând cont de criteriul de vârstă și gen, care acționează nediscriminatoriu și proporțional cu necesitățile identificate;

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și Secretarului General al Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

58.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și Secretarului General al Națiunilor Unite.

---

(1)  http://www.un.org/documents/ga/res/46/a46r182.htm.

(2)  https://interagencystandingcommittee.org/iasc-transformative-agenda.

(3)  https://docs.unocha.org/sites/dms/ROWCA/Coordination/Principles_of_Partnership_GHP_July2007.pdf.

(4)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/290.

(5)  https://interagencystandingcommittee.org/files/guidelines-integrating-gender-based-violence-interventions-humanitarian-action.

(6)  http://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/313.

(8)  http://www.globalhumanitarianassistance.org/wp-content/uploads/2015/06/GHA-Report-2015_-Interactive_Online.pdf.

(9)  https://www.humanitarianresponse.info/en/system/files/documents/files/gho-status_report-final-web.pdf.

(10)  http://www.ghdinitiative.org/ghd/gns/principles-good-practice-of-ghd/principles-good-practice-ghd.html.

(11)  JO L 163, 2.7.1996, p. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=URISERV%3Aah0009.

(13)  JO L 122, 24.4.2014, p. 1.

(14)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/RO/1-2015-335-RO-F1-1.PDF.

(15)  JO L 347, 20.12.2013, p. 924.

(16)  http://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/Gender_SWD_2013.pdf.

(17)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/RO/1-2015-406-RO-F1-1.PDF.

(18)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/echo_aar_2014.pdf.

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9420-2015-INIT/ro/pdf.

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/ro/pdf.

(21)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137319.pdf.

(22)  http://www.preventionweb.net/files/37783_eccommunicationsdgs.pdf.

(23)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/146311.pdf.

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=JOIN:2015:0040:FIN:RO:PDF.

(25)  https://www.worldhumanitariansummit.org/.

(26)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0196.

(27)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0059.

(28)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0270.

(29)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0231.

(30)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0187.

(31)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0072.

(32)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0040.

(33)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0010.

(34)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0317.

(35)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0176.

(36)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=comnat%3ACOM_2015_0419_FIN.

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1441187290883&uri=SWD:2015:166:FIN.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/118

---

P8_TA(2015)0460

Dezvoltarea unei industrii europene durabile a metalelor de bază

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la dezvoltarea unei industrii europene durabile a metalelor de bază (2014/2211(INI))

(2017/C 399/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 147, 173, 174, 192 și 345, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 147, 173, 174, 192 și 345,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2),

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică (3), de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică (3), de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE,

| — | având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (4),

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (5),

| — | având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (6), în special articolul 1 și considerentele corespunzătoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (6), în special articolul 1 și considerentele corespunzătoare,

| — | având în vedere versiunea consolidată a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (7), precum și diversele regulamente conexe de punere în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere versiunea consolidată a Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (7), precum și diversele regulamente conexe de punere în aplicare,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „Pachet privind uniunea energetică” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „Pachet privind uniunea energetică” (COM(2015)0080),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 intitulată „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 intitulată „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (COM(2012)0582),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 mai 2014 intitulată „Strategia europeană pentru securitate energetică” (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 mai 2014 intitulată „Strategia europeană pentru securitate energetică” (COM(2014)0330),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 iunie 2013 intitulată „Plan de acțiune pentru o industrie siderurgică competitivă și durabilă în Europa” (COM(2013)0407) și constatările grupului la nivel înalt anexate la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 iunie 2013 intitulată „Plan de acțiune pentru o industrie siderurgică competitivă și durabilă în Europa” (COM(2013)0407) și constatările grupului la nivel înalt anexate la aceasta,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 ianuarie 2011 intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (COM(2011)0021),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 intitulată „Reindustrializarea Europei în scopul promovării competitivității și sustenabilității” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 intitulată „Reindustrializarea Europei în scopul promovării competitivității și sustenabilității” (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la sectorul siderurgic din UE: protejarea lucrătorilor și a industriilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la sectorul siderurgic din UE: protejarea lucrătorilor și a industriilor (10),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 privind cadrul pentru 2030 al politicii în materie de schimbări climatice și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 privind cadrul pentru 2030 al politicii în materie de schimbări climatice și energie,

| — | având în vedere Raportul din 10 iunie 2013, comandat de către Comisie Centrului de studii în materie de politici europene, intitulat „Evaluarea impactului cumulativ al costurilor pentru industria siderurgică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 10 iunie 2013, comandat de către Comisie Centrului de studii în materie de politici europene, intitulat „Evaluarea impactului cumulativ al costurilor pentru industria siderurgică”,

| — | având în vedere Raportul din 31 octombrie 2013, comandat de către Comisie Centrului de studii în materie de politici europene, intitulat „Evaluarea impactului cumulativ al costurilor pentru industria aluminiului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 31 octombrie 2013, comandat de către Comisie Centrului de studii în materie de politici europene, intitulat „Evaluarea impactului cumulativ al costurilor pentru industria aluminiului”,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la exploatarea potențialului creșterii ecologice de a crea locuri de muncă (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la exploatarea potențialului creșterii ecologice de a crea locuri de muncă (SWD(2012)0092),

| — | având în vedere acordul privind OMC, denumit și „GATT 94”, în special articolul XX, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul privind OMC, denumit și „GATT 94”, în special articolul XX,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0309/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0309/2015),

| A. | întrucât metalele de bază sunt reprezentate de:






  — | oțelurile obișnuite și speciale, oțelurile inoxidabile, oțelurile de înaltă rezistență și superaliajele, |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât metalele de bază sunt reprezentate de:

—

oțelurile obișnuite și speciale, oțelurile inoxidabile, oțelurile de înaltă rezistență și superaliajele,

| — | metalele neferoase al căror preț de referință este stabilit de piața la termen din Londra (LME), și anume aluminiul, cuprul, staniul, nichelul, plumbul și zincul, |
| --- | --- |

—

metalele neferoase al căror preț de referință este stabilit de piața la termen din Londra (LME), și anume aluminiul, cuprul, staniul, nichelul, plumbul și zincul,

| — | aliajele metalice, cum ar fi cobaltul, molibdenul, magneziul și titanul, |
| --- | --- |

—

aliajele metalice, cum ar fi cobaltul, molibdenul, magneziul și titanul,

| — | pământurile rare, |
| --- | --- |

—

pământurile rare,

toate aceste metale de bază fiind obținute în urma unui proces de producție primară care include extragerea și transformarea metalurgică prin pirometalurgie sau hidrometalurgie; întrucât a doua sursă de producție se bazează pe un proces de recuperare și reciclare;

| B. | întrucât sectorul european al oțelului a jucat un rol semnificativ din punct de vedere istoric în procesul de integrare europeană și constituie baza pentru generarea de valoare adăugată industrială europeană și pentru lanțurile valorice europene; întrucât sectorul metalelor de bază joacă un rol-cheie în dezvoltarea economiei în ansamblu, atât din punct de vedere tehnologic, cât și în ceea ce privește depășirea blocajelor de aprovizionare; întrucât, în urma reducerii capacităților de producție a oțelului cu peste 40 de milioane de tone din 2008 și în urma pierderii a peste 60 000 de locuri de muncă directe și a peste 100 000 de locuri de muncă indirecte, sectorul oțelului suferă cea mai gravă criză din istoria sa pe timp de pace, ceea ce duce la o dependență mai mare a sectorului producției industriale de importurile din țări terțe și la pierderea competențelor tehnologice industriale, cu un impact direct asupra a milioane de locuri de muncă; întrucât se consideră că excesul de capacitate la nivel mondial variază între 300 de milioane și 400 de milioane de tone, în special în China; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul european al oțelului a jucat un rol semnificativ din punct de vedere istoric în procesul de integrare europeană și constituie baza pentru generarea de valoare adăugată industrială europeană și pentru lanțurile valorice europene; întrucât sectorul metalelor de bază joacă un rol-cheie în dezvoltarea economiei în ansamblu, atât din punct de vedere tehnologic, cât și în ceea ce privește depășirea blocajelor de aprovizionare; întrucât, în urma reducerii capacităților de producție a oțelului cu peste 40 de milioane de tone din 2008 și în urma pierderii a peste 60 000 de locuri de muncă directe și a peste 100 000 de locuri de muncă indirecte, sectorul oțelului suferă cea mai gravă criză din istoria sa pe timp de pace, ceea ce duce la o dependență mai mare a sectorului producției industriale de importurile din țări terțe și la pierderea competențelor tehnologice industriale, cu un impact direct asupra a milioane de locuri de muncă; întrucât se consideră că excesul de capacitate la nivel mondial variază între 300 de milioane și 400 de milioane de tone, în special în China;

| C. | întrucât industria metalelor de bază se confruntă cu o scădere semnificativă a cererii, precum și cu o concurență mondială puternică, în principal din partea unor țări terțe care nu aplică aceleași standarde înalte și reglementări stricte ca cele din Europa; |
| --- | --- |

C.

întrucât industria metalelor de bază se confruntă cu o scădere semnificativă a cererii, precum și cu o concurență mondială puternică, în principal din partea unor țări terțe care nu aplică aceleași standarde înalte și reglementări stricte ca cele din Europa;

| D. | întrucât prețurile la energie sunt mai mari în Europa decât într-o serie de alte economii, în principal din cauza integrării insuficiente a pieței energiei, precum și a creșterii impozitelor, taxelor și costurilor de rețea, acestea limitând semnificativ competitivitatea industriei europene a metalelor de bază pe piața mondială; |
| --- | --- |

D.

întrucât prețurile la energie sunt mai mari în Europa decât într-o serie de alte economii, în principal din cauza integrării insuficiente a pieței energiei, precum și a creșterii impozitelor, taxelor și costurilor de rețea, acestea limitând semnificativ competitivitatea industriei europene a metalelor de bază pe piața mondială;

| E. | întrucât industria europeană a metalelor de bază se confruntă cu pierderi masive de investiții în favoarea unor țări terțe, pierderi cauzate în principal de nivelul comparativ mai ridicat al prețurilor la energie și al costului emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

E.

întrucât industria europeană a metalelor de bază se confruntă cu pierderi masive de investiții în favoarea unor țări terțe, pierderi cauzate în principal de nivelul comparativ mai ridicat al prețurilor la energie și al costului emisiilor de dioxid de carbon;

| F. | întrucât închiderea, una câte una, a electrolizelor europene care prelucrează metale precum aluminiul, cuprul și magneziul demonstrează că în Europa are loc o dezindustrializare rapidă a acestui sector, care nu este cauzată de scăderea cererii europene, ci în principal de creșterea prețului energiei electrice și a volatilității acesteia în mai multe state membre, precum și de dumpingul practicat de țările terțe; |
| --- | --- |

F.

întrucât închiderea, una câte una, a electrolizelor europene care prelucrează metale precum aluminiul, cuprul și magneziul demonstrează că în Europa are loc o dezindustrializare rapidă a acestui sector, care nu este cauzată de scăderea cererii europene, ci în principal de creșterea prețului energiei electrice și a volatilității acesteia în mai multe state membre, precum și de dumpingul practicat de țările terțe;

| G. | întrucât aliajele de metale, cum ar fi oțelul, aluminiul, zincul, titanul și cuprul (inclusiv tabla galvanizată), care sunt definite în prezenta rezoluție ca metale de bază, sunt esențiale pentru fabricarea de dispozitive electronice, utilaje, aparate și autovehicule, precum și în construcții; întrucât industria metalelor de bază din UE ar trebui să fie considerată un bun strategic pentru competitivitatea europeană, în special pentru alte sectoare industriale, precum și pentru dezvoltarea infrastructurii existente și a celei noi; |
| --- | --- |

G.

întrucât aliajele de metale, cum ar fi oțelul, aluminiul, zincul, titanul și cuprul (inclusiv tabla galvanizată), care sunt definite în prezenta rezoluție ca metale de bază, sunt esențiale pentru fabricarea de dispozitive electronice, utilaje, aparate și autovehicule, precum și în construcții; întrucât industria metalelor de bază din UE ar trebui să fie considerată un bun strategic pentru competitivitatea europeană, în special pentru alte sectoare industriale, precum și pentru dezvoltarea infrastructurii existente și a celei noi;

| H. | întrucât tratarea problemei competitivității și a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon ar trebui să reprezinte o prioritate, iar măsurile protecționiste trebuie evitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât tratarea problemei competitivității și a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon ar trebui să reprezinte o prioritate, iar măsurile protecționiste trebuie evitate;

| I. | întrucât, începând cu 2009, schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) a cunoscut un excedent tot mai mare de certificate și credite internaționale comparativ cu volumul emisiilor, ceea ce a slăbit în mod semnificativ semnalul referitor la prețul dioxidului de carbon; întrucât, în viitor, atunci când certificatele de emisii din cadrul UE ETS vor deveni mai scumpe, este probabil să aibă loc o criză în materie de concurență; întrucât, dacă la nivel internațional sau național nu se face un efort comparabil, și anume prin introducerea unei piețe a carbonului precum cea din UE, o serie de sectoare industriale și instalații din UE își vor pierde competitivitatea la nivel internațional, ceea ce poate duce într-o anumită măsură la relocarea emisiilor de dioxid de carbon; întrucât în industria metalelor de bază există încă un potențial semnificativ de reducere a consumului de energie, care ar putea fi exploatat în mod eficient prin investiții private și sisteme de sprijin în vederea modernizării uzinelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, începând cu 2009, schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) a cunoscut un excedent tot mai mare de certificate și credite internaționale comparativ cu volumul emisiilor, ceea ce a slăbit în mod semnificativ semnalul referitor la prețul dioxidului de carbon; întrucât, în viitor, atunci când certificatele de emisii din cadrul UE ETS vor deveni mai scumpe, este probabil să aibă loc o criză în materie de concurență; întrucât, dacă la nivel internațional sau național nu se face un efort comparabil, și anume prin introducerea unei piețe a carbonului precum cea din UE, o serie de sectoare industriale și instalații din UE își vor pierde competitivitatea la nivel internațional, ceea ce poate duce într-o anumită măsură la relocarea emisiilor de dioxid de carbon; întrucât în industria metalelor de bază există încă un potențial semnificativ de reducere a consumului de energie, care ar putea fi exploatat în mod eficient prin investiții private și sisteme de sprijin în vederea modernizării uzinelor;

| J. | întrucât industria europeană a metalelor de bază se confruntă cu o cursă contra cronometru pentru a-și recâștiga competitivitatea la nivel mondial și capacitatea de a investi în Europa și, prin urmare, de a răspunde provocărilor sociale și de mediu cu care se confruntă și pe care trebuie să le depășească, păstrându-și totodată renumele mondial în materie de responsabilitate socială și de mediu în acest sector; întrucât excesul de capacitate la nivel mondial și subvențiile neloiale și dumpingul practicate de țările terțe au supus piața europeană a metalelor de bază la o presiune suplimentară; întrucât inovarea producției are un efect pozitiv asupra creșterii ocupării forței de muncă în toate etapele ciclului industrial; întrucât o serie de întreprinderi urmează strategii care se axează pe câștiguri financiare pe termen scurt, în detrimentul inovării, al investițiilor în C-D, al ocupării forței de muncă și al înnoirii competențelor; întrucât implicarea angajaților în definirea inovării și a strategiei reprezintă cea mai bună modalitate de garantare a succesului economic; întrucât comerțul echitabil cu produse din oțel poate, de asemenea, funcționa numai cu respectarea drepturilor fundamentale ale angajaților și a standardelor de mediu; |
| --- | --- |

J.

întrucât industria europeană a metalelor de bază se confruntă cu o cursă contra cronometru pentru a-și recâștiga competitivitatea la nivel mondial și capacitatea de a investi în Europa și, prin urmare, de a răspunde provocărilor sociale și de mediu cu care se confruntă și pe care trebuie să le depășească, păstrându-și totodată renumele mondial în materie de responsabilitate socială și de mediu în acest sector; întrucât excesul de capacitate la nivel mondial și subvențiile neloiale și dumpingul practicate de țările terțe au supus piața europeană a metalelor de bază la o presiune suplimentară; întrucât inovarea producției are un efect pozitiv asupra creșterii ocupării forței de muncă în toate etapele ciclului industrial; întrucât o serie de întreprinderi urmează strategii care se axează pe câștiguri financiare pe termen scurt, în detrimentul inovării, al investițiilor în C-D, al ocupării forței de muncă și al înnoirii competențelor; întrucât implicarea angajaților în definirea inovării și a strategiei reprezintă cea mai bună modalitate de garantare a succesului economic; întrucât comerțul echitabil cu produse din oțel poate, de asemenea, funcționa numai cu respectarea drepturilor fundamentale ale angajaților și a standardelor de mediu;

| K. | întrucât valorificarea metalelor secundare (obținute în urma unui proces de recuperare și de reciclare) este foarte importantă într-o economie industrializată și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și trebuie dezvoltată în cadrul unei economii circulare competitive și durabile, însă nu poate fi pe deplin suficientă la nivel calitativ și cantitativ pentru satisfacerea nevoilor de metale de bază ale economiilor europene; întrucât balanța europeană a comerțului cu deșeuri este pozitivă și ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru stimularea reciclării deșeurilor în Europa; întrucât industria metalelor de bază, materiile sale prime și furnizorii săi auxiliari ar trebui să beneficieze de un tratament cuprinzător și integral; |
| --- | --- |

K.

întrucât valorificarea metalelor secundare (obținute în urma unui proces de recuperare și de reciclare) este foarte importantă într-o economie industrializată și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și trebuie dezvoltată în cadrul unei economii circulare competitive și durabile, însă nu poate fi pe deplin suficientă la nivel calitativ și cantitativ pentru satisfacerea nevoilor de metale de bază ale economiilor europene; întrucât balanța europeană a comerțului cu deșeuri este pozitivă și ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru stimularea reciclării deșeurilor în Europa; întrucât industria metalelor de bază, materiile sale prime și furnizorii săi auxiliari ar trebui să beneficieze de un tratament cuprinzător și integral;

| L. | întrucât acest lucru este valabil mai ales pentru tranziția energetică, în care metalele de bază, cum ar fi pământurile rare, se află în centrul noilor tehnologii necesare pentru realizarea acestei tranziții; întrucât Europa este în continuare extrem de dependentă de importurile de metale necesare pentru fabricarea echipamentelor destinate producției de energie din surse regenerabile, care oferă oportunități reale sectorului, și anume depășirea posibilelor dificultăți în ceea ce privește aprovizionarea; întrucât investițiile în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică reprezintă un motor important pentru investițiile în produse industriale, inclusiv în cupru, aluminiu și oțel; întrucât o politică europeană ambițioasă privind energia din surse regenerabile și economiile de energie ar putea stimula în viitor cererea de metale de bază în Europa, oferind în special oportunitatea de a fabrica produse cu valoare adăugată ridicată; întrucât întreprinderile nu își asumă responsabilitatea în raport cu mediul înconjurător; întrucât există situri industriale care încalcă în mod flagrant legislația europeană, iar unele situri abandonate prezintă un pericol pentru sănătatea umană și pentru mediu; întrucât la baza investițiilor în dezvoltare și inovare din industria metalelor de bază din Europa ar trebui să se afle standardele în materie de mediu și principiile unei economiei circulare; întrucât, potrivit Foii de parcurs în domeniul energetic pentru 2050 a Comisiei, decarbonizarea sectorului energetic și un scenariu care vizează o pondere ridicată a energiei din surse regenerabile reprezintă măsuri mai puțin costisitoare decât continuarea politicilor actuale și, în timp, prețurile la energia provenită din combustibili nucleari și fosili vor continua să crească, iar costul energiei din surse regenerabile va scădea; |
| --- | --- |

L.

întrucât acest lucru este valabil mai ales pentru tranziția energetică, în care metalele de bază, cum ar fi pământurile rare, se află în centrul noilor tehnologii necesare pentru realizarea acestei tranziții; întrucât Europa este în continuare extrem de dependentă de importurile de metale necesare pentru fabricarea echipamentelor destinate producției de energie din surse regenerabile, care oferă oportunități reale sectorului, și anume depășirea posibilelor dificultăți în ceea ce privește aprovizionarea; întrucât investițiile în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică reprezintă un motor important pentru investițiile în produse industriale, inclusiv în cupru, aluminiu și oțel; întrucât o politică europeană ambițioasă privind energia din surse regenerabile și economiile de energie ar putea stimula în viitor cererea de metale de bază în Europa, oferind în special oportunitatea de a fabrica produse cu valoare adăugată ridicată; întrucât întreprinderile nu își asumă responsabilitatea în raport cu mediul înconjurător; întrucât există situri industriale care încalcă în mod flagrant legislația europeană, iar unele situri abandonate prezintă un pericol pentru sănătatea umană și pentru mediu; întrucât la baza investițiilor în dezvoltare și inovare din industria metalelor de bază din Europa ar trebui să se afle standardele în materie de mediu și principiile unei economiei circulare; întrucât, potrivit Foii de parcurs în domeniul energetic pentru 2050 a Comisiei, decarbonizarea sectorului energetic și un scenariu care vizează o pondere ridicată a energiei din surse regenerabile reprezintă măsuri mai puțin costisitoare decât continuarea politicilor actuale și, în timp, prețurile la energia provenită din combustibili nucleari și fosili vor continua să crească, iar costul energiei din surse regenerabile va scădea;

| M. | întrucât în avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie din cadrul Parlamentului referitor la recomandările adresate Comisiei Europene privind negocierile Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (2014/2228(INI)) s-a subliniat importanța unui capitol referitor la energie și, în același timp, a subliniat dezavantajul la care sunt expuse industriile mari consumatoare de energie din UE, precum și necesitatea de a proteja competitivitatea acestora; |
| --- | --- |

M.

întrucât în avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie din cadrul Parlamentului referitor la recomandările adresate Comisiei Europene privind negocierile Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (2014/2228(INI)) s-a subliniat importanța unui capitol referitor la energie și, în același timp, a subliniat dezavantajul la care sunt expuse industriile mari consumatoare de energie din UE, precum și necesitatea de a proteja competitivitatea acestora;

| N. | întrucât doar o politică ambițioasă de inovare, care să deschidă calea pentru dezvoltarea de produse de înaltă calitate, eficiente din punct de vedere energetic și inovatoare (cum ar fi oțelurile de mare rezistență, dar flexibile), și de noi procese de producție, îi va permite UE să reziste în fața concurenței mondiale tot mai acerbe; întrucât 65 % din cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor sunt generate de industria de prelucrare și, prin urmare, consolidarea bazei noastre industriale este esențială pentru a menține cunoștințele de specialitate și competențele tehnologice în UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât doar o politică ambițioasă de inovare, care să deschidă calea pentru dezvoltarea de produse de înaltă calitate, eficiente din punct de vedere energetic și inovatoare (cum ar fi oțelurile de mare rezistență, dar flexibile), și de noi procese de producție, îi va permite UE să reziste în fața concurenței mondiale tot mai acerbe; întrucât 65 % din cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor sunt generate de industria de prelucrare și, prin urmare, consolidarea bazei noastre industriale este esențială pentru a menține cunoștințele de specialitate și competențele tehnologice în UE;

| O. | întrucât competitivitatea industriei metalelor de bază din UE scade, parțial din cauza numeroaselor sarcini normative și administrative; |
| --- | --- |

O.

întrucât competitivitatea industriei metalelor de bază din UE scade, parțial din cauza numeroaselor sarcini normative și administrative;

| P. | întrucât obiectivul pachetului privind uniunea energetică este crearea unei piețe energetice sigure, durabile, competitive și la prețuri accesibile, în scopul de a spori competitivitatea la nivel mondial a economiei europene, reducând și armonizând prețurile la energie în Europa și între statele membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât obiectivul pachetului privind uniunea energetică este crearea unei piețe energetice sigure, durabile, competitive și la prețuri accesibile, în scopul de a spori competitivitatea la nivel mondial a economiei europene, reducând și armonizând prețurile la energie în Europa și între statele membre;

| Q. | întrucât recunoașterea statutului de economie de piață al economiilor gestionate de stat sau al altor economii din afara pieței, fără a face trimitere la funcționarea lor efectivă, ar submina instrumentele de protecție comercială și ar avea un efect grav din punct de vedere al competitivității și al ocupării forței de muncă asupra industriilor europene ale metalelor de bază, agravând impactul războiului prețurilor purtat de cel mai mare producător de oțel din lume și al capacității excedentare notorii a acestuia; |
| --- | --- |

Q.

întrucât recunoașterea statutului de economie de piață al economiilor gestionate de stat sau al altor economii din afara pieței, fără a face trimitere la funcționarea lor efectivă, ar submina instrumentele de protecție comercială și ar avea un efect grav din punct de vedere al competitivității și al ocupării forței de muncă asupra industriilor europene ale metalelor de bază, agravând impactul războiului prețurilor purtat de cel mai mare producător de oțel din lume și al capacității excedentare notorii a acestuia;

| R. | întrucât cercetarea, dezvoltarea și inovarea în acest sector sunt esențiale pentru industria europeană; întrucât închiderea uzinelor conduce adesea la pierderea ireversibilă a tehnologiilor și a competențelor tehnologice și la pierderea calificărilor forței de muncă industriale, |
| --- | --- |

R.

întrucât cercetarea, dezvoltarea și inovarea în acest sector sunt esențiale pentru industria europeană; întrucât închiderea uzinelor conduce adesea la pierderea ireversibilă a tehnologiilor și a competențelor tehnologice și la pierderea calificărilor forței de muncă industriale,

Importanța metalelor de bază pentru industria europeană

| 1. | subliniază importanța industriei metalelor de bază pentru o serie întreagă de sectoare din aval, printre care se numără sectorul auto, al aeronauticii, al producției energetice, al construcțiilor și al ambalajelor; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța industriei metalelor de bază pentru o serie întreagă de sectoare din aval, printre care se numără sectorul auto, al aeronauticii, al producției energetice, al construcțiilor și al ambalajelor;

| 2. | consideră că Europa, care este deja foarte dependentă în ceea ce privește materiile prime, nu își poate permite să se confrunte cu o nouă dependență în ceea ce privește metalele de bază, care ar avea un impact extrem de negativ asupra sectoarelor din aval menționate mai sus; |
| --- | --- |

2.

consideră că Europa, care este deja foarte dependentă în ceea ce privește materiile prime, nu își poate permite să se confrunte cu o nouă dependență în ceea ce privește metalele de bază, care ar avea un impact extrem de negativ asupra sectoarelor din aval menționate mai sus;

| 3. | subliniază că, în domeniul siderurgiei, capacitatea de producție de oțel lat este deficitară în UE din cauza închiderilor masive de întreprinderi din ultimii ani și a relansării cererii; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în domeniul siderurgiei, capacitatea de producție de oțel lat este deficitară în UE din cauza închiderilor masive de întreprinderi din ultimii ani și a relansării cererii;

| 4. | subliniază că cererea de metale neferoase, cum ar fi aluminiul și cuprul, crește în mod constant în ciuda crizei; |
| --- | --- |

4.

subliniază că cererea de metale neferoase, cum ar fi aluminiul și cuprul, crește în mod constant în ciuda crizei;

Necesitatea stringentă de a combate schimbările climatice și prețurile ridicate ale energiei

| 5. | subliniază faptul că regândirea actualei scheme ETS este una dintre cele mai imperioase măsuri care se impun în scopul asigurării competitivității industriei metalelor de bază; ia act de propunerile prezentate de către Comisie al căror rezultat va fi reforma schemei ETS în cea de-a patra perioadă (2021-2030) și solicită colegiuitorilor, în acest context, să se asigure că reforma include problema relocării emisiilor de carbon și promovează eficiența, inovarea industrială și randamentul optim pe care această reformă ar trebui să-l garanteze, analizând totodată posibilitatea completării ETS cu alte instrumente și strategii inovatoare pentru a reduce cu adevărat emisiile; invită Comisia ca, la revizuirea ETS, să recompenseze cele mai bune performanțe din cadrul industriilor mari consumatoare de energie în ceea ce privește producerea de bunuri cu reducerea concomitentă a emisiilor; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că regândirea actualei scheme ETS este una dintre cele mai imperioase măsuri care se impun în scopul asigurării competitivității industriei metalelor de bază; ia act de propunerile prezentate de către Comisie al căror rezultat va fi reforma schemei ETS în cea de-a patra perioadă (2021-2030) și solicită colegiuitorilor, în acest context, să se asigure că reforma include problema relocării emisiilor de carbon și promovează eficiența, inovarea industrială și randamentul optim pe care această reformă ar trebui să-l garanteze, analizând totodată posibilitatea completării ETS cu alte instrumente și strategii inovatoare pentru a reduce cu adevărat emisiile; invită Comisia ca, la revizuirea ETS, să recompenseze cele mai bune performanțe din cadrul industriilor mari consumatoare de energie în ceea ce privește producerea de bunuri cu reducerea concomitentă a emisiilor;

| 6. | ia act de faptul că, în 2019, se va înființa rezerva pentru stabilitatea pieței și are în vedere propunerile Comisiei cu privire la reforma structurală a ETS după 2020, care vor face obiectul unei examinări specifice și separate în cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că, în 2019, se va înființa rezerva pentru stabilitatea pieței și are în vedere propunerile Comisiei cu privire la reforma structurală a ETS după 2020, care vor face obiectul unei examinări specifice și separate în cadrul Parlamentului;

| 7. | invită industriile mari consumatoare de energie să își continue eforturile de optimizare a mecanismelor de reciclare și reducere a emisiilor de CO2 în vederea asigurării pe viitor a competitivității industriale și în vederea îndeplinirii obiectivelor obligatorii de reducere stabilite de UE; subliniază că, în acest context, competitivitatea industrială, utilizarea eficientă a resurselor și reducerea emisiilor devin obiective complementare, deoarece, dacă producția europeană devine un model în ceea ce privește emisiile de carbon, menținerea cotei sale pe piața europeană și pe cea mondială constituie un mijloc eficace de a contribui la reducerea globală a emisiilor de gaze cu efect de seră de origine industrială; același lucru ar fi valabil și în cazul producției importate, care, în materie de eficiență energetică și de emisii, respectă standarde echivalente cu standardele respectate de bunurile produse în Uniunea Europeană; subliniază că întreprinderile din țările terțe care fac parte din lanțul valoric trebuie, de asemenea, să acționeze în conformitate cu obiectivele UE privind clima și energia și să ia în considerare, în special, progresele din domeniul eficienței energetice; |
| --- | --- |

7.

invită industriile mari consumatoare de energie să își continue eforturile de optimizare a mecanismelor de reciclare și reducere a emisiilor de CO2 în vederea asigurării pe viitor a competitivității industriale și în vederea îndeplinirii obiectivelor obligatorii de reducere stabilite de UE; subliniază că, în acest context, competitivitatea industrială, utilizarea eficientă a resurselor și reducerea emisiilor devin obiective complementare, deoarece, dacă producția europeană devine un model în ceea ce privește emisiile de carbon, menținerea cotei sale pe piața europeană și pe cea mondială constituie un mijloc eficace de a contribui la reducerea globală a emisiilor de gaze cu efect de seră de origine industrială; același lucru ar fi valabil și în cazul producției importate, care, în materie de eficiență energetică și de emisii, respectă standarde echivalente cu standardele respectate de bunurile produse în Uniunea Europeană; subliniază că întreprinderile din țările terțe care fac parte din lanțul valoric trebuie, de asemenea, să acționeze în conformitate cu obiectivele UE privind clima și energia și să ia în considerare, în special, progresele din domeniul eficienței energetice;

Ajustarea la frontiere a emisiilor de dioxid de carbon –- o măsură temporară și flexibilă la scară internațională și în conformitate cu OMC

| 8. | subliniază cu insistență faptul că, de la crearea Comitetului internațional de negociere care a pregătit Convenția de la Rio din 1992, Uniunea Europeană depune eforturi pentru a negocia cu țările terțe un acord internațional privind protecția împotriva schimbărilor climatice, însă deocamdată fără succes, în pofida urgenței crescânde, care a fost scoasă în evidență de un consens științific practic unanim; solicită UE să își mențină în continuare poziția de lider și subliniază necesitatea stringentă de a asigura încheierea unui acord mondial cu caracter obligatoriu la Convenția de la Paris, cu angajamentul deplin al tuturor părților de a evita efectiv schimbările climatice periculoase; subliniază faptul că negocierile trebuie să conducă la un acord cu caracter juridic obligatoriu cu obiective la nivelul întregii economii pentru toate părțile, respectând obiectivul convenit de a limita încălzirea globală la mai puțin de 2 oC; subliniază că un acord internațional cuprinzător va uniformiza condițiile de concurență pentru industrie și va reduce riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon din UE; |
| --- | --- |

8.

subliniază cu insistență faptul că, de la crearea Comitetului internațional de negociere care a pregătit Convenția de la Rio din 1992, Uniunea Europeană depune eforturi pentru a negocia cu țările terțe un acord internațional privind protecția împotriva schimbărilor climatice, însă deocamdată fără succes, în pofida urgenței crescânde, care a fost scoasă în evidență de un consens științific practic unanim; solicită UE să își mențină în continuare poziția de lider și subliniază necesitatea stringentă de a asigura încheierea unui acord mondial cu caracter obligatoriu la Convenția de la Paris, cu angajamentul deplin al tuturor părților de a evita efectiv schimbările climatice periculoase; subliniază faptul că negocierile trebuie să conducă la un acord cu caracter juridic obligatoriu cu obiective la nivelul întregii economii pentru toate părțile, respectând obiectivul convenit de a limita încălzirea globală la mai puțin de 2 oC; subliniază că un acord internațional cuprinzător va uniformiza condițiile de concurență pentru industrie și va reduce riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon din UE;

| 9. | subliniază că măsurile întreprinse la nivel internațional în domeniul climei reprezintă modalitatea optimă pentru a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon; atrage atenția asupra faptului că modul optim de abordare a emisiilor la nivel mondial ar fi un acord internațional ambițios privind combaterea schimbărilor climatice care să creeze condiții de concurență echitabile pentru toate țările care doresc să coopereze la nivel multilateral și să instituie un regim mondial coerent pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon; subliniază că un astfel de acord ar permite o concurență loială pentru toți producătorii de metale de bază și ar face ca ajustarea la frontiere să devină inutilă, cu condiția ca punerea sa în aplicare să fie supusă unei monitorizări eficace și să se poată aplica eventuale ajustări necesare; indică faptul că un astfel de acord internațional trebuie să includă în mod obligatoriu angajamente de încredere ale statelor cu cele mai mari niveluri de emisii; de asemenea, subliniază în acest sens importanța respectării standardelor sociale și de mediu cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

9.

subliniază că măsurile întreprinse la nivel internațional în domeniul climei reprezintă modalitatea optimă pentru a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon; atrage atenția asupra faptului că modul optim de abordare a emisiilor la nivel mondial ar fi un acord internațional ambițios privind combaterea schimbărilor climatice care să creeze condiții de concurență echitabile pentru toate țările care doresc să coopereze la nivel multilateral și să instituie un regim mondial coerent pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon; subliniază că un astfel de acord ar permite o concurență loială pentru toți producătorii de metale de bază și ar face ca ajustarea la frontiere să devină inutilă, cu condiția ca punerea sa în aplicare să fie supusă unei monitorizări eficace și să se poată aplica eventuale ajustări necesare; indică faptul că un astfel de acord internațional trebuie să includă în mod obligatoriu angajamente de încredere ale statelor cu cele mai mari niveluri de emisii; de asemenea, subliniază în acest sens importanța respectării standardelor sociale și de mediu cu scopul de a crea condiții de concurență echitabile;

| 10. | subliniază că, ținând seama atât de importuri, cât și de exporturi, dispozitivul de ajustare la frontiere a emisiilor de dioxid de carbon include în reglementările europene un model de reducere a emisiilor care implică, de asemenea, o orientare teritorială axată pe consum și că o astfel de abordare „ascendentă” are avantajul de a putea fi generalizată ca soluție universală ce permite fiecărui stat să decidă în mod suveran cât de ambițioasă să fie politica sa de combatere a schimbărilor climatice, sub rezerva unei evaluări atente a impactului consecințelor; invită Comisia să se asigure că viitoarele acorduri comerciale includ dispoziții care să îmbunătățească în mod semnificativ oportunitățile de export și accesul pe piețe pentru produsele europene din metale de bază; reiterează faptul că Comisia ar trebui să includă interzicerea practicilor care denaturează piața materiilor prime (tarifare dublă, restricții la export) în cadrul acordurilor de liber schimb regionale, bilaterale și multilaterale; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, ținând seama atât de importuri, cât și de exporturi, dispozitivul de ajustare la frontiere a emisiilor de dioxid de carbon include în reglementările europene un model de reducere a emisiilor care implică, de asemenea, o orientare teritorială axată pe consum și că o astfel de abordare „ascendentă” are avantajul de a putea fi generalizată ca soluție universală ce permite fiecărui stat să decidă în mod suveran cât de ambițioasă să fie politica sa de combatere a schimbărilor climatice, sub rezerva unei evaluări atente a impactului consecințelor; invită Comisia să se asigure că viitoarele acorduri comerciale includ dispoziții care să îmbunătățească în mod semnificativ oportunitățile de export și accesul pe piețe pentru produsele europene din metale de bază; reiterează faptul că Comisia ar trebui să includă interzicerea practicilor care denaturează piața materiilor prime (tarifare dublă, restricții la export) în cadrul acordurilor de liber schimb regionale, bilaterale și multilaterale;

| 11. | subliniază că toate măsurile care afectează comerțul trebuie să respecte acordurile comerciale internaționale; afirmă că obiectivele vizate de politica de combatere a schimbărilor climatice în ceea ce privește protecția vieții și sănătății oamenilor, animalelor și plantelor, precum și conservarea resurselor naturale epuizabile sunt coerente cu excepțiile menționate la articolul XX din acordul privind GATT dacă sunt aplicate într-un mod nediscriminatoriu și nu ca o restricție deghizată; precizează că schimbările climatice, având în vedere natura lor mondială, ar trebui să fie tratate din punct de vedere juridic; consideră că o atmosferă cu un conținut redus de carbon (aerul pur) este deja considerată o resursă naturală ce poate fi epuizată și, prin urmare, ar trebui consideră un bun public; menționează, de asemenea, că nu se pot aplica măsuri de retorsiune ca urmare a ajustării la frontieră în ceea ce privește emisiile de dioxid de carbon fără a încălca normele comerțului internațional și fără a exista riscul de sancționare; reamintește faptul că în niciun caz nu se urmărește protecția industriilor europene, ci plasarea lor pe picior de egalitate cu concurentele lor străine; |
| --- | --- |

11.

subliniază că toate măsurile care afectează comerțul trebuie să respecte acordurile comerciale internaționale; afirmă că obiectivele vizate de politica de combatere a schimbărilor climatice în ceea ce privește protecția vieții și sănătății oamenilor, animalelor și plantelor, precum și conservarea resurselor naturale epuizabile sunt coerente cu excepțiile menționate la articolul XX din acordul privind GATT dacă sunt aplicate într-un mod nediscriminatoriu și nu ca o restricție deghizată; precizează că schimbările climatice, având în vedere natura lor mondială, ar trebui să fie tratate din punct de vedere juridic; consideră că o atmosferă cu un conținut redus de carbon (aerul pur) este deja considerată o resursă naturală ce poate fi epuizată și, prin urmare, ar trebui consideră un bun public; menționează, de asemenea, că nu se pot aplica măsuri de retorsiune ca urmare a ajustării la frontieră în ceea ce privește emisiile de dioxid de carbon fără a încălca normele comerțului internațional și fără a exista riscul de sancționare; reamintește faptul că în niciun caz nu se urmărește protecția industriilor europene, ci plasarea lor pe picior de egalitate cu concurentele lor străine;

| 12. | consideră că ar fi de dorit ca o parte din veniturile obținute în urma licitațiilor să fie realocate inițiativelor de protecție a mediului și măsurilor de combatere a schimbărilor climatice, cum ar fi Fondul verde prevăzut de acordurile de la Cancun și alte instrumente financiare internaționale pentru combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

12.

consideră că ar fi de dorit ca o parte din veniturile obținute în urma licitațiilor să fie realocate inițiativelor de protecție a mediului și măsurilor de combatere a schimbărilor climatice, cum ar fi Fondul verde prevăzut de acordurile de la Cancun și alte instrumente financiare internaționale pentru combaterea schimbărilor climatice;

| 13. | constată că standardele convenite privind calcularea conținutului de carbon și emisiile pe toată durata ciclului de viață al produselor sporesc transparența și pot facilita promovarea producției și a consumului durabil, inclusiv în industria metalelor; |
| --- | --- |

13.

constată că standardele convenite privind calcularea conținutului de carbon și emisiile pe toată durata ciclului de viață al produselor sporesc transparența și pot facilita promovarea producției și a consumului durabil, inclusiv în industria metalelor;

Compensarea emisiilor indirecte

| 14. | regretă că regimul de compensare bazat pe ajutoare de stat pentru costurile indirecte a dat naștere unei noi surse de concurență neloială pe piața unică a UE între producătorii a căror activitate se bazează pe utilizarea masivă a energiei electrice, unii dintre ei beneficiind de sprijin financiar din partea autorităților publice din țările respective; solicită insistent ca această compensare să fie armonizată și, dacă se justifică, să fie acordată la nivel european pentru a asigura condiții de concurență echitabile în raport cu concurenții mondiali și între producătorii europeni și pentru a asigura o protecție eficace împotriva relocării emisiilor de carbon; constată că acest lucru este valabil în mod deosebit pentru cele șase metale neferoase care sunt tranzacționate la prețuri stabilite de cererea și oferta de la nivel mondial, în principal de Bursa de valori de la Londra; înțelege, prin urmare, că producătorii de metale de bază fac parte din categoria celor care acceptă prețurile așa cum sunt, nefiind în măsură să transfere creșterea costurilor clienților lor; ajunge la concluzia că este imperativ să se mențină compensațiile pentru emisiile indirecte; atrage atenția asupra acordului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței, în care se afirmă că „pentru a se realiza obiectivul creării unui mediu concurențial echitabil, în cadrul revizuirii ar trebui să se analizeze și posibilitatea de a introduce mecanisme armonizate de compensare a costurilor indirecte la nivelul Uniunii” (11); face trimitere, în acest sens, la Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (12) și la articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; invită Comisia să analizeze impactul pe care diferitele scheme de sprijin din domeniul energiei îl au asupra prețului de vânzare cu amănuntul al energiei, care influențează în mod indirect competitivitatea industriilor mari consumatoare de energie din diferite state membre; |
| --- | --- |

14.

regretă că regimul de compensare bazat pe ajutoare de stat pentru costurile indirecte a dat naștere unei noi surse de concurență neloială pe piața unică a UE între producătorii a căror activitate se bazează pe utilizarea masivă a energiei electrice, unii dintre ei beneficiind de sprijin financiar din partea autorităților publice din țările respective; solicită insistent ca această compensare să fie armonizată și, dacă se justifică, să fie acordată la nivel european pentru a asigura condiții de concurență echitabile în raport cu concurenții mondiali și între producătorii europeni și pentru a asigura o protecție eficace împotriva relocării emisiilor de carbon; constată că acest lucru este valabil în mod deosebit pentru cele șase metale neferoase care sunt tranzacționate la prețuri stabilite de cererea și oferta de la nivel mondial, în principal de Bursa de valori de la Londra; înțelege, prin urmare, că producătorii de metale de bază fac parte din categoria celor care acceptă prețurile așa cum sunt, nefiind în măsură să transfere creșterea costurilor clienților lor; ajunge la concluzia că este imperativ să se mențină compensațiile pentru emisiile indirecte; atrage atenția asupra acordului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței, în care se afirmă că „pentru a se realiza obiectivul creării unui mediu concurențial echitabil, în cadrul revizuirii ar trebui să se analizeze și posibilitatea de a introduce mecanisme armonizate de compensare a costurilor indirecte la nivelul Uniunii” (11); face trimitere, în acest sens, la Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (12) și la articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; invită Comisia să analizeze impactul pe care diferitele scheme de sprijin din domeniul energiei îl au asupra prețului de vânzare cu amănuntul al energiei, care influențează în mod indirect competitivitatea industriilor mari consumatoare de energie din diferite state membre;

| 15. | consideră că impactul diferențiat al emisiilor de carbon asupra prețului energiei electrice, care depinde de mixul de energie al fiecărui furnizor, reprezintă un factor de concurență și depinde, printre altele, de opțiunile alese de fiecare stat suveran; salută propunerea Comisiei privind uniunea energetică europeană; consideră că o piață internă a energiei care funcționează în mod corespunzător și care furnizează energie sigură și durabilă și asigură interconexiuni adecvate între statele membre va contribui la scăderea prețurilor la energie pentru industria și consumatorii europeni; consideră că ETS reprezintă o măsură armonizată la nivelul UE destinată să reducă emisiile din industrie și, prin urmare, efectele sale ar trebui să fie abordate printr-un sistem armonizat; |
| --- | --- |

15.

consideră că impactul diferențiat al emisiilor de carbon asupra prețului energiei electrice, care depinde de mixul de energie al fiecărui furnizor, reprezintă un factor de concurență și depinde, printre altele, de opțiunile alese de fiecare stat suveran; salută propunerea Comisiei privind uniunea energetică europeană; consideră că o piață internă a energiei care funcționează în mod corespunzător și care furnizează energie sigură și durabilă și asigură interconexiuni adecvate între statele membre va contribui la scăderea prețurilor la energie pentru industria și consumatorii europeni; consideră că ETS reprezintă o măsură armonizată la nivelul UE destinată să reducă emisiile din industrie și, prin urmare, efectele sale ar trebui să fie abordate printr-un sistem armonizat;

Sprijin pentru investiții în producția de metale cu emisii scăzute de carbon

| 16. | solicită cu insistență ca certificatele gratuite destinate celor mai eficiente instalații din sectoarele care se confruntă cu problema relocării emisiilor de dioxid de carbon să fie alocate pe baza unor programe de investiții în echipamente noi, în cercetare și dezvoltare [inclusiv captarea și stocarea (CSC) și utilizarea dioxidului de carbon (CCU)] și în formarea personalului, cât mai curând cu putință și în orice caz începând cu 2018, precum și în timpul celei de-a patra faze, care acoperă perioada 2021-2030, pentru a ajunge la un nivel ridicat al standardelor în materie de protecție a climei și a mediului și de drepturi de muncă; subliniază necesitatea stringentă de a investi în cercetare și dezvoltare, pentru ca Europa să rămână un pol al excelenței în domeniul producției de metale de bază; reamintește că industriile care fac investiții sunt cele care rezistă cel mai bine la crize; solicită ca veniturile provenite din licitațiile organizate în cadrul ETS să fie utilizate pentru a finanța combaterea schimbărilor climatice în UE și în țările în curs de dezvoltare, inclusiv pentru investiții în proiecte legate de surse regenerabile de energie și eficiența energetică derulate în sectoarele industriale; sprijină planurile propuse ca parte a cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030, care vizează instituirea unui instrument (NER400) pentru captarea și stocarea dioxidului de carbon, pentru sursele de energie regenerabile inovatoare și pentru inovarea legată de reducerea emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele industriale, așa cum se afirmă în concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2014; propune ca proiectele-pilot și proiectele demonstrative de captare, utilizare și stocare a dioxidului de carbon să facă parte din programele de finanțare a tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon promovate de Comisie în contextul NER 300 și al viitorului NER 400, iar riscurile financiare să fie partajate între finanțator și operator; reamintește importanța investițiilor publice și, în context european, a programului Orizont 2020 pentru îmbunătățirea eficienței energetice și de mediu a industriei metalelor de bază, inclusiv pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020; consideră că formarea lucrătorilor în domeniul aplicării tehnologiilor și practicilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în industrie este o investiție strategică ce trebuie integrată pe deplin în programele de finanțare a tranziției către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon promovate de Comisie; |
| --- | --- |

16.

solicită cu insistență ca certificatele gratuite destinate celor mai eficiente instalații din sectoarele care se confruntă cu problema relocării emisiilor de dioxid de carbon să fie alocate pe baza unor programe de investiții în echipamente noi, în cercetare și dezvoltare [inclusiv captarea și stocarea (CSC) și utilizarea dioxidului de carbon (CCU)] și în formarea personalului, cât mai curând cu putință și în orice caz începând cu 2018, precum și în timpul celei de-a patra faze, care acoperă perioada 2021-2030, pentru a ajunge la un nivel ridicat al standardelor în materie de protecție a climei și a mediului și de drepturi de muncă; subliniază necesitatea stringentă de a investi în cercetare și dezvoltare, pentru ca Europa să rămână un pol al excelenței în domeniul producției de metale de bază; reamintește că industriile care fac investiții sunt cele care rezistă cel mai bine la crize; solicită ca veniturile provenite din licitațiile organizate în cadrul ETS să fie utilizate pentru a finanța combaterea schimbărilor climatice în UE și în țările în curs de dezvoltare, inclusiv pentru investiții în proiecte legate de surse regenerabile de energie și eficiența energetică derulate în sectoarele industriale; sprijină planurile propuse ca parte a cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030, care vizează instituirea unui instrument (NER400) pentru captarea și stocarea dioxidului de carbon, pentru sursele de energie regenerabile inovatoare și pentru inovarea legată de reducerea emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele industriale, așa cum se afirmă în concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2014; propune ca proiectele-pilot și proiectele demonstrative de captare, utilizare și stocare a dioxidului de carbon să facă parte din programele de finanțare a tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon promovate de Comisie în contextul NER 300 și al viitorului NER 400, iar riscurile financiare să fie partajate între finanțator și operator; reamintește importanța investițiilor publice și, în context european, a programului Orizont 2020 pentru îmbunătățirea eficienței energetice și de mediu a industriei metalelor de bază, inclusiv pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020; consideră că formarea lucrătorilor în domeniul aplicării tehnologiilor și practicilor cu emisii reduse de dioxid de carbon în industrie este o investiție strategică ce trebuie integrată pe deplin în programele de finanțare a tranziției către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon promovate de Comisie;

Contabilitatea financiară și transparența

| 17. | propune ca certificatele de CO2 să fie publicate odată cu publicarea conturilor anuale ale întreprinderilor, iar Uniunea Europeană să promoveze reluarea lucrărilor privind elaborarea unor norme contabile specifice la nivel internațional; |
| --- | --- |

17.

propune ca certificatele de CO2 să fie publicate odată cu publicarea conturilor anuale ale întreprinderilor, iar Uniunea Europeană să promoveze reluarea lucrărilor privind elaborarea unor norme contabile specifice la nivel internațional;

| 18. | subliniază importanța transparenței în utilizarea de către statele membre a veniturilor provenite din alocare; face trimitere în acest sens la obligația statelor membre de a informa Comisia cu privire la utilizarea veniturilor generate de ETS; subliniază că o transparență sporită i-ar ajuta pe cetățeni să înțeleagă modul în care veniturile provenite din ETS sunt utilizate de către autoritățile naționale; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța transparenței în utilizarea de către statele membre a veniturilor provenite din alocare; face trimitere în acest sens la obligația statelor membre de a informa Comisia cu privire la utilizarea veniturilor generate de ETS; subliniază că o transparență sporită i-ar ajuta pe cetățeni să înțeleagă modul în care veniturile provenite din ETS sunt utilizate de către autoritățile naționale;

| 19. | subliniază că instalațiile și societățile trebuie să respecte toate cerințele legale privind responsabilitatea socială și raportarea pentru a asigura punerea în aplicare uniformă și eficientă a reglementărilor de mediu și accesul autorităților competente și al părților interesate, inclusiv al reprezentanților lucrătorilor și reprezentanților societății civile și ai comunităților locale, la toate informațiile pertinente; subliniază dreptul de acces la informații în materie de mediu, astfel cum este prevăzut de Convenția de la Aarhus și pus în aplicare de legislația Uniunii și cea a statelor membre, inclusiv prin Directiva 2003/87/CE; propune ca toate instalațiile clasate care fac obiectul ETS să prezinte anual informații complete, inclusiv cu privire la combaterea schimbărilor climatice și respectarea directivelor europene în materie de mediu și de siguranță și sănătate la locul de muncă, aceste informații urmând să fie accesibile pentru reprezentanții lucrătorilor și reprezentanții societății civile din comunitățile locale care se află în vecinătatea instalației; |
| --- | --- |

19.

subliniază că instalațiile și societățile trebuie să respecte toate cerințele legale privind responsabilitatea socială și raportarea pentru a asigura punerea în aplicare uniformă și eficientă a reglementărilor de mediu și accesul autorităților competente și al părților interesate, inclusiv al reprezentanților lucrătorilor și reprezentanților societății civile și ai comunităților locale, la toate informațiile pertinente; subliniază dreptul de acces la informații în materie de mediu, astfel cum este prevăzut de Convenția de la Aarhus și pus în aplicare de legislația Uniunii și cea a statelor membre, inclusiv prin Directiva 2003/87/CE; propune ca toate instalațiile clasate care fac obiectul ETS să prezinte anual informații complete, inclusiv cu privire la combaterea schimbărilor climatice și respectarea directivelor europene în materie de mediu și de siguranță și sănătate la locul de muncă, aceste informații urmând să fie accesibile pentru reprezentanții lucrătorilor și reprezentanții societății civile din comunitățile locale care se află în vecinătatea instalației;

Problema contractelor de furnizare a energiei electrice

| 20. | subliniază importanța pe care o are pentru competitivitatea sectorului metalelor de bază din UE posibilitatea de a încheia contracte pe termen lung, în anumite condiții care trebuie să fie clarificate de Comisie și să fie compatibile cu rentabilizarea investițiilor, contracte care să fie valabile cel puțin 15 ani în cazul industriilor mari consumatoare de capital; reamintește faptul că este necesar ca sectoarele industriale să își poată securiza investițiile prin prețuri previzibile și un cadru juridic clar; subliniază că, în locul vânzării anuale la licitație a energiei electrice, ar trebui să se prefere stabilitatea contractelor de furnizare a energiei electrice pe termen lung; își exprimă preocuparea față de reglementările aplicate pieței în unele state membre care permit existența unei diferențe structurale între prețul energiei electrice și costul de producție; solicită Comisiei să combată profiturile excepționale ale oligopolurilor private de pe piața energiei; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța pe care o are pentru competitivitatea sectorului metalelor de bază din UE posibilitatea de a încheia contracte pe termen lung, în anumite condiții care trebuie să fie clarificate de Comisie și să fie compatibile cu rentabilizarea investițiilor, contracte care să fie valabile cel puțin 15 ani în cazul industriilor mari consumatoare de capital; reamintește faptul că este necesar ca sectoarele industriale să își poată securiza investițiile prin prețuri previzibile și un cadru juridic clar; subliniază că, în locul vânzării anuale la licitație a energiei electrice, ar trebui să se prefere stabilitatea contractelor de furnizare a energiei electrice pe termen lung; își exprimă preocuparea față de reglementările aplicate pieței în unele state membre care permit existența unei diferențe structurale între prețul energiei electrice și costul de producție; solicită Comisiei să combată profiturile excepționale ale oligopolurilor private de pe piața energiei;

| 21. | își exprimă preocuparea față de reglementările aplicate pieței care permit existența unei diferențe structurale între prețul energiei electrice și costul de producție; |
| --- | --- |

21.

își exprimă preocuparea față de reglementările aplicate pieței care permit existența unei diferențe structurale între prețul energiei electrice și costul de producție;

Transferul de competențe

| 22. | solicită ca transferul de competențe între generațiile de lucrători să fie realizat în toate uzinele în care există o piramidă a vârstelor dezechilibrată pentru toate locurile de muncă de înaltă calificare din domeniul producției; sprijină promovarea competențelor lucrătorilor tineri în cadrul întreprinderilor printr-o politică structurală de ucenicie care să garanteze dezvoltarea competențelor colective ale salariaților; subliniază importanța competențelor și a calificărilor lucrătorilor din sectorul metalelor de bază; solicită politici industriale și de ocupare a forței de muncă active, prin care să se asigure dezvoltarea acestor cunoștințe și recunoașterea lor ca activ important al industriei europene a metalelor de bază; solicită ca menținerea competențelor tehnologice industriale și a unei forțe de muncă calificate să fie luată în considerare în procesul de evaluare a viabilității producției în orice uzină; |
| --- | --- |

22.

solicită ca transferul de competențe între generațiile de lucrători să fie realizat în toate uzinele în care există o piramidă a vârstelor dezechilibrată pentru toate locurile de muncă de înaltă calificare din domeniul producției; sprijină promovarea competențelor lucrătorilor tineri în cadrul întreprinderilor printr-o politică structurală de ucenicie care să garanteze dezvoltarea competențelor colective ale salariaților; subliniază importanța competențelor și a calificărilor lucrătorilor din sectorul metalelor de bază; solicită politici industriale și de ocupare a forței de muncă active, prin care să se asigure dezvoltarea acestor cunoștințe și recunoașterea lor ca activ important al industriei europene a metalelor de bază; solicită ca menținerea competențelor tehnologice industriale și a unei forțe de muncă calificate să fie luată în considerare în procesul de evaluare a viabilității producției în orice uzină;

Aprovizionarea cu materii prime

| 23. | solicită ca UE să ia măsuri la nivel diplomatic privind materiile prime metalurgice, care să se bazeze pe parteneriate strategice de partajare a valorii adăugate între țările europene și țările producătoare de materii prime, astfel încât să se promoveze dezvoltarea muncii calificate de-a lungul lanțului valoric; solicită Comisiei să creeze un instrument de analiză aprofundată a pieței oțelului, care ar putea oferi informații precise cu privire la echilibrul dintre cererea și oferta de oțel de la nivel european și mondial, deosebind componentele structurale de cele ciclice ale dezvoltării acestor piețe; consideră că monitorizarea piețelor metalelor de bază primare și secundare ar putea oferi informații de valoare în vederea adoptării de măsuri corective și proactive care sunt inevitabile având în vedere caracterul ciclic al acestor industrii siderurgice; salută raportul întocmit de Rețeaua europeană de competențe în domeniul pământurilor rare (ERECON) (13); invită Comisia să își continue acțiunile prin intermediul ERECON pentru a dezvolta un lanț diversificat și durabil de aprovizionare cu pământuri rare pentru Europa și, în special, pentru a pune în aplicare recomandările strategice și a sprijini soluțiile de substituție și majorarea proporției materialelor reciclate; |
| --- | --- |

23.

solicită ca UE să ia măsuri la nivel diplomatic privind materiile prime metalurgice, care să se bazeze pe parteneriate strategice de partajare a valorii adăugate între țările europene și țările producătoare de materii prime, astfel încât să se promoveze dezvoltarea muncii calificate de-a lungul lanțului valoric; solicită Comisiei să creeze un instrument de analiză aprofundată a pieței oțelului, care ar putea oferi informații precise cu privire la echilibrul dintre cererea și oferta de oțel de la nivel european și mondial, deosebind componentele structurale de cele ciclice ale dezvoltării acestor piețe; consideră că monitorizarea piețelor metalelor de bază primare și secundare ar putea oferi informații de valoare în vederea adoptării de măsuri corective și proactive care sunt inevitabile având în vedere caracterul ciclic al acestor industrii siderurgice; salută raportul întocmit de Rețeaua europeană de competențe în domeniul pământurilor rare (ERECON) (13); invită Comisia să își continue acțiunile prin intermediul ERECON pentru a dezvolta un lanț diversificat și durabil de aprovizionare cu pământuri rare pentru Europa și, în special, pentru a pune în aplicare recomandările strategice și a sprijini soluțiile de substituție și majorarea proporției materialelor reciclate;

Apărarea intereselor comerciale europene în sectorul metalelor de bază: prevenirea mai degrabă decât vindecarea întârziată

| 24. | îndeamnă Consiliul să încheie revizuirea celor două regulamente privind instrumentele de apărare comercială, în scopul de a eficientiza, consolida și accelera aceste instrumente, garantând că ele nu vor fi slăbite; propune efectuarea unei investigații preliminare cu durata de cel mult o lună pentru o primă analiză a plângerilor referitoare la practicile de dumping și de subvenționare, iar pe baza primelor elemente se vor putea dispune măsuri preventive de corecție care ar putea fi urmate de o investigație aprofundată; regretă faptul că propunerea legislativă privind modernizarea instrumentelor de apărare comercială stagnează în cadrul Consiliului, deși Parlamentul și-a exprimat sprijinul ferm pentru măsuri mai dure împotriva importurilor neloiale din țări terțe; invită Consiliul să continue rapid modernizarea instrumentelor de apărare comercială, pentru a se asigura că un răspuns adecvat la practicile neloiale poate fi aplicat în cele din urmă și că piața europeană poate fi protejată împotriva dumpingului, asigurând astfel condiții de concurență echitabile și posibilitatea de a beneficia pe deplin de oportunitățile oferite de tranziția energetică; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Consiliul să încheie revizuirea celor două regulamente privind instrumentele de apărare comercială, în scopul de a eficientiza, consolida și accelera aceste instrumente, garantând că ele nu vor fi slăbite; propune efectuarea unei investigații preliminare cu durata de cel mult o lună pentru o primă analiză a plângerilor referitoare la practicile de dumping și de subvenționare, iar pe baza primelor elemente se vor putea dispune măsuri preventive de corecție care ar putea fi urmate de o investigație aprofundată; regretă faptul că propunerea legislativă privind modernizarea instrumentelor de apărare comercială stagnează în cadrul Consiliului, deși Parlamentul și-a exprimat sprijinul ferm pentru măsuri mai dure împotriva importurilor neloiale din țări terțe; invită Consiliul să continue rapid modernizarea instrumentelor de apărare comercială, pentru a se asigura că un răspuns adecvat la practicile neloiale poate fi aplicat în cele din urmă și că piața europeană poate fi protejată împotriva dumpingului, asigurând astfel condiții de concurență echitabile și posibilitatea de a beneficia pe deplin de oportunitățile oferite de tranziția energetică;

| 25. | stabilește obiective privind creșterea rapidă a reciclării pământurilor rare și a metalelor critice consumate în UE; |
| --- | --- |

25.

stabilește obiective privind creșterea rapidă a reciclării pământurilor rare și a metalelor critice consumate în UE;

| 26. | subliniază că toate metalele de bază, inclusiv oțelul inoxidabil și aluminiul, fac obiectul unei concurențe mondiale; consideră că este urgent ca, în analizele și comparațiile sale, atunci când stabilește piețele geografice pertinente, Comisia să considere piața mondială ca piață de referință și să nu-și limiteze analiza numai la piața internă; solicită ca, înainte de luarea deciziilor de către DG Concurență din cadrul Comisiei, să fie realizată o evaluare a impactului asupra capacităților de producție, care să integreze, printre altele, echipamentele și locurile de muncă, iar concluziile evaluării să fie incluse în documentul final care va fi adus la cunoștința părților interesate; solicită revizuirea politicii din domeniul concurenței și a normelor privind ajutoarele de stat, în scopul de a facilita intervenția publică care vizează menținerea coeziunii sociale și regionale, îmbunătățirea standardelor de mediu și abordarea preocupărilor în materie de sănătate publică; |
| --- | --- |

26.

subliniază că toate metalele de bază, inclusiv oțelul inoxidabil și aluminiul, fac obiectul unei concurențe mondiale; consideră că este urgent ca, în analizele și comparațiile sale, atunci când stabilește piețele geografice pertinente, Comisia să considere piața mondială ca piață de referință și să nu-și limiteze analiza numai la piața internă; solicită ca, înainte de luarea deciziilor de către DG Concurență din cadrul Comisiei, să fie realizată o evaluare a impactului asupra capacităților de producție, care să integreze, printre altele, echipamentele și locurile de muncă, iar concluziile evaluării să fie incluse în documentul final care va fi adus la cunoștința părților interesate; solicită revizuirea politicii din domeniul concurenței și a normelor privind ajutoarele de stat, în scopul de a facilita intervenția publică care vizează menținerea coeziunii sociale și regionale, îmbunătățirea standardelor de mediu și abordarea preocupărilor în materie de sănătate publică;

| 27. | sprijină crearea unor comitete locale de informare și consultare în vederea prevenirii riscurilor industriale, din care ar trebui să facă parte toate părțile interesate care au competențe de monitorizare și de alertă; subliniază competența recunoscută a reprezentanților salariaților în alegerile strategice și procesul decizional din cadrul întreprinderilor; |
| --- | --- |

27.

sprijină crearea unor comitete locale de informare și consultare în vederea prevenirii riscurilor industriale, din care ar trebui să facă parte toate părțile interesate care au competențe de monitorizare și de alertă; subliniază competența recunoscută a reprezentanților salariaților în alegerile strategice și procesul decizional din cadrul întreprinderilor;

Rolul metalelor de bază în economia circulară

| 28. | în acest context, subliniază impactul pozitiv al metalelor secundare, care contribuie la reducerea semnificativă a consumului de energie și de materii prime; prin urmare, solicită Comisiei să faciliteze dezvoltarea și funcționarea piețelor metalelor secundare; recomandă instituirea unei economii circulare la nivelul fiecărei uzine de producție a metalelor de bază, pentru a combina valorificarea subproduselor și a metalelor reciclate cu scopul de a spori competitivitatea lor; solicită instituirea obligatorie a unei economii circulare la nivelul fiecărei uzine de producție a metalelor de bază, pentru a combina valorificarea subproduselor și a metalelor reciclate cu scopul de a spori competitivitatea lor; stabilește obiectivul de a realiza rapid progrese în ceea ce privește reciclarea pământurilor rare și a metalelor critice consumate în UE; solicită dezvoltarea unor legături solide între sectorul de reciclare a metalelor de bază și alte sectoare, cu scopul de a consolida dimensiunea și capacitatea de rezistență a bazei industriale, în special în regiunile afectate de dezindustrializare; în acest context, subliniază potențialul important al substituției produselor și materialelor, precum și al creșterii gradului de utilizare a deșeurilor de metale, printre altele în producția de oțel și de aluminiu; subliniază faptul că majoritatea metalelor de bază pot fi reciclate de mai multe ori utilizând doar o parte din energia utilizată pentru producția primară; este preocupat de pierderea mare de energie suferită de Europa din cauza exportului legal și ilegal de aluminiu și cupru în țări precum China și India, țări care au instituit la rândul lor interdicții asupra exportului de aluminiu; consideră că la baza investițiilor în dezvoltare și inovare din industria metalelor de bază din Europa ar trebui să se afle standarde stricte în materie de mediu și principiile unei economiei circulare; solicită Comisiei să dezvolte stimulente economice pentru reciclarea metalelor, inclusiv a materiilor prime esențiale considerate nerentabile în prezent, precum pământurile rare, pentru a se analiza modalitatea în care pot fi susținute piețele pentru materii reciclate, inclusiv prin certificate ecologice pentru materiile reciclate, prin cerințe de proiectare ecologică și prin stimulente fiscale, precum și pentru a se asigura, de asemenea, utilizarea la maximum a bugetelor aferente politicii de coeziune și Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) pentru a promova eficiența utilizării resurselor și reciclarea; consideră că legislația privind deșeurile ar trebui îmbunătățită pentru a susține funcționarea pieței deșeurilor de metale din UE, de exemplu prin revizuirea Directivei privind vehiculele scoase din uz și a altor acte legislative referitoare la deșeuri; propune să se adopte măsuri pentru stabilirea de obiective în materie de colectare, consolidarea responsabilității producătorilor și extinderea domeniului de aplicare al legislației privind scoaterea din uz, de exemplu la camioane, autobuze și motociclete; subliniază că este necesar ca persoanele cu calificări și competențe să poată face față tranziției către procese de producție și produse mai durabile și solicită o strategie europeană în materie de formare și educație care să sprijine societățile, institutele de cercetare și partenerii sociali în cercetarea în comun a nevoilor de competențe pentru durabilitatea de mediu; |
| --- | --- |

28.

în acest context, subliniază impactul pozitiv al metalelor secundare, care contribuie la reducerea semnificativă a consumului de energie și de materii prime; prin urmare, solicită Comisiei să faciliteze dezvoltarea și funcționarea piețelor metalelor secundare; recomandă instituirea unei economii circulare la nivelul fiecărei uzine de producție a metalelor de bază, pentru a combina valorificarea subproduselor și a metalelor reciclate cu scopul de a spori competitivitatea lor; solicită instituirea obligatorie a unei economii circulare la nivelul fiecărei uzine de producție a metalelor de bază, pentru a combina valorificarea subproduselor și a metalelor reciclate cu scopul de a spori competitivitatea lor; stabilește obiectivul de a realiza rapid progrese în ceea ce privește reciclarea pământurilor rare și a metalelor critice consumate în UE; solicită dezvoltarea unor legături solide între sectorul de reciclare a metalelor de bază și alte sectoare, cu scopul de a consolida dimensiunea și capacitatea de rezistență a bazei industriale, în special în regiunile afectate de dezindustrializare; în acest context, subliniază potențialul important al substituției produselor și materialelor, precum și al creșterii gradului de utilizare a deșeurilor de metale, printre altele în producția de oțel și de aluminiu; subliniază faptul că majoritatea metalelor de bază pot fi reciclate de mai multe ori utilizând doar o parte din energia utilizată pentru producția primară; este preocupat de pierderea mare de energie suferită de Europa din cauza exportului legal și ilegal de aluminiu și cupru în țări precum China și India, țări care au instituit la rândul lor interdicții asupra exportului de aluminiu; consideră că la baza investițiilor în dezvoltare și inovare din industria metalelor de bază din Europa ar trebui să se afle standarde stricte în materie de mediu și principiile unei economiei circulare; solicită Comisiei să dezvolte stimulente economice pentru reciclarea metalelor, inclusiv a materiilor prime esențiale considerate nerentabile în prezent, precum pământurile rare, pentru a se analiza modalitatea în care pot fi susținute piețele pentru materii reciclate, inclusiv prin certificate ecologice pentru materiile reciclate, prin cerințe de proiectare ecologică și prin stimulente fiscale, precum și pentru a se asigura, de asemenea, utilizarea la maximum a bugetelor aferente politicii de coeziune și Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) pentru a promova eficiența utilizării resurselor și reciclarea; consideră că legislația privind deșeurile ar trebui îmbunătățită pentru a susține funcționarea pieței deșeurilor de metale din UE, de exemplu prin revizuirea Directivei privind vehiculele scoase din uz și a altor acte legislative referitoare la deșeuri; propune să se adopte măsuri pentru stabilirea de obiective în materie de colectare, consolidarea responsabilității producătorilor și extinderea domeniului de aplicare al legislației privind scoaterea din uz, de exemplu la camioane, autobuze și motociclete; subliniază că este necesar ca persoanele cu calificări și competențe să poată face față tranziției către procese de producție și produse mai durabile și solicită o strategie europeană în materie de formare și educație care să sprijine societățile, institutele de cercetare și partenerii sociali în cercetarea în comun a nevoilor de competențe pentru durabilitatea de mediu;

o

o o

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

(3)  JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

(4)  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

(5)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

(6)  JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

(7)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0032.

(9)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 75.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0104.

(11)  A se vedea considerentul 9 din Decizia(UE) 2015/1814 (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

(12)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(13)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/erecon/index_en.htm.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/127 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/127

---

P8_TA(2015)0461

Situația din Ungaria: măsurile luate ca urmare a Rezoluției Parlamentului European din 10 iunie 2015

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la situația din Ungaria (2015/2935(RSP))

(2017/C 399/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special al doilea considerent și considerentele patru-șapte, |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special al doilea considerent și considerentele patru-șapte,

| — | având în vedere îndeosebi articolul 2, articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf și articolele 6 și 7 din TUE, precum și articolele din TUE și din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitoare la respectarea, promovarea și protecția drepturilor fundamentale în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere îndeosebi articolul 2, articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf și articolele 6 și 7 din TUE, precum și articolele din TUE și din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitoare la respectarea, promovarea și protecția drepturilor fundamentale în UE,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, care a fost proclamată la 12 decembrie 2007, la Strasbourg, și a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, care a fost proclamată la 12 decembrie 2007, la Strasbourg, și a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 iunie 2015 referitoare la situația din Ungaria (1), Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor omului: standarde și practici în Ungaria (2), Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria (3) și Rezoluția sa din 10 martie 2011 legislația privind mass-media din Ungaria (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 iunie 2015 referitoare la situația din Ungaria (1), Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor omului: standarde și practici în Ungaria (2), Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria (3) și Rezoluția sa din 10 martie 2011 legislația privind mass-media din Ungaria (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158),

| — | având în vedere primul dialog anual al Consiliului privind statul de drept, care a avut loc la 17 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul dialog anual al Consiliului privind statul de drept, care a avut loc la 17 noiembrie 2015,

| — | având în vedere declarația Comisarului pentru Drepturile Omului al Consiliului Europei din 27 noiembrie 2015 în urma vizitei sale în Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisarului pentru Drepturile Omului al Consiliului Europei din 27 noiembrie 2015 în urma vizitei sale în Ungaria,

| — | având în vedere Legea ungară CXL privind imigrația în masă, adoptată de Parlamentul Ungariei în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea ungară CXL privind imigrația în masă, adoptată de Parlamentul Ungariei în 2015,

| — | având în vedere Legea ungară CXLII privind apărarea eficientă a frontierelor Ungariei și imigrația în masă, adoptată de Parlamentul Ungariei în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea ungară CXLII privind apărarea eficientă a frontierelor Ungariei și imigrația în masă, adoptată de Parlamentul Ungariei în 2015,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 36/2015 a Parlamentului Ungariei referitoare la un mesaj adresat liderilor Uniunii Europene, adoptată la 22 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 36/2015 a Parlamentului Ungariei referitoare la un mesaj adresat liderilor Uniunii Europene, adoptată la 22 septembrie 2015,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei în numele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne referitoare la situația din Ungaria: măsurile ulterioare Rezoluției Parlamentului European din 10 iunie 2015 (O-000140/2015 – B8-1110/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei în numele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne referitoare la situația din Ungaria: măsurile ulterioare Rezoluției Parlamentului European din 10 iunie 2015 (O-000140/2015 – B8-1110/2015),

| — | având în vedere răspunsul Comisiei din 5 noiembrie 2015 la rezoluția Parlamentului din 10 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul Comisiei din 5 noiembrie 2015 la rezoluția Parlamentului din 10 iunie 2015,

| — | având în vedere declarația Comisiei din cadrul dezbaterii în plen care a avut loc la Parlamentul European la 2 decembrie 2015 cu privire la situația din Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei din cadrul dezbaterii în plen care a avut loc la Parlamentul European la 2 decembrie 2015 cu privire la situația din Ungaria,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității și statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și întrucât aceste valori sunt universale și comune statelor membre (articolul 2 din TUE); întrucât existența unui risc grav de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE ar declanșa procedura „articolului 7”; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității și statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și întrucât aceste valori sunt universale și comune statelor membre (articolul 2 din TUE); întrucât existența unui risc grav de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE ar declanșa procedura „articolului 7”;

| B. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene face parte din dreptul primar al UE și interzice discriminarea de orice fel bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau credința, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală; |
| --- | --- |

B.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene face parte din dreptul primar al UE și interzice discriminarea de orice fel bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau credința, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală;

| C. | întrucât modul în care este pus în aplicare statul de drept la nivel național joacă un rol esențial în asigurarea încrederii în sistemele juridice și administrative ale statelor membre; întrucât adoptarea de către UE a unei atitudini intransigente justificabile în ceea ce privește valorile legate de respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale este esențială pentru a se asigura credibilitatea Uniunii atât în interiorul acesteia, cât și pe plan internațional; |
| --- | --- |

C.

întrucât modul în care este pus în aplicare statul de drept la nivel național joacă un rol esențial în asigurarea încrederii în sistemele juridice și administrative ale statelor membre; întrucât adoptarea de către UE a unei atitudini intransigente justificabile în ceea ce privește valorile legate de respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale este esențială pentru a se asigura credibilitatea Uniunii atât în interiorul acesteia, cât și pe plan internațional;

| D. | întrucât dreptul la azil este garantat, cu respectarea în mod corespunzător a normelor prevăzute de Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 și de Protocolul din 31 ianuarie 1967 privind statutul refugiaților și în conformitate cu TUE și TFUE; |
| --- | --- |

D.

întrucât dreptul la azil este garantat, cu respectarea în mod corespunzător a normelor prevăzute de Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 și de Protocolul din 31 ianuarie 1967 privind statutul refugiaților și în conformitate cu TUE și TFUE;

| E. | întrucât cheltuielile publice judicioase și protecția intereselor financiare ale UE ar trebui să reprezinte elemente esențiale ale politicii UE de a crește încrederea cetățenilor prin asigurarea utilizării corespunzătoare, eficiente și eficace a banilor acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât cheltuielile publice judicioase și protecția intereselor financiare ale UE ar trebui să reprezinte elemente esențiale ale politicii UE de a crește încrederea cetățenilor prin asigurarea utilizării corespunzătoare, eficiente și eficace a banilor acestora;

| F. | întrucât evoluțiile recente, precum și inițiativele și măsurile luate în ultimii ani în Ungaria au condus la o deteriorare gravă, de ordin sistemic a situației cu privire la statul de drept și drepturile fundamentale, printre altele în ceea ce privește libertatea de exprimare, inclusiv libertatea academică, drepturile omului ale migranților, solicitanților de azil și refugiaților, libertatea de întrunire și de asociere, limitarea și obstrucționarea activităților desfășurate de organizațiile societății civile, dreptul la un tratament egal, drepturile persoanelor ce aparțin minorităților, inclusiv ale romilor și ale persoanelor LGBTI, drepturile sociale, funcționarea sistemului constituțional, independența sistemului judiciar și a altor instituții și numeroasele relatări îngrijorătoare privind acte de corupție și conflicte de interese; |
| --- | --- |

F.

întrucât evoluțiile recente, precum și inițiativele și măsurile luate în ultimii ani în Ungaria au condus la o deteriorare gravă, de ordin sistemic a situației cu privire la statul de drept și drepturile fundamentale, printre altele în ceea ce privește libertatea de exprimare, inclusiv libertatea academică, drepturile omului ale migranților, solicitanților de azil și refugiaților, libertatea de întrunire și de asociere, limitarea și obstrucționarea activităților desfășurate de organizațiile societății civile, dreptul la un tratament egal, drepturile persoanelor ce aparțin minorităților, inclusiv ale romilor și ale persoanelor LGBTI, drepturile sociale, funcționarea sistemului constituțional, independența sistemului judiciar și a altor instituții și numeroasele relatări îngrijorătoare privind acte de corupție și conflicte de interese;

| G. | întrucât Parlamentul Ungariei a adoptat în iulie și septembrie 2015 o serie de modificări legislative ce vizau în special legea privind azilul, codul penal, codul de procedură penală, legea privind frontierele, legea privind poliția și legea privind apărarea națională; întrucât evaluarea preliminară a Comisiei a evidențiat o serie de întrebări și de preocupări grave legate de compatibilitatea cu acquis-ul în materie de azil și frontiere, precum și cu Carta drepturilor fundamentale a UE; întrucât, la 6 octombrie 2015, Comisia a trimis guvernului ungar o scrisoare administrativă; întrucât guvernul ungar a răspuns respectivei scrisori; întrucât, la 10 decembrie 2015, Comisia a deschis o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ungariei; |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul Ungariei a adoptat în iulie și septembrie 2015 o serie de modificări legislative ce vizau în special legea privind azilul, codul penal, codul de procedură penală, legea privind frontierele, legea privind poliția și legea privind apărarea națională; întrucât evaluarea preliminară a Comisiei a evidențiat o serie de întrebări și de preocupări grave legate de compatibilitatea cu acquis-ul în materie de azil și frontiere, precum și cu Carta drepturilor fundamentale a UE; întrucât, la 6 octombrie 2015, Comisia a trimis guvernului ungar o scrisoare administrativă; întrucât guvernul ungar a răspuns respectivei scrisori; întrucât, la 10 decembrie 2015, Comisia a deschis o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ungariei;

| H. | întrucât Comisia nu a dat curs solicitării Parlamentului de a desfășura un proces de monitorizare aprofundată cu privire la situația democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale din Ungaria; întrucât, în cuprinsul declarației sale prezentate în cadrul dezbaterii în plen care a avut loc la Parlamentul European la 2 decembrie 2015, Comisia a susținut că este pregătită să folosească toate mijloacele care îi stau la dispoziție, inclusiv procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, pentru a asigura respectarea de către Ungaria – și de către orice alt stat membru – a obligațiilor care le incumbă în temeiul legislației UE și a valorilor Uniunii, astfel cum sunt consfințite la articolul 2 din TUE; întrucât Comisia consideră că, în această etapă, nu sunt întrunite condițiile pentru activarea cadrului UE privind statul de drept în privința Ungariei, |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia nu a dat curs solicitării Parlamentului de a desfășura un proces de monitorizare aprofundată cu privire la situația democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale din Ungaria; întrucât, în cuprinsul declarației sale prezentate în cadrul dezbaterii în plen care a avut loc la Parlamentul European la 2 decembrie 2015, Comisia a susținut că este pregătită să folosească toate mijloacele care îi stau la dispoziție, inclusiv procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, pentru a asigura respectarea de către Ungaria – și de către orice alt stat membru – a obligațiilor care le incumbă în temeiul legislației UE și a valorilor Uniunii, astfel cum sunt consfințite la articolul 2 din TUE; întrucât Comisia consideră că, în această etapă, nu sunt întrunite condițiile pentru activarea cadrului UE privind statul de drept în privința Ungariei,

| 1. | își reiterează poziția exprimată în Rezoluția sa din 10 iunie 2015 referitoare la situația din Ungaria; |
| --- | --- |

1.

își reiterează poziția exprimată în Rezoluția sa din 10 iunie 2015 referitoare la situația din Ungaria;

| 2. | își exprimă îngrijorarea semnificativă cu privire la seria de măsuri legislative luate cu rapiditate în ultimele luni, care au îngreunat extrem de mult accesul la protecția internațională și au încriminat în mod nejustificat refugiații, migranții și licitanții de azil; își exprimă preocuparea cu privire la respectarea principiului nereturnării, la faptul că se recurge din ce în ce mai des la luarea în custodie publică, inclusiv a minorilor, precum și la folosirea unei retorici xenofobe, care corelează migranții cu dificultățile sociale sau riscurile în materie de securitate, în special prin campanii de comunicare și consultări naționale organizate de guvern, făcând astfel integrarea problematică; îndeamnă guvernul Ungariei să revină la procedurile normale și să revoce măsurile de urgență; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea semnificativă cu privire la seria de măsuri legislative luate cu rapiditate în ultimele luni, care au îngreunat extrem de mult accesul la protecția internațională și au încriminat în mod nejustificat refugiații, migranții și licitanții de azil; își exprimă preocuparea cu privire la respectarea principiului nereturnării, la faptul că se recurge din ce în ce mai des la luarea în custodie publică, inclusiv a minorilor, precum și la folosirea unei retorici xenofobe, care corelează migranții cu dificultățile sociale sau riscurile în materie de securitate, în special prin campanii de comunicare și consultări naționale organizate de guvern, făcând astfel integrarea problematică; îndeamnă guvernul Ungariei să revină la procedurile normale și să revoce măsurile de urgență;

| 3. | consideră că toate statele membre trebuie să respecte integral dreptul UE în cadrul practicilor lor legislative și administrative și că întreaga legislație trebuie să reflecte valorile europene de bază, și anume democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, precum și să fie în conformitate cu acestea; |
| --- | --- |

3.

consideră că toate statele membre trebuie să respecte integral dreptul UE în cadrul practicilor lor legislative și administrative și că întreaga legislație trebuie să reflecte valorile europene de bază, și anume democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, precum și să fie în conformitate cu acestea;

| 4. | subliniază că Parlamentul a solicitat Consiliului în repetate rânduri să reacționeze la evoluțiile preocupante din Ungaria; îndeamnă Consiliul Uniunii Europene și Consiliului European ca, de îndată ce este posibil, să organizeze o dezbatere și să adopte concluzii privind situația din Ungaria; consideră că, dat fiind că nu au analizat cum se cuvine preocupările Parlamentului exprimate în repetate rânduri de majoritatea deputaților în Parlament și nici nu au reacționat în mod adecvat la acestea, Consiliul și Comisia subminează principiul cooperării loiale dintre instituții prevăzut la articolul 13 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Parlamentul a solicitat Consiliului în repetate rânduri să reacționeze la evoluțiile preocupante din Ungaria; îndeamnă Consiliul Uniunii Europene și Consiliului European ca, de îndată ce este posibil, să organizeze o dezbatere și să adopte concluzii privind situația din Ungaria; consideră că, dat fiind că nu au analizat cum se cuvine preocupările Parlamentului exprimate în repetate rânduri de majoritatea deputaților în Parlament și nici nu au reacționat în mod adecvat la acestea, Consiliul și Comisia subminează principiul cooperării loiale dintre instituții prevăzut la articolul 13 alineatul (2) din TUE;

| 5. | consideră că situația din Ungaria constituie un test prin care UE își poate demonstra capacitatea și voința politică de a reacționa la amenințări din partea unui stat membru la adresa valorilor sale fundamentale și la încălcarea acestor valori; deplânge existența unor evoluții similare ce au loc în câteva dintre celelalte state membre și consideră că faptul că UE nu a luat măsuri a putut contribui la aceste evoluții, care prezintă semne îngrijorătoare, la fel ca în Ungaria, de subminare a statului de drept; consideră că acest lucru suscită o îngrijorare deosebită în ceea ce privește capacitatea Uniunii de a asigura respectarea constantă a criteriilor politice de la Copenhaga după ce un stat aderă la Uniune; |
| --- | --- |

5.

consideră că situația din Ungaria constituie un test prin care UE își poate demonstra capacitatea și voința politică de a reacționa la amenințări din partea unui stat membru la adresa valorilor sale fundamentale și la încălcarea acestor valori; deplânge existența unor evoluții similare ce au loc în câteva dintre celelalte state membre și consideră că faptul că UE nu a luat măsuri a putut contribui la aceste evoluții, care prezintă semne îngrijorătoare, la fel ca în Ungaria, de subminare a statului de drept; consideră că acest lucru suscită o îngrijorare deosebită în ceea ce privește capacitatea Uniunii de a asigura respectarea constantă a criteriilor politice de la Copenhaga după ce un stat aderă la Uniune;

| 6. | reamintește rolul Comisiei, în calitate de gardian al tratatelor, de a asigura că legislația națională este conformă cu democrația, statul de drept și drepturile fundamentale; subliniază că este important ca orice evaluare și analiză efectuată de Comisie și Parlament în ceea ce privește situația din state membre specifice să se bazeze pe fapte și să fie obiectivă; invită guvernul ungar și Comisia să conlucreze și să colaboreze îndeaproape cu privire la orice chestiune care, în opinia lor, ar putea necesita evaluări sau analize suplimentare; ia act cu satisfacție de deschiderea împotriva Ungariei a unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor cu privire la acquis-ul în materie de azil; |
| --- | --- |

6.

reamintește rolul Comisiei, în calitate de gardian al tratatelor, de a asigura că legislația națională este conformă cu democrația, statul de drept și drepturile fundamentale; subliniază că este important ca orice evaluare și analiză efectuată de Comisie și Parlament în ceea ce privește situația din state membre specifice să se bazeze pe fapte și să fie obiectivă; invită guvernul ungar și Comisia să conlucreze și să colaboreze îndeaproape cu privire la orice chestiune care, în opinia lor, ar putea necesita evaluări sau analize suplimentare; ia act cu satisfacție de deschiderea împotriva Ungariei a unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor cu privire la acquis-ul în materie de azil;

| 7. | regretă faptul că poziția actuală adoptată de Comisie se axează în principal pe aspecte marginale, de ordin tehnic ale legislației, ignorând tendințele și practicile ce se conturează și efectul combinat al acestor măsuri asupra statului de drept și a drepturilor fundamentale; consideră că acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, în special, nu au reușit, în majoritatea cazurilor, să determine schimbări reale și nici să asigure o abordare mai cuprinzătoare a situației; |
| --- | --- |

7.

regretă faptul că poziția actuală adoptată de Comisie se axează în principal pe aspecte marginale, de ordin tehnic ale legislației, ignorând tendințele și practicile ce se conturează și efectul combinat al acestor măsuri asupra statului de drept și a drepturilor fundamentale; consideră că acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, în special, nu au reușit, în majoritatea cazurilor, să determine schimbări reale și nici să asigure o abordare mai cuprinzătoare a situației;

| 8. | își repetă apelul adresat Comisiei de a activa prima etapă a cadrului UE pentru consolidarea statului de drept și, prin urmare, de a iniția de îndată un proces de monitorizare aprofundată a situației democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale din Ungaria, inclusiv a impactului combinat al unei serii de măsuri, care să analizeze dacă se conturează apariția unei amenințări sistemice în respectivul stat membru, care s-ar putea transforma într-un risc clar de încălcare gravă în înțelesul articolului 7 din TUE; |
| --- | --- |

8.

își repetă apelul adresat Comisiei de a activa prima etapă a cadrului UE pentru consolidarea statului de drept și, prin urmare, de a iniția de îndată un proces de monitorizare aprofundată a situației democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale din Ungaria, inclusiv a impactului combinat al unei serii de măsuri, care să analizeze dacă se conturează apariția unei amenințări sistemice în respectivul stat membru, care s-ar putea transforma într-un risc clar de încălcare gravă în înțelesul articolului 7 din TUE;

| 9. | invită Comisia să continue toate anchetele și să se folosească în continuare pe deplin de toate instrumentele legislative existente pentru a asigura utilizarea transparentă și corespunzătoare a fondurilor UE în Ungaria în temeiul legislației UE; ia act de decizia Comisiei din 14 iulie 2015 de a suspenda mai multe contracte din cadrul a opt programe de finanțare ale UE din cauza folosirii unui criteriu de selecție excesiv de restrictiv în cazul procedurilor de achiziții publice din Ungaria; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să continue toate anchetele și să se folosească în continuare pe deplin de toate instrumentele legislative existente pentru a asigura utilizarea transparentă și corespunzătoare a fondurilor UE în Ungaria în temeiul legislației UE; ia act de decizia Comisiei din 14 iulie 2015 de a suspenda mai multe contracte din cadrul a opt programe de finanțare ale UE din cauza folosirii unui criteriu de selecție excesiv de restrictiv în cazul procedurilor de achiziții publice din Ungaria;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, președintelui, guvernului și parlamentului Ungariei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, președintelui, guvernului și parlamentului Ungariei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0227.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0315.

(3)  JO C 249 E, 30.8.2013, p. 27.

(4)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 154.

---

Joi, 17 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/130

---

P8_TA(2015)0463

Ibrahim Halawa riscă potențial pedeapsa cu moartea

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Ibrahim Halawa, care riscă pedeapsa cu moartea (2015/3016(RSP))

(2017/C 399/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt, în special Rezoluția din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Egipt (1) și Rezoluția din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa cu moartea (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt, în special Rezoluția din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Egipt (1) și Rezoluția din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa cu moartea (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din august 2013 și februarie 2014 referitoare la Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din august 2013 și februarie 2014 referitoare la Egipt,

| — | având în vedere Acordul de asociere încheiat în 2001 între UE și Egipt, care a intrat în vigoare în 2004 și a fost completat prin Planul de acțiune UE-Egipt din 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere încheiat în 2001 între UE și Egipt, care a intrat în vigoare în 2004 și a fost completat prin Planul de acțiune UE-Egipt din 2007,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 25 martie 2015 privind progresele înregistrate de Egipt în cadrul PEV în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 25 martie 2015 privind progresele înregistrate de Egipt în cadrul PEV în 2014,

| — | având în vedere recentele declarații ale Serviciului European de Acțiune Externă cu privire la Egipt, inclusiv cele din 16 iunie 2015 privind sentințele instanțelor egiptene și din 4 februarie 2015 privind sentințele pronunțate împotriva activiștilor din Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentele declarații ale Serviciului European de Acțiune Externă cu privire la Egipt, inclusiv cele din 16 iunie 2015 privind sentințele instanțelor egiptene și din 4 februarie 2015 privind sentințele pronunțate împotriva activiștilor din Egipt,

| — | având în vedere Declarația comună din 10 octombrie 2015 a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, în numele UE, și a Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, cu ocazia Zilei europene și mondiale împotriva pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 10 octombrie 2015 a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, în numele UE, și a Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, cu ocazia Zilei europene și mondiale împotriva pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea și Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea și Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, la care Egiptul este parte, având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU, în special Rezoluția din 18 decembrie 2014 privind un moratoriu asupra recurgerii la pedeapsa cu moartea (69/186), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, la care Egiptul este parte, având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU, în special Rezoluția din 18 decembrie 2014 privind un moratoriu asupra recurgerii la pedeapsa cu moartea (69/186),

| — | având în vedere Constituția Republicii Arabe Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Arabe Egipt,

| — | având în vedere Legea egipteană 107 din 24 noiembrie 2013 privind dreptul la întruniri publice, procesiuni și proteste pașnice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea egipteană 107 din 24 noiembrie 2013 privind dreptul la întruniri publice, procesiuni și proteste pașnice,

| — | având în vedere decretul prezidențial din noiembrie 2014 (Legea 140) care permite returnarea în țara de origine a străinilor care sunt acuzați de fapte penale, |
| --- | --- |

—

având în vedere decretul prezidențial din noiembrie 2014 (Legea 140) care permite returnarea în țara de origine a străinilor care sunt acuzați de fapte penale,

| — | având în vedere principiile și orientările privind dreptul la un proces echitabil și la asistență juridică în Africa emise de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor, având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile și orientările privind dreptul la un proces echitabil și la asistență juridică în Africa emise de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor, având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cetățeanul irlandez Ibrahim Halawa este deținut de mai bine de doi ani, fiind acuzat că a participat, la 16 și 17 august 2013, în timp ce se afla cu familia în vacanță la Cairo, la un protest ilegal în cursul căruia protestatarii ar fi comis asasinate și distrugeri de bunuri; întrucât în cursul acestor proteste au murit 97 de persoane, majoritatea ca urmare a excesului de forță din partea forțelor de securitate; întrucât, în momentul arestării, Ibrahim Halawa avea 17 ani, fiind încă un minor conform dreptului egiptean și internațional; |
| --- | --- |

A.

întrucât cetățeanul irlandez Ibrahim Halawa este deținut de mai bine de doi ani, fiind acuzat că a participat, la 16 și 17 august 2013, în timp ce se afla cu familia în vacanță la Cairo, la un protest ilegal în cursul căruia protestatarii ar fi comis asasinate și distrugeri de bunuri; întrucât în cursul acestor proteste au murit 97 de persoane, majoritatea ca urmare a excesului de forță din partea forțelor de securitate; întrucât, în momentul arestării, Ibrahim Halawa avea 17 ani, fiind încă un minor conform dreptului egiptean și internațional;

| B. | întrucât Ibrahim Halawa a fost arestat împreună cu cele trei surori ale sale, după ce s-au refugiat în moscheea Al-Fateh când au izbucnit violențele în cursul unei demonstrații; întrucât cele trei surori ale sale au fost eliberate ulterior de autorități; |
| --- | --- |

B.

întrucât Ibrahim Halawa a fost arestat împreună cu cele trei surori ale sale, după ce s-au refugiat în moscheea Al-Fateh când au izbucnit violențele în cursul unei demonstrații; întrucât cele trei surori ale sale au fost eliberate ulterior de autorități;

| C. | întrucât procurorul nu a reușit să furnizeze dovezi privind implicarea lui Ibrahim Halawa în vreun act de violență comis în timpul protestelor; întrucât procurorul se bazează exclusiv pe martori și rapoarte ale poliției și pe anchete ale serviciilor secrete; întrucât procesul său a fost amânat și suspendat în mai multe rânduri de instanța din Egipt, cel mai recent la 15 decembrie 2015; întrucât, timp de un an după arestare, Ibrahim Halawa nu a fost pus sub acuzare; întrucât Ibrahim Halawa așteaptă, alături de alte 493 de persoane, majoritatea adulți, un proces colectiv ce ar urma să aibă loc la 19 decembrie 2015, fără nicio garanție cu privire la respectarea standardelor minime referitoare la un proces liber și echitabil; întrucât, dacă va fi condamnat, Ibrahim Halawa riscă pedeapsa cu moartea; întrucât, în mai 2015, Egiptul a executat șase persoane, una având vârsta pe care o are Ibrahim Halawa acum; |
| --- | --- |

C.

întrucât procurorul nu a reușit să furnizeze dovezi privind implicarea lui Ibrahim Halawa în vreun act de violență comis în timpul protestelor; întrucât procurorul se bazează exclusiv pe martori și rapoarte ale poliției și pe anchete ale serviciilor secrete; întrucât procesul său a fost amânat și suspendat în mai multe rânduri de instanța din Egipt, cel mai recent la 15 decembrie 2015; întrucât, timp de un an după arestare, Ibrahim Halawa nu a fost pus sub acuzare; întrucât Ibrahim Halawa așteaptă, alături de alte 493 de persoane, majoritatea adulți, un proces colectiv ce ar urma să aibă loc la 19 decembrie 2015, fără nicio garanție cu privire la respectarea standardelor minime referitoare la un proces liber și echitabil; întrucât, dacă va fi condamnat, Ibrahim Halawa riscă pedeapsa cu moartea; întrucât, în mai 2015, Egiptul a executat șase persoane, una având vârsta pe care o are Ibrahim Halawa acum;

| D. | întrucât, din 2013 și până acum, au fost pronunțate multe condamnări la moarte în urma unor procese colective, împotriva unor presupuși membri ai Frăției Musulmane și presupuși susținători ai fostului președinte Morsi; întrucât aceste proceduri contravin obligațiilor pe care Egiptul le are în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât, din 2013 și până acum, au fost pronunțate multe condamnări la moarte în urma unor procese colective, împotriva unor presupuși membri ai Frăției Musulmane și presupuși susținători ai fostului președinte Morsi; întrucât aceste proceduri contravin obligațiilor pe care Egiptul le are în temeiul dreptului internațional;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 10 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, „[o]rice persoană are dreptul în deplină egalitate de a fi audiată în mod echitabil și public de către un tribunal independent și imparțial care va hotărî fie asupra drepturilor și obligațiilor sale, fie asupra temeiniciei oricărei acuzări în materie penală îndreptată împotriva sa”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 10 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, „[o]rice persoană are dreptul în deplină egalitate de a fi audiată în mod echitabil și public de către un tribunal independent și imparțial care va hotărî fie asupra drepturilor și obligațiilor sale, fie asupra temeiniciei oricărei acuzări în materie penală îndreptată împotriva sa”;

| F. | întrucât Ibrahim Halawa este deținut pentru că și-a exercitat pașnic drepturile la libertatea de exprimare și de întrunire și este considerat de Amnesty International un prizonier de conștiință; întrucât libertatea de exprimare și libertatea de întrunire reprezintă piloni indispensabili ai oricărei societăți democratice și pluraliste; întrucât articolul 73 din Constituția Egiptului stipulează dreptul cetățenilor de a organiza reuniuni publice, marșuri, demonstrații și orice altă formă de protest pașnic; |
| --- | --- |

F.

întrucât Ibrahim Halawa este deținut pentru că și-a exercitat pașnic drepturile la libertatea de exprimare și de întrunire și este considerat de Amnesty International un prizonier de conștiință; întrucât libertatea de exprimare și libertatea de întrunire reprezintă piloni indispensabili ai oricărei societăți democratice și pluraliste; întrucât articolul 73 din Constituția Egiptului stipulează dreptul cetățenilor de a organiza reuniuni publice, marșuri, demonstrații și orice altă formă de protest pașnic;

| G. | întrucât se pare că, de la preluarea puterii de către armată, în iunie 2013, au fost reținuți în Egipt un număr ridicat de protestatari și prizonieri de conștiință; întrucât libertatea de asociere, de întrunire și de exprimare au rămas domenii care ridică îngrijorări deosebite începând cu iulie 2013; |
| --- | --- |

G.

întrucât se pare că, de la preluarea puterii de către armată, în iunie 2013, au fost reținuți în Egipt un număr ridicat de protestatari și prizonieri de conștiință; întrucât libertatea de asociere, de întrunire și de exprimare au rămas domenii care ridică îngrijorări deosebite începând cu iulie 2013;

| H. | întrucât Ibrahim Halawa este încarcerat în condiții deosebit de dificile, care ar include, conform relatărilor, acte de tortură și alte tratamente crude, inumane sau degradante la arestare și în detenție; întrucât i s-a refuzat asistența medicală și juridică; întrucât, conform familiei și avocaților săi, Ibrahim Halawa este, începând din 21 octombrie 2015, în greva foamei împotriva menținerii sale în detenție, ceea ce îi pune sănătatea în grav pericol; |
| --- | --- |

H.

întrucât Ibrahim Halawa este încarcerat în condiții deosebit de dificile, care ar include, conform relatărilor, acte de tortură și alte tratamente crude, inumane sau degradante la arestare și în detenție; întrucât i s-a refuzat asistența medicală și juridică; întrucât, conform familiei și avocaților săi, Ibrahim Halawa este, începând din 21 octombrie 2015, în greva foamei împotriva menținerii sale în detenție, ceea ce îi pune sănătatea în grav pericol;

| I. | întrucât Procuratura de Nord din Cairo și instanța au omis să îl recunoască pe Ibrahim Halawa drept minor în momentul arestării, cu încălcarea obligațiilor ce le revin autorităților egiptene conform Convenției cu privire la drepturile copilului, la care Egiptul este parte; |
| --- | --- |

I.

întrucât Procuratura de Nord din Cairo și instanța au omis să îl recunoască pe Ibrahim Halawa drept minor în momentul arestării, cu încălcarea obligațiilor ce le revin autorităților egiptene conform Convenției cu privire la drepturile copilului, la care Egiptul este parte;

| J. | întrucât condamnarea la pedeapsa cu moartea și execuția unei persoane care nu avea încă 18 ani în momentul comiterii infracțiunii sunt incompatibile cu obligațiile internaționale ale Egiptului; |
| --- | --- |

J.

întrucât condamnarea la pedeapsa cu moartea și execuția unei persoane care nu avea încă 18 ani în momentul comiterii infracțiunii sunt incompatibile cu obligațiile internaționale ale Egiptului;

| K. | întrucât Charles Flanagan, ministrul irlandez pentru afaceri externe și comerț, și-a exprimat dezamăgirea cu privire la amânarea constantă în Egipt a procesului lui Ibrahim Halawa; întrucât funcționarii consulari irlandezi au asistat la toate audierile care au avut loc până în prezent și au efectuat 48 de vizite consulare pentru a se întâlni cu Ibrahim Halawa, fapte care scot în evidență importanța acordată de guvernul irlandez acestui caz; |
| --- | --- |

K.

întrucât Charles Flanagan, ministrul irlandez pentru afaceri externe și comerț, și-a exprimat dezamăgirea cu privire la amânarea constantă în Egipt a procesului lui Ibrahim Halawa; întrucât funcționarii consulari irlandezi au asistat la toate audierile care au avut loc până în prezent și au efectuat 48 de vizite consulare pentru a se întâlni cu Ibrahim Halawa, fapte care scot în evidență importanța acordată de guvernul irlandez acestui caz;

| L. | întrucât Egiptul a eliberat resortisanți străini în temeiul unui decret prezidențial din noiembrie 2014 care permite returnarea în țara de origine a străinilor care sunt acuzați de fapte penale; |
| --- | --- |

L.

întrucât Egiptul a eliberat resortisanți străini în temeiul unui decret prezidențial din noiembrie 2014 care permite returnarea în țara de origine a străinilor care sunt acuzați de fapte penale;

| M. | întrucât Egiptul nu a pus încă în aplicare măsurile provizorii cerute în martie 2015 de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor pentru a garanta, prin eliberarea imediată pe cauțiune, integritatea lui Ibrahim Halawa și a altor minori implicați în acest caz; |
| --- | --- |

M.

întrucât Egiptul nu a pus încă în aplicare măsurile provizorii cerute în martie 2015 de Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor pentru a garanta, prin eliberarea imediată pe cauțiune, integritatea lui Ibrahim Halawa și a altor minori implicați în acest caz;

| N. | întrucât UE și statele sale membre doresc să dezvolte relații mai strânse cu Egiptul și cu cetățenii acestei țări, ca vecin și partener important, într-o gamă largă de domenii; întrucât Egiptul este cea mai populată țară arabă, având peste 80 de milioane de locuitori, și este o țară de mare importanță în sudul regiunii mediteraneene; întrucât Egiptul se confruntă cu probleme grave de securitate din cauza impactului situației din țările vecine; întrucât evoluțiile politice, economice și sociale din Egipt au implicații semnificative pentru întreaga regiune și dincolo de aceasta, |
| --- | --- |

N.

întrucât UE și statele sale membre doresc să dezvolte relații mai strânse cu Egiptul și cu cetățenii acestei țări, ca vecin și partener important, într-o gamă largă de domenii; întrucât Egiptul este cea mai populată țară arabă, având peste 80 de milioane de locuitori, și este o țară de mare importanță în sudul regiunii mediteraneene; întrucât Egiptul se confruntă cu probleme grave de securitate din cauza impactului situației din țările vecine; întrucât evoluțiile politice, economice și sociale din Egipt au implicații semnificative pentru întreaga regiune și dincolo de aceasta,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la încălcarea inacceptabilă a drepturilor fundamentale ale omului prin reținerea arbitrară a cetățeanului irlandez Ibrahim Halawa și solicită autorităților egiptene să-l transfere imediat și necondiționat autorităților irlandeze, în baza unui decret prezidențial emis în noiembrie 2014 în temeiul Legii nr. 140 din Egipt; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la încălcarea inacceptabilă a drepturilor fundamentale ale omului prin reținerea arbitrară a cetățeanului irlandez Ibrahim Halawa și solicită autorităților egiptene să-l transfere imediat și necondiționat autorităților irlandeze, în baza unui decret prezidențial emis în noiembrie 2014 în temeiul Legii nr. 140 din Egipt;

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea stării de sănătate a lui Ibrahim Halawa în urma grevei foamei și din cauza condițiilor aparent dificile în care este deținut; solicită autorităților egiptene să asigure în mod prioritar menținerea lui Ibrahim Halawa într-o bună stare generală și de sănătate atât timp cât se află în detenție; solicită să fie anchetate aprofundat și în mod independent toate acuzațiile de tortură și maltratare a lui Ibrahim Halawa; |
| --- | --- |

2.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea stării de sănătate a lui Ibrahim Halawa în urma grevei foamei și din cauza condițiilor aparent dificile în care este deținut; solicită autorităților egiptene să asigure în mod prioritar menținerea lui Ibrahim Halawa într-o bună stare generală și de sănătate atât timp cât se află în detenție; solicită să fie anchetate aprofundat și în mod independent toate acuzațiile de tortură și maltratare a lui Ibrahim Halawa;

| 3. | solicită autorităților egiptene să asigure respectarea articolului 10 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, conform căruia „orice persoană privată de libertate va fi tratată cu umanitate și cu respectarea demnității inerente persoanei umane”; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților egiptene să asigure respectarea articolului 10 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, conform căruia „orice persoană privată de libertate va fi tratată cu umanitate și cu respectarea demnității inerente persoanei umane”;

| 4. | reamintește autorităților egiptene că Egiptul are obligații internaționale incontestabile în temeiul Convenției cu privire la drepturile copilului, în măsura în care aceasta se aplică lui Ibrahim Halawa; cere autorităților egiptene să elimine fără echivoc pericolul pedepsei cu moartea în cazul în care Ibrahim Halawa va fi condamnat, deoarece acesta era minor atunci când a fost arestat; |
| --- | --- |

4.

reamintește autorităților egiptene că Egiptul are obligații internaționale incontestabile în temeiul Convenției cu privire la drepturile copilului, în măsura în care aceasta se aplică lui Ibrahim Halawa; cere autorităților egiptene să elimine fără echivoc pericolul pedepsei cu moartea în cazul în care Ibrahim Halawa va fi condamnat, deoarece acesta era minor atunci când a fost arestat;

| 5. | reiterează faptul că UE se opune categoric pedepsei cu moartea, indiferent de circumstanțe, și solicită instituirea unui moratoriu deplin cu privire la pronunțarea pedepselor capitale în Egipt; îndeamnă Egiptul să ratifice cel de-al Doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, al cărui scop este abolirea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

5.

reiterează faptul că UE se opune categoric pedepsei cu moartea, indiferent de circumstanțe, și solicită instituirea unui moratoriu deplin cu privire la pronunțarea pedepselor capitale în Egipt; îndeamnă Egiptul să ratifice cel de-al Doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, al cărui scop este abolirea pedepsei cu moartea;

| 6. | este extrem de preocupat de faptul că autoritățile egiptene nu au respectat dreptul la un proces echitabil în cazul lui Ibrahim Halawa și al celorlalți 493 de acuzați în aceeași cauză, în special că nu le-au oferit posibilitatea de a supune controlului judiciar sau de a contesta detenția lor continuă și acuzațiile care li se aduc, le-au refuzat în repetate rânduri accesul la avocați, iar perioada de arestare preventivă a fost excesiv de lungă, ceea ce contravine obligațiilor interne și internaționale ale Egiptului; |
| --- | --- |

6.

este extrem de preocupat de faptul că autoritățile egiptene nu au respectat dreptul la un proces echitabil în cazul lui Ibrahim Halawa și al celorlalți 493 de acuzați în aceeași cauză, în special că nu le-au oferit posibilitatea de a supune controlului judiciar sau de a contesta detenția lor continuă și acuzațiile care li se aduc, le-au refuzat în repetate rânduri accesul la avocați, iar perioada de arestare preventivă a fost excesiv de lungă, ceea ce contravine obligațiilor interne și internaționale ale Egiptului;

| 7. | este în continuare convins că avocaților lui Ibrahim Halawa le va fi extrem de dificil să asigure apărarea lui individuală în cazul în care cauza lui va fi examinată în cadrul unui proces colectiv; |
| --- | --- |

7.

este în continuare convins că avocaților lui Ibrahim Halawa le va fi extrem de dificil să asigure apărarea lui individuală în cazul în care cauza lui va fi examinată în cadrul unui proces colectiv;

| 8. | condamnă cu fermitate recurgerea la procese colective în cadrul unei proceduri judiciare și solicită autorităților egiptene să respecte legislația internațională și să asigure cele mai ridicate standarde internaționale în ceea ce privește dreptul la un proces echitabil și la respectarea garanțiilor procedurale; solicită autorităților egiptene să elibereze persoanele reținute pentru că își exercitau în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere, drept consacrat în constituția egipteană și în mai multe convenții internaționale la care Egiptul este parte; își exprimă preocuparea profundă cu privire la deteriorarea gravă a cadrului mediatic; condamnă procesele și sentințele pronunțate în lipsă în cazul jurnaliștilor egipteni și străini; |
| --- | --- |

8.

condamnă cu fermitate recurgerea la procese colective în cadrul unei proceduri judiciare și solicită autorităților egiptene să respecte legislația internațională și să asigure cele mai ridicate standarde internaționale în ceea ce privește dreptul la un proces echitabil și la respectarea garanțiilor procedurale; solicită autorităților egiptene să elibereze persoanele reținute pentru că își exercitau în mod pașnic dreptul la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere, drept consacrat în constituția egipteană și în mai multe convenții internaționale la care Egiptul este parte; își exprimă preocuparea profundă cu privire la deteriorarea gravă a cadrului mediatic; condamnă procesele și sentințele pronunțate în lipsă în cazul jurnaliștilor egipteni și străini;

| 9. | invită Serviciul European de Acțiune Externă, prin intermediul Delegației UE din Cairo, și statele membre, în special Irlanda, să monitorizeze toate audierile din cadrul procesului împotriva lui Ibrahim Halawa și a celorlalți acuzați în aceeași cauză; se așteaptă ca SEAE să aducă în discuție acest caz la cel mai înalt nivel al dialogului său cu Egiptul și să informeze cu regularitate Parlamentul cu privire la monitorizarea procesului; invită autoritățile irlandeze și Delegația UE să le asigure în continuare lui Ibrahim Halawa și rudelor sale un sprijin deplin juridic, consular și de altă natură și să-l viziteze cu regularitate pe Ibrahim în închisoare; solicită autorităților egiptene să faciliteze în continuare accesul consular al guvernului irlandez la Ibrahim Halawa, având în vedere calitatea acestuia de cetățean european; |
| --- | --- |

9.

invită Serviciul European de Acțiune Externă, prin intermediul Delegației UE din Cairo, și statele membre, în special Irlanda, să monitorizeze toate audierile din cadrul procesului împotriva lui Ibrahim Halawa și a celorlalți acuzați în aceeași cauză; se așteaptă ca SEAE să aducă în discuție acest caz la cel mai înalt nivel al dialogului său cu Egiptul și să informeze cu regularitate Parlamentul cu privire la monitorizarea procesului; invită autoritățile irlandeze și Delegația UE să le asigure în continuare lui Ibrahim Halawa și rudelor sale un sprijin deplin juridic, consular și de altă natură și să-l viziteze cu regularitate pe Ibrahim în închisoare; solicită autorităților egiptene să faciliteze în continuare accesul consular al guvernului irlandez la Ibrahim Halawa, având în vedere calitatea acestuia de cetățean european;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și Președintelui Republicii Arabe Egipt și guvernului său interimar. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și Președintelui Republicii Arabe Egipt și guvernului său interimar.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0012.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0348.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/134 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/134

---

P8_TA(2015)0464

Situația din Maldive

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la situația din Maldive (2015/3017(RSP))

(2017/C 399/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Maldive, în special cele din 16 septembrie 2004 (1) și 30 aprilie 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Maldive, în special cele din 16 septembrie 2004 (1) și 30 aprilie 2015 (2),

| — | având în vedere raportul final din 22 martie 2014 al misiunii UE de observare a alegerilor la alegerile parlamentare din Republica Maldivelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din 22 martie 2014 al misiunii UE de observare a alegerilor la alegerile parlamentare din Republica Maldivelor,

| — | având în vedere Declarația locală comună din 30 septembrie 2014 privind amenințările la adresa societății civile și a drepturilor omului în Maldive, emisă de către delegația UE în acord cu ambasadele statelor membre ale UE și ambasadele Norvegiei și Elveției din Colombo acreditate în Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația locală comună din 30 septembrie 2014 privind amenințările la adresa societății civile și a drepturilor omului în Maldive, emisă de către delegația UE în acord cu ambasadele statelor membre ale UE și ambasadele Norvegiei și Elveției din Colombo acreditate în Maldive,

| — | având în vedere declarația din 12 martie 2015 a președintelui Delegației pentru relațiile cu țările din Asia de Sud privind arestarea fostului președinte Mohamed Nasheed, în Maldive, precum și scrisoarea din 10 aprilie 2015 a președintelui Comisiei pentru afaceri externe adresată ministrului afacerilor externe al Republicii Maldivelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 12 martie 2015 a președintelui Delegației pentru relațiile cu țările din Asia de Sud privind arestarea fostului președinte Mohamed Nasheed, în Maldive, precum și scrisoarea din 10 aprilie 2015 a președintelui Comisiei pentru afaceri externe adresată ministrului afacerilor externe al Republicii Maldivelor,

| — | având în vedere declarația din 14 martie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind condamnarea fostului președinte al Republicii Maldivelor, Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 14 martie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind condamnarea fostului președinte al Republicii Maldivelor, Mohamed Nasheed,

| — | având în vedere declarația din 5 noiembrie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la declararea stării de urgență de către președintele Republicii Maldivelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 5 noiembrie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la declararea stării de urgență de către președintele Republicii Maldivelor,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) la care Maldive este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) la care Maldive este parte semnatară,

| — | având în vedere declarația din 18 martie 2015 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, cu privire la procesul intentat fostului președinte Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 18 martie 2015 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, cu privire la procesul intentat fostului președinte Mohamed Nasheed,

| — | având în vedere avizul nr. 33/2015 (Maldive) din 4 septembrie 2015 al Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul nr. 33/2015 (Maldive) din 4 septembrie 2015 al Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară,

| — | având în vedere documentația legată de ultima evaluare periodică universală în fața Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind Maldive, din 6 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentația legată de ultima evaluare periodică universală în fața Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind Maldive, din 6 mai 2015,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât alegerile prezidențiale din 2013, care l-au adus la putere pe Abdulla Yameen Abdul Gayoom, au fost afectate de nereguli; |
| --- | --- |

A.

întrucât alegerile prezidențiale din 2013, care l-au adus la putere pe Abdulla Yameen Abdul Gayoom, au fost afectate de nereguli;

| B. | întrucât, la 13 martie 2015, Mohamed Nasheed, primul președinte ales democratic al Republicii Maldivelor, a fost condamnat la 13 ani de închisoare pe baza unor acuzații motivate politic și întrucât acest lucru a fost condamnat de către Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară; întrucât procesul său a fost afectat de nereguli; întrucât alți foști funcționari, printre care fostul vicepreședinte Ahmed Adeeb și foștii miniștri ai apărării Mohamed Nazim și Tholhath Ibrahim, au fost, de asemenea, arestați și încarcerați; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 13 martie 2015, Mohamed Nasheed, primul președinte ales democratic al Republicii Maldivelor, a fost condamnat la 13 ani de închisoare pe baza unor acuzații motivate politic și întrucât acest lucru a fost condamnat de către Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară; întrucât procesul său a fost afectat de nereguli; întrucât alți foști funcționari, printre care fostul vicepreședinte Ahmed Adeeb și foștii miniștri ai apărării Mohamed Nazim și Tholhath Ibrahim, au fost, de asemenea, arestați și încarcerați;

| C. | întrucât au fost exprimate preocupări cu privire la sistemul judiciar extrem de politizat din Maldive, care, de-a lungul anilor, a abuzat de puterile sale și a acționat în favoarea partidului aflat la putere și împotriva politicienilor din opoziție; |
| --- | --- |

C.

întrucât au fost exprimate preocupări cu privire la sistemul judiciar extrem de politizat din Maldive, care, de-a lungul anilor, a abuzat de puterile sale și a acționat în favoarea partidului aflat la putere și împotriva politicienilor din opoziție;

| D. | întrucât, la 4 noiembrie 2015, guvernul Republicii Maldive a declarat starea de urgență, revocată cu șase zile mai târziu, care a părut să fie un mijloc de prevenire a protestelor antiguvernamentale în masă, și întrucât guvernul a fost condamnat la scară largă pentru că a suspendat drepturile de bază ale cetățenilor și pentru că a oferit armatei și poliției competența de a efectua căutări și arestări arbitrare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 4 noiembrie 2015, guvernul Republicii Maldive a declarat starea de urgență, revocată cu șase zile mai târziu, care a părut să fie un mijloc de prevenire a protestelor antiguvernamentale în masă, și întrucât guvernul a fost condamnat la scară largă pentru că a suspendat drepturile de bază ale cetățenilor și pentru că a oferit armatei și poliției competența de a efectua căutări și arestări arbitrare;

| E. | întrucât, la 27 și 28 noiembrie 2015, forțele de poliție din Maldive au dispersat protestatarii din opoziție, utilizând gaze lacrimogene și spray cu piper și arestând peste 12 demonstranți care solicitau eliberarea fostului președinte și a altor lideri politici încarcerați; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 27 și 28 noiembrie 2015, forțele de poliție din Maldive au dispersat protestatarii din opoziție, utilizând gaze lacrimogene și spray cu piper și arestând peste 12 demonstranți care solicitau eliberarea fostului președinte și a altor lideri politici încarcerați;

| F. | întrucât Mahfooz Saeed, avocat specializat în drepturile omului și membru al echipei juridice a fostului președinte Mohamed Nasheed, a fost atacat la 4 septembrie 2015; |
| --- | --- |

F.

întrucât Mahfooz Saeed, avocat specializat în drepturile omului și membru al echipei juridice a fostului președinte Mohamed Nasheed, a fost atacat la 4 septembrie 2015;

| G. | întrucât un moratoriu privind pedeapsa cu moartea în Maldive (inclusiv sentințele amânate pronunțate împotriva minorilor) care a fost promulgat în 1953 a fost anulat în aprilie 2014; |
| --- | --- |

G.

întrucât un moratoriu privind pedeapsa cu moartea în Maldive (inclusiv sentințele amânate pronunțate împotriva minorilor) care a fost promulgat în 1953 a fost anulat în aprilie 2014;

| H. | întrucât Parlamentul a adoptat o legislație care prevede faptul că solicitarea de măsuri restrictive și de alte sancțiuni asociate împotriva guvernului din Maldive și a membrilor săi constituie o infracțiune de trădare; |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul a adoptat o legislație care prevede faptul că solicitarea de măsuri restrictive și de alte sancțiuni asociate împotriva guvernului din Maldive și a membrilor săi constituie o infracțiune de trădare;

| I. | întrucât Comisia pentru drepturile parlamentarilor din cadrul Uniunii Interparlamentare a plasat Maldive printre primele țări din lume în ceea ce privește atacurile împotriva parlamentarilor opoziției, având în vedere că politicienii din opoziție sunt intimidați, arestați și încarcerați în mod sistematic; întrucât libertatea de exprimare (inclusiv libertatea mass-mediei), libertatea de asociere și pluralismul democratic sunt din ce în ce mai amenințate, sute de protestatari antiguvernamentali fiind arestați și condamnați; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia pentru drepturile parlamentarilor din cadrul Uniunii Interparlamentare a plasat Maldive printre primele țări din lume în ceea ce privește atacurile împotriva parlamentarilor opoziției, având în vedere că politicienii din opoziție sunt intimidați, arestați și încarcerați în mod sistematic; întrucât libertatea de exprimare (inclusiv libertatea mass-mediei), libertatea de asociere și pluralismul democratic sunt din ce în ce mai amenințate, sute de protestatari antiguvernamentali fiind arestați și condamnați;

| J. | întrucât există, de asemenea, preocupări cu privire la creșterea militantismului islamist radical și la numărul de tineri – bărbați și femei – radicalizați care se presupune că s-au alăturat Daesh; întrucât se estimează că Republica Maldivelor este țara cu cel mai mare număr de recruți Daesh pe cap de locuitor; |
| --- | --- |

J.

întrucât există, de asemenea, preocupări cu privire la creșterea militantismului islamist radical și la numărul de tineri – bărbați și femei – radicalizați care se presupune că s-au alăturat Daesh; întrucât se estimează că Republica Maldivelor este țara cu cel mai mare număr de recruți Daesh pe cap de locuitor;

| K. | întrucât Ahmed Rilwan, jurnalist critic la adresa guvernului care a „dispărut” în august 2014, lipsește în continuare și există temeri că ar fi murit; |
| --- | --- |

K.

întrucât Ahmed Rilwan, jurnalist critic la adresa guvernului care a „dispărut” în august 2014, lipsește în continuare și există temeri că ar fi murit;

| L. | întrucât bandele și grupurile islamiste radicale – aparent în cooperare cu poliția – atacă adesea instituțiile, organizațiile și persoanele care sunt critice la adresa acțiunilor guvernului sau care sunt acuzate de promovarea ateismului și întrucât acest lucru creează un climat de intimidare; |
| --- | --- |

L.

întrucât bandele și grupurile islamiste radicale – aparent în cooperare cu poliția – atacă adesea instituțiile, organizațiile și persoanele care sunt critice la adresa acțiunilor guvernului sau care sunt acuzate de promovarea ateismului și întrucât acest lucru creează un climat de intimidare;

| M. | întrucât a crescut incidența hărțuirilor, amenințărilor și atacurilor împotriva organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv împotriva fostei Comisii pentru drepturile omului din Maldive (HRCM), care a fost criticată de Curtea Supremă din cauza prezentării unui raport în cadrul evaluării periodice universale a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, |
| --- | --- |

M.

întrucât a crescut incidența hărțuirilor, amenințărilor și atacurilor împotriva organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv împotriva fostei Comisii pentru drepturile omului din Maldive (HRCM), care a fost criticată de Curtea Supremă din cauza prezentării unui raport în cadrul evaluării periodice universale a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu deteriorarea treptată a standardelor democratice și cu accentuarea tendințelor autoritare din Maldive, ceea ce duce la instaurarea unui climat de frică și de tensiune politică care ar putea amenința orice progres făcut în ultimii ani în ceea ce privește drepturile omului, democrația și statul de drept în această țară; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu deteriorarea treptată a standardelor democratice și cu accentuarea tendințelor autoritare din Maldive, ceea ce duce la instaurarea unui climat de frică și de tensiune politică care ar putea amenința orice progres făcut în ultimii ani în ceea ce privește drepturile omului, democrația și statul de drept în această țară;

| 2. | regretă represiunea împotriva oponenților politici; invită guvernul Republicii Maldivelor să elibereze, imediat și necondiționat, fostul președinte Mohamed Nasheed, fostul vicepreședinte Ahmed Adeeb și foștii miniștri ai apărării Tholhath Ibrahim și Mohamed Nazim, împreună cu Sheikh Imran Abdulla și alți prizonieri politici și să îi declare nevinovați; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu deteriorarea sănătății fostului președinte; |
| --- | --- |

2.

regretă represiunea împotriva oponenților politici; invită guvernul Republicii Maldivelor să elibereze, imediat și necondiționat, fostul președinte Mohamed Nasheed, fostul vicepreședinte Ahmed Adeeb și foștii miniștri ai apărării Tholhath Ibrahim și Mohamed Nazim, împreună cu Sheikh Imran Abdulla și alți prizonieri politici și să îi declare nevinovați; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu deteriorarea sănătății fostului președinte;

| 3. | își reiterează marea nemulțumire în legătură cu abaterile grave din cadrul procesului fostului președinte Mohamed Nasheed; |
| --- | --- |

3.

își reiterează marea nemulțumire în legătură cu abaterile grave din cadrul procesului fostului președinte Mohamed Nasheed;

| 4. | invită guvernul Republicii Maldivelor să garanteze deplina imparțialitate a sistemului judiciar și să respecte garanțiile procedurale și dreptul la un proces echitabil, imparțial și independent; subliniază necesitatea de a depolitiza sistemul judiciar și serviciile de securitate ale țării; |
| --- | --- |

4.

invită guvernul Republicii Maldivelor să garanteze deplina imparțialitate a sistemului judiciar și să respecte garanțiile procedurale și dreptul la un proces echitabil, imparțial și independent; subliniază necesitatea de a depolitiza sistemul judiciar și serviciile de securitate ale țării;

| 5. | în acest context, își exprimă profunda îngrijorare cu privire la revocarea din funcție a procurorului general și reamintește guvernului că parchetul general este un organism constituțional independent în conformitate cu constituția maldiviană și că procurorului general trebuie să i se permită să își exercite mandatul constituțional legitim fără interferențe sau intimidări politice arbitrare din partea altor ramuri ale guvernului; |
| --- | --- |

5.

în acest context, își exprimă profunda îngrijorare cu privire la revocarea din funcție a procurorului general și reamintește guvernului că parchetul general este un organism constituțional independent în conformitate cu constituția maldiviană și că procurorului general trebuie să i se permită să își exercite mandatul constituțional legitim fără interferențe sau intimidări politice arbitrare din partea altor ramuri ale guvernului;

| 6. | este profund îngrijorat de erodarea continuă a drepturilor omului, inclusiv de utilizarea abuzivă a stării de urgență de puterile executive în Maldive, și de riscul unei deteriorări și mai mari; reamintește Republicii Maldivelor angajamentele sale internaționale privind respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor și libertăților fundamentale ale copiilor; |
| --- | --- |

6.

este profund îngrijorat de erodarea continuă a drepturilor omului, inclusiv de utilizarea abuzivă a stării de urgență de puterile executive în Maldive, și de riscul unei deteriorări și mai mari; reamintește Republicii Maldivelor angajamentele sale internaționale privind respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor și libertăților fundamentale ale copiilor;

| 7. | solicită instituirea unui dialog autentic între toate partidele politice privind viitorul acestui stat insular fragil; |
| --- | --- |

7.

solicită instituirea unui dialog autentic între toate partidele politice privind viitorul acestui stat insular fragil;

| 8. | invită guvernul Republicii Maldivelor să respecte și să sprijine pe deplin dreptul de a protesta și dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire și să nu încerce să limiteze aceste drepturi; de asemenea, invită guvernul Republicii Maldivelor să pună capăt impunității pentru membrii milițiilor care au utilizat violența împotriva persoanelor care promovau toleranța religioasă, a protestatarilor pașnici, a mijloacelor de informare critice și a societății civile; invită Republica Maldivelor să își respecte pe deplin obligațiile internaționale; |
| --- | --- |

8.

invită guvernul Republicii Maldivelor să respecte și să sprijine pe deplin dreptul de a protesta și dreptul la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire și să nu încerce să limiteze aceste drepturi; de asemenea, invită guvernul Republicii Maldivelor să pună capăt impunității pentru membrii milițiilor care au utilizat violența împotriva persoanelor care promovau toleranța religioasă, a protestatarilor pașnici, a mijloacelor de informare critice și a societății civile; invită Republica Maldivelor să își respecte pe deplin obligațiile internaționale;

| 9. | solicită guvernului din Maldive să protejeze drepturile militanților pentru democrație, ale musulmanilor moderați, ale susținătorilor laicismului și ale celor care se opun promovării ideologiei wahhabite și salafiste în Maldive și să le garanteze dreptul de a participa în toate domeniile vieții publice din Maldive; |
| --- | --- |

9.

solicită guvernului din Maldive să protejeze drepturile militanților pentru democrație, ale musulmanilor moderați, ale susținătorilor laicismului și ale celor care se opun promovării ideologiei wahhabite și salafiste în Maldive și să le garanteze dreptul de a participa în toate domeniile vieții publice din Maldive;

| 10. | reamintește că libertatea mass-mediei reprezintă piatra de temelie a unei democrații funcționale; invită guvernul și autoritățile maldiviene să asigure o protecție adecvată a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului care sunt supuși amenințărilor și atacurilor din cauza activității lor legitime și, în acest context, să permită o investigație corespunzătoare în legătură cu dispariția lui Ahmed Rilwan, asaltul asupra Mahfooz Saeed și atacurile și amenințările împotriva ziariștilor, a membrilor societății civile și a instituțiilor independente; |
| --- | --- |

10.

reamintește că libertatea mass-mediei reprezintă piatra de temelie a unei democrații funcționale; invită guvernul și autoritățile maldiviene să asigure o protecție adecvată a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului care sunt supuși amenințărilor și atacurilor din cauza activității lor legitime și, în acest context, să permită o investigație corespunzătoare în legătură cu dispariția lui Ahmed Rilwan, asaltul asupra Mahfooz Saeed și atacurile și amenințările împotriva ziariștilor, a membrilor societății civile și a instituțiilor independente;

| 11. | solicită, cu titlu de urgență, reintroducerea moratoriului privind pedeapsa cu moartea, în vederea abolirii acesteia, precum și o revizuire a Codului penal cu scopul de a opri utilizarea pedepsei corporale; |
| --- | --- |

11.

solicită, cu titlu de urgență, reintroducerea moratoriului privind pedeapsa cu moartea, în vederea abolirii acesteia, precum și o revizuire a Codului penal cu scopul de a opri utilizarea pedepsei corporale;

| 12. | invită Comisia și statele membre să emită avertismente detaliate cu privire la situația drepturilor omului din Maldive pentru turiștii care intenționează să meargă în această țară; de asemenea, solicită Serviciului European de Acțiune Externă să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului și situația politică din Maldive; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și statele membre să emită avertismente detaliate cu privire la situația drepturilor omului din Maldive pentru turiștii care intenționează să meargă în această țară; de asemenea, solicită Serviciului European de Acțiune Externă să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului și situația politică din Maldive;

| 13. | invită UE și statele sale membre ca, în contextul continuării regresului democratic și a deteriorării situației drepturilor omului în Maldive, să introducă măsuri restrictive sub forma unor sancțiuni specifice pentru a îngheța activele din străinătate ale anumitor membri ai guvernului din Maldive și ale principalilor lor susținători din cadrul comunității de afaceri din Maldive și să impună o interdicție de călătorie împotriva acestora; |
| --- | --- |

13.

invită UE și statele sale membre ca, în contextul continuării regresului democratic și a deteriorării situației drepturilor omului în Maldive, să introducă măsuri restrictive sub forma unor sancțiuni specifice pentru a îngheța activele din străinătate ale anumitor membri ai guvernului din Maldive și ale principalilor lor susținători din cadrul comunității de afaceri din Maldive și să impună o interdicție de călătorie împotriva acestora;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Maldivelor. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Maldivelor.

---

(1)  JO C 140 E, 9.6.2005, p. 165.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0180.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/137 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/137

---

P8_TA(2015)0465

Malaysia

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Malaysia (2015/3018(RSP))

(2017/C 399/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Malaysia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Malaysia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la relațiile viitoare UE-ASEAN (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2014 referitoare la relațiile viitoare UE-ASEAN (1),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 15 aprilie 2015 referitoare la modificarea adoptată recent a Legii privind instigarea la rebeliune din Malaysia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 15 aprilie 2015 referitoare la modificarea adoptată recent a Legii privind instigarea la rebeliune din Malaysia,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 17 martie 2015 referitoare la arestarea lui Nurul Izzah, deputat malaysian din opoziție, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 17 martie 2015 referitoare la arestarea lui Nurul Izzah, deputat malaysian din opoziție,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 10 februarie 2015 referitoare la condamnarea lui Anwar Ibrahim, politician malaysian din opoziție; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 10 februarie 2015 referitoare la condamnarea lui Anwar Ibrahim, politician malaysian din opoziție;

| — | având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului,

| — | având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 9 aprilie 2015 privind anumite proiecte de lege în domeniul combaterii terorismului și al instigării la rebeliune, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 9 aprilie 2015 privind anumite proiecte de lege în domeniul combaterii terorismului și al instigării la rebeliune,

| — | având în vedere declarația de presă comună a SEAE din 23 octombrie 2015 privind dialogul în materie de politici în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă comună a SEAE din 23 octombrie 2015 privind dialogul în materie de politici în domeniul drepturilor omului;

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere sesiunea de evaluare periodică universală a ONU din octombrie 2013; |
| --- | --- |

—

având în vedere sesiunea de evaluare periodică universală a ONU din octombrie 2013;

| — | având în vedere raportul din iunie 2015 al raportorului special privind traficul de persoane; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din iunie 2015 al raportorului special privind traficul de persoane;

| — | având în vedere a doua evaluare periodică universală a Malaysiei în fața Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și recomandările sale, care a avut loc în octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere a doua evaluare periodică universală a Malaysiei în fața Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și recomandările sale, care a avut loc în octombrie 2013,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Declarația privind apărătorii drepturilor omului, adoptată în 1998 de Organizația Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind apărătorii drepturilor omului, adoptată în 1998 de Organizația Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (UNCAT) din 1984, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (UNCAT) din 1984,

| — | având în vedere Declarația Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est privind drepturile omului,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE consideră că Malaysia este un partener politic și economic cheie în Asia de Sud-Est; întrucât UE și Malaysia negociază un acord de parteneriat și cooperare și un acord de liber schimb; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE consideră că Malaysia este un partener politic și economic cheie în Asia de Sud-Est; întrucât UE și Malaysia negociază un acord de parteneriat și cooperare și un acord de liber schimb;

| B. | întrucât în Malaysia libertatea de a organiza dezbateri publice și libertatea de exprimare se văd restrânse rapid, într-o măsură din ce în ce mai mare, în timp ce guvernul recurge la acte legislative vag formulate în domeniul dreptului penal pentru a reduce la tăcere persoanele care critică regimul și pentru a reprima nemulțumirea publică și exprimarea pașnică, inclusiv dezbaterile privind chestiuni de interes public; întrucât aceste acte legislative includ Legea privind instigarea la rebeliune, Legea privind presa scrisă și publicațiile, Legea privind comunicațiile și multimedia, Legea privind adunările pașnice, precum și alte legi; |
| --- | --- |

B.

întrucât în Malaysia libertatea de a organiza dezbateri publice și libertatea de exprimare se văd restrânse rapid, într-o măsură din ce în ce mai mare, în timp ce guvernul recurge la acte legislative vag formulate în domeniul dreptului penal pentru a reduce la tăcere persoanele care critică regimul și pentru a reprima nemulțumirea publică și exprimarea pașnică, inclusiv dezbaterile privind chestiuni de interes public; întrucât aceste acte legislative includ Legea privind instigarea la rebeliune, Legea privind presa scrisă și publicațiile, Legea privind comunicațiile și multimedia, Legea privind adunările pașnice, precum și alte legi;

| C. | întrucât la 3 decembrie 2015 Parlamentul Malaysiei a adoptat cu majoritatea voturilor Actul privind Consiliul de securitate națională; întrucât actul acordă Consiliului de securitate națională, condus de primul ministru, puteri extinse de a declara starea de urgență în orice zonă despre care se consideră că prezintă riscuri pentru securitate, acordându-i competențe extinse în materie de arestare, percheziționare și confiscare fără mandat; |
| --- | --- |

C.

întrucât la 3 decembrie 2015 Parlamentul Malaysiei a adoptat cu majoritatea voturilor Actul privind Consiliul de securitate națională; întrucât actul acordă Consiliului de securitate națională, condus de primul ministru, puteri extinse de a declara starea de urgență în orice zonă despre care se consideră că prezintă riscuri pentru securitate, acordându-i competențe extinse în materie de arestare, percheziționare și confiscare fără mandat;

| D. | întrucât începând cu 2014 au fost anchetate sau inculpate cel puțin 78 de persoane în temeiul Legii privind instigarea la rebeliune; |
| --- | --- |

D.

întrucât începând cu 2014 au fost anchetate sau inculpate cel puțin 78 de persoane în temeiul Legii privind instigarea la rebeliune;

| E. | întrucât Anwar Ibrahim, fost lider al opoziției, a fost condamnat pentru sodomie în februarie 2015 în urma unei urmăriri penale pe motive politice, concretizată într-o procedură penală care nu a respectat normele internaționale în materie de proces echitabil; întrucât i s-a refuzat accesul la îngrijirile medicale corespunzătoare; |
| --- | --- |

E.

întrucât Anwar Ibrahim, fost lider al opoziției, a fost condamnat pentru sodomie în februarie 2015 în urma unei urmăriri penale pe motive politice, concretizată într-o procedură penală care nu a respectat normele internaționale în materie de proces echitabil; întrucât i s-a refuzat accesul la îngrijirile medicale corespunzătoare;

| F. | întrucât persoanele LGBTI din Malaysia sunt considerate infractori în temeiul Legii împotriva sodomiei și al legilor regionale prin care se interzice travestirea în îmbrăcămintea sexului opus și întrucât ele se confruntă cu discursuri politice de incitare la ură, arestări arbitrare, violențe fizice sau sexuale, detenție și alte abuzuri; |
| --- | --- |

F.

întrucât persoanele LGBTI din Malaysia sunt considerate infractori în temeiul Legii împotriva sodomiei și al legilor regionale prin care se interzice travestirea în îmbrăcămintea sexului opus și întrucât ele se confruntă cu discursuri politice de incitare la ură, arestări arbitrare, violențe fizice sau sexuale, detenție și alte abuzuri;

| G. | întrucât caricaturistul malaysian Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) a fost acuzat în temeiul Legii privind instigarea la rebeliune în urma unor tweeturi critice la adresa guvernului în conexiune cu condamnarea lui Anwar Ibrahim; întrucât bloggerul Khalid Ismath și cadrul universitar Azmi Sharom se confruntă cu acuzații similare; |
| --- | --- |

G.

întrucât caricaturistul malaysian Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) a fost acuzat în temeiul Legii privind instigarea la rebeliune în urma unor tweeturi critice la adresa guvernului în conexiune cu condamnarea lui Anwar Ibrahim; întrucât bloggerul Khalid Ismath și cadrul universitar Azmi Sharom se confruntă cu acuzații similare;

| H. | întrucât Comisia malaysiană anti-corupție a adresat întrebări primului ministru cu privire la unele alegații de corupție individuală după descoperirea a peste 600 de milioane de euro în contul său bancar fără să existe o justificare a sursei și destinației acestora, inclusiv cu privire la alegații separate conform cărora există o lipsă de câteva sute de milioane de euro în cadrul unor afaceri în care este implicată o firmă de stat pe care a lansat-o, 1Malaysia Development Berhad (1MDB); |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia malaysiană anti-corupție a adresat întrebări primului ministru cu privire la unele alegații de corupție individuală după descoperirea a peste 600 de milioane de euro în contul său bancar fără să existe o justificare a sursei și destinației acestora, inclusiv cu privire la alegații separate conform cărora există o lipsă de câteva sute de milioane de euro în cadrul unor afaceri în care este implicată o firmă de stat pe care a lansat-o, 1Malaysia Development Berhad (1MDB);

| I. | întrucât anumite organe de presă și edituri s-au confruntat cu restricții invocate în temeiul Legii privind comunicațiile și multimedia în urma raportării acestor alegații și întrucât avocatul Matthias Chang și politicianul Khairuddin Abu Hassan au fost arestați în urma anchetelor pe care le-au desfășurat cu privire la aceste alegații; |
| --- | --- |

I.

întrucât anumite organe de presă și edituri s-au confruntat cu restricții invocate în temeiul Legii privind comunicațiile și multimedia în urma raportării acestor alegații și întrucât avocatul Matthias Chang și politicianul Khairuddin Abu Hassan au fost arestați în urma anchetelor pe care le-au desfășurat cu privire la aceste alegații;

| J. | întrucât Înaltul Reprezentant și-a exprimat temerile cu privire la folosirea abuzivă a legislației penale în timpul vizitei sale din Malaysia, care s-a desfășurat între 5 și 6 august 2015; |
| --- | --- |

J.

întrucât Înaltul Reprezentant și-a exprimat temerile cu privire la folosirea abuzivă a legislației penale în timpul vizitei sale din Malaysia, care s-a desfășurat între 5 și 6 august 2015;

| K. | întrucât, potrivit ONU și unor ONG-uri, forțele de poliție malaysiene recurg din ce în ce mai des la acte de tortură, la arestări nocturne, la detenție provizorie nejustificată și la urmăriri penale selective; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit ONU și unor ONG-uri, forțele de poliție malaysiene recurg din ce în ce mai des la acte de tortură, la arestări nocturne, la detenție provizorie nejustificată și la urmăriri penale selective;

| L. | întrucât Malaysia continuă să aplice pedeapsa cu moartea, iar în momentul de față până la 1 000 de prizonieri se află pe lista condamnaților la moarte; |
| --- | --- |

L.

întrucât Malaysia continuă să aplice pedeapsa cu moartea, iar în momentul de față până la 1 000 de prizonieri se află pe lista condamnaților la moarte;

| M. | întrucât Malaysia este membră a Consiliului de Securitate al ONU și este președintele actual al ASEAN, iar cel de al 27-lea summit al ASEAN a fost ținut la Kuala Lumpur între 18 și 22 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

M.

întrucât Malaysia este membră a Consiliului de Securitate al ONU și este președintele actual al ASEAN, iar cel de al 27-lea summit al ASEAN a fost ținut la Kuala Lumpur între 18 și 22 noiembrie 2015;

| 1. | reafirmă angajamentul ferm al UE față de poporul malaysian, cu care UE are legături politice, economice și culturale puternice și de durată; |
| --- | --- |

1.

reafirmă angajamentul ferm al UE față de poporul malaysian, cu care UE are legături politice, economice și culturale puternice și de durată;

| 2. | deplânge deteriorarea situației drepturilor omului în Malaysia și, în particular, reprimarea activiștilor din societatea civilă, a unor persoane din lumea academică, din media și a activiștilor politici; își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului persoanelor puse sub acuzare sau arestate în temeiul legii privind instigarea la rebeliune; |
| --- | --- |

2.

deplânge deteriorarea situației drepturilor omului în Malaysia și, în particular, reprimarea activiștilor din societatea civilă, a unor persoane din lumea academică, din media și a activiștilor politici; își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului persoanelor puse sub acuzare sau arestate în temeiul legii privind instigarea la rebeliune;

| 3. | este deosebit de îngrijorat din cauza adoptării proiectului de lege privind Consiliul Securității Naționale și insistă ca acesta să fie retras; îi solicită guvernului să păstreze un echilibru adecvat între salvgardarea securității naționale și imperativul protejării drepturilor civile și politice; |
| --- | --- |

3.

este deosebit de îngrijorat din cauza adoptării proiectului de lege privind Consiliul Securității Naționale și insistă ca acesta să fie retras; îi solicită guvernului să păstreze un echilibru adecvat între salvgardarea securității naționale și imperativul protejării drepturilor civile și politice;

| 4. | îndemnă guvernul malaysian să elibereze fără întârziere toți deținuții politici, printre care și fostul lider al opoziției, Anwar Ibrahim, și să le ofere îngrijirile medicale corespunzătoare, să renunțe la acuzațiile motivate politic, inclusiv la acelea formulate împotriva graficianului Zulkiflee Anwar Haque (Zunar), a blogger-ului Khalid Ismath, a profesorului Azmi Sharom, a dizidenților politici Khairuddin Abu Hassan și Matthias Chang, precum și a activistelor pentru drepturile omului Lena Hendry și Maria Chin Abdullah; |
| --- | --- |

4.

îndemnă guvernul malaysian să elibereze fără întârziere toți deținuții politici, printre care și fostul lider al opoziției, Anwar Ibrahim, și să le ofere îngrijirile medicale corespunzătoare, să renunțe la acuzațiile motivate politic, inclusiv la acelea formulate împotriva graficianului Zulkiflee Anwar Haque (Zunar), a blogger-ului Khalid Ismath, a profesorului Azmi Sharom, a dizidenților politici Khairuddin Abu Hassan și Matthias Chang, precum și a activistelor pentru drepturile omului Lena Hendry și Maria Chin Abdullah;

| 5. | îndeamnă autoritățile malaysiene să respingă legea privind instigarea la rebeliune și să alinieze întreaga legislație, inclusiv legea privind prevenirea terorismului, legea privind presa scrisă și publicațiile, legea privind comunicațiile și multimedia, legea privind adunările pașnice și alte prevederi relevante din codul penal cu standardele internaționale în materia libertății de exprimare și de asociere și a protecției drepturilor omului; le solicită autorităților malaysiene să faciliteze adunările pașnice și să garanteze siguranța tuturor participanților și libertatea lor de exprimare în întreaga țară; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă autoritățile malaysiene să respingă legea privind instigarea la rebeliune și să alinieze întreaga legislație, inclusiv legea privind prevenirea terorismului, legea privind presa scrisă și publicațiile, legea privind comunicațiile și multimedia, legea privind adunările pașnice și alte prevederi relevante din codul penal cu standardele internaționale în materia libertății de exprimare și de asociere și a protecției drepturilor omului; le solicită autorităților malaysiene să faciliteze adunările pașnice și să garanteze siguranța tuturor participanților și libertatea lor de exprimare în întreaga țară;

| 6. | insistă cu privire la înființarea unei Comisii privind abuzurile și plângerile împotriva poliției (IPCMC), în conformitate cu recomandările Comisiei de anchetă a poliției din 2005, pentru a investiga alegațiile referitoare la tortură și decese suferite în arestul poliției; |
| --- | --- |

6.

insistă cu privire la înființarea unei Comisii privind abuzurile și plângerile împotriva poliției (IPCMC), în conformitate cu recomandările Comisiei de anchetă a poliției din 2005, pentru a investiga alegațiile referitoare la tortură și decese suferite în arestul poliției;

| 7. | subliniază importanța investigațiilor independente și transparente în legătură cu alegațiile privind corupția și a deplinei cooperări cu anchetatorii; îndeamnă guvernul malaysian să se abțină de la exercitarea de presiuni asupra Comisiei Malaysiene Anti-corupție și a media; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța investigațiilor independente și transparente în legătură cu alegațiile privind corupția și a deplinei cooperări cu anchetatorii; îndeamnă guvernul malaysian să se abțină de la exercitarea de presiuni asupra Comisiei Malaysiene Anti-corupție și a media;

| 8. | regretă profund ascensiunea grupărilor care predică supremația și care contribuie și mai mult la crearea unor tensiuni etnice; |
| --- | --- |

8.

regretă profund ascensiunea grupărilor care predică supremația și care contribuie și mai mult la crearea unor tensiuni etnice;

| 9. | încurajează guvernul malaysian să inițieze un dialog cu partidele de opoziție și cu părțile interesate din cadrul societății civile; |
| --- | --- |

9.

încurajează guvernul malaysian să inițieze un dialog cu partidele de opoziție și cu părțile interesate din cadrul societății civile;

| 10. | îi solicită guvernului malaysian să ratifice convențiile internaționale esențial privind drepturile omului, printre care PIDCP, PIDESC, UNCAT, ICERD, Convenția OIM 169, Statutul de la Roma al CPI, precum și Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și protocolul său opțional; |
| --- | --- |

10.

îi solicită guvernului malaysian să ratifice convențiile internaționale esențial privind drepturile omului, printre care PIDCP, PIDESC, UNCAT, ICERD, Convenția OIM 169, Statutul de la Roma al CPI, precum și Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și protocolul său opțional;

| 11. | îi solicită guvernului malaysian să acorde o invitație permanentă în legătură cu procedurile speciale ale ONU, permițându-le astfel raportorilor speciali să viziteze Malaysia fără a mai solicita o invitație; |
| --- | --- |

11.

îi solicită guvernului malaysian să acorde o invitație permanentă în legătură cu procedurile speciale ale ONU, permițându-le astfel raportorilor speciali să viziteze Malaysia fără a mai solicita o invitație;

| 12. | își reiterează poziția potrivit căreia pedeapsa cu moartea constituie un tratament crud, inuman și degradant și cheamă Malaysia să adopte un moratoriu, ca prin pas către abolirea pedepsei capitale pentru toate infracțiunile și să comute toate aceste pedepse în pedepse cu închisoarea; |
| --- | --- |

12.

își reiterează poziția potrivit căreia pedeapsa cu moartea constituie un tratament crud, inuman și degradant și cheamă Malaysia să adopte un moratoriu, ca prin pas către abolirea pedepsei capitale pentru toate infracțiunile și să comute toate aceste pedepse în pedepse cu închisoarea;

| 13. | le solicită UE și statelor sale membre să-și coordoneze politicile față de Malaysia, în acord cu cadrul strategic al UE privind drepturile omului, cu scopul de a încuraja reformarea aspectelor îngrijorătoare menționate mai sus prin toate mijloacele cu putință, inclusiv în contextul ONU, unde Malaysia deține calitatea de membru nepermanent al Consiliului de Securitate în perioada 2015-2016; |
| --- | --- |

13.

le solicită UE și statelor sale membre să-și coordoneze politicile față de Malaysia, în acord cu cadrul strategic al UE privind drepturile omului, cu scopul de a încuraja reformarea aspectelor îngrijorătoare menționate mai sus prin toate mijloacele cu putință, inclusiv în contextul ONU, unde Malaysia deține calitatea de membru nepermanent al Consiliului de Securitate în perioada 2015-2016;

| 14. | îndeamnă Delegația UE în Malaysia să-și intensifice eforturile pentru finanțarea proiectelor privind libertatea de exprimare și reformarea legilor cu caracter represiv și să facă uz de toate instrumentele adecvate, inclusiv de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, pentru a-i proteja pe apărătorii drepturilor omului; îndeamnă la retragerea legii împotriva sodomiei și cheamă SEAE ca, în acord cu orientările UE privind protejarea și promovarea drepturilor persoanelor LGBTI, să-și intensifice activitatea legată de protejarea și promovarea drepturilor persoanelor LGBTI din Malaysia care se confruntă cu violențe și persecuții, și să se concentreze cu precădere asupra dezincriminării homosexualității și a fenomenului transgen; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Delegația UE în Malaysia să-și intensifice eforturile pentru finanțarea proiectelor privind libertatea de exprimare și reformarea legilor cu caracter represiv și să facă uz de toate instrumentele adecvate, inclusiv de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, pentru a-i proteja pe apărătorii drepturilor omului; îndeamnă la retragerea legii împotriva sodomiei și cheamă SEAE ca, în acord cu orientările UE privind protejarea și promovarea drepturilor persoanelor LGBTI, să-și intensifice activitatea legată de protejarea și promovarea drepturilor persoanelor LGBTI din Malaysia care se confruntă cu violențe și persecuții, și să se concentreze cu precădere asupra dezincriminării homosexualității și a fenomenului transgen;

| 15. | reafirmă importanța dialogului politic UE-ASEAN cu privire la drepturile omului ca instrument util de schimb de bune practici și să promoveze inițiativele urmărind edificarea capacităților; |
| --- | --- |

15.

reafirmă importanța dialogului politic UE-ASEAN cu privire la drepturile omului ca instrument util de schimb de bune practici și să promoveze inițiativele urmărind edificarea capacităților;

| 16. | îi solicită Comisiei să garanteze că preocupările legate de drepturile omului sunt abordate în mod corespunzător în cadrul viitoarelor negocieri privind ALS și APC între UE și Malaysia; |
| --- | --- |

16.

îi solicită Comisiei să garanteze că preocupările legate de drepturile omului sunt abordate în mod corespunzător în cadrul viitoarelor negocieri privind ALS și APC între UE și Malaysia;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, parlamentului și guvernului Malaysiei, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și guvernelor statelor membre ale ASEAN. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, parlamentului și guvernului Malaysiei, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și guvernelor statelor membre ale ASEAN.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0022.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/141 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/141

---

P8_TA(2015)0468

Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (rezoluție)

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii, a Acordului-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

(2017/C 399/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05432/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05432/2015),

| — | având în vedere proiectul de Acord-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (18204/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (18204/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 17 decembrie 2015 (1) referitoare la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 17 decembrie 2015 (1) referitoare la proiectul de decizie,

| — | având în vedere relațiile diplomatice dintre UE și Vietnam (încheiate când existau Comunitățile Europene), care au fost stabilite la 22 octombrie 1990, |
| --- | --- |

—

având în vedere relațiile diplomatice dintre UE și Vietnam (încheiate când existau Comunitățile Europene), care au fost stabilite la 22 octombrie 1990,

| — | având în vedere Acordul-cadru de cooperare UE-Vietnam, care a intrat în vigoare la 1 iunie 1996 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de cooperare UE-Vietnam, care a intrat în vigoare la 1 iunie 1996 (2),

| — | având în vedere anunțul Comisiei Europene din 4 august 2015 privind ajungerea la un acord între UE și Vietnam cu privire la un acord de liber schimb (ALS) cuprinzător, aflat în negociere din 26 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere anunțul Comisiei Europene din 4 august 2015 privind ajungerea la un acord între UE și Vietnam cu privire la un acord de liber schimb (ALS) cuprinzător, aflat în negociere din 26 iunie 2012,

| — | având în vedere proiectul de recomandare a Ombudsmanului UE, Emily O’Reilly, din 26 martie 2015, prin care se solicită Comisiei să efectueze, fără întârziere, o evaluare a impactului asupra drepturilor omului în contextul viitorului acord de liber schimb cu Vietnam, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de recomandare a Ombudsmanului UE, Emily O’Reilly, din 26 martie 2015, prin care se solicită Comisiei să efectueze, fără întârziere, o evaluare a impactului asupra drepturilor omului în contextul viitorului acord de liber schimb cu Vietnam,

| — | având în vedere Programul indicativ multianual al Uniunii Europene pentru Vietnam (2014-2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul indicativ multianual al Uniunii Europene pentru Vietnam (2014-2020),

| — | având în vedere dialogul privind drepturile omului dintre UE și Vietnam, care a fost lansat în 2003, și cea de a 4-a rundă a dialogului consolidat dintre UE și Vietnam privind drepturile omului, care a avut loc în Bruxelles, la 19 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul privind drepturile omului dintre UE și Vietnam, care a fost lansat în 2003, și cea de a 4-a rundă a dialogului consolidat dintre UE și Vietnam privind drepturile omului, care a avut loc în Bruxelles, la 19 ianuarie 2015,

| — | având în vedere negocierile privind un acord de parteneriat voluntar cu Vietnam pentru aplicarea Planului de acțiune al UE referitor la aplicarea legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT), care au început în noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind un acord de parteneriat voluntar cu Vietnam pentru aplicarea Planului de acțiune al UE referitor la aplicarea legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT), care au început în noiembrie 2010,

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1440/80 al Consiliului din 30 mai 1980 privind încheierea Acordului de cooperare între Comunitatea Economică Europeană și Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore și Thailanda – țări membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (3), precum și Protocolul privind extinderea Acordului de cooperare dintre Comunitatea Europeană și ASEAN, la Republica Socialistă Vietnam semnat la 14 februarie 1997 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1440/80 al Consiliului din 30 mai 1980 privind încheierea Acordului de cooperare între Comunitatea Economică Europeană și Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore și Thailanda – țări membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (3), precum și Protocolul privind extinderea Acordului de cooperare dintre Comunitatea Europeană și ASEAN, la Republica Socialistă Vietnam semnat la 14 februarie 1997 (4),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 18 mai 2015 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „UE și ASEAN: Un parteneriat cu un scop strategic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 18 mai 2015 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „UE și ASEAN: Un parteneriat cu un scop strategic”,

| — | având în vedere cea de a 10-a reuniune la nivel înalt a ASEM, desfășurată la Milano, în perioada 16-17 octombrie 2014, și viitoarea reuniune la nivel înalt care se va organiza la Ulan Bator, Mongolia, în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 10-a reuniune la nivel înalt a ASEM, desfășurată la Milano, în perioada 16-17 octombrie 2014, și viitoarea reuniune la nivel înalt care se va organiza la Ulan Bator, Mongolia, în 2016,

| — | având în vedere vizita în Vietnam a delegației Parlamentului pentru relațiile cu Asia de Sud-Est, din octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita în Vietnam a delegației Parlamentului pentru relațiile cu Asia de Sud-Est, din octombrie 2013,

| — | având în vedere reuniunea interparlamentară PE-Vietnam, de la Hanoi, la 30 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea interparlamentară PE-Vietnam, de la Hanoi, la 30 octombrie 2013,

| — | având în vedere vizita Președintelui Comisiei, José Manuel Barroso, în Vietnam, în august 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita Președintelui Comisiei, José Manuel Barroso, în Vietnam, în august 2014,

| — | având în vedere vizita prim-ministrului Republicii Socialiste Vietnam, Nguyen Tan Dung, în Uniunea Europeană, în octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita prim-ministrului Republicii Socialiste Vietnam, Nguyen Tan Dung, în Uniunea Europeană, în octombrie 2014,

| — | având în vedere cea de a 22-a reuniune a Comitetului mixt de cooperare (CMC) între UE și ASEAN, care a avut loc la Jakarta, la 5 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 22-a reuniune a Comitetului mixt de cooperare (CMC) între UE și ASEAN, care a avut loc la Jakarta, la 5 februarie 2015,

| — | având în vedere rezoluțiile recente ale Parlamentului European referitoare la Vietnam, în special cea din 12 iulie 2007 referitoare la situația drepturilor omului în Vietnam (5), din 22 octombrie 2008 referitoare la democrație, drepturile omului și noul Acord de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (6), din 26 noiembrie 2009 referitoare la situația din Laos și Vietnam (7), din 18 aprilie 2013 referitoare la Vietnam, în special la libertatea de exprimare (8), din 15 ianuarie 2014 privind viitorul relațiilor UE-ASEAN (9) precum și cea din 17 aprilie 2014 referitoare la stadiul acordului de liber schimb UE-Vietnam (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile recente ale Parlamentului European referitoare la Vietnam, în special cea din 12 iulie 2007 referitoare la situația drepturilor omului în Vietnam (5), din 22 octombrie 2008 referitoare la democrație, drepturile omului și noul Acord de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (6), din 26 noiembrie 2009 referitoare la situația din Laos și Vietnam (7), din 18 aprilie 2013 referitoare la Vietnam, în special la libertatea de exprimare (8), din 15 ianuarie 2014 privind viitorul relațiilor UE-ASEAN (9) precum și cea din 17 aprilie 2014 referitoare la stadiul acordului de liber schimb UE-Vietnam (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (12),

| — | având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe” (13),

| — | având în vedere că Vietnamul a devenit membru cu drepturi depline al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) la 28 iulie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Vietnamul a devenit membru cu drepturi depline al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) la 28 iulie 1995,

| — | având în vedere că Vietnamul este membru fondator al Comisiei fluviului Mekong, înființată la 5 aprilie 1995 pentru a consolida cooperarea pentru dezvoltarea sustenabilă a bazinului fluviului Mekong, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Vietnamul este membru fondator al Comisiei fluviului Mekong, înființată la 5 aprilie 1995 pentru a consolida cooperarea pentru dezvoltarea sustenabilă a bazinului fluviului Mekong,

| — | având în vedere cel de al 26-lea summit al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), desfășurat la Kuala Lumpur și Langkawi în Malaysia, la 26-28 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 26-lea summit al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), desfășurat la Kuala Lumpur și Langkawi în Malaysia, la 26-28 aprilie 2015,

| — | având în vedere cea de a 14-a reuniune la nivel înalt privind securitatea în Asia (Dialogul IISS Shangri-la), desfășurată la Singapore, la 29-31 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 14-a reuniune la nivel înalt privind securitatea în Asia (Dialogul IISS Shangri-la), desfășurată la Singapore, la 29-31 mai 2015,

| — | având în vedere Declarația de la Hanoi privind strategia națională a Vietnamului pentru punerea în aplicare a Declarației de la Paris privind eficacitatea ajutorului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Hanoi privind strategia națională a Vietnamului pentru punerea în aplicare a Declarației de la Paris privind eficacitatea ajutorului,

| — | având în vedere raportul din 9 octombrie 2009 referitor la Vietnam elaborat de Grupul de lucru al ONU pentru evaluarea periodică universală (EPU) și recomandările conținute în cea de-al doilea raport EPU referitor la Vietnam cu ocazia celei de-a 26-a sesiuni a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 20 iunie 2014, precum și calitatea de membră a Republicii Socialiste Vietnam în Consiliul ONU pentru drepturile omului în perioada 2014-2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 9 octombrie 2009 referitor la Vietnam elaborat de Grupul de lucru al ONU pentru evaluarea periodică universală (EPU) și recomandările conținute în cea de-al doilea raport EPU referitor la Vietnam cu ocazia celei de-a 26-a sesiuni a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 20 iunie 2014, precum și calitatea de membră a Republicii Socialiste Vietnam în Consiliul ONU pentru drepturile omului în perioada 2014-2016,

| — | având în vedere recenta ratificare de către Vietnam a Convenției ONU împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante și a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, precum și mult așteptata vizită, în iulie 2014, a Raportorului special al ONU pentru libertatea religioasă sau a convingerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere recenta ratificare de către Vietnam a Convenției ONU împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante și a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, precum și mult așteptata vizită, în iulie 2014, a Raportorului special al ONU pentru libertatea religioasă sau a convingerilor,

| — | având în vedere comemorarea în acest an a 40 de ani de la încheierea războiului din Vietnam, |
| --- | --- |

—

având în vedere comemorarea în acest an a 40 de ani de la încheierea războiului din Vietnam,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0342/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0342/2015),

| A. | întrucât 2015 marchează cea de a 25-a aniversare a relațiilor UE-Vietnam; întrucât aceste relații, inițial comerciale și de ajutor, s-au extins rapid la o relație mai cuprinzătoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât 2015 marchează cea de a 25-a aniversare a relațiilor UE-Vietnam; întrucât aceste relații, inițial comerciale și de ajutor, s-au extins rapid la o relație mai cuprinzătoare;

| B. | întrucât Acordul global de parteneriat și cooperare are drept scop stabilirea unui parteneriat modern, amplu și reciproc avantajos, bazat pe interese comune și pe principii precum egalitatea, respectul reciproc, statul de drept și drepturile omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât Acordul global de parteneriat și cooperare are drept scop stabilirea unui parteneriat modern, amplu și reciproc avantajos, bazat pe interese comune și pe principii precum egalitatea, respectul reciproc, statul de drept și drepturile omului;

| C. | întrucât UE este cea mai mare piață de export a Vietnamului; întrucât UE, împreună cu statele sale membre, este cel mai mare furnizor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) în Vietnam și întrucât este prevăzută o creștere a bugetului UE în acest scop de 30 %, ajungând la 400 de milioane de euro pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE este cea mai mare piață de export a Vietnamului; întrucât UE, împreună cu statele sale membre, este cel mai mare furnizor de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) în Vietnam și întrucât este prevăzută o creștere a bugetului UE în acest scop de 30 %, ajungând la 400 de milioane de euro pentru perioada 2014-2020;

| D. | întrucât autoritățile vietnameze au anunțat ridicarea interdicțiilor privind investițiile străine directe în 45 de sectoare și au adoptat măsuri de facilitare a reglementărilor comerciale din țară pentru a susține investițiile străine; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile vietnameze au anunțat ridicarea interdicțiilor privind investițiile străine directe în 45 de sectoare și au adoptat măsuri de facilitare a reglementărilor comerciale din țară pentru a susține investițiile străine;

| E. | întrucât, în ultimele decenii, Vietnamul a adoptat în mod consecvent o abordare pro-europeană semnificativă și s-a angajat în mod activ să sprijine țările UE în calitate de coordonator al ASEAN pentru relațiile de dialog între UE și ASEAN din 2012-2015 și a găzduit cea de a 132-a Adunare a Uniunii Interparlamentare (UIP) la Hanoi, în perioada 28 martie-1 aprilie 2015; întrucât numărul și nivelul reuniunilor dintre UE și ASEAN au crescut semnificativ în perioada în care Vietnamul a asigurat coordonarea; întrucât Vietnamul a devenit membru al Băncii Asiatice de Investiții în Infrastructură (AIIB) condusă de Beijing; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în ultimele decenii, Vietnamul a adoptat în mod consecvent o abordare pro-europeană semnificativă și s-a angajat în mod activ să sprijine țările UE în calitate de coordonator al ASEAN pentru relațiile de dialog între UE și ASEAN din 2012-2015 și a găzduit cea de a 132-a Adunare a Uniunii Interparlamentare (UIP) la Hanoi, în perioada 28 martie-1 aprilie 2015; întrucât numărul și nivelul reuniunilor dintre UE și ASEAN au crescut semnificativ în perioada în care Vietnamul a asigurat coordonarea; întrucât Vietnamul a devenit membru al Băncii Asiatice de Investiții în Infrastructură (AIIB) condusă de Beijing;

| F. | întrucât relațiile UE-ASEAN sunt cuprinzătoare și acoperă o gamă largă de sectoare, printre care comerțul și investițiile, dezvoltarea, economia și afacerile politice; întrucât Planul de acțiune de la Bandar Seri Begawan din 2012 a fost adoptat pentru a da un caracter strategic mai puternic cooperării regionale dintre UE și ASEAN în aceste sectoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât relațiile UE-ASEAN sunt cuprinzătoare și acoperă o gamă largă de sectoare, printre care comerțul și investițiile, dezvoltarea, economia și afacerile politice; întrucât Planul de acțiune de la Bandar Seri Begawan din 2012 a fost adoptat pentru a da un caracter strategic mai puternic cooperării regionale dintre UE și ASEAN în aceste sectoare;

| G. | întrucât la 5 octombrie 2015 a fost finalizat Acordul de parteneriat transpacific (TPP) dintre 12 țări riverane Pacificului, inclusiv Vietnam, creând astfel un nou bloc comercial care reunește 36 % din PIB-ul mondial și care ar putea avea efecte semnificative asupra comerțului mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 5 octombrie 2015 a fost finalizat Acordul de parteneriat transpacific (TPP) dintre 12 țări riverane Pacificului, inclusiv Vietnam, creând astfel un nou bloc comercial care reunește 36 % din PIB-ul mondial și care ar putea avea efecte semnificative asupra comerțului mondial;

| H. | întrucât, în ultimele două decenii, Vietnamul a realizat mari progrese în atingerea ODM-urilor, reducerea sărăciei, dezvoltarea economică, securitatea socială, ocuparea forței de muncă, educație și asistență medicală; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ultimele două decenii, Vietnamul a realizat mari progrese în atingerea ODM-urilor, reducerea sărăciei, dezvoltarea economică, securitatea socială, ocuparea forței de muncă, educație și asistență medicală;

| I. | întrucât efectele politicii „doi moi” (reînnoire) și pașii în direcția creării unei economii de piață au condus, de asemenea, la o creștere a decalajului dintre bogați și săraci; întrucât s-au intensificat protestele împotriva confiscărilor de terenuri și bunuri de către guvern; întrucât, cu toate acestea, recesiunea mondială a afectat exporturile vietnameze, PIB-ul înregistrând în 2014 una dintre cele mai mici rate de creștere de la sfârșitul crizei economice din Asia; întrucât Vietnamul se confruntă cu provocarea reprezentată de o forță de muncă din ce în ce mai mare, care crește cu peste un milion de persoane în fiecare an; |
| --- | --- |

I.

întrucât efectele politicii „doi moi” (reînnoire) și pașii în direcția creării unei economii de piață au condus, de asemenea, la o creștere a decalajului dintre bogați și săraci; întrucât s-au intensificat protestele împotriva confiscărilor de terenuri și bunuri de către guvern; întrucât, cu toate acestea, recesiunea mondială a afectat exporturile vietnameze, PIB-ul înregistrând în 2014 una dintre cele mai mici rate de creștere de la sfârșitul crizei economice din Asia; întrucât Vietnamul se confruntă cu provocarea reprezentată de o forță de muncă din ce în ce mai mare, care crește cu peste un milion de persoane în fiecare an;

| J. | întrucât la articolul 1 alineatul (1) din Acordul global de parteneriat și cooperare se confirmă angajamentul față de principiile generale ale dreptului internațional și se stipulează că „respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului” este un element esențial al acordului, care stă la baza politicilor interne și internaționale ale ambelor părți; întrucât încă există cazuri de activiști pentru drepturile omului arestați în circumstanțe prea puțin transparente și întrucât viitorul Congres al Partidului Comunist din Vietnam, prevăzut pentru ianuarie 2016, va fi adevăratul test pentru măsurarea respectării concrete a principiilor democratice în Vietnam; |
| --- | --- |

J.

întrucât la articolul 1 alineatul (1) din Acordul global de parteneriat și cooperare se confirmă angajamentul față de principiile generale ale dreptului internațional și se stipulează că „respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului” este un element esențial al acordului, care stă la baza politicilor interne și internaționale ale ambelor părți; întrucât încă există cazuri de activiști pentru drepturile omului arestați în circumstanțe prea puțin transparente și întrucât viitorul Congres al Partidului Comunist din Vietnam, prevăzut pentru ianuarie 2016, va fi adevăratul test pentru măsurarea respectării concrete a principiilor democratice în Vietnam;

| K. | întrucât, în Vietnam, restricțiile asupra libertății de exprimare, atât online, cât și offline, a libertății presei și a mass-mediei, a accesului la informații, a libertății de întrunire și asociere, precum și a libertății religioase constituie în continuare un motiv de îngrijorare, după cum precizează Raportorul special al ONU privind libertatea religioasă sau a convingerilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în Vietnam, restricțiile asupra libertății de exprimare, atât online, cât și offline, a libertății presei și a mass-mediei, a accesului la informații, a libertății de întrunire și asociere, precum și a libertății religioase constituie în continuare un motiv de îngrijorare, după cum precizează Raportorul special al ONU privind libertatea religioasă sau a convingerilor;

| L. | întrucât Vietnamul este un partener important al UE în negocierile privind schimbările climatice și s-a angajat să reducă emisiile cu 8 până la 10 procente comparativ cu 2010 și să reducă consumul de energie în raport cu PIB-ul cu 1 până la 1,5 procente pe an în perioada premergătoare Conferinței ONU privind schimbările climatice de la Paris din noiembrie 2015; |
| --- | --- |

L.

întrucât Vietnamul este un partener important al UE în negocierile privind schimbările climatice și s-a angajat să reducă emisiile cu 8 până la 10 procente comparativ cu 2010 și să reducă consumul de energie în raport cu PIB-ul cu 1 până la 1,5 procente pe an în perioada premergătoare Conferinței ONU privind schimbările climatice de la Paris din noiembrie 2015;

| M. | întrucât există cetățeni europeni de origine vietnameză ca urmare a legăturilor istorice și întrucât Republica Cehă le-a recunoscut cetățenilor săi de origine vietnameză statutul de minoritate etnică; |
| --- | --- |

M.

întrucât există cetățeni europeni de origine vietnameză ca urmare a legăturilor istorice și întrucât Republica Cehă le-a recunoscut cetățenilor săi de origine vietnameză statutul de minoritate etnică;

| N. | întrucât a avut loc o creștere recentă a tensiunilor între China și țările învecinate din Marea Chinei de Sud, inclusiv Vietnamul, în urma acțiunilor unilaterale întreprinse de China în zone contestate din Marea Chinei de Sud, care nu sunt în conformitate cu dreptul internațional; întrucât escaladarea conflictelor teritoriale din regiune are implicații pe plan mondial și reprezintă o amenințare gravă la adresa păcii, a securității, a stabilității și a comerțului internațional; întrucât rezolvarea acestor tensiuni constituie un interes strategic major al UE, în vederea menținerii securității la nivel mondial, precum și a asigurării stabilității principalelor rute maritime din Marea Chinei de Sud, care sunt vitale pentru comerțul UE; întrucât Vietnamul sprijină în mod oficial cererea de arbitraj prezentată de Filipine Curții Permanente de Arbitraj (CPA) de la Haga la 16 martie 2015, în temeiul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); |
| --- | --- |

N.

întrucât a avut loc o creștere recentă a tensiunilor între China și țările învecinate din Marea Chinei de Sud, inclusiv Vietnamul, în urma acțiunilor unilaterale întreprinse de China în zone contestate din Marea Chinei de Sud, care nu sunt în conformitate cu dreptul internațional; întrucât escaladarea conflictelor teritoriale din regiune are implicații pe plan mondial și reprezintă o amenințare gravă la adresa păcii, a securității, a stabilității și a comerțului internațional; întrucât rezolvarea acestor tensiuni constituie un interes strategic major al UE, în vederea menținerii securității la nivel mondial, precum și a asigurării stabilității principalelor rute maritime din Marea Chinei de Sud, care sunt vitale pentru comerțul UE; întrucât Vietnamul sprijină în mod oficial cererea de arbitraj prezentată de Filipine Curții Permanente de Arbitraj (CPA) de la Haga la 16 martie 2015, în temeiul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS);

| O. | întrucât Vietnamul și-a sporit simultan cooperarea strategică, de securitate și energetică cu vecinii săi din Asia și își consolidează legăturile bilaterale cu actori-cheie internaționali, precum SUA și Rusia, în urma recrudescenței tensiunilor din Marea Chinei de Sud; |
| --- | --- |

O.

întrucât Vietnamul și-a sporit simultan cooperarea strategică, de securitate și energetică cu vecinii săi din Asia și își consolidează legăturile bilaterale cu actori-cheie internaționali, precum SUA și Rusia, în urma recrudescenței tensiunilor din Marea Chinei de Sud;

| P. | întrucât Vietnamul este în continuare puternic contaminat de resturile explozive de război, iar cetățenii și mediul înconjurător încă resimt efectele pulverizării celor aproximativ 20 de milioane de galoane de agent Orange (dioxină), |
| --- | --- |

P.

întrucât Vietnamul este în continuare puternic contaminat de resturile explozive de război, iar cetățenii și mediul înconjurător încă resimt efectele pulverizării celor aproximativ 20 de milioane de galoane de agent Orange (dioxină),

| 1. | salută semnarea unui acord global de parteneriat și cooperare cu Vietnamul, subliniind importanța strategică majoră a acestei țări în calitate de partener esențial al UE în Asia de Sud-Est și ASEAN; subliniază că Acordul definește relațiile viitoare într-un spectru larg, pentru a consolida și mai mult cooperarea cu privire la provocări globale și regionale, cum ar fi buna guvernanță și combaterea corupției, progresul economic și social, ținând seama de principiul dezvoltării durabile, eliminarea armelor de distrugere în masă și lupta împotriva terorismului; solicită guvernelor și parlamentelor statelor membre să accelereze procesul de ratificare, pentru a se asigura că acordul poate intra în vigoare; |
| --- | --- |

1.

salută semnarea unui acord global de parteneriat și cooperare cu Vietnamul, subliniind importanța strategică majoră a acestei țări în calitate de partener esențial al UE în Asia de Sud-Est și ASEAN; subliniază că Acordul definește relațiile viitoare într-un spectru larg, pentru a consolida și mai mult cooperarea cu privire la provocări globale și regionale, cum ar fi buna guvernanță și combaterea corupției, progresul economic și social, ținând seama de principiul dezvoltării durabile, eliminarea armelor de distrugere în masă și lupta împotriva terorismului; solicită guvernelor și parlamentelor statelor membre să accelereze procesul de ratificare, pentru a se asigura că acordul poate intra în vigoare;

| 2. | își exprimă speranța că atât UE, cât și Vietnamul vor beneficia din punct de vedere economic în urma ratificării Acordului global de parteneriat și cooperare; subliniază posibilul impact al unui acord viitor de comerț și investiții asupra creării de locuri de muncă și a reducerii sărăciei; salută reformele economice și sociale adoptate de autoritățile din Vietnam pentru a stimula integrarea Vietnamului în economia mondială și invită Vietnamul să continue astfel de reforme; invită guvernul vietnamez și UE să continue cooperarea economică, comercială și în domeniul noilor tehnologii în foruri multilaterale; salută faptul că PIB-ul Vietnamului pe cap de locuitor este aproape dublu față de 2010; |
| --- | --- |

2.

își exprimă speranța că atât UE, cât și Vietnamul vor beneficia din punct de vedere economic în urma ratificării Acordului global de parteneriat și cooperare; subliniază posibilul impact al unui acord viitor de comerț și investiții asupra creării de locuri de muncă și a reducerii sărăciei; salută reformele economice și sociale adoptate de autoritățile din Vietnam pentru a stimula integrarea Vietnamului în economia mondială și invită Vietnamul să continue astfel de reforme; invită guvernul vietnamez și UE să continue cooperarea economică, comercială și în domeniul noilor tehnologii în foruri multilaterale; salută faptul că PIB-ul Vietnamului pe cap de locuitor este aproape dublu față de 2010;

| 3. | subliniază importanța acordurilor globale de parteneriat și cooperare în cadrul relațiilor UE-ASEAN; consideră că cooperarea dintre UE și ASEAN ar putea fi consolidată în diverse domenii, cum ar fi dezvoltarea sectorului financiar, transparența și coordonarea politicilor macroeconomice; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța acordurilor globale de parteneriat și cooperare în cadrul relațiilor UE-ASEAN; consideră că cooperarea dintre UE și ASEAN ar putea fi consolidată în diverse domenii, cum ar fi dezvoltarea sectorului financiar, transparența și coordonarea politicilor macroeconomice;

| 4. | invită statele membre ca, în efortul de a obține o coerență a politicilor, să își alinieze obiectivele individuale ale cooperării pentru dezvoltare cât mai mult posibil cu obiectivele stabilite în Acordul global de parteneriat și cooperare; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre ca, în efortul de a obține o coerență a politicilor, să își alinieze obiectivele individuale ale cooperării pentru dezvoltare cât mai mult posibil cu obiectivele stabilite în Acordul global de parteneriat și cooperare;

| 5. | salută punerea în aplicare cât mai rapidă a Acordului global de parteneriat și cooperare, în timp ce procesul de ratificare este în curs, în domenii precum comerțul, drepturile omului, migrația, securitatea regională, energia, știința și tehnologia; |
| --- | --- |

5.

salută punerea în aplicare cât mai rapidă a Acordului global de parteneriat și cooperare, în timp ce procesul de ratificare este în curs, în domenii precum comerțul, drepturile omului, migrația, securitatea regională, energia, știința și tehnologia;

| 6. | subliniază importanța stabilirii unor criterii de referință clare și a unor termene obligatorii pentru punerea în aplicare a Acordului global de parteneriat și cooperare; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța stabilirii unor criterii de referință clare și a unor termene obligatorii pentru punerea în aplicare a Acordului global de parteneriat și cooperare;

| 7. | salută articolele din Acordul global de parteneriat și cooperare care se referă la angajamentul comun și la cooperarea în domeniul drepturilor omului; își exprimă speranța că respectarea convenită de comun acord a principiilor democratice și a drepturilor omului va consolida și mai mult dialogul pe termen lung cu guvernul vietnamez privind promovarea mai ales a libertății de expresie, de întrunire, de asociere și a libertății religioase, consacrate în însăși Constituția vietnameză la articolul 69, precum și în Convenția europeană a drepturilor omului la articolele 9, 10 și 11; |
| --- | --- |

7.

salută articolele din Acordul global de parteneriat și cooperare care se referă la angajamentul comun și la cooperarea în domeniul drepturilor omului; își exprimă speranța că respectarea convenită de comun acord a principiilor democratice și a drepturilor omului va consolida și mai mult dialogul pe termen lung cu guvernul vietnamez privind promovarea mai ales a libertății de expresie, de întrunire, de asociere și a libertății religioase, consacrate în însăși Constituția vietnameză la articolul 69, precum și în Convenția europeană a drepturilor omului la articolele 9, 10 și 11;

| 8. | subliniază potențialul progresist, creator și catalizator al internetului deschis și al TIC pentru consolidarea comunității, pentru societatea civilă și pentru dezvoltarea economică, socială, științifică, culturală și politică globală; subliniază, prin urmare, importanța din punct de vedere economic, social și al drepturilor omului a accesului nerestricționat la internet gratuit și deschis; |
| --- | --- |

8.

subliniază potențialul progresist, creator și catalizator al internetului deschis și al TIC pentru consolidarea comunității, pentru societatea civilă și pentru dezvoltarea economică, socială, științifică, culturală și politică globală; subliniază, prin urmare, importanța din punct de vedere economic, social și al drepturilor omului a accesului nerestricționat la internet gratuit și deschis;

| 9. | salută decizia autorităților vietnameze de a elimina regimul de vize pentru cetățenii din cinci țări europene și consideră că această decizie va stimula o cooperare mai intensă în sectorul turismului; |
| --- | --- |

9.

salută decizia autorităților vietnameze de a elimina regimul de vize pentru cetățenii din cinci țări europene și consideră că această decizie va stimula o cooperare mai intensă în sectorul turismului;

| 10. | salută „planul general” anunțat de prim-ministrul vietnamez pentru punerea în aplicare a recomandărilor conținute în evaluarea periodică universală (EPU) a CDO, precum și strategia de reforme judiciare care ar trebui încheiată până în 2020; |
| --- | --- |

10.

salută „planul general” anunțat de prim-ministrul vietnamez pentru punerea în aplicare a recomandărilor conținute în evaluarea periodică universală (EPU) a CDO, precum și strategia de reforme judiciare care ar trebui încheiată până în 2020;

| 11. | salută majorarea bugetului alocat pentru asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) acordată de UE Vietnamului la 400 de milioane de euro în perioada 2014-2020; îndeamnă Comisia să investească în creșterea vizibilității activităților și sprijinului UE pentru Vietnam, pentru a maximiza potențialul strategic al acestor resurse; |
| --- | --- |

11.

salută majorarea bugetului alocat pentru asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) acordată de UE Vietnamului la 400 de milioane de euro în perioada 2014-2020; îndeamnă Comisia să investească în creșterea vizibilității activităților și sprijinului UE pentru Vietnam, pentru a maximiza potențialul strategic al acestor resurse;

| 12. | încurajează UE să continue sprijinul pentru dezvoltarea capacităților Vietnamului de promovare a respectului pentru buna guvernare și statul de drept și salută importanța pe care o acordă cooperarea UE, printre altele, reformelor în administrația publică, inclusiv impozitării, care constituie un element esențial pentru asigurarea maximizării capacității de generare a venitului intern, pentru combaterea evaziunii fiscale și a corupției și pentru dezvoltarea științei și tehnologiei, transportului și planificării urbane și regionale; |
| --- | --- |

12.

încurajează UE să continue sprijinul pentru dezvoltarea capacităților Vietnamului de promovare a respectului pentru buna guvernare și statul de drept și salută importanța pe care o acordă cooperarea UE, printre altele, reformelor în administrația publică, inclusiv impozitării, care constituie un element esențial pentru asigurarea maximizării capacității de generare a venitului intern, pentru combaterea evaziunii fiscale și a corupției și pentru dezvoltarea științei și tehnologiei, transportului și planificării urbane și regionale;

| 13. | invită Parlamentul European și Comisia să evalueze, în strânsă colaborare, orice încălcări ale drepturilor omului, în scopul garantării unui control democratic adecvat al aplicării acordului global de parteneriat și cooperare; invită Comisia să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European; |
| --- | --- |

13.

invită Parlamentul European și Comisia să evalueze, în strânsă colaborare, orice încălcări ale drepturilor omului, în scopul garantării unui control democratic adecvat al aplicării acordului global de parteneriat și cooperare; invită Comisia să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European;

| 14. | salută încheierea negocierilor privind ALS; este ferm convins că Acordul global de parteneriat și cooperare și ALS dintre UE și Vietnam trebuie să contribuie la întărirea drepturilor omului în Vietnam;; |
| --- | --- |

14.

salută încheierea negocierilor privind ALS; este ferm convins că Acordul global de parteneriat și cooperare și ALS dintre UE și Vietnam trebuie să contribuie la întărirea drepturilor omului în Vietnam;;

| 15. | salută includerea în viitorul ALS a unui capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă, a unor angajamente de respectare a standardelor fundamentale de muncă și a convențiilor OIM, precum și respectarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor de către ambele părți, angajamente care vor sprijini conservarea și gestionarea durabilă a resurselor naturale, acordând o atenție deosebită responsabilității sociale a întreprinderilor și sistemelor de comerț echitabil și etic; |
| --- | --- |

15.

salută includerea în viitorul ALS a unui capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă, a unor angajamente de respectare a standardelor fundamentale de muncă și a convențiilor OIM, precum și respectarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor de către ambele părți, angajamente care vor sprijini conservarea și gestionarea durabilă a resurselor naturale, acordând o atenție deosebită responsabilității sociale a întreprinderilor și sistemelor de comerț echitabil și etic;

| 16. | invită Înaltul Reprezentant/vicepreședintele Comisiei să răspundă așteptărilor generate de noul acord și să se asigure că politicile UE și ale statelor sale membre, adoptate în contextul implementării APC și a viitorului ALS cu Vietnam, contribuie la promovarea respectării drepturilor omului, a statului de drept și a bunei guvernări; solicită consolidarea capacităților pentru soluționarea unui număr mai mare de reclamații prezentate de persoanele și comunitățile afectate, în temeiul articolului 35 din Acordul global de parteneriat și cooperare; invită guvernul vietnamez să consolideze implicarea societății civile, prin participarea asociațiilor și a ONG-urilor la dezvoltarea politică, economică și socială a țării; |
| --- | --- |

16.

invită Înaltul Reprezentant/vicepreședintele Comisiei să răspundă așteptărilor generate de noul acord și să se asigure că politicile UE și ale statelor sale membre, adoptate în contextul implementării APC și a viitorului ALS cu Vietnam, contribuie la promovarea respectării drepturilor omului, a statului de drept și a bunei guvernări; solicită consolidarea capacităților pentru soluționarea unui număr mai mare de reclamații prezentate de persoanele și comunitățile afectate, în temeiul articolului 35 din Acordul global de parteneriat și cooperare; invită guvernul vietnamez să consolideze implicarea societății civile, prin participarea asociațiilor și a ONG-urilor la dezvoltarea politică, economică și socială a țării;

| 17. | solicită guvernului vietnamez să realizeze progrese concrete privind punerea în aplicare a recomandărilor formulate de EPU a CDO, începând cu crearea unei instituții naționale independente de apărare a drepturilor omului; îndeamnă Comisia să îi furnizeze Vietnamului sprijin pentru consolidarea capacităților necesare; salută finanțarea UE prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului și îndeamnă la continuarea acestor inițiative în vederea sprijinirii eforturilor guvernului; |
| --- | --- |

17.

solicită guvernului vietnamez să realizeze progrese concrete privind punerea în aplicare a recomandărilor formulate de EPU a CDO, începând cu crearea unei instituții naționale independente de apărare a drepturilor omului; îndeamnă Comisia să îi furnizeze Vietnamului sprijin pentru consolidarea capacităților necesare; salută finanțarea UE prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului și îndeamnă la continuarea acestor inițiative în vederea sprijinirii eforturilor guvernului;

| 18. | invită cel de-al 12-lea Congres al Partidului Comunist Vietnamez, având în vedere alegerile din 2016, să permită o mai bună participare a cetățenilor la funcționarea democratică a statului, în special prin facilitarea creării de partide de opoziție, mișcări ale societății civile și ONG-uri; |
| --- | --- |

18.

invită cel de-al 12-lea Congres al Partidului Comunist Vietnamez, având în vedere alegerile din 2016, să permită o mai bună participare a cetățenilor la funcționarea democratică a statului, în special prin facilitarea creării de partide de opoziție, mișcări ale societății civile și ONG-uri;

| 19. | deplânge faptul că, potrivit estimărilor, peste 500 de deținuți sunt condamnați la moarte; invită guvernul vietnamez să instituie fără întârziere un moratoriu privind execuțiile și să adopte măsuri legislative corespunzătoare pentru abolirea pedepsei capitale și, deși salută deschiderile sistemului, regretă totuși detenția activiștilor pentru drepturile omului; salută, în acest sens, voința guvernului de a reduce numărul crimelor pasibile de pedeapsa cu moartea și invită guvernul să fie transparent și să anunțe dacă este probabil ca execuțiile să mai fie puse în aplicare și, în caz afirmativ, pe baza căror acuzații; |
| --- | --- |

19.

deplânge faptul că, potrivit estimărilor, peste 500 de deținuți sunt condamnați la moarte; invită guvernul vietnamez să instituie fără întârziere un moratoriu privind execuțiile și să adopte măsuri legislative corespunzătoare pentru abolirea pedepsei capitale și, deși salută deschiderile sistemului, regretă totuși detenția activiștilor pentru drepturile omului; salută, în acest sens, voința guvernului de a reduce numărul crimelor pasibile de pedeapsa cu moartea și invită guvernul să fie transparent și să anunțe dacă este probabil ca execuțiile să mai fie puse în aplicare și, în caz afirmativ, pe baza căror acuzații;

| 20. | reamintește importanța dialogului dintre UE și Vietnam cu privire la drepturile omului, ca instrument esențial care să se utilizeze într-un mod pragmatic și eficient pentru a sprijini și încuraja Vietnamul în punerea în aplicare a reformelor necesare; |
| --- | --- |

20.

reamintește importanța dialogului dintre UE și Vietnam cu privire la drepturile omului, ca instrument esențial care să se utilizeze într-un mod pragmatic și eficient pentru a sprijini și încuraja Vietnamul în punerea în aplicare a reformelor necesare;

| 21. | îndeamnă Vietnamul să ratifice Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Vietnamul să ratifice Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale;

| 22. | ia act de faptul că industria de îmbrăcăminte și textile, care asigură locuri de muncă pentru mai mult de două milioane de persoane, este cel mai mare sector de export al Vietnamului și își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa unor mecanisme care să permită lucrătorilor să își apere drepturile; subliniază semnalul pozitiv care s-ar transmite prin ratificarea de către autoritățile vietnameze a Convenției nr. 87 a Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și a Convenției nr. 98 privind dreptul de organizare și negociere colectivă; |
| --- | --- |

22.

ia act de faptul că industria de îmbrăcăminte și textile, care asigură locuri de muncă pentru mai mult de două milioane de persoane, este cel mai mare sector de export al Vietnamului și își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa unor mecanisme care să permită lucrătorilor să își apere drepturile; subliniază semnalul pozitiv care s-ar transmite prin ratificarea de către autoritățile vietnameze a Convenției nr. 87 a Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și a Convenției nr. 98 privind dreptul de organizare și negociere colectivă;

| 23. | invită autoritățile să nu reprime exercitarea pașnică a dreptului la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere; susține, în acest context, revizuirea Codului penal, în special articolele 79, 87, 88 și 258; constată amnistia acordată recent unui număr de peste 18 000 de deținuți și regretă faptul că aceasta nu a vizat și prizonierii politici; este în continuare preocupat cu privire la cei circa 60 de deținuți de conștiință, inclusiv apărători ai drepturilor omului, jurnaliști, bloggeri, precum și activiști în domeniul drepturilor funciare, lucrători și activiști pentru protecția mediului deținuți în închisorile din Vietnam, condamnați în urma unor procese sumare pentru diverse tipuri de infracțiuni privind, în special, libertatea de exprimare și infracțiuni împotriva statului și solicită eliberarea acestora; încurajează reformele din sistemul de justiție penală, în special Codul de procedură penală, inclusiv clauzele care incriminează activități pașnice pe motive de securitate națională; solicită autorităților să instituie un sistem independent de justiție penală; |
| --- | --- |

23.

invită autoritățile să nu reprime exercitarea pașnică a dreptului la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere; susține, în acest context, revizuirea Codului penal, în special articolele 79, 87, 88 și 258; constată amnistia acordată recent unui număr de peste 18 000 de deținuți și regretă faptul că aceasta nu a vizat și prizonierii politici; este în continuare preocupat cu privire la cei circa 60 de deținuți de conștiință, inclusiv apărători ai drepturilor omului, jurnaliști, bloggeri, precum și activiști în domeniul drepturilor funciare, lucrători și activiști pentru protecția mediului deținuți în închisorile din Vietnam, condamnați în urma unor procese sumare pentru diverse tipuri de infracțiuni privind, în special, libertatea de exprimare și infracțiuni împotriva statului și solicită eliberarea acestora; încurajează reformele din sistemul de justiție penală, în special Codul de procedură penală, inclusiv clauzele care incriminează activități pașnice pe motive de securitate națională; solicită autorităților să instituie un sistem independent de justiție penală;

| 24. | solicită respectarea libertății religioase și stoparea discriminării și reprimării minorităților etnice și religioase, inclusiv a hărțuirii, a supravegherii, a intimidării, a detenției, a arestării la domiciliu, a agresiunii fizice și a interdicțiilor de călătorie împotriva creștinilor, a budiștilor, a adepților religiilor Hoa Hao și Cao Dai și, în special, a persecutării comunităților religioase, cum ar fi Biserica Budistă Unificată a Vietnamului, precum și creștinii montagnarzi și budiștii khmeri krom; solicită punerea în aplicare a unor reforme pentru a îmbunătăți situația socio-economică a minorităților etnice și religioase; solicită revizuirea legislației care reglementează înregistrarea grupurilor religioase; reamintește destinul tragic al venerabilului Thich Quang Do, dizident budist în vârstă de 87 de ani, care a fost în arest la domiciliu la mânăstire pentru mai mult de 30 de ani fără să fi fost inculpat și își reînnoiește solicitarea privind eliberarea lui; |
| --- | --- |

24.

solicită respectarea libertății religioase și stoparea discriminării și reprimării minorităților etnice și religioase, inclusiv a hărțuirii, a supravegherii, a intimidării, a detenției, a arestării la domiciliu, a agresiunii fizice și a interdicțiilor de călătorie împotriva creștinilor, a budiștilor, a adepților religiilor Hoa Hao și Cao Dai și, în special, a persecutării comunităților religioase, cum ar fi Biserica Budistă Unificată a Vietnamului, precum și creștinii montagnarzi și budiștii khmeri krom; solicită punerea în aplicare a unor reforme pentru a îmbunătăți situația socio-economică a minorităților etnice și religioase; solicită revizuirea legislației care reglementează înregistrarea grupurilor religioase; reamintește destinul tragic al venerabilului Thich Quang Do, dizident budist în vârstă de 87 de ani, care a fost în arest la domiciliu la mânăstire pentru mai mult de 30 de ani fără să fi fost inculpat și își reînnoiește solicitarea privind eliberarea lui;

| 25. | solicită o reformă urgentă a sistemului judiciar pentru a se garanta aplicarea standardelor internaționale în materie de proces echitabil, așa cum se prevede în articolul 10 din Declarația universală a drepturilor omului; |
| --- | --- |

25.

solicită o reformă urgentă a sistemului judiciar pentru a se garanta aplicarea standardelor internaționale în materie de proces echitabil, așa cum se prevede în articolul 10 din Declarația universală a drepturilor omului;

| 26. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Vietnamul este una dintre țările din care provin cele mai multe victime ale traficului de ființe umane și cu privire la informațiile despre numărul mare de copii, în special băieți, care nu sunt protejați prin lege împotriva abuzului sexual, devenind victime ale prostituției infantile, traficului sau maltratării; îndeamnă Vietnamul să elaboreze o legislație fermă și eficace de protecție a tuturor copiilor, indiferent de sex; invită Comisia să sprijine Vietnamul să își consolideze capacitățile în domeniul politicilor de migrație și al combaterii traficului de ființe umane și a crimei organizate, inclusiv în contextul politicilor sale în materie de forță de muncă și de migrație; este îngrijorat, de asemenea, cu privire la informațiile despre exploatarea de vietnamezi, victime ale traficului de ființe umane, inclusiv minori, în statele membre; invită Comisia să se asigure de urgență că dispozițiile fundamentale privind protecția stabilite în cadrul Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane sunt puse pe deplin în aplicare; încurajează guvernul vietnamez și Comisia să aibă în vedere crearea unui subcomitet sau a unui grup de lucru specializat în domeniul traficului de ființe umane în cadrul Acordului global de parteneriat și cooperare; |
| --- | --- |

26.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Vietnamul este una dintre țările din care provin cele mai multe victime ale traficului de ființe umane și cu privire la informațiile despre numărul mare de copii, în special băieți, care nu sunt protejați prin lege împotriva abuzului sexual, devenind victime ale prostituției infantile, traficului sau maltratării; îndeamnă Vietnamul să elaboreze o legislație fermă și eficace de protecție a tuturor copiilor, indiferent de sex; invită Comisia să sprijine Vietnamul să își consolideze capacitățile în domeniul politicilor de migrație și al combaterii traficului de ființe umane și a crimei organizate, inclusiv în contextul politicilor sale în materie de forță de muncă și de migrație; este îngrijorat, de asemenea, cu privire la informațiile despre exploatarea de vietnamezi, victime ale traficului de ființe umane, inclusiv minori, în statele membre; invită Comisia să se asigure de urgență că dispozițiile fundamentale privind protecția stabilite în cadrul Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane sunt puse pe deplin în aplicare; încurajează guvernul vietnamez și Comisia să aibă în vedere crearea unui subcomitet sau a unui grup de lucru specializat în domeniul traficului de ființe umane în cadrul Acordului global de parteneriat și cooperare;

| 27. | subliniază provocările socio-economice cu care se confruntă Vietnamul în ceea ce privește populația sa tânără și creșterea migrației interne către orașe; |
| --- | --- |

27.

subliniază provocările socio-economice cu care se confruntă Vietnamul în ceea ce privește populația sa tânără și creșterea migrației interne către orașe;

| 28. | salută adoptarea în 2013 a legii funciare modificate, dar rămâne profund preocupat de abuzurile împotriva drepturilor de proprietate, de evacuările forțate și de confiscarea terenurilor de către stat în vederea unor proiecte de dezvoltare, care a dus la deposedarea a sute de mii de agricultori de terenurile lor; face apel la guvern să pună capăt confiscării terenurilor și să instituie mecanisme adecvate de soluționare a plângerilor; |
| --- | --- |

28.

salută adoptarea în 2013 a legii funciare modificate, dar rămâne profund preocupat de abuzurile împotriva drepturilor de proprietate, de evacuările forțate și de confiscarea terenurilor de către stat în vederea unor proiecte de dezvoltare, care a dus la deposedarea a sute de mii de agricultori de terenurile lor; face apel la guvern să pună capăt confiscării terenurilor și să instituie mecanisme adecvate de soluționare a plângerilor;

| 29. | salută angajamentele juridice importante ale autorităților vietnameze de a promova egalitatea de gen și de a combate discriminarea, însă își exprimă îngrijorarea că violența domestică, traficul de femei și copii, problema tot mai gravă a HIV/SIDA în rândul femeilor și încălcările drepturilor sexuale și reproductive rămân în continuare probleme grave; îndeamnă guvernul vietnamez să continue reformele privind registrul civil și să elimine practicile discriminatorii legate uneori de particularitățile „Hô khâu” (livretul de familie), care împiedică înregistrarea multor familii, îndeosebi a copiilor, și accesul acestora la educație și la servicii sociale; |
| --- | --- |

29.

salută angajamentele juridice importante ale autorităților vietnameze de a promova egalitatea de gen și de a combate discriminarea, însă își exprimă îngrijorarea că violența domestică, traficul de femei și copii, problema tot mai gravă a HIV/SIDA în rândul femeilor și încălcările drepturilor sexuale și reproductive rămân în continuare probleme grave; îndeamnă guvernul vietnamez să continue reformele privind registrul civil și să elimine practicile discriminatorii legate uneori de particularitățile „Hô khâu” (livretul de familie), care împiedică înregistrarea multor familii, îndeosebi a copiilor, și accesul acestora la educație și la servicii sociale;

| 30. | felicită Vietnamul pentru rolul său de lider în Asia în ceea ce privește dezvoltarea drepturilor persoanelor LGBTI, în special pentru legea adoptată recent privind căsătoria și familia, care permite ceremoniile de căsătorie între persoane de același sex; |
| --- | --- |

30.

felicită Vietnamul pentru rolul său de lider în Asia în ceea ce privește dezvoltarea drepturilor persoanelor LGBTI, în special pentru legea adoptată recent privind căsătoria și familia, care permite ceremoniile de căsătorie între persoane de același sex;

| 31. | împărtășește preocupările guvernului vietnamez legate de corupție, care reprezintă una dintre principalele provocări ale Vietnamului; solicită o examinare mai atentă a situațiilor în care cetățenii care denunță corupția sunt urmăriți de autorități; îndeamnă autoritățile vietnameze să investigheze temeinic abuzurile împotriva jurnaliștilor, a bloggerilor și a persoanelor care semnalează nereguli; regretă, de asemenea, utilizarea neadecvată de către guvernul vietnamez a articolului 258 din Codul penal privind „abuzul de libertăți democratice” – în temeiul căruia se pot aplica pedepse de până la șapte ani de închisoare; constată că numai câteva cazuri au fost urmărite cu succes în justiție, în ciuda legislației împotriva corupției, și solicită guvernului să asigure o mai bună aplicare a acesteia; |
| --- | --- |

31.

împărtășește preocupările guvernului vietnamez legate de corupție, care reprezintă una dintre principalele provocări ale Vietnamului; solicită o examinare mai atentă a situațiilor în care cetățenii care denunță corupția sunt urmăriți de autorități; îndeamnă autoritățile vietnameze să investigheze temeinic abuzurile împotriva jurnaliștilor, a bloggerilor și a persoanelor care semnalează nereguli; regretă, de asemenea, utilizarea neadecvată de către guvernul vietnamez a articolului 258 din Codul penal privind „abuzul de libertăți democratice” – în temeiul căruia se pot aplica pedepse de până la șapte ani de închisoare; constată că numai câteva cazuri au fost urmărite cu succes în justiție, în ciuda legislației împotriva corupției, și solicită guvernului să asigure o mai bună aplicare a acesteia;

| 32. | invită autoritățile vietnameze să depună mai multe eforturi pentru combaterea corupției, în vederea transmiterii unui semnal pozitiv către investitorii străini; ia act de faptul că infrastructura juridică deficitară și sistemul corupt determină o imprevizibilitate în domeniul financiar și reprezintă un obstacol major pentru operațiunile de investiții și comerciale; |
| --- | --- |

32.

invită autoritățile vietnameze să depună mai multe eforturi pentru combaterea corupției, în vederea transmiterii unui semnal pozitiv către investitorii străini; ia act de faptul că infrastructura juridică deficitară și sistemul corupt determină o imprevizibilitate în domeniul financiar și reprezintă un obstacol major pentru operațiunile de investiții și comerciale;

| 33. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la daunele aduse mediului în Vietnam, în special poluarea, despăduririle, activitățile de extracție nesustenabile care distrug regiuni întregi și căile navigabile și care perturbă modul de viață al comunităților locale, precum și cu privire la activitățile întreprinderilor vietnameze în străinătate, care contribuie la degradarea mediului și la confiscarea terenurilor; |
| --- | --- |

33.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la daunele aduse mediului în Vietnam, în special poluarea, despăduririle, activitățile de extracție nesustenabile care distrug regiuni întregi și căile navigabile și care perturbă modul de viață al comunităților locale, precum și cu privire la activitățile întreprinderilor vietnameze în străinătate, care contribuie la degradarea mediului și la confiscarea terenurilor;

| 34. | îndeamnă guvernul vietnamez să introducă măsuri care să garanteze aplicarea efectivă a legislației privind protecția mediului și a biodiversității, îndeosebi împotriva efectelor negative ale despăduririlor și ale extragerii de materii prime, stabilind obiective clare, cu termene precise și bazate pe rezultate în fiecare dintre aceste domenii; invită Comisia să îi furnizeze Vietnamului sprijinul necesar pentru consolidarea capacităților în acest scop; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă guvernul vietnamez să introducă măsuri care să garanteze aplicarea efectivă a legislației privind protecția mediului și a biodiversității, îndeosebi împotriva efectelor negative ale despăduririlor și ale extragerii de materii prime, stabilind obiective clare, cu termene precise și bazate pe rezultate în fiecare dintre aceste domenii; invită Comisia să îi furnizeze Vietnamului sprijinul necesar pentru consolidarea capacităților în acest scop;

| 35. | subliniază necesitatea ca Comisia fluviului Mekong să realizeze consultări prealabile aprofundate și evaluări de impact cuprinzătoare în materie de mediu, pescuit, mijloace de trai și chestiuni transfrontaliere ale planurilor de dezvoltare a energiei hidroelectrice pe cursul principal al fluviului Mekong; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea ca Comisia fluviului Mekong să realizeze consultări prealabile aprofundate și evaluări de impact cuprinzătoare în materie de mediu, pescuit, mijloace de trai și chestiuni transfrontaliere ale planurilor de dezvoltare a energiei hidroelectrice pe cursul principal al fluviului Mekong;

| 36. | constată că Ministerul resurselor naturale și al mediului a adoptat o strategie de adaptare la schimbările climatice; subliniază implicarea Vietnamului în dezvoltarea biomasei și a energiei solare și salută atenția deosebită acordată dezvoltării energetice sustenabile în pachetul de ajutor al UE (2014-2020); |
| --- | --- |

36.

constată că Ministerul resurselor naturale și al mediului a adoptat o strategie de adaptare la schimbările climatice; subliniază implicarea Vietnamului în dezvoltarea biomasei și a energiei solare și salută atenția deosebită acordată dezvoltării energetice sustenabile în pachetul de ajutor al UE (2014-2020);

| 37. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare, având în vedere consecințele războiului din Vietnam asupra sănătății și mediului, crearea unui fond de sprijin pentru victime și pentru veteranii de război și să intensifice acțiunile, prin trimiterea de misiuni specializate, pentru decontaminarea de substanțe nocive și pentru deminarea teritoriilor care continuă să facă victime, deși au trecut deja 40 de ani de la încheierea conflictului; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia și statele membre să ia în considerare, având în vedere consecințele războiului din Vietnam asupra sănătății și mediului, crearea unui fond de sprijin pentru victime și pentru veteranii de război și să intensifice acțiunile, prin trimiterea de misiuni specializate, pentru decontaminarea de substanțe nocive și pentru deminarea teritoriilor care continuă să facă victime, deși au trecut deja 40 de ani de la încheierea conflictului;

| 38. | invită guvernul să își reanalizeze decizia privind construirea și punerea în funcțiune a primei centrale nucleare a Vietnamului, amplasată la Ninh; |
| --- | --- |

38.

invită guvernul să își reanalizeze decizia privind construirea și punerea în funcțiune a primei centrale nucleare a Vietnamului, amplasată la Ninh;

| 39. | salută faptul că Vietnamul a adoptat măsuri specifice pentru a dezvolta cunoștințele și cercetarea în domeniul științei și al tehnologiei, pentru a remedia deficiențele din învățământul superior, pentru a atrage cetățeni vietnamezi plecați în străinătate și pentru a coopera cu instituții academice europene și americane care să contribuie la acest proces; |
| --- | --- |

39.

salută faptul că Vietnamul a adoptat măsuri specifice pentru a dezvolta cunoștințele și cercetarea în domeniul științei și al tehnologiei, pentru a remedia deficiențele din învățământul superior, pentru a atrage cetățeni vietnamezi plecați în străinătate și pentru a coopera cu instituții academice europene și americane care să contribuie la acest proces;

| 40. | invită China și țările învecinate implicate, inclusiv Vietnamul, să își intensifice eforturile pentru a diminua tensiunile privind zonele disputate în Marea Chinei de Sud; consideră că această situație pune în pericol interesele majore ale UE în regiune, inclusiv în privința securității mondiale și a libertății navigației pe rutele maritime majore, care sunt vitale pentru comerțul UE; subliniază necesitatea abordării pașnice a disputelor, prin consolidarea încrederii, discuții bilaterale și regionale și pe baza legislației internaționale, inclusiv dreptul mării și mediere realizată de organisme internaționale imparțiale, precum UNCLOS; reamintește importanța creării unor soluții de cooperare care să includă toate părțile; îndeamnă Comisia și Înaltul Reprezentant/vicepreședintele Comisiei să monitorizeze activ situația și să sprijine o soluție pentru litigiu în conformitate cu dreptul internațional; salută declarația comună din aprilie 2015 a liderilor chinezi și vietnamezi, care s-au angajat în favoarea soluționării pașnice a litigiilor legate de insule; |
| --- | --- |

40.

invită China și țările învecinate implicate, inclusiv Vietnamul, să își intensifice eforturile pentru a diminua tensiunile privind zonele disputate în Marea Chinei de Sud; consideră că această situație pune în pericol interesele majore ale UE în regiune, inclusiv în privința securității mondiale și a libertății navigației pe rutele maritime majore, care sunt vitale pentru comerțul UE; subliniază necesitatea abordării pașnice a disputelor, prin consolidarea încrederii, discuții bilaterale și regionale și pe baza legislației internaționale, inclusiv dreptul mării și mediere realizată de organisme internaționale imparțiale, precum UNCLOS; reamintește importanța creării unor soluții de cooperare care să includă toate părțile; îndeamnă Comisia și Înaltul Reprezentant/vicepreședintele Comisiei să monitorizeze activ situația și să sprijine o soluție pentru litigiu în conformitate cu dreptul internațional; salută declarația comună din aprilie 2015 a liderilor chinezi și vietnamezi, care s-au angajat în favoarea soluționării pașnice a litigiilor legate de insule;

| 41. | salută rolul ASEAN în gestionarea în mod pașnic a litigiilor, în special prin încercarea de a crea un cod de conduită regional; |
| --- | --- |

41.

salută rolul ASEAN în gestionarea în mod pașnic a litigiilor, în special prin încercarea de a crea un cod de conduită regional;

| 42. | solicită o consolidare a cooperării parlamentare, precum și a rolului Parlamentului și al reuniunilor interparlamentare ca mijloc de monitorizare a punerii în aplicare a Acordului global de parteneriat și cooperare; |
| --- | --- |

42.

solicită o consolidare a cooperării parlamentare, precum și a rolului Parlamentului și al reuniunilor interparlamentare ca mijloc de monitorizare a punerii în aplicare a Acordului global de parteneriat și cooperare;

| 43. | consideră că Acordul global de parteneriat și cooperare cu Vietnamul reprezintă o oportunitate pentru UE de a-și consolida poziția în Asia și de a avea juca un rol mai important în regiune; subliniază faptul că acest acord reprezintă, de asemenea, o șansă pentru UE de a-și promova obiectivele privind pacea, statul de drept, democrația și drepturile omului, siguranța maritimă și partajarea resurselor; |
| --- | --- |

43.

consideră că Acordul global de parteneriat și cooperare cu Vietnamul reprezintă o oportunitate pentru UE de a-și consolida poziția în Asia și de a avea juca un rol mai important în regiune; subliniază faptul că acest acord reprezintă, de asemenea, o șansă pentru UE de a-și promova obiectivele privind pacea, statul de drept, democrația și drepturile omului, siguranța maritimă și partajarea resurselor;

| 44. | subliniază că, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, Parlamentul trebuie să fie informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii referitoare la Acordul global de parteneriat și cooperare; insistă asupra faptului că acesta ar trebui să includă informarea pe larg, în scris, a Parlamentului cu privire la obiectivele urmărite prin acțiunile și pozițiile UE, îndeosebi în ceea ce privește evoluția situației drepturilor omului, a libertății de exprimare și a statului de drept în țară; subliniază, de asemenea, rolul fundamental jucat de către punctele focale din cadrul Delegației UE în monitorizarea drepturilor omului în această țară; |
| --- | --- |

44.

subliniază că, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, Parlamentul trebuie să fie informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii referitoare la Acordul global de parteneriat și cooperare; insistă asupra faptului că acesta ar trebui să includă informarea pe larg, în scris, a Parlamentului cu privire la obiectivele urmărite prin acțiunile și pozițiile UE, îndeosebi în ceea ce privește evoluția situației drepturilor omului, a libertății de exprimare și a statului de drept în țară; subliniază, de asemenea, rolul fundamental jucat de către punctele focale din cadrul Delegației UE în monitorizarea drepturilor omului în această țară;

| 45. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului din Vietnam. |
| --- | --- |

45.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului din Vietnam.

---

(1)  Texte adoptate la acea dată, P8_TA(2015)0467.

(2)  JO L 136, 7.6.1996, p. 28.

(3)  JO L 144, 10.6.1980, p. 1.

(4)  JO L 117, 5.5.1999, p. 31.

(5)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 615.

(6)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 58.

(7)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 76.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0189.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0022.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0458.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0274.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0288.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/149 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/149

---

P8_TA(2015)0469

Finalizarea uniunii economice și monetare a UE

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei (2015/2936(RSP))

(2017/C 399/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600),

| — | având în vedere Decizia Comisiei din 21 octombrie 2015 de instituire a unui Consiliu bugetar european independent cu rol consultativ (C(2015)8000), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei din 21 octombrie 2015 de instituire a unui Consiliu bugetar european independent cu rol consultativ (C(2015)8000),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 octombrie 2015 de recomandare a Consiliului privind instituirea de consilii naționale de competitivitate în cadrul zonei euro (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 octombrie 2015 de recomandare a Consiliului privind instituirea de consilii naționale de competitivitate în cadrul zonei euro (COM(2015)0601),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind o foaie de parcurs în vederea unei reprezentări externe mai coerente a zonei euro în forurile internaționale (COM(2015)0602), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind o foaie de parcurs în vederea unei reprezentări externe mai coerente a zonei euro în forurile internaționale (COM(2015)0602),

| — | având în vedere Propunerea Comisiei din 21 octombrie 2015 de decizie a Consiliului de stabilire a unor măsuri în vederea instituirii treptate a unei reprezentări unificate a zonei euro în cadrul Fondului Monetar Internațional (COM(2015)0603), |
| --- | --- |

—

având în vedere Propunerea Comisiei din 21 octombrie 2015 de decizie a Consiliului de stabilire a unor măsuri în vederea instituirii treptate a unei reprezentări unificate a zonei euro în cadrul Fondului Monetar Internațional (COM(2015)0603),

| — | având în vedere raportul referitor la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei („raportul celor cinci președinți”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul referitor la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei („raportul celor cinci președinți”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2015 referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2015 referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări (1),

| — | având în vedere Regulamentele (UE) nr. 1173/2011 (2), (UE) nr. 1174/2011 (3), (UE) nr. 1175/2011 (4), (UE) nr. 1176/2011 (5) și (UE) nr. 1177/2011 (6), Directiva 2011/85/UE (7) și Regulamentele (UE) nr. 472/2013 (8) și (UE) nr. 473/2013 (9) („pachetul de șase” și „pachetul de doi”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentele (UE) nr. 1173/2011 (2), (UE) nr. 1174/2011 (3), (UE) nr. 1175/2011 (4), (UE) nr. 1176/2011 (5) și (UE) nr. 1177/2011 (6), Directiva 2011/85/UE (7) și Regulamentele (UE) nr. 472/2013 (8) și (UE) nr. 473/2013 (9) („pachetul de șase” și „pachetul de doi”),

| — | având în vedere Directiva 2014/49/UE privind schemele de garantare a depozitelor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/49/UE privind schemele de garantare a depozitelor (10),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind finalizarea uniunii economice și monetare a Europei (O-000152/2015 – B8-1113/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind finalizarea uniunii economice și monetare a Europei (O-000152/2015 – B8-1113/2015),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Raportul celor cinci președinți referitor la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei a cuprins propuneri pentru finalizarea uniunii economice și monetare a Europei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Raportul celor cinci președinți referitor la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei a cuprins propuneri pentru finalizarea uniunii economice și monetare a Europei;

| B. | întrucât în rezoluția sa referitoare la „evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări” a subliniat necesitatea realizării de progrese ambițioase și rapide în vederea consolidării zonei euro; |
| --- | --- |

B.

întrucât în rezoluția sa referitoare la „evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări” a subliniat necesitatea realizării de progrese ambițioase și rapide în vederea consolidării zonei euro;

| C. | întrucât Comisia, în cadrul primei etape a foii de parcurs din Raportul celor cinci președinți, a publicat la 21 octombrie 2015 un pachet care conține măsuri vizând finalizarea uniunii economice și monetare, compus din două comunicări, o recomandare de recomandare a Consiliului, o propunere de decizie a Consiliului și o decizie a Comisiei, |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia, în cadrul primei etape a foii de parcurs din Raportul celor cinci președinți, a publicat la 21 octombrie 2015 un pachet care conține măsuri vizând finalizarea uniunii economice și monetare, compus din două comunicări, o recomandare de recomandare a Consiliului, o propunere de decizie a Consiliului și o decizie a Comisiei,

Observații generale

| 1. | ia act de propunerile Comisiei de consolidare a UEM și, cu toate că recunoaște că s-au făcut unii pași în direcția bună, constată că vor fi necesare eforturi suplimentare pentru a elimina deficiențele actuale ale cadrului instituțional pentru zona euro; |
| --- | --- |

1.

ia act de propunerile Comisiei de consolidare a UEM și, cu toate că recunoaște că s-au făcut unii pași în direcția bună, constată că vor fi necesare eforturi suplimentare pentru a elimina deficiențele actuale ale cadrului instituțional pentru zona euro;

| 2. | astfel cum a afirmat în rezoluția sa referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări, insistă asupra punerii în aplicare a dispozițiilor din pachetul de șase și din pachetul de două măsuri, subliniind totodată că tratatele și instrumentele existente ar permite luarea unora dintre măsurile suplimentare necesare în vederea finalizării UEM; |
| --- | --- |

2.

astfel cum a afirmat în rezoluția sa referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări, insistă asupra punerii în aplicare a dispozițiilor din pachetul de șase și din pachetul de două măsuri, subliniind totodată că tratatele și instrumentele existente ar permite luarea unora dintre măsurile suplimentare necesare în vederea finalizării UEM;

| 3. | regretă faptul că pachetul publicat de Comisie nu lasă o marjă suficientă pentru controlul parlamentar și dezbateri la nivel european, elemente necesare pentru asigurarea responsabilității democratice în cazul deciziilor luate în contextul UEM și, implicit, pentru asigurarea faptului că guvernanța zonei euro reflectă voința cetățenilor; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că pachetul publicat de Comisie nu lasă o marjă suficientă pentru controlul parlamentar și dezbateri la nivel european, elemente necesare pentru asigurarea responsabilității democratice în cazul deciziilor luate în contextul UEM și, implicit, pentru asigurarea faptului că guvernanța zonei euro reflectă voința cetățenilor;

| 4. | solicită Comisiei, astfel cum se prevede în Raportul celor cinci președinți, să consulte Parlamentul în timp util în contextul pregătirilor Cărții albe privind trecerea de la etapa 1 la etapa 2 a reformelor privind UEM; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei, astfel cum se prevede în Raportul celor cinci președinți, să consulte Parlamentul în timp util în contextul pregătirilor Cărții albe privind trecerea de la etapa 1 la etapa 2 a reformelor privind UEM;

Semestrul european

| 5. | îndeamnă Comisia să lanseze negocieri privind un acord interinstituțional (AII) pentru guvernanța economică europeană, care să includă și semestrul european și controlul implementării programului de ajustare macroeconomică, cu participarea Parlamentului, Consiliului și Eurogrupului, astfel cum se prevede în Raportul celor cinci președinți; insistă asupra faptului că acest AII ar trebui să asigure, în cadrul stabilit de tratate, că structura semestrului european permite un control parlamentar semnificativ și regulat al procesului, în special în ceea ce privește recomandările privind zona euro; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să lanseze negocieri privind un acord interinstituțional (AII) pentru guvernanța economică europeană, care să includă și semestrul european și controlul implementării programului de ajustare macroeconomică, cu participarea Parlamentului, Consiliului și Eurogrupului, astfel cum se prevede în Raportul celor cinci președinți; insistă asupra faptului că acest AII ar trebui să asigure, în cadrul stabilit de tratate, că structura semestrului european permite un control parlamentar semnificativ și regulat al procesului, în special în ceea ce privește recomandările privind zona euro;

Consiliul bugetar european și consiliile naționale de competitivitate

| 6. | regretă faptul că Comisia a ales să nu recurgă la procedura legislativă ordinară în cazul deciziilor privind consiliile naționale de competitivitate și invită Comisia să prezinte o propunere legislativă în acest sens; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că Comisia a ales să nu recurgă la procedura legislativă ordinară în cazul deciziilor privind consiliile naționale de competitivitate și invită Comisia să prezinte o propunere legislativă în acest sens;

| 7. | subliniază că Consiliul bugetar european, în calitate de consiliu consultativ al Comisiei, ar trebui să răspundă în fața Parlamentului și că, în acest context, evaluările sale ar trebui să fie publice și transparente; |
| --- | --- |

7.

subliniază că Consiliul bugetar european, în calitate de consiliu consultativ al Comisiei, ar trebui să răspundă în fața Parlamentului și că, în acest context, evaluările sale ar trebui să fie publice și transparente;

Reprezentarea externă a zonei euro

| 8. | solicită Comisiei să se asigure că reprezentarea zonei euro pe plan internațional este supusă controlului democratic din partea Parlamentului; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să se asigure că reprezentarea zonei euro pe plan internațional este supusă controlului democratic din partea Parlamentului;

o

o o

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0238.

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 1.

(3)  JO L 306, 23.11.2011, p. 8.

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 12.

(5)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

(6)  JO L 306, 23.11.2011, p. 33.

(7)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

(8)  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

(9)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

(10)  JO L 173, 12.6.2014, p. 149.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/151

---

P8_TA(2015)0470

Raportul anual pe 2014 privind drepturile omului și democrația în lume și politica UE în această privință

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la Raportul anual 2014 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2015/2229(INI))

(2017/C 399/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) și alte tratate și instrumente ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) în domeniul drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale adoptate la New York la 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) și alte tratate și instrumente ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) în domeniul drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale adoptate la New York la 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Rezoluția Parlamentului European din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Rezoluția Parlamentului European din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (1),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere cadrul strategic și planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul strategic și planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012 (2),

| — | având în vedere orientările UE cu privire la drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE cu privire la drepturile omului,

| — | având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014 (3),

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății de religie sau convingeri (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății de religie sau convingeri (4),

| — | având în vedere Orientările adresate delegațiilor interparlamentare ale PE privind promovarea drepturilor omului și a democrației în cadrul vizitelor lor în afara Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările adresate delegațiilor interparlamentare ale PE privind promovarea drepturilor omului și a democrației în cadrul vizitelor lor în afara Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume în 2014, adoptat de Consiliu la 22 iunie 2015 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume în 2014, adoptat de Consiliu la 22 iunie 2015 (6),

| — | având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019, adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019, adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015 (7),

| — | având în vedere Planul de acțiune privind egalitatea de gen și afirmarea femeilor: Transformarea vieților fetelor și femeilor prin relațiile externe ale UE 2016-2020 (GAPII), adoptat de Consiliu la 26 octombrie 2015 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind egalitatea de gen și afirmarea femeilor: Transformarea vieților fetelor și femeilor prin relațiile externe ale UE 2016-2020 (GAPII), adoptat de Consiliu la 26 octombrie 2015 (8),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 mai 2012 privind „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 mai 2012 privind „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 5 decembrie 2014 privind promovarea și protejarea drepturilor copiilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 5 decembrie 2014 privind promovarea și protejarea drepturilor copiilor (10),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2015/260 a Consiliului din 17 februarie 2015 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2015/260 a Consiliului din 17 februarie 2015 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (11),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2015 referitoare la egalitatea de gen în dezvoltare (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2015 referitoare la egalitatea de gen în dezvoltare (12),

| — | având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea și securitatea (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea și securitatea (13),

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate în cadrul procedurii de urgență privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate în cadrul procedurii de urgență privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la politicile UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 referitoare la corupția din sectorul public și sectorul privat: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC) (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC) (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE în 2015 pentru UNHRC (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE în 2015 pentru UNHRC (21),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului privind cea de a 69-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului privind cea de a 69-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe (26),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind migrația și refugiații în Europa (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind migrația și refugiații în Europa (27),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la reînnoirea Planului de acțiune al UE privind egalitatea de gen și afirmarea femeilor în dezvoltare (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la reînnoirea Planului de acțiune al UE privind egalitatea de gen și afirmarea femeilor în dezvoltare (28),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa capitală (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa capitală (29),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 8 octombrie 2014, intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2014-2015” (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 8 octombrie 2014, intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2014-2015” (30),

| — | având în vedere Comunicare comună din 8 martie 2011 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Consiliul European, Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Un parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicare comună din 8 martie 2011 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Consiliul European, Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Un parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” (31),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 25 mai 2011 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Consiliul European, Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Regiunilor intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 25 mai 2011 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Consiliul European, Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Regiunilor intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (32),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 30 aprilie 2014 privind o abordare bazată pe drepturi, cuprinzând toate drepturile omului în cooperarea pentru dezvoltare UE (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 30 aprilie 2014 privind o abordare bazată pe drepturi, cuprinzând toate drepturile omului în cooperarea pentru dezvoltare UE (SWD(2014)0152),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 26 iunie 2014, care solicită crearea unui grup de lucru interguvernamental fără limită de membri, în scopul elaborării unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic privind societățile transnaționale și alte întreprinderi în ceea ce privește drepturile omului (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 26 iunie 2014, care solicită crearea unui grup de lucru interguvernamental fără limită de membri, în scopul elaborării unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic privind societățile transnaționale și alte întreprinderi în ceea ce privește drepturile omului (33),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la noua abordare a UE în materie de drepturile omului și democrație – evaluarea activităților Fondului european pentru democrație (FED) de la înființarea sa (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la noua abordare a UE în materie de drepturile omului și democrație – evaluarea activităților Fondului european pentru democrație (FED) de la înființarea sa (34),

| — | având în vedere Raportul anual din 2014 al UNFPA-UNICEF referitor la programul comun privind mutilarea genitală a femeilor (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual din 2014 al UNFPA-UNICEF referitor la programul comun privind mutilarea genitală a femeilor (35),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0344/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0344/2015),

| A. | întrucât, în temeiul articolul 21 din TUE, Uniunea Europeană s-a angajat să dezvolte o politică externă și de securitate comună (PESC) orientată de principiile democrației, statului de drept, universalității și indivizibilității drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiul egalității și solidarității, precum și respectarea Cartei ONU, a Cartei drepturilor fundamentale a UE și a legislației internaționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în temeiul articolul 21 din TUE, Uniunea Europeană s-a angajat să dezvolte o politică externă și de securitate comună (PESC) orientată de principiile democrației, statului de drept, universalității și indivizibilității drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiul egalității și solidarității, precum și respectarea Cartei ONU, a Cartei drepturilor fundamentale a UE și a legislației internaționale;

| B. | întrucât, în conformitate articolul 6 din Tratatul UE, Uniunea Europeană aderă la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate articolul 6 din Tratatul UE, Uniunea Europeană aderă la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| C. | întrucât respectarea și promovarea indivizibilității și a universalității drepturilor omului și apărarea lor trebuie să fie pietrele de temelie ale acțiunii externe a UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât respectarea și promovarea indivizibilității și a universalității drepturilor omului și apărarea lor trebuie să fie pietrele de temelie ale acțiunii externe a UE;

| D. | întrucât o mai mare coerență între politicile interne și externe ale UE, dar și între politicile externe ale UE, reprezintă o condiție indispensabilă pentru succesul și eficiența politicii UE în domeniul drepturilor omului; întrucât o mai bună coerență ar trebui să permită UE să reacționeze mai rapid în etapele timpurii ale încălcărilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât o mai mare coerență între politicile interne și externe ale UE, dar și între politicile externe ale UE, reprezintă o condiție indispensabilă pentru succesul și eficiența politicii UE în domeniul drepturilor omului; întrucât o mai bună coerență ar trebui să permită UE să reacționeze mai rapid în etapele timpurii ale încălcărilor drepturilor omului;

| E. | întrucât angajamentul UE în favoarea unui multilateralism eficient, cu ONU ca pilon central, este parte integrantă a politicii externe a Uniunii și se întemeiază pe convingerea că un sistem multilateral fondat pe valori și norme universale este cel mai potrivit pentru soluționarea crizelor, provocărilor și amenințărilor globale; |
| --- | --- |

E.

întrucât angajamentul UE în favoarea unui multilateralism eficient, cu ONU ca pilon central, este parte integrantă a politicii externe a Uniunii și se întemeiază pe convingerea că un sistem multilateral fondat pe valori și norme universale este cel mai potrivit pentru soluționarea crizelor, provocărilor și amenințărilor globale;

| F. | întrucât respectarea drepturilor omului este subminată și amenințată în întreaga lume; întrucât caracterul universal al drepturilor omului este grav afectat de o serie de regimuri autoritare, în special în forumurile multilaterale; |
| --- | --- |

F.

întrucât respectarea drepturilor omului este subminată și amenințată în întreaga lume; întrucât caracterul universal al drepturilor omului este grav afectat de o serie de regimuri autoritare, în special în forumurile multilaterale;

| G. | întrucât peste jumătate din populația lumii trăiește încă sub regimuri nedemocratice și represive, iar libertatea la nivel mondial a înregistrat un declin continuu în ultimii ani; întrucât încălcarea drepturilor omului implică costuri pentru societate și pentru cetățeni; |
| --- | --- |

G.

întrucât peste jumătate din populația lumii trăiește încă sub regimuri nedemocratice și represive, iar libertatea la nivel mondial a înregistrat un declin continuu în ultimii ani; întrucât încălcarea drepturilor omului implică costuri pentru societate și pentru cetățeni;

| H. | întrucât există numeroase încercări la nivel mondial de a reduce spațiul societății civile, inclusiv în cadrul Consiliului ONU pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

H.

întrucât există numeroase încercări la nivel mondial de a reduce spațiul societății civile, inclusiv în cadrul Consiliului ONU pentru drepturile omului;

| I. | întrucât, în plus față de organizarea de alegeri libere, caracteristicile regimurilor democratice includ o guvernanță transparentă, respectarea statului de drept, libertatea de exprimare, respectarea drepturilor omului, existența unui sistem judiciar independent și respectarea dreptului internațional și a acordurilor internaționale și orientări privind respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în plus față de organizarea de alegeri libere, caracteristicile regimurilor democratice includ o guvernanță transparentă, respectarea statului de drept, libertatea de exprimare, respectarea drepturilor omului, existența unui sistem judiciar independent și respectarea dreptului internațional și a acordurilor internaționale și orientări privind respectarea drepturilor omului;

| J. | întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) a declarat, când s-a propus noul Plan de acțiune comun privind drepturile omului și democrația, că drepturile omului vor fi una dintre prioritățile majore ale mandatului său, un reper în toate relațiile cu instituțiile UE, dar și cu țările terțe, cu organizațiile internaționale și cu societatea civilă; întrucât în 2017 va fi realizată o evaluare la jumătatea perioadei a Planului de acțiune privind drepturile omului și democrația, care va coincide cu evaluarea la jumătatea perioadei a instrumentelor de finanțare externă, ceea ce ar trebui să contribuie la o mai bună coerență a acțiunii externe a UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) a declarat, când s-a propus noul Plan de acțiune comun privind drepturile omului și democrația, că drepturile omului vor fi una dintre prioritățile majore ale mandatului său, un reper în toate relațiile cu instituțiile UE, dar și cu țările terțe, cu organizațiile internaționale și cu societatea civilă; întrucât în 2017 va fi realizată o evaluare la jumătatea perioadei a Planului de acțiune privind drepturile omului și democrația, care va coincide cu evaluarea la jumătatea perioadei a instrumentelor de finanțare externă, ceea ce ar trebui să contribuie la o mai bună coerență a acțiunii externe a UE;

| K. | întrucât Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), Comisia, Consiliul și statele membre sunt responsabile pentru implementarea noului plan de acțiune; întrucât misiunile UE și reprezentanțele UE din țări terțe pot juca un rol complementar semnificativ în succesul planului de acțiune; |
| --- | --- |

K.

întrucât Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), Comisia, Consiliul și statele membre sunt responsabile pentru implementarea noului plan de acțiune; întrucât misiunile UE și reprezentanțele UE din țări terțe pot juca un rol complementar semnificativ în succesul planului de acțiune;

| L. | întrucât trebuie asigurate resursele adecvate, iar resursele respective trebuie să fie repartizate cât mai eficient, pentru a consolida promovarea drepturilor omului și a democrației în țările terțe; |
| --- | --- |

L.

întrucât trebuie asigurate resursele adecvate, iar resursele respective trebuie să fie repartizate cât mai eficient, pentru a consolida promovarea drepturilor omului și a democrației în țările terțe;

| M. | întrucât UE ar trebui să facă mai mult pentru a măsura impactul în domeniul drepturilor omului al propriilor politici, să maximizeze impacturile pozitive, să le prevină și să le reducă pe cele negative și să consolideze accesul la căi de atac pentru populațiile afectate; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE ar trebui să facă mai mult pentru a măsura impactul în domeniul drepturilor omului al propriilor politici, să maximizeze impacturile pozitive, să le prevină și să le reducă pe cele negative și să consolideze accesul la căi de atac pentru populațiile afectate;

| N. | întrucât asocierea cu liderii și autoritățile din țările terțe, în toate forurile bilaterale și multilaterale, constituie unul dintre cele mai eficiente instrumente pentru rezolvarea problemelor vizând drepturile omului în țările terțe; întrucât organizațiile societății civile din țările terțe reprezintă interlocutorii-cheie în conturarea și implementarea politicii UE privind drepturile omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât asocierea cu liderii și autoritățile din țările terțe, în toate forurile bilaterale și multilaterale, constituie unul dintre cele mai eficiente instrumente pentru rezolvarea problemelor vizând drepturile omului în țările terțe; întrucât organizațiile societății civile din țările terțe reprezintă interlocutorii-cheie în conturarea și implementarea politicii UE privind drepturile omului;

| O. | întrucât UE consideră că cooperarea strânsă cu societatea civilă și cu apărătorii drepturilor omului din țările terțe este una dintre principalele sale priorități în combaterea încălcărilor drepturilor omului, |
| --- | --- |

O.

întrucât UE consideră că cooperarea strânsă cu societatea civilă și cu apărătorii drepturilor omului din țările terțe este una dintre principalele sale priorități în combaterea încălcărilor drepturilor omului,

| P. | întrucât cooperarea internațională ar trebui să joace un rol mai mare în consolidarea respectării drepturilor fundamentale și a unui control parlamentar eficace al serviciilor de informații prin utilizarea tehnologiei de supraveghere digitale; |
| --- | --- |

P.

întrucât cooperarea internațională ar trebui să joace un rol mai mare în consolidarea respectării drepturilor fundamentale și a unui control parlamentar eficace al serviciilor de informații prin utilizarea tehnologiei de supraveghere digitale;

| Q. | întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre au fost aliați fideli ai Curții Penale Internaționale (CPI) încă de la începuturile ei, oferindu-i sprijin financiar, politic, diplomatic și logistic, promovând în același timp universalitatea Statutului de la Roma și protejându-i integritatea pentru a consolida independența Curții; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre au fost aliați fideli ai Curții Penale Internaționale (CPI) încă de la începuturile ei, oferindu-i sprijin financiar, politic, diplomatic și logistic, promovând în același timp universalitatea Statutului de la Roma și protejându-i integritatea pentru a consolida independența Curții;

| R. | întrucât politica de sprijinire a drepturilor omului și a democrației ar trebui să fie integrată în toate politicile UE care au o dimensiune externă, precum politicile privind dezvoltarea, migrația, securitatea, combaterea terorismului, extinderea și comerțul, pentru promovarea în continuare a respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

R.

întrucât politica de sprijinire a drepturilor omului și a democrației ar trebui să fie integrată în toate politicile UE care au o dimensiune externă, precum politicile privind dezvoltarea, migrația, securitatea, combaterea terorismului, extinderea și comerțul, pentru promovarea în continuare a respectării drepturilor omului;

| S. | întrucât articolul 207 din TFUE prevede că politica comercială a Uniunii se întemeiază pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

S.

întrucât articolul 207 din TFUE prevede că politica comercială a Uniunii se întemeiază pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii;

| T. | întrucât diversele forme de migrație reprezintă o importantă provocare de politică externă a UE, ce necesită soluții imediate, eficiente și sustenabile care să asigure respectarea drepturilor fundamentale ale persoanelor aflate la restriște, precum refugiații, în conformitate cu valorile europene și standardele și acordurile internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

T.

întrucât diversele forme de migrație reprezintă o importantă provocare de politică externă a UE, ce necesită soluții imediate, eficiente și sustenabile care să asigure respectarea drepturilor fundamentale ale persoanelor aflate la restriște, precum refugiații, în conformitate cu valorile europene și standardele și acordurile internaționale privind drepturile omului;

| U. | întrucât economia mondială se confruntă de câtăva vreme cu o perioadă de criză gravă, care ar putea avea un impact negativ asupra drepturilor economice și sociale, asupra condițiilor de trai ale populației (creșterea ratei șomajului, a sărăciei, a inegalităților și a locurilor de muncă precare, scăderea calității serviciilor și restricționarea accesului la servicii), precum și asupra bunăstării sale; |
| --- | --- |

U.

întrucât economia mondială se confruntă de câtăva vreme cu o perioadă de criză gravă, care ar putea avea un impact negativ asupra drepturilor economice și sociale, asupra condițiilor de trai ale populației (creșterea ratei șomajului, a sărăciei, a inegalităților și a locurilor de muncă precare, scăderea calității serviciilor și restricționarea accesului la servicii), precum și asupra bunăstării sale;

| V. | întrucât, pe baza valorilor universale și indivizibile, libertatea de gândire, de conștiință, libertatea religioasă și a convingerilor ar trebui să devină una din prioritățile UE și trebuie susținute în mod necondiționat; întrucât aceste drepturi continuă să fie amenințate la scară largă, iar numărul încălcărilor a crescut considerabil; |
| --- | --- |

V.

întrucât, pe baza valorilor universale și indivizibile, libertatea de gândire, de conștiință, libertatea religioasă și a convingerilor ar trebui să devină una din prioritățile UE și trebuie susținute în mod necondiționat; întrucât aceste drepturi continuă să fie amenințate la scară largă, iar numărul încălcărilor a crescut considerabil;

| W. | întrucât abolirea universală a pedepsei cu moartea rămâne unul dintre obiectivele prioritare ale UE din cadrul politicii sale externe privind drepturile omului; întrucât, în iunie 2016, va avea loc cel de al 6-lea Congres mondial împotriva pedepsei cu moartea la Oslo, Norvegia; |
| --- | --- |

W.

întrucât abolirea universală a pedepsei cu moartea rămâne unul dintre obiectivele prioritare ale UE din cadrul politicii sale externe privind drepturile omului; întrucât, în iunie 2016, va avea loc cel de al 6-lea Congres mondial împotriva pedepsei cu moartea la Oslo, Norvegia;

| X. | întrucât copiii, femeile, persoanele aparținând unor minorități se confruntă cu amenințări specifice, acte de violență și violență sexuală din ce în ce mai accentuate, mai ales în zonele de război; |
| --- | --- |

X.

întrucât copiii, femeile, persoanele aparținând unor minorități se confruntă cu amenințări specifice, acte de violență și violență sexuală din ce în ce mai accentuate, mai ales în zonele de război;

| Y. | întrucât în 2014 Premiul Saharov a fost acordat doctorului Denis Mukwege pentru efortul său constant în calitate de doctor și apărător al drepturilor omului, în numele victimelor violenței sexuale și ale mutilării genitale; întrucât mutilarea genitală feminină reprezintă o încălcare fundamentală a drepturilor femeilor și copiilor și întrucât este absolut necesar să se atribuie eforturilor de combatere a mutilării genitale și a violenței sexuale un rol central în politica externă a UE și în politica sa în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

Y.

întrucât în 2014 Premiul Saharov a fost acordat doctorului Denis Mukwege pentru efortul său constant în calitate de doctor și apărător al drepturilor omului, în numele victimelor violenței sexuale și ale mutilării genitale; întrucât mutilarea genitală feminină reprezintă o încălcare fundamentală a drepturilor femeilor și copiilor și întrucât este absolut necesar să se atribuie eforturilor de combatere a mutilării genitale și a violenței sexuale un rol central în politica externă a UE și în politica sa în domeniul drepturilor omului;

| Z. | întrucât, în 2014, în jur de 230 de milioane de copii care locuiesc în prezent în zone afectate de conflicte armate erau expuși la violențe extreme, traume, recrutați cu forța și vizați în mod deliberat de grupuri violente; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în 2014, în jur de 230 de milioane de copii care locuiesc în prezent în zone afectate de conflicte armate erau expuși la violențe extreme, traume, recrutați cu forța și vizați în mod deliberat de grupuri violente;

| AA. | întrucât articolul 25 din DUDO recunoaște dreptul oricărei persoane la un nivel de trai care să îi asigure sănătatea și bunăstarea lui și familiei sale, în cadrul căruia mama și copilul au dreptul la ajutor și ocrotire deosebite, care includ îngrijirea medicală; întrucât în rezoluția Consiliului ONU pentru drepturile omului 26/28 (36) se solicită ca următoarea reuniune a Forumului social al acestui consiliu să se axeze pe accesul la medicamente, în contextul dreptului oricărei persoane de a se bucura de nivelul cel mai înalt posibil de sănătate fizică și mentală; întrucât, potrivit Constituției Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), cel mai înalt standard posibil de sănătate este unul dintre drepturile fundamentale ale oricărei ființe umane, indiferent de rasă, religie, convingeri politice, statut economic sau social; |
| --- | --- |

AA.

întrucât articolul 25 din DUDO recunoaște dreptul oricărei persoane la un nivel de trai care să îi asigure sănătatea și bunăstarea lui și familiei sale, în cadrul căruia mama și copilul au dreptul la ajutor și ocrotire deosebite, care includ îngrijirea medicală; întrucât în rezoluția Consiliului ONU pentru drepturile omului 26/28 (36) se solicită ca următoarea reuniune a Forumului social al acestui consiliu să se axeze pe accesul la medicamente, în contextul dreptului oricărei persoane de a se bucura de nivelul cel mai înalt posibil de sănătate fizică și mentală; întrucât, potrivit Constituției Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), cel mai înalt standard posibil de sănătate este unul dintre drepturile fundamentale ale oricărei ființe umane, indiferent de rasă, religie, convingeri politice, statut economic sau social;

| AB. | întrucât schimbările climatice afectează accesul la apă, la resurse naturale, la alimente; |
| --- | --- |

AB.

întrucât schimbările climatice afectează accesul la apă, la resurse naturale, la alimente;

| AC. | întrucât distrugerea deliberată și sistematică a unor situri arheologice valoroase care fac parte din patrimoniul mondial de către organizații teroriste și grupări beligerante are ca scop destabilizarea populațiilor și privarea lor de identitatea lor culturală și ar trebui considerată nu doar o crimă de război, ci și o crimă împotriva umanității; |
| --- | --- |

AC.

întrucât distrugerea deliberată și sistematică a unor situri arheologice valoroase care fac parte din patrimoniul mondial de către organizații teroriste și grupări beligerante are ca scop destabilizarea populațiilor și privarea lor de identitatea lor culturală și ar trebui considerată nu doar o crimă de război, ci și o crimă împotriva umanității;

Considerații generale

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că drepturile omului și valorile democratice sunt amenințate din ce în ce mai mult la nivel mondial (cu preponderență în regimurile autoritare), referindu-se în special la libertatea de exprimare, de gândire, de conștiință și de religie, de întrunire și de asociere; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că spațiul public pentru societatea civilă se micșorează și că un număr tot mai mare de apărători ai drepturilor omului sunt atacați la nivel mondial; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că drepturile omului și valorile democratice sunt amenințate din ce în ce mai mult la nivel mondial (cu preponderență în regimurile autoritare), referindu-se în special la libertatea de exprimare, de gândire, de conștiință și de religie, de întrunire și de asociere; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că spațiul public pentru societatea civilă se micșorează și că un număr tot mai mare de apărători ai drepturilor omului sunt atacați la nivel mondial;

| 2. | invită UE și statele sale membre să își intensifice eforturile pentru a plasa drepturile omului și valorile democratice efectiv în centrul relațiilor lor cu restul lumii, după cum s-au angajat să procedeze în TUE; constată că UE ar trebui să recurgă la măsuri adecvate atunci când se confruntă cu încălcări serioase ale drepturilor omului în țări terțe, mai ales în cele conduse de regimuri autoritare, măsuri în domeniul comerțului, al energiei și al securității; |
| --- | --- |

2.

invită UE și statele sale membre să își intensifice eforturile pentru a plasa drepturile omului și valorile democratice efectiv în centrul relațiilor lor cu restul lumii, după cum s-au angajat să procedeze în TUE; constată că UE ar trebui să recurgă la măsuri adecvate atunci când se confruntă cu încălcări serioase ale drepturilor omului în țări terțe, mai ales în cele conduse de regimuri autoritare, măsuri în domeniul comerțului, al energiei și al securității;

| 3. | reiterează că este extrem de important să se asigure o mai mare coerență între politicile interne și externe ale UE cu privire la respectarea drepturilor omului și a valorilor democratice; subliniază, în acest context, că, deși prezentul raport abordează politicile externe ale UE în vederea consolidării drepturilor omului, Parlamentul European adoptă și un raport anual privind situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, elaborat de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne; subliniază totodată importanța unei coerențe accentuate și a evitării dublelor standarde în politicile externe ale UE și celelalte instrumente de care aceasta dispune; |
| --- | --- |

3.

reiterează că este extrem de important să se asigure o mai mare coerență între politicile interne și externe ale UE cu privire la respectarea drepturilor omului și a valorilor democratice; subliniază, în acest context, că, deși prezentul raport abordează politicile externe ale UE în vederea consolidării drepturilor omului, Parlamentul European adoptă și un raport anual privind situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană, elaborat de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne; subliniază totodată importanța unei coerențe accentuate și a evitării dublelor standarde în politicile externe ale UE și celelalte instrumente de care aceasta dispune;

| 4. | solicită UE și statelor sale membre să abordeze în mod eficace provocările interne în ceea ce privește drepturile omului, precum situația romilor, tratamentul aplicat refugiaților și migranților, discriminarea persoanelor LGBTI, rasismul, violența împotriva femeilor, condițiile de detenție și libertatea presei în statele membre, pentru a-și menține credibilitatea și consecvența în cadrul politicii sale externe privind drepturile omului; |
| --- | --- |

4.

solicită UE și statelor sale membre să abordeze în mod eficace provocările interne în ceea ce privește drepturile omului, precum situația romilor, tratamentul aplicat refugiaților și migranților, discriminarea persoanelor LGBTI, rasismul, violența împotriva femeilor, condițiile de detenție și libertatea presei în statele membre, pentru a-și menține credibilitatea și consecvența în cadrul politicii sale externe privind drepturile omului;

| 5. | insistă asupra importanței de a garanta coerența politicii UE în situații de ocupare sau anexare de teritoriu; reamintește că dreptul internațional umanitar ar trebui să ghideze politica UE spre toate aceste situații; |
| --- | --- |

5.

insistă asupra importanței de a garanta coerența politicii UE în situații de ocupare sau anexare de teritoriu; reamintește că dreptul internațional umanitar ar trebui să ghideze politica UE spre toate aceste situații;

| 6. | își manifestă dezacordul ferm cu privire la anexarea, ocuparea și colonizarea teritoriilor și insistă asupra dreptului inalienabil al popoarelor la autodeterminare; |
| --- | --- |

6.

își manifestă dezacordul ferm cu privire la anexarea, ocuparea și colonizarea teritoriilor și insistă asupra dreptului inalienabil al popoarelor la autodeterminare;

| 7. | consideră că, pentru a-și respecta angajamentul vizând promovarea drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, UE și statele sale membre trebuie să se exprime cu o singură voce coerentă și să se asigure că mesajul lor este auzit; |
| --- | --- |

7.

consideră că, pentru a-și respecta angajamentul vizând promovarea drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, UE și statele sale membre trebuie să se exprime cu o singură voce coerentă și să se asigure că mesajul lor este auzit;

| 8. | subliniază, totodată, importanța unei cooperări consolidate între Comisie, Consiliu, Parlament, SEAE și delegațiile UE pentru a îmbunătăți coerența generală a politicii UE privind drepturile omului și democrația, precum și poziția sa centrală în toate politicile UE care au o dimensiune externă, în special în domenii privind dezvoltarea, securitatea, ocuparea forței de muncă, migrația, comerțul și tehnologia; |
| --- | --- |

8.

subliniază, totodată, importanța unei cooperări consolidate între Comisie, Consiliu, Parlament, SEAE și delegațiile UE pentru a îmbunătăți coerența generală a politicii UE privind drepturile omului și democrația, precum și poziția sa centrală în toate politicile UE care au o dimensiune externă, în special în domenii privind dezvoltarea, securitatea, ocuparea forței de muncă, migrația, comerțul și tehnologia;

| 9. | invită UE să îmbunătățească și să sistematizeze amploarea impactului în domeniul drepturilor omului al propriilor politici, să se asigure că aceste analize servesc, prin urmare, la remodelarea politicilor sale; solicită UE să dezvolte mecanisme mai eficiente care să maximizeze impactul pozitiv al politicilor sale în domeniul drepturilor omului, să le prevină și să le reducă pe cele negative și să consolideze accesul la căi de atac pentru populațiile afectate; |
| --- | --- |

9.

invită UE să îmbunătățească și să sistematizeze amploarea impactului în domeniul drepturilor omului al propriilor politici, să se asigure că aceste analize servesc, prin urmare, la remodelarea politicilor sale; solicită UE să dezvolte mecanisme mai eficiente care să maximizeze impactul pozitiv al politicilor sale în domeniul drepturilor omului, să le prevină și să le reducă pe cele negative și să consolideze accesul la căi de atac pentru populațiile afectate;

| 10. | atrage atenția asupra angajamentului său pe termen lung de promovare a valorilor democratice și susținere a drepturilor omului, reflectat, printre altele, în decernarea anuală a Premiului Saharov pentru libertatea de gândire, în lucrările Subcomisiei pentru drepturile omului, precum și în cadrul dezbaterilor lunare în plen și în rezoluțiile privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra angajamentului său pe termen lung de promovare a valorilor democratice și susținere a drepturilor omului, reflectat, printre altele, în decernarea anuală a Premiului Saharov pentru libertatea de gândire, în lucrările Subcomisiei pentru drepturile omului, precum și în cadrul dezbaterilor lunare în plen și în rezoluțiile privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept;

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la distrugerea și jefuirea deliberate și sistematice ale unor situri arheologice valoroase care fac parte din patrimoniul mondial de către organizații teroriste și grupări beligerante, cu scopul de a destabiliza populațiile și de a le submina identitatea lor culturală, ceea ce le asigură finanțarea activităților lor violente prin intermediul comerțului ilegal cu opere de artă furate; solicită prin urmare Comisiei ca, în cooperare cu ONU și UNESCO, să combată comerțul ilegal cu tezaure de artă din zonele de război și să conceapă inițiative de protejare a patrimoniului cultural din zonele de război; solicită Comisiei să clasifice distrugerea deliberată a patrimoniului uman colectiv drept crimă împotriva umanității și să adopte măsurile care se impun; |
| --- | --- |

11.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la distrugerea și jefuirea deliberate și sistematice ale unor situri arheologice valoroase care fac parte din patrimoniul mondial de către organizații teroriste și grupări beligerante, cu scopul de a destabiliza populațiile și de a le submina identitatea lor culturală, ceea ce le asigură finanțarea activităților lor violente prin intermediul comerțului ilegal cu opere de artă furate; solicită prin urmare Comisiei ca, în cooperare cu ONU și UNESCO, să combată comerțul ilegal cu tezaure de artă din zonele de război și să conceapă inițiative de protejare a patrimoniului cultural din zonele de război; solicită Comisiei să clasifice distrugerea deliberată a patrimoniului uman colectiv drept crimă împotriva umanității și să adopte măsurile care se impun;

Instrumente de politică ale UE pentru promovarea drepturilor omului și a democrației la nivel mondial

Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume

| 12. | salută adoptarea Raportului anual pe 2014 al UE privind drepturile omului și democrația în lume; consideră că raportul anual este un instrument indispensabil pentru supravegherea, comunicarea și dezbaterile privind politica UE privind drepturile omului, democrația și statul de drept în lume; solicită SEAE și Comisiei să asigure măsuri subsecvente cuprinzătoare la problemele identificate în raportul anual, inclusiv propuneri specifice de soluționare a acestor probleme, precum și o mai mare coerență a diferitelor rapoarte privind politica UE privind drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

12.

salută adoptarea Raportului anual pe 2014 al UE privind drepturile omului și democrația în lume; consideră că raportul anual este un instrument indispensabil pentru supravegherea, comunicarea și dezbaterile privind politica UE privind drepturile omului, democrația și statul de drept în lume; solicită SEAE și Comisiei să asigure măsuri subsecvente cuprinzătoare la problemele identificate în raportul anual, inclusiv propuneri specifice de soluționare a acestor probleme, precum și o mai mare coerență a diferitelor rapoarte privind politica UE privind drepturile omului și democrația;

| 13. | reiterează invitația adresată VP/ÎR de a discuta cu deputații din Parlamentul European în două sesiuni plenare pe an, una la momentul prezentării raportului anual al UE și, a doua, pentru a răspunde la raportul Parlamentului; subliniază că răspunsurile în scris primite din partea Comisiei și a SEAE la rezoluția Parlamentului referitoare la Raportul anual privind drepturile omului și democrația joacă un rol important în relațiile interinstituționale, întrucât permit o monitorizare sistematică și aprofundată a tuturor aspectelor semnalate de Parlament; |
| --- | --- |

13.

reiterează invitația adresată VP/ÎR de a discuta cu deputații din Parlamentul European în două sesiuni plenare pe an, una la momentul prezentării raportului anual al UE și, a doua, pentru a răspunde la raportul Parlamentului; subliniază că răspunsurile în scris primite din partea Comisiei și a SEAE la rezoluția Parlamentului referitoare la Raportul anual privind drepturile omului și democrația joacă un rol important în relațiile interinstituționale, întrucât permit o monitorizare sistematică și aprofundată a tuturor aspectelor semnalate de Parlament;

| 14. | felicită SEAE și Comisia pentru informarea exhaustivă cu privire la activitățile întreprinse de UE privind drepturile omului și democrația în 2014; consideră, însă, că actualul format al raportului anual privind drepturile omului și democrația ar putea fi îmbunătățit, oferind un format mai ușor de citit și o mai bună imagine de ansamblu a impactului concret al acțiunilor UE în domeniul drepturilor omului și al democrației în țările terțe, precum și a progresului realizat; solicită, de asemenea, raportarea cu privire la măsurile luate ca urmare a rezoluțiilor Parlamentului privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

14.

felicită SEAE și Comisia pentru informarea exhaustivă cu privire la activitățile întreprinse de UE privind drepturile omului și democrația în 2014; consideră, însă, că actualul format al raportului anual privind drepturile omului și democrația ar putea fi îmbunătățit, oferind un format mai ușor de citit și o mai bună imagine de ansamblu a impactului concret al acțiunilor UE în domeniul drepturilor omului și al democrației în țările terțe, precum și a progresului realizat; solicită, de asemenea, raportarea cu privire la măsurile luate ca urmare a rezoluțiilor Parlamentului privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept;

| 15. | recomandă în această privință ca SEAE să adopte o abordare mai analitică în redactarea raportului anual, continuând, în același timp, să informeze cu privire la implementarea cadrului strategic al UE și a planului de acțiune; consideră că raportul anual ar trebui nu numai să sublinieze rezultatele obținute de UE și cele mai bune practici din domeniu, ci și să precizeze provocările și limitările cu care se confruntă UE în eforturile sale de promovare a drepturilor omului și a democrației în țările terțe, precum și învățămintele ce pot fi trase pentru acțiuni concrete în anii următori; |
| --- | --- |

15.

recomandă în această privință ca SEAE să adopte o abordare mai analitică în redactarea raportului anual, continuând, în același timp, să informeze cu privire la implementarea cadrului strategic al UE și a planului de acțiune; consideră că raportul anual ar trebui nu numai să sublinieze rezultatele obținute de UE și cele mai bune practici din domeniu, ci și să precizeze provocările și limitările cu care se confruntă UE în eforturile sale de promovare a drepturilor omului și a democrației în țările terțe, precum și învățămintele ce pot fi trase pentru acțiuni concrete în anii următori;

| 16. | își menține opinia că rapoartele de țară prezentate în raportul anual ar trebui să fie mai puțin descriptive și mai puțin statice, dar în schimb, să reflecte mai bine implementarea strategiilor de țară privind drepturile omului și să ofere o imagine de ansamblu a impactului acțiunilor UE la fața locului; |
| --- | --- |

16.

își menține opinia că rapoartele de țară prezentate în raportul anual ar trebui să fie mai puțin descriptive și mai puțin statice, dar în schimb, să reflecte mai bine implementarea strategiilor de țară privind drepturile omului și să ofere o imagine de ansamblu a impactului acțiunilor UE la fața locului;

Cadrul strategic al UE și (noul) Plan de acțiune privind drepturile omului și democrația

| 17. | reiterează opinia potrivit căreia adoptarea cadrului strategic al UE și a primului Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația în 2012 a reprezentat un punct de cotitură pentru UE în ceea ce privește integrarea drepturilor omului și a democrației, fără excepție, în relațiile sale cu restul lumii; |
| --- | --- |

17.

reiterează opinia potrivit căreia adoptarea cadrului strategic al UE și a primului Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația în 2012 a reprezentat un punct de cotitură pentru UE în ceea ce privește integrarea drepturilor omului și a democrației, fără excepție, în relațiile sale cu restul lumii;

| 18. | salută adoptarea de către Consiliu, la iulie 2015, a unui nou Plan de acțiune pentru drepturile omului și democrație pentru 2015-2019; felicită SEAE pentru consultarea Comisiei, Parlamentului, a statelor membre, a societății civile și a organizațiilor regionale și internaționale pe parcursul evaluării primului plan de acțiune și al elaborării celui nou; |
| --- | --- |

18.

salută adoptarea de către Consiliu, la iulie 2015, a unui nou Plan de acțiune pentru drepturile omului și democrație pentru 2015-2019; felicită SEAE pentru consultarea Comisiei, Parlamentului, a statelor membre, a societății civile și a organizațiilor regionale și internaționale pe parcursul evaluării primului plan de acțiune și al elaborării celui nou;

| 19. | salută angajamentul reînnoit al UE de a promova și de a proteja drepturile omului și de a sprijini democrația în întreaga lume; constată că planul de acțiune urmărește să permită UE să adopte o abordare mai focalizată, mai sistematică și mai coordonată în domeniul drepturilor omului și al democrației, precum și să consolideze impactul politicilor și instrumentelor sale la fața locului; sprijină, în acest sens, acordarea de prioritate pentru cinci domenii strategice de acțiune; |
| --- | --- |

19.

salută angajamentul reînnoit al UE de a promova și de a proteja drepturile omului și de a sprijini democrația în întreaga lume; constată că planul de acțiune urmărește să permită UE să adopte o abordare mai focalizată, mai sistematică și mai coordonată în domeniul drepturilor omului și al democrației, precum și să consolideze impactul politicilor și instrumentelor sale la fața locului; sprijină, în acest sens, acordarea de prioritate pentru cinci domenii strategice de acțiune;

| 20. | invită VP/ÎR, SEAE, Consiliul, Comisia și statele membre să asigure o implementare eficientă și coerentă a noului plan de acțiune; atrage în mod deosebit atenția asupra importanței care trebuie acordată măririi eficacității și maximizării impactului local al instrumentelor folosite de UE pentru a promova respectarea drepturilor omului și a democrației în lume; subliniază nevoia de a asigura un răspuns rapid și adecvat la încălcările drepturilor omului; reiterează importanța intensificării eforturilor de integrare a drepturilor omului și a democrației în toate acțiunile externe ale UE, inclusiv la cel mai înalt nivel politic; |
| --- | --- |

20.

invită VP/ÎR, SEAE, Consiliul, Comisia și statele membre să asigure o implementare eficientă și coerentă a noului plan de acțiune; atrage în mod deosebit atenția asupra importanței care trebuie acordată măririi eficacității și maximizării impactului local al instrumentelor folosite de UE pentru a promova respectarea drepturilor omului și a democrației în lume; subliniază nevoia de a asigura un răspuns rapid și adecvat la încălcările drepturilor omului; reiterează importanța intensificării eforturilor de integrare a drepturilor omului și a democrației în toate acțiunile externe ale UE, inclusiv la cel mai înalt nivel politic;

| 21. | subliniază că, pentru a îndeplini obiectivele ambițioase fixate în noul plan de acțiune, UE trebuie să aloce suficiente resurse și cunoștințe specializate, atât în ceea ce privește resursele umane din delegații și de la sediul central, cât și în ceea ce privește fondurile disponibile pentru proiecte; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, pentru a îndeplini obiectivele ambițioase fixate în noul plan de acțiune, UE trebuie să aloce suficiente resurse și cunoștințe specializate, atât în ceea ce privește resursele umane din delegații și de la sediul central, cât și în ceea ce privește fondurile disponibile pentru proiecte;

| 22. | reiterează opinia că, pentru a-și promova coerent și consecvent agenda în materie de drepturi ale omului și democrație, sunt necesare un consens solid și o mai bună coordonare între statele membre și instituțiile europene; reamintește că planul de acțiune privește atât UE, cât și statele membre; subliniază ferm, prin urmare, că statele membre ar trebui, fără excepție, să se implice mai mult în implementarea planului de acțiune și a cadrului strategic al UE și să le utilizeze ca pe un model propriu pentru promovarea drepturilor omului și a democrației atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral; ia act cu satisfacție de prevăzuta evaluare intermediară a noului plan de acțiune și subliniază importanța unor consultări complete care să reflecte în mod coerent rezultatele atinse în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

22.

reiterează opinia că, pentru a-și promova coerent și consecvent agenda în materie de drepturi ale omului și democrație, sunt necesare un consens solid și o mai bună coordonare între statele membre și instituțiile europene; reamintește că planul de acțiune privește atât UE, cât și statele membre; subliniază ferm, prin urmare, că statele membre ar trebui, fără excepție, să se implice mai mult în implementarea planului de acțiune și a cadrului strategic al UE și să le utilizeze ca pe un model propriu pentru promovarea drepturilor omului și a democrației atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral; ia act cu satisfacție de prevăzuta evaluare intermediară a noului plan de acțiune și subliniază importanța unor consultări complete care să reflecte în mod coerent rezultatele atinse în domeniul drepturilor omului;

| 23. | îndeamnă, în acest sens, Consiliul Afaceri Externe să abordeze în mod regulat subiectele privind drepturile omului și democrația; reiterează invitația făcută Consiliului Afaceri Externe al UE de a organiza o dezbatere publică anuală privind acțiunea UE în domeniul drepturilor omului și al democrației; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă, în acest sens, Consiliul Afaceri Externe să abordeze în mod regulat subiectele privind drepturile omului și democrația; reiterează invitația făcută Consiliului Afaceri Externe al UE de a organiza o dezbatere publică anuală privind acțiunea UE în domeniul drepturilor omului și al democrației;

| 24. | felicită SEAE și Comisia pentru informarea cu privire la implementarea primului plan de acțiune și se așteaptă ca această informare să continue în cadrul noului plan de acțiune; reamintește, totodată, hotărârea sa de a fi asociat direct și consultat cu privire la implementarea noului plan de acțiune; |
| --- | --- |

24.

felicită SEAE și Comisia pentru informarea cu privire la implementarea primului plan de acțiune și se așteaptă ca această informare să continue în cadrul noului plan de acțiune; reamintește, totodată, hotărârea sa de a fi asociat direct și consultat cu privire la implementarea noului plan de acțiune;

| 25. | invită VP/ÎR ca, în coordonare cu toți ceilalți comisari, să elaboreze un program care să integreze drepturile omului în diferite activități ale UE, în special în următoarele domenii: dezvoltare, migrație, mediu înconjurător, ocuparea forței de muncă, protecția datelor pe internet, comerț, investiții, tehnologie și afaceri; |
| --- | --- |

25.

invită VP/ÎR ca, în coordonare cu toți ceilalți comisari, să elaboreze un program care să integreze drepturile omului în diferite activități ale UE, în special în următoarele domenii: dezvoltare, migrație, mediu înconjurător, ocuparea forței de muncă, protecția datelor pe internet, comerț, investiții, tehnologie și afaceri;

Privire generală asupra altor instrumente de politică ale UE

Mandatul Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului

| 26. | reamintește importanța mandatului Reprezentantului Special al UE (RSUE) pentru drepturile omului în mărirea eficacității și a vizibilității Uniunii Europene în protecția și promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice în întreaga lume; salută deținătorul mandatului actual pentru realizările sale importante și pentru implicarea în schimburi de opinie regulate cu Parlamentul European și cu societatea civilă; |
| --- | --- |

26.

reamintește importanța mandatului Reprezentantului Special al UE (RSUE) pentru drepturile omului în mărirea eficacității și a vizibilității Uniunii Europene în protecția și promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice în întreaga lume; salută deținătorul mandatului actual pentru realizările sale importante și pentru implicarea în schimburi de opinie regulate cu Parlamentul European și cu societatea civilă;

| 27. | salută extinderea mandatului RSUE până în februarie 2017 și își reiterează solicitarea ca acest mandat să fie transformat într-unul permanent; solicită prin urmare revizuirea mandatului pentru a acorda RSUE putere de inițiativă, personal adecvat și resurse financiare, competența de a face declarații publice, de a raporta cu privire la rezultatele vizitelor în țări terțe și de a comunica poziția UE cu privire la probleme ce implică drepturile omului, consolidând rolul RSUE prin îmbunătățirea vizibilității și eficacității acțiunilor sale; |
| --- | --- |

27.

salută extinderea mandatului RSUE până în februarie 2017 și își reiterează solicitarea ca acest mandat să fie transformat într-unul permanent; solicită prin urmare revizuirea mandatului pentru a acorda RSUE putere de inițiativă, personal adecvat și resurse financiare, competența de a face declarații publice, de a raporta cu privire la rezultatele vizitelor în țări terțe și de a comunica poziția UE cu privire la probleme ce implică drepturile omului, consolidând rolul RSUE prin îmbunătățirea vizibilității și eficacității acțiunilor sale;

| 28. | reiterează invitația adresată Consiliului de a stipula în mandatul reprezentanților geografici speciali ai UE cerința de a colabora strâns cu RSUE pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

28.

reiterează invitația adresată Consiliului de a stipula în mandatul reprezentanților geografici speciali ai UE cerința de a colabora strâns cu RSUE pentru drepturile omului;

Strategiile de țară privind drepturile omului și rolul delegațiilor UE

| 29. | remarcă faptul că 132 de strategii de țară privind drepturile omului au fost aprobate de Comitetul politic și de securitate, în urma eforturilor concertate depuse de delegațiile UE, instituțiile UE și statele membre; își reiterează sprijinul pentru obiectivul strategiilor de țară privind drepturile omului – adaptarea acțiunilor UE din fiecare țară la situația și necesitățile sale specifice; subliniază nevoia unei evaluări continue a strategiilor de țară privind drepturile omului, efectuând ajustări acolo unde este necesar, și solicită îmbunătățirea în continuare a cooperării, comunicării și schimburilor de informații dintre delegațiile UE, ambasadele statelor membre și instituțiile UE în ceea ce privește elaborarea și implementarea acestor strategii; |
| --- | --- |

29.

remarcă faptul că 132 de strategii de țară privind drepturile omului au fost aprobate de Comitetul politic și de securitate, în urma eforturilor concertate depuse de delegațiile UE, instituțiile UE și statele membre; își reiterează sprijinul pentru obiectivul strategiilor de țară privind drepturile omului – adaptarea acțiunilor UE din fiecare țară la situația și necesitățile sale specifice; subliniază nevoia unei evaluări continue a strategiilor de țară privind drepturile omului, efectuând ajustări acolo unde este necesar, și solicită îmbunătățirea în continuare a cooperării, comunicării și schimburilor de informații dintre delegațiile UE, ambasadele statelor membre și instituțiile UE în ceea ce privește elaborarea și implementarea acestor strategii;

| 30. | reiterează cererea ca deputații în Parlamentul European să aibă acces la conținutul strategiilor într-un format adecvat, astfel încât aceștia să își poată îndeplini datoriile în mod eficient și transparent; recomandă SEAE și Comisiei să comunice obiectivul fiecărei strategii pentru a îmbunătăți transparența acestora; insistă ca SEAE să includă în fiecare strategie indicatori clari și măsurabili pentru măsurarea progreselor; |
| --- | --- |

30.

reiterează cererea ca deputații în Parlamentul European să aibă acces la conținutul strategiilor într-un format adecvat, astfel încât aceștia să își poată îndeplini datoriile în mod eficient și transparent; recomandă SEAE și Comisiei să comunice obiectivul fiecărei strategii pentru a îmbunătăți transparența acestora; insistă ca SEAE să includă în fiecare strategie indicatori clari și măsurabili pentru măsurarea progreselor;

| 31. | subliniază cu fermitate importanța luării în considerare a strategiilor de țară privind drepturile omului la toate nivelurile procesului de formulare a politicilor pentru fiecare țară terță, inclusiv în timpul pregătirii dialogurilor politice la nivel înalt, a dialogurilor privind drepturile omului, a documentelor de strategie de țară și a programelor de acțiune anuale; |
| --- | --- |

31.

subliniază cu fermitate importanța luării în considerare a strategiilor de țară privind drepturile omului la toate nivelurile procesului de formulare a politicilor pentru fiecare țară terță, inclusiv în timpul pregătirii dialogurilor politice la nivel înalt, a dialogurilor privind drepturile omului, a documentelor de strategie de țară și a programelor de acțiune anuale;

| 32. | salută crearea de centre de coordonare pentru drepturile omului și/sau pentru chestiuni legate de gen în toate delegațiile și în misiunile din cadrul Politicii de securitate și apărare comună (PSAC); constată, cu toate acestea, că informațiile disponibile publicului online sunt de multe ori perimate și solicită, prin urmare, o revizuire rapidă a acestora; |
| --- | --- |

32.

salută crearea de centre de coordonare pentru drepturile omului și/sau pentru chestiuni legate de gen în toate delegațiile și în misiunile din cadrul Politicii de securitate și apărare comună (PSAC); constată, cu toate acestea, că informațiile disponibile publicului online sunt de multe ori perimate și solicită, prin urmare, o revizuire rapidă a acestora;

| 33. | reamintește recomandarea sa adresată VP/ÎR și SEAE de a elabora orientări operaționale clare privind rolul centrelor de coordonare în cadrul delegațiilor, pentru a capacita personalul acestora să acționeze ca niște veritabili consilieri pentru drepturile omului și pentru a le permite să își desfășoare activitatea în mod coerent și integrativ, optimizând astfel activitatea delegațiilor; consideră că activitatea centrelor pentru drepturile omului ar trebui să fie, de asemenea, sprijinită de serviciile diplomatice ale statelor membre; este de părere că activitatea desfășurată de centrele de coordonare în domeniul drepturilor omului ar trebui să fie total independentă și liberă de intervenții și hărțuiri politice din partea autorităților naționale din țări terțe, în special în ceea ce privește contactele lor cu activiștii din domeniul drepturilor omului și cu societatea civilă; |
| --- | --- |

33.

reamintește recomandarea sa adresată VP/ÎR și SEAE de a elabora orientări operaționale clare privind rolul centrelor de coordonare în cadrul delegațiilor, pentru a capacita personalul acestora să acționeze ca niște veritabili consilieri pentru drepturile omului și pentru a le permite să își desfășoare activitatea în mod coerent și integrativ, optimizând astfel activitatea delegațiilor; consideră că activitatea centrelor pentru drepturile omului ar trebui să fie, de asemenea, sprijinită de serviciile diplomatice ale statelor membre; este de părere că activitatea desfășurată de centrele de coordonare în domeniul drepturilor omului ar trebui să fie total independentă și liberă de intervenții și hărțuiri politice din partea autorităților naționale din țări terțe, în special în ceea ce privește contactele lor cu activiștii din domeniul drepturilor omului și cu societatea civilă;

Dialogurile și consultările în domeniul drepturilor omului

| 34. | recunoaște că dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe pot fi instrumente eficiente pentru cooperarea și relațiile bilaterale în ceea ce privește promovarea și apărarea drepturilor omului, cu condiția ca ele să nu constituie un scop în sine, ci un mijloc de a garanta angajamente și realizări specifice din partea omologului; salută și încurajează, prin urmare, instituirea de dialoguri privind drepturile omului cu un număr din ce în ce mai mare de țări, cum ar fi Myanmar; ia act cu satisfacție, în acest context, de cea de-a șasea rundă a dialogului UE-Moldova în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

34.

recunoaște că dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe pot fi instrumente eficiente pentru cooperarea și relațiile bilaterale în ceea ce privește promovarea și apărarea drepturilor omului, cu condiția ca ele să nu constituie un scop în sine, ci un mijloc de a garanta angajamente și realizări specifice din partea omologului; salută și încurajează, prin urmare, instituirea de dialoguri privind drepturile omului cu un număr din ce în ce mai mare de țări, cum ar fi Myanmar; ia act cu satisfacție, în acest context, de cea de-a șasea rundă a dialogului UE-Moldova în domeniul drepturilor omului;

| 35. | îndeamnă VP/ÎR și SEAE să își desfășoare dialogurile privind drepturile omului și seminarele societății civile în acest domeniu cu un accent clar, orientat spre rezultate, reflectând strategiile de țară privind drepturile omului; îndeamnă SEAE să includă sistematic un dialog pregătitor cu organizațiile societății civile, care să fie integrat automat în dialogul propriu-zis; insistă, de asemenea, ca VP/ÎR, RSUE pentru drepturile omului și SEAE să abordeze în mod sistematic cazurile individuale ale apărătorilor drepturilor omului aflați în situații de risc sau în închisoare și ale prizonierilor politici și de alte încălcări ale drepturilor omului și în mod responsabil și transparent, în dialogurile pe tema drepturilor omului; consideră că este esențial ca demersul SEAE să garanteze în mod sistematic respectarea tuturor angajamentelor asumate în fiecare dialog pe drepturile omului; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă VP/ÎR și SEAE să își desfășoare dialogurile privind drepturile omului și seminarele societății civile în acest domeniu cu un accent clar, orientat spre rezultate, reflectând strategiile de țară privind drepturile omului; îndeamnă SEAE să includă sistematic un dialog pregătitor cu organizațiile societății civile, care să fie integrat automat în dialogul propriu-zis; insistă, de asemenea, ca VP/ÎR, RSUE pentru drepturile omului și SEAE să abordeze în mod sistematic cazurile individuale ale apărătorilor drepturilor omului aflați în situații de risc sau în închisoare și ale prizonierilor politici și de alte încălcări ale drepturilor omului și în mod responsabil și transparent, în dialogurile pe tema drepturilor omului; consideră că este esențial ca demersul SEAE să garanteze în mod sistematic respectarea tuturor angajamentelor asumate în fiecare dialog pe drepturile omului;

| 36. | reiterează solicitarea adresată SEAE de a elabora un mecanism global de monitorizare și analizare a modului de funcționare a dialogurilor pe teme de drepturile omului, în cooperare cu societatea civilă și cu organizațiile din domeniul drepturilor omului, cu scopul de a îmbunătăți impactul acestora; consideră că, în cazul în care aceste dialoguri eșuează în mod repetat, ar trebui trase concluzii politice și utilizate instrumente alternative pentru sprijinirea promovării drepturilor omului în țara respectivă; observă, în acest sens, că dialogul privind drepturile omului cu Rusia a fost suspendat în 2014 și ia act inclusiv de lipsa de rezultate în urma dialogurilor similare cu China și Belarus; îndeamnă, prin urmare, SEAE să își regândească total strategia privind drepturile omului în relația cu Rusia și China; |
| --- | --- |

36.

reiterează solicitarea adresată SEAE de a elabora un mecanism global de monitorizare și analizare a modului de funcționare a dialogurilor pe teme de drepturile omului, în cooperare cu societatea civilă și cu organizațiile din domeniul drepturilor omului, cu scopul de a îmbunătăți impactul acestora; consideră că, în cazul în care aceste dialoguri eșuează în mod repetat, ar trebui trase concluzii politice și utilizate instrumente alternative pentru sprijinirea promovării drepturilor omului în țara respectivă; observă, în acest sens, că dialogul privind drepturile omului cu Rusia a fost suspendat în 2014 și ia act inclusiv de lipsa de rezultate în urma dialogurilor similare cu China și Belarus; îndeamnă, prin urmare, SEAE să își regândească total strategia privind drepturile omului în relația cu Rusia și China;

| 37. | invită UE și delegațiile sale să își intensifice dialogul politic cu guvernele care încalcă drepturile omului, democrația și statul de drept, dialog în care să implice și societatea civilă, și insistă asupra faptului că dialogul politic privind drepturile omului purtat de UE cu țările terțe trebuie să prevadă o definiție mai integratoare și mai cuprinzătoare a nediscriminării în ceea ce privește, printre altele, persoanele LGTBI, religia sau convingerile, sexul, originea rasială sau etnică, vârsta, handicapurile și orientarea sexuală; subliniază faptul că, în special în țările cu rezultate slabe atât în dezvoltare, cât și în privința respectării drepturilor omului, ajutorul pentru dezvoltare ar trebui menținut și chiar consolidat, dar ar trebui să fie dirijat, de preferință, prin intermediul organizațiilor societății civile și al partenerilor locali neguvernamentali și să fie monitorizat în mod sistematic, în paralel cu angajamente ale guvernelor în direcția îmbunătățirii situației pe teren a drepturilor omului; |
| --- | --- |

37.

invită UE și delegațiile sale să își intensifice dialogul politic cu guvernele care încalcă drepturile omului, democrația și statul de drept, dialog în care să implice și societatea civilă, și insistă asupra faptului că dialogul politic privind drepturile omului purtat de UE cu țările terțe trebuie să prevadă o definiție mai integratoare și mai cuprinzătoare a nediscriminării în ceea ce privește, printre altele, persoanele LGTBI, religia sau convingerile, sexul, originea rasială sau etnică, vârsta, handicapurile și orientarea sexuală; subliniază faptul că, în special în țările cu rezultate slabe atât în dezvoltare, cât și în privința respectării drepturilor omului, ajutorul pentru dezvoltare ar trebui menținut și chiar consolidat, dar ar trebui să fie dirijat, de preferință, prin intermediul organizațiilor societății civile și al partenerilor locali neguvernamentali și să fie monitorizat în mod sistematic, în paralel cu angajamente ale guvernelor în direcția îmbunătățirii situației pe teren a drepturilor omului;

| 38. | recunoaște importanța luării de măsuri suplimentare împotriva anumitor persoane (sancțiuni orientate precum înghețarea activelor sau interdicții de călătorie), pentru a contracara astfel regimurile autoritare în cazul în care dialogurile eșuează în mod repetat; |
| --- | --- |

38.

recunoaște importanța luării de măsuri suplimentare împotriva anumitor persoane (sancțiuni orientate precum înghețarea activelor sau interdicții de călătorie), pentru a contracara astfel regimurile autoritare în cazul în care dialogurile eșuează în mod repetat;

Orientările UE cu privire la drepturile omului

| 39. | salută, în acest context, adoptarea de către Consiliu în mai 2014 a Orientărilor UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline; reamintește, cu toate acestea, cererea sa către SEAE de a clarifica procesul de selecție a temelor conținute de orientările UE și, de asemenea, de a consulta Parlamentul și societatea civilă cu privire la această chestiune înainte de selectarea temelor; |
| --- | --- |

39.

salută, în acest context, adoptarea de către Consiliu în mai 2014 a Orientărilor UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline; reamintește, cu toate acestea, cererea sa către SEAE de a clarifica procesul de selecție a temelor conținute de orientările UE și, de asemenea, de a consulta Parlamentul și societatea civilă cu privire la această chestiune înainte de selectarea temelor;

| 40. | reiterează invitația adresată ÎR/VP și SEAE de a aplica în mod eficace și coerent Orientările UE privind dreptul internațional umanitar (DIU) (37), inclusiv în ceea ce privește conflictele și crizele umanitare din țări ca Siria, Irak, Libia și Ucraina; recomandă, în acest context, ca SEAE să sprijine organizațiile din societatea civilă care promovează respectarea dreptului internațional umanitar de către actorii statali și nestatali; îndeamnă UE, totodată, să utilizeze toate instrumentele aflate la dispoziția sa pentru a îmbunătăți respectarea de către actorii statali și nestatali a dreptului internațional umanitar; invită UE și statele membre să contribuie la inițiativa în desfășurare dintre Elveția și Comitetul Internațional al Crucii Roșii de a consolida conformitatea cu dreptul internațional umanitar; |
| --- | --- |

40.

reiterează invitația adresată ÎR/VP și SEAE de a aplica în mod eficace și coerent Orientările UE privind dreptul internațional umanitar (DIU) (37), inclusiv în ceea ce privește conflictele și crizele umanitare din țări ca Siria, Irak, Libia și Ucraina; recomandă, în acest context, ca SEAE să sprijine organizațiile din societatea civilă care promovează respectarea dreptului internațional umanitar de către actorii statali și nestatali; îndeamnă UE, totodată, să utilizeze toate instrumentele aflate la dispoziția sa pentru a îmbunătăți respectarea de către actorii statali și nestatali a dreptului internațional umanitar; invită UE și statele membre să contribuie la inițiativa în desfășurare dintre Elveția și Comitetul Internațional al Crucii Roșii de a consolida conformitatea cu dreptul internațional umanitar;

| 41. | subliniază ferm importanța evaluării sistematice a aplicării Orientărilor UE privind drepturile omului, inclusiv aplicarea Orientărilor UE pentru promovarea și protejarea drepturilor copiilor, utilizând valori de referință bine definite; consideră că, pentru a asigura o bună aplicare a orientărilor, trebuie luate măsuri suplimentare menite să facă cunoscut conținutul acestora în rândul personalului SEAE și al delegațiilor UE și al reprezentanțelor statelor membre în străinătate; își reiterează solicitarea sa ca societatea civilă și organizațiile pentru drepturile omului să fie mai activ implicate în selectarea, dezvoltarea, evaluarea și revizuirea orientărilor; |
| --- | --- |

41.

subliniază ferm importanța evaluării sistematice a aplicării Orientărilor UE privind drepturile omului, inclusiv aplicarea Orientărilor UE pentru promovarea și protejarea drepturilor copiilor, utilizând valori de referință bine definite; consideră că, pentru a asigura o bună aplicare a orientărilor, trebuie luate măsuri suplimentare menite să facă cunoscut conținutul acestora în rândul personalului SEAE și al delegațiilor UE și al reprezentanțelor statelor membre în străinătate; își reiterează solicitarea sa ca societatea civilă și organizațiile pentru drepturile omului să fie mai activ implicate în selectarea, dezvoltarea, evaluarea și revizuirea orientărilor;

Drepturile omului și democrația prin politicile și instrumentele externe ale UE

| 42. | reamintește că UE s-a angajat să plaseze drepturile omului și democrația în centrul relațiilor sale cu țările terțe; subliniază, prin urmare, că promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice trebuie sprijinită prin toate instrumentele financiare adecvate ale politicilor UE care au o dimensiune externă, precum politica de extindere și politica de vecinătate, politica de securitate și apărare comună, precum și politicile vizând dezvoltarea, comerțul, migrația, justiția și afacerile interne; subliniază, în acest context, eforturile recente ale UE de a include încălcările drepturilor omului în matricea de alertă timpurie asociată măsurilor de prevenire a crizelor; |
| --- | --- |

42.

reamintește că UE s-a angajat să plaseze drepturile omului și democrația în centrul relațiilor sale cu țările terțe; subliniază, prin urmare, că promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice trebuie sprijinită prin toate instrumentele financiare adecvate ale politicilor UE care au o dimensiune externă, precum politica de extindere și politica de vecinătate, politica de securitate și apărare comună, precum și politicile vizând dezvoltarea, comerțul, migrația, justiția și afacerile interne; subliniază, în acest context, eforturile recente ale UE de a include încălcările drepturilor omului în matricea de alertă timpurie asociată măsurilor de prevenire a crizelor;

| 43. | subliniază faptul că, potrivit tratatului, UE are obligația de a se asigura că toate politicile și activitățile sale externe sunt concepute și implementate într-o manieră care consolidează și sprijină drepturile omului și statul de drept; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că, potrivit tratatului, UE are obligația de a se asigura că toate politicile și activitățile sale externe sunt concepute și implementate într-o manieră care consolidează și sprijină drepturile omului și statul de drept;

| 44. | consideră că instrumentele financiare externe ale UE reprezintă un mijloc important pentru promovarea și apărarea valorilor democrației și a drepturilor omului în străinătate; reiterează apelul său pentru îmbunătățirea coerenței diferitor instrumente tematice și geografice; |
| --- | --- |

44.

consideră că instrumentele financiare externe ale UE reprezintă un mijloc important pentru promovarea și apărarea valorilor democrației și a drepturilor omului în străinătate; reiterează apelul său pentru îmbunătățirea coerenței diferitor instrumente tematice și geografice;

| 45. | ia act de eforturile Comisiei de a-și îndeplini angajamentul, inclusiv dispozițiile privind drepturile omului în evaluările sale de impact pentru propunerile legislative și nelegislative, implementarea măsurilor și a acordurilor comerciale; îndeamnă Comisia să îmbunătățească calitatea și caracterul exhaustiv al evaluărilor de impact, precum și măsurile subsecvente șa acestea, și să asigure integrarea sistematică a aspectelor legate de drepturile omului; subliniază rolul pe care societatea civilă l-ar putea juca în cadrul acestui proces; |
| --- | --- |

45.

ia act de eforturile Comisiei de a-și îndeplini angajamentul, inclusiv dispozițiile privind drepturile omului în evaluările sale de impact pentru propunerile legislative și nelegislative, implementarea măsurilor și a acordurilor comerciale; îndeamnă Comisia să îmbunătățească calitatea și caracterul exhaustiv al evaluărilor de impact, precum și măsurile subsecvente șa acestea, și să asigure integrarea sistematică a aspectelor legate de drepturile omului; subliniază rolul pe care societatea civilă l-ar putea juca în cadrul acestui proces;

Extinderea și politica de vecinătate

| 46. | reamintește că politica de extindere a UE este unul dintre cele mai puternice instrumente pentru consolidarea respectării drepturilor omului și a principiilor democratice; ia act de faptul că procesul de extindere va fi continuat în pofida faptului că nicio nouă aderare nu va fi posibilă înainte de 2019 din cauza stadiului în care se află negocierile și a situației din țările în cauză și salută aplicarea acestei noi abordări pe parcursul negocierilor de aderare pentru capitolele referitoare la sistemul judiciar, drepturile fundamentale și justiția, libertatea și securitatea, care să țină seama în mod corespunzător de timpul necesar pentru implementarea adecvată a acestor reforme; |
| --- | --- |

46.

reamintește că politica de extindere a UE este unul dintre cele mai puternice instrumente pentru consolidarea respectării drepturilor omului și a principiilor democratice; ia act de faptul că procesul de extindere va fi continuat în pofida faptului că nicio nouă aderare nu va fi posibilă înainte de 2019 din cauza stadiului în care se află negocierile și a situației din țările în cauză și salută aplicarea acestei noi abordări pe parcursul negocierilor de aderare pentru capitolele referitoare la sistemul judiciar, drepturile fundamentale și justiția, libertatea și securitatea, care să țină seama în mod corespunzător de timpul necesar pentru implementarea adecvată a acestor reforme;

| 47. | își exprimă îngrijorarea cu privire la deteriorarea libertății de exprimare și a mass-mediei în anumite țări implicate în procesul de aderare și într-o serie de țări vizate de politica de vecinătate; subliniază necesitatea urgentă de a îmbunătăți independența și transparența dreptului de proprietate a mass-mediei în țările respective și de a aborda problema presiunilor politice și economice asupra jurnaliștilor, care duc adesea la cenzură și autocenzură; solicită Comisiei să continue să monitorizeze și să acorde prioritate respectării libertății de exprimare și a mass-mediei în procesul negocierii condițiilor de aderare; |
| --- | --- |

47.

își exprimă îngrijorarea cu privire la deteriorarea libertății de exprimare și a mass-mediei în anumite țări implicate în procesul de aderare și într-o serie de țări vizate de politica de vecinătate; subliniază necesitatea urgentă de a îmbunătăți independența și transparența dreptului de proprietate a mass-mediei în țările respective și de a aborda problema presiunilor politice și economice asupra jurnaliștilor, care duc adesea la cenzură și autocenzură; solicită Comisiei să continue să monitorizeze și să acorde prioritate respectării libertății de exprimare și a mass-mediei în procesul negocierii condițiilor de aderare;

| 48. | regretă că implementarea corespunzătoare a cadrului legislativ pentru protecția minorităților este în continuare o provocare, după cum se afirmă în Strategia de extindere a Comisiei pentru 2014-2015 (38); invită țările candidate să își intensifice eforturile pentru a crea o cultură de acceptare a minorităților, prin îmbunătățirea implicării lor în procesele decizionale și în sistemul educațional, acordând o atenție specială copiilor romi; îndeamnă UE să urmărească îndeaproape punerea în aplicare a dispozițiilor care protejează drepturile omului, inclusiv drepturile persoanelor ce aparțin minorităților și combaterea tuturor formelor de discriminare, a violențelor motivate de orientarea sexuală, pe parcursul procesului de extindere; |
| --- | --- |

48.

regretă că implementarea corespunzătoare a cadrului legislativ pentru protecția minorităților este în continuare o provocare, după cum se afirmă în Strategia de extindere a Comisiei pentru 2014-2015 (38); invită țările candidate să își intensifice eforturile pentru a crea o cultură de acceptare a minorităților, prin îmbunătățirea implicării lor în procesele decizionale și în sistemul educațional, acordând o atenție specială copiilor romi; îndeamnă UE să urmărească îndeaproape punerea în aplicare a dispozițiilor care protejează drepturile omului, inclusiv drepturile persoanelor ce aparțin minorităților și combaterea tuturor formelor de discriminare, a violențelor motivate de orientarea sexuală, pe parcursul procesului de extindere;

| 49. | ia act cu îngrijorare de deteriorarea culturilor politice democratice din unele țări candidate și potențial candidate și în anumite țări din cadrul politicii europene de vecinătate; reamintește că buna guvernanță, respectarea statului de drept, a libertății de opinie și a drepturilor omului, dialogul politic, obținerea unui compromis și includerea tuturor părților interesate în procesul decizional stau la temelia regimurilor democratice; constată cu egală îngrijorare slabele progrese înregistrate de țările aflate în procesul de negociere a aderării în privința îmbunătățirii independenței sistemului judiciar și în combaterea corupției; se alătură Comisiei pentru a îndemna țările aflate în procesul de negociere a aderării să constituie un bilanț credibil al rezultatelor obținute în ceea ce privește anchetele, urmărirea în justiție și condamnările definitive pronunțate; |
| --- | --- |

49.

ia act cu îngrijorare de deteriorarea culturilor politice democratice din unele țări candidate și potențial candidate și în anumite țări din cadrul politicii europene de vecinătate; reamintește că buna guvernanță, respectarea statului de drept, a libertății de opinie și a drepturilor omului, dialogul politic, obținerea unui compromis și includerea tuturor părților interesate în procesul decizional stau la temelia regimurilor democratice; constată cu egală îngrijorare slabele progrese înregistrate de țările aflate în procesul de negociere a aderării în privința îmbunătățirii independenței sistemului judiciar și în combaterea corupției; se alătură Comisiei pentru a îndemna țările aflate în procesul de negociere a aderării să constituie un bilanț credibil al rezultatelor obținute în ceea ce privește anchetele, urmărirea în justiție și condamnările definitive pronunțate;

| 50. | reamintește, în contextul reexaminării în curs a politicii europene de vecinătate, că TUE prevede că Uniunea dezvoltă cu țările învecinate relații privilegiate întemeiate pe valorile Uniunii, printre care se numără respectarea drepturilor omului și a democrației (39); reamintește, de asemenea, că după Primăvara arabă din 2011, UE și-a redefinit politica de vecinătate pe baza principiului „mai mult pentru mai mult”, vizând consolidarea instituțiilor democratice și progresul în domeniul drepturilor omului; subliniază faptul că, date fiind provocările importante cu care s-au confruntat țările din vecinătatea UE în ultimii ani, cum ar fi răspândirea instabilității și a conflictelor în Orientul Mijlociu și nordul Africii, situații exploatate de grupările de extremiști și islamiști radicalizați, suferințele umane cauzate de acțiunile Rusiei, drepturile omului și principiile democratice având mult de suferit; |
| --- | --- |

50.

reamintește, în contextul reexaminării în curs a politicii europene de vecinătate, că TUE prevede că Uniunea dezvoltă cu țările învecinate relații privilegiate întemeiate pe valorile Uniunii, printre care se numără respectarea drepturilor omului și a democrației (39); reamintește, de asemenea, că după Primăvara arabă din 2011, UE și-a redefinit politica de vecinătate pe baza principiului „mai mult pentru mai mult”, vizând consolidarea instituțiilor democratice și progresul în domeniul drepturilor omului; subliniază faptul că, date fiind provocările importante cu care s-au confruntat țările din vecinătatea UE în ultimii ani, cum ar fi răspândirea instabilității și a conflictelor în Orientul Mijlociu și nordul Africii, situații exploatate de grupările de extremiști și islamiști radicalizați, suferințele umane cauzate de acțiunile Rusiei, drepturile omului și principiile democratice având mult de suferit;

| 51. | își exprimă, prin urmare, convingerea că, în politica europeană de vecinătate revizuită, promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice ar trebui să ocupe în continuare un loc central; reiterează faptul că promovarea drepturilor omului și a democrației sunt în același timp în interesul țărilor partenere, cât și în interesul UE; |
| --- | --- |

51.

își exprimă, prin urmare, convingerea că, în politica europeană de vecinătate revizuită, promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice ar trebui să ocupe în continuare un loc central; reiterează faptul că promovarea drepturilor omului și a democrației sunt în același timp în interesul țărilor partenere, cât și în interesul UE;

| 52. | subliniază că UE ar trebui să continue să sprijine în mod activ instituțiile democratice și eficiente din domeniul drepturilor omului, societatea civilă și libertatea mass-mediei din țările învecinate, ia act cu satisfacție, în acest context, de sprijinul substanțial continuu acordat prin Instrumentul pentru democrație și drepturile omului și Facilitatea pentru societatea civilă; salută totodată angajamentul constant și eficient al Fondului european pentru democrație în vecinătatea estică și în cea sudică a UE în favoarea promovării democrației și a respectării drepturilor și libertăților fundamentale, astfel cum este menționat și în primul raport de evaluare al acestui fond, efectuat de Parlament (40); încurajează ferm UE și statele sale membre să ofere în continuare stimulente puternice și know-how-ul din cadrul proceselor proprii de tranziție pentru a sprijini procesele reformei democratice din vecinătatea UE; |
| --- | --- |

52.

subliniază că UE ar trebui să continue să sprijine în mod activ instituțiile democratice și eficiente din domeniul drepturilor omului, societatea civilă și libertatea mass-mediei din țările învecinate, ia act cu satisfacție, în acest context, de sprijinul substanțial continuu acordat prin Instrumentul pentru democrație și drepturile omului și Facilitatea pentru societatea civilă; salută totodată angajamentul constant și eficient al Fondului european pentru democrație în vecinătatea estică și în cea sudică a UE în favoarea promovării democrației și a respectării drepturilor și libertăților fundamentale, astfel cum este menționat și în primul raport de evaluare al acestui fond, efectuat de Parlament (40); încurajează ferm UE și statele sale membre să ofere în continuare stimulente puternice și know-how-ul din cadrul proceselor proprii de tranziție pentru a sprijini procesele reformei democratice din vecinătatea UE;

| 53. | susține în continuare că este absolut esențial să înceteze agresiunile Rusiei în Ucraina și să se instaureze stabilitatea și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

53.

susține în continuare că este absolut esențial să înceteze agresiunile Rusiei în Ucraina și să se instaureze stabilitatea și respectarea drepturilor omului;

Drepturile omului și comerțul

| 54. | își reiterează sprijinul pentru introducerea sistematică a clauzelor privind drepturile omului în toate acordurile internaționale încheiate între UE și țările terțe, cu respectarea, îndeosebi, a dialogului social european și a standardelor muncii ale OIM; invită Comisia să monitorizeze și să evalueze în mod eficace și sistematic punerea în aplicare a clauzelor privind drepturile omului și să informeze periodic Parlamentul cu privire la respectarea drepturilor omului de către țările partenere; salută utilizarea tot mai sistematică de către Consiliu a măsurilor restrictive aplicate țărilor terțe care își încalcă în mod deliberat angajamentele în materie de drepturi ale omului; recomandă în continuare ca, de fiecare dată când are loc o încălcare gravă a drepturilor omului de către o țară parteneră cu care a fost încheiat un acord, UE să ia măsurile concrete prevăzute în clauzele privind drepturile omului din acordul respectiv; |
| --- | --- |

54.

își reiterează sprijinul pentru introducerea sistematică a clauzelor privind drepturile omului în toate acordurile internaționale încheiate între UE și țările terțe, cu respectarea, îndeosebi, a dialogului social european și a standardelor muncii ale OIM; invită Comisia să monitorizeze și să evalueze în mod eficace și sistematic punerea în aplicare a clauzelor privind drepturile omului și să informeze periodic Parlamentul cu privire la respectarea drepturilor omului de către țările partenere; salută utilizarea tot mai sistematică de către Consiliu a măsurilor restrictive aplicate țărilor terțe care își încalcă în mod deliberat angajamentele în materie de drepturi ale omului; recomandă în continuare ca, de fiecare dată când are loc o încălcare gravă a drepturilor omului de către o țară parteneră cu care a fost încheiat un acord, UE să ia măsurile concrete prevăzute în clauzele privind drepturile omului din acordul respectiv;

| 55. | salută intrarea în vigoare a noului sistem generalizat de preferințe (SGP) [Regulamentul (UE) nr. 978/2012] la 1 ianuarie 2014; ia act cu satisfacție de faptul că au fost acordate preferințe SGP+ pentru 14 țări, până la sfârșitul anului 2014, și reamintește obligația punerii efective în aplicare de către țările respective a 27 de convenții internaționale fundamentale privind drepturile omului și standardele de muncă, precum și a monitorizării aplicării lor efective, în conformitate cu criteriile prevăzute de respectivele convenții și de UE; așteaptă cu interes ca Comisia să evalueze problemele în mod transparent și eficient și să informeze Parlamentul și Consiliul cu privire la stadiul ratificării și a punerii efective în aplicare a convențiilor de către beneficiarii preferințelor SGP+ până la sfârșitul anului 2015; reiterează recomandarea sa ca Statutul de la Roma să fie adăugat pe viitoarea listă de convenții; |
| --- | --- |

55.

salută intrarea în vigoare a noului sistem generalizat de preferințe (SGP) [Regulamentul (UE) nr. 978/2012] la 1 ianuarie 2014; ia act cu satisfacție de faptul că au fost acordate preferințe SGP+ pentru 14 țări, până la sfârșitul anului 2014, și reamintește obligația punerii efective în aplicare de către țările respective a 27 de convenții internaționale fundamentale privind drepturile omului și standardele de muncă, precum și a monitorizării aplicării lor efective, în conformitate cu criteriile prevăzute de respectivele convenții și de UE; așteaptă cu interes ca Comisia să evalueze problemele în mod transparent și eficient și să informeze Parlamentul și Consiliul cu privire la stadiul ratificării și a punerii efective în aplicare a convențiilor de către beneficiarii preferințelor SGP+ până la sfârșitul anului 2015; reiterează recomandarea sa ca Statutul de la Roma să fie adăugat pe viitoarea listă de convenții;

Afacerile și drepturile omului

| 56. | consideră că comerțul și drepturile omului se pot consolida reciproc, și că mediul de afaceri are un rol important de jucat în promovarea drepturilor omului și a democrației; consideră că promovarea drepturilor omului ar trebui să fie consolidată de cooperarea dintre guverne și sectorul privat; reafirmă în acest context că societățile europene ar trebui să ia toate măsurile pentru a se asigura că activitățile lor din țările terțe respectă drepturile omului; reafirmă, în plus, importanța promovării de către UE a responsabilității sociale a întreprinderilor și a rolului principal pe care întreprinderile europene trebuie să-l aibă în promovarea unor standarde la nivel internațional în ceea ce privește afacerile și drepturile omului; solicită, totodată, UE să își asume un rol activ în cadrul celei de-a 12-a sesiuni a Grupului de lucru al ONU privind chestiunea drepturilor omului, a societăților transnaționale și a altor întreprinderi comerciale și să sprijine eforturile de aliniere a politicilor lor cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale; recomandă UE și statelor sale membre să se implice în noua dezbatere cu privire la un instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic privind afacerile și drepturile omului în cadrul sistemului ONU; |
| --- | --- |

56.

consideră că comerțul și drepturile omului se pot consolida reciproc, și că mediul de afaceri are un rol important de jucat în promovarea drepturilor omului și a democrației; consideră că promovarea drepturilor omului ar trebui să fie consolidată de cooperarea dintre guverne și sectorul privat; reafirmă în acest context că societățile europene ar trebui să ia toate măsurile pentru a se asigura că activitățile lor din țările terțe respectă drepturile omului; reafirmă, în plus, importanța promovării de către UE a responsabilității sociale a întreprinderilor și a rolului principal pe care întreprinderile europene trebuie să-l aibă în promovarea unor standarde la nivel internațional în ceea ce privește afacerile și drepturile omului; solicită, totodată, UE să își asume un rol activ în cadrul celei de-a 12-a sesiuni a Grupului de lucru al ONU privind chestiunea drepturilor omului, a societăților transnaționale și a altor întreprinderi comerciale și să sprijine eforturile de aliniere a politicilor lor cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale; recomandă UE și statelor sale membre să se implice în noua dezbatere cu privire la un instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic privind afacerile și drepturile omului în cadrul sistemului ONU;

| 57. | consideră, prin urmare, că SEAE ar trebui să ceară ca delegațiile UE să colaboreze cu întreprinderile din UE care desfășoară activități în țări terțe în vederea garantării respectării drepturilor omului în cadrul activităților lor de afaceri; reamintește, de asemenea, solicitarea sa ca delegațiile UE să includă respectarea drepturilor omului în activitățile de afaceri ca o prioritate în cererile de propuneri la nivel local efectuate în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și ca delegațiile UE să ia măsurile necesare pentru protejarea apărătorilor drepturilor omului în conformitate cu orientările UE privind apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

57.

consideră, prin urmare, că SEAE ar trebui să ceară ca delegațiile UE să colaboreze cu întreprinderile din UE care desfășoară activități în țări terțe în vederea garantării respectării drepturilor omului în cadrul activităților lor de afaceri; reamintește, de asemenea, solicitarea sa ca delegațiile UE să includă respectarea drepturilor omului în activitățile de afaceri ca o prioritate în cererile de propuneri la nivel local efectuate în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și ca delegațiile UE să ia măsurile necesare pentru protejarea apărătorilor drepturilor omului în conformitate cu orientările UE privind apărătorii drepturilor omului;

| 58. | reiterează invitația adresată Comisiei de a prezenta informări cu privire la punerea în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (41) de către statele membre, înainte de sfârșitul anului 2015; |
| --- | --- |

58.

reiterează invitația adresată Comisiei de a prezenta informări cu privire la punerea în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (41) de către statele membre, înainte de sfârșitul anului 2015;

| 59. | solicită UE să depună eforturi concertate de combatere a problemei acaparării terenurilor, promovând garanții adecvate care să prevină acest fenomen în țările în cauză și la nivelul întreprinderilor din UE și din alte țări europene, care sunt prezente în aceste țări; |
| --- | --- |

59.

solicită UE să depună eforturi concertate de combatere a problemei acaparării terenurilor, promovând garanții adecvate care să prevină acest fenomen în țările în cauză și la nivelul întreprinderilor din UE și din alte țări europene, care sunt prezente în aceste țări;

| 60. | solicită UE să elaboreze un proiect-pilot privind indivizibilitatea drepturilor omului, problema terenurilor (acapararea terenurilor și evacuarea forțată) și coerența politicilor UE în acest sens; invită UE să informeze cu privire la analizarea aderării la Protocolul opțional la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, potrivit angajamentului asumat în planul de acțiune al UE 2015-2019 privind drepturile omului și democrația. |
| --- | --- |

60.

solicită UE să elaboreze un proiect-pilot privind indivizibilitatea drepturilor omului, problema terenurilor (acapararea terenurilor și evacuarea forțată) și coerența politicilor UE în acest sens; invită UE să informeze cu privire la analizarea aderării la Protocolul opțional la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, potrivit angajamentului asumat în planul de acțiune al UE 2015-2019 privind drepturile omului și democrația.

Drepturile omului și dezvoltarea

| 61. | consideră că cooperarea pentru dezvoltare și promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice ar trebui să meargă mână în mână; reamintește, în acest context, că ONU a declarat că, în absența unei abordări bazate pe drepturile omului, obiectivele de dezvoltare nu pot fi realizate integral; reamintește, de asemenea, că UE s-a angajat să sprijine țările partenere, ținând seama de nivelul lor de dezvoltare și de progresele înregistrate în ceea ce privește drepturile omului și democrația; încurajează includerea în toate instrumentele a unor cadre clar definite privind rezultatele, pentru a asigura incluziunea grupurilor marginalizate și vulnerabile, precum și pentru a integra o abordare bazată pe drepturile omului; |
| --- | --- |

61.

consideră că cooperarea pentru dezvoltare și promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice ar trebui să meargă mână în mână; reamintește, în acest context, că ONU a declarat că, în absența unei abordări bazate pe drepturile omului, obiectivele de dezvoltare nu pot fi realizate integral; reamintește, de asemenea, că UE s-a angajat să sprijine țările partenere, ținând seama de nivelul lor de dezvoltare și de progresele înregistrate în ceea ce privește drepturile omului și democrația; încurajează includerea în toate instrumentele a unor cadre clar definite privind rezultatele, pentru a asigura incluziunea grupurilor marginalizate și vulnerabile, precum și pentru a integra o abordare bazată pe drepturile omului;

| 62. | salută documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind o abordare bazată pe drepturi, care cuprinde toate drepturile omului, inclusiv drepturile femeilor și fetelor, pentru cooperarea UE pentru dezvoltare, publicat în aprilie 2014 și salutată de Consiliu; încurajează Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a abordării bazate pe drepturile omului și să se asigure că drepturile omului și cooperarea pentru dezvoltare se consolidează reciproc pe teren; invită Comisia să furnizeze o evaluare transparentă și publică a punerii în aplicare a setului de instrumente ale UE legate de abordarea bazată pe drepturile omului; îndeamnă UE să își consolideze rolul de lider în apărarea drepturilor omului în lume prin utilizarea eficace, consecventă și judicioasă a tuturor instrumentelor disponibile pentru promovarea și apărarea drepturilor omului și a susținătorilor acestora, precum și prin eficacitatea politicii sale în domeniul ajutorului pentru dezvoltare, în conformitate cu noul obiectiv de dezvoltare durabilă (ODM) nr. 16; |
| --- | --- |

62.

salută documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind o abordare bazată pe drepturi, care cuprinde toate drepturile omului, inclusiv drepturile femeilor și fetelor, pentru cooperarea UE pentru dezvoltare, publicat în aprilie 2014 și salutată de Consiliu; încurajează Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a abordării bazate pe drepturile omului și să se asigure că drepturile omului și cooperarea pentru dezvoltare se consolidează reciproc pe teren; invită Comisia să furnizeze o evaluare transparentă și publică a punerii în aplicare a setului de instrumente ale UE legate de abordarea bazată pe drepturile omului; îndeamnă UE să își consolideze rolul de lider în apărarea drepturilor omului în lume prin utilizarea eficace, consecventă și judicioasă a tuturor instrumentelor disponibile pentru promovarea și apărarea drepturilor omului și a susținătorilor acestora, precum și prin eficacitatea politicii sale în domeniul ajutorului pentru dezvoltare, în conformitate cu noul obiectiv de dezvoltare durabilă (ODM) nr. 16;

| 63. | salută adoptarea Agendei ambițioase pentru dezvoltare durabilă pentru 2030 în cadrul summitului special al ONU de la New York, precum și rolul central pe care îl joacă UE în cadrul acestui proces și, în special, în ceea ce privește includerea valorilor fundamentale ale UE precum drepturile omului și buna guvernanță; salută faptul că noua agendă este ancorată clar în angajamente care țin de drepturile omului și că cele 17 obiective și cele 169 de aspecte vizate urmăresc respectarea drepturilor omului pentru toți; împărtășește viziunea care stă la baza acestui document privind o lume a respectului universal pentru drepturile omului și demnitatea umană, pentru statul de drept, justiție, egalitate și nediscriminare, a respectului pentru rasă, etnie și diversitate culturală, precum și pentru egalitatea de șanse, permițând realizarea deplină a potențialului uman și contribuind la prosperitatea partajată; subliniază că este necesar ca Agenda 2030 de dezvoltare durabilă, măsurile de monitorizare și de punere în aplicare în viitor a acesteia de către toate părțile interesate, inclusiv de către societatea civilă și sectorul privat, să se sprijine pe abordări bazate pe drepturile omului și pe egalitatea de gen, precum și pe obiectivele de eradicare a sărăciei, de reducere a inegalităților și a excluziunii sociale și de democratizare a economiei; |
| --- | --- |

63.

salută adoptarea Agendei ambițioase pentru dezvoltare durabilă pentru 2030 în cadrul summitului special al ONU de la New York, precum și rolul central pe care îl joacă UE în cadrul acestui proces și, în special, în ceea ce privește includerea valorilor fundamentale ale UE precum drepturile omului și buna guvernanță; salută faptul că noua agendă este ancorată clar în angajamente care țin de drepturile omului și că cele 17 obiective și cele 169 de aspecte vizate urmăresc respectarea drepturilor omului pentru toți; împărtășește viziunea care stă la baza acestui document privind o lume a respectului universal pentru drepturile omului și demnitatea umană, pentru statul de drept, justiție, egalitate și nediscriminare, a respectului pentru rasă, etnie și diversitate culturală, precum și pentru egalitatea de șanse, permițând realizarea deplină a potențialului uman și contribuind la prosperitatea partajată; subliniază că este necesar ca Agenda 2030 de dezvoltare durabilă, măsurile de monitorizare și de punere în aplicare în viitor a acesteia de către toate părțile interesate, inclusiv de către societatea civilă și sectorul privat, să se sprijine pe abordări bazate pe drepturile omului și pe egalitatea de gen, precum și pe obiectivele de eradicare a sărăciei, de reducere a inegalităților și a excluziunii sociale și de democratizare a economiei;

| 64. | subliniază importanța coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) pentru realizarea noii agende privind dezvoltarea durabilă; subliniază faptul că abordarea bazată pe drepturile omului ar trebui să conducă la o înțelegere mai profundă a CPD, întrucât, dacă nu sunt abordate obstacolele din calea realizării drepturilor, nu poate avea loc niciun progres spre dezvoltare durabilă și eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) pentru realizarea noii agende privind dezvoltarea durabilă; subliniază faptul că abordarea bazată pe drepturile omului ar trebui să conducă la o înțelegere mai profundă a CPD, întrucât, dacă nu sunt abordate obstacolele din calea realizării drepturilor, nu poate avea loc niciun progres spre dezvoltare durabilă și eradicarea sărăciei;

| 65. | reafirmă nevoia urgentă de abordare a problemei mondiale reprezentate de bolile cauzate de sărăcie și neglijate; solicită elaborarea unei strategii politice și a unui plan de acțiune pe termen lung privind sănătatea la nivel mondial, inovarea și accesul la medicamente care să includă, printre altele, investițiile în cercetare și dezvoltare, astfel încât să se garanteze dreptul la un standard de viață adecvat pentru sănătatea și bunăstarea fiecărei persoane, fără discriminare pe motive de rasă, religie, convingeri politice, condiție economică sau socială, identitate de gen sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

65.

reafirmă nevoia urgentă de abordare a problemei mondiale reprezentate de bolile cauzate de sărăcie și neglijate; solicită elaborarea unei strategii politice și a unui plan de acțiune pe termen lung privind sănătatea la nivel mondial, inovarea și accesul la medicamente care să includă, printre altele, investițiile în cercetare și dezvoltare, astfel încât să se garanteze dreptul la un standard de viață adecvat pentru sănătatea și bunăstarea fiecărei persoane, fără discriminare pe motive de rasă, religie, convingeri politice, condiție economică sau socială, identitate de gen sau orientare sexuală;

| 66. | reamintește faptul că Programul de acțiune de la Addis Abeba înseamnă angajamentul de a garanta un prag universal de protecție socială, asigurare de sănătate universală și servicii publice de bază pentru toți, inclusiv în domeniul sănătății și al educației; |
| --- | --- |

66.

reamintește faptul că Programul de acțiune de la Addis Abeba înseamnă angajamentul de a garanta un prag universal de protecție socială, asigurare de sănătate universală și servicii publice de bază pentru toți, inclusiv în domeniul sănătății și al educației;

| 67. | ia act cu satisfacție de documentul de orientare în ceea ce privește combaterea terorismului elaborat de SEAE și de către Comisie și aprobat de Consiliu, cu scopul de a asigura respectarea drepturilor omului în planificarea și punerea în aplicare împreună cu țări terțe a proiectelor de asistență pentru combaterea terorismului; invită SEAE și Comisia să asigure punerea în aplicare eficientă a documentului, începând cu difuzarea sa pe scară largă; reamintește, în acest context, că respectarea drepturilor și libertăților fundamentale este un element esențial pentru succesul politicilor de combatere a terorismului, inclusiv pentru utilizarea tehnologiilor de supraveghere digitală; sprijină eforturile depuse la nivel internațional pentru a pune capăt încălcărilor drepturilor omului comise de către ISIS/Daesh; |
| --- | --- |

67.

ia act cu satisfacție de documentul de orientare în ceea ce privește combaterea terorismului elaborat de SEAE și de către Comisie și aprobat de Consiliu, cu scopul de a asigura respectarea drepturilor omului în planificarea și punerea în aplicare împreună cu țări terțe a proiectelor de asistență pentru combaterea terorismului; invită SEAE și Comisia să asigure punerea în aplicare eficientă a documentului, începând cu difuzarea sa pe scară largă; reamintește, în acest context, că respectarea drepturilor și libertăților fundamentale este un element esențial pentru succesul politicilor de combatere a terorismului, inclusiv pentru utilizarea tehnologiilor de supraveghere digitală; sprijină eforturile depuse la nivel internațional pentru a pune capăt încălcărilor drepturilor omului comise de către ISIS/Daesh;

Drepturile populațiilor indigene

| 68. | solicită SEAE, Comisiei și statelor membre să sprijine revizuirea mandatului mecanismului de experți pentru drepturile populațiilor indigene, în concordanță cu Documentul final al Conferinței mondiale privind populațiile indigene (Rezoluția nr. 69/2 (42) a Adunării Generale a ONU), pentru a monitoriza, evalua și îmbunătăți punerea în aplicare a Declarației privind drepturile popoarelor indigene; îndeamnă statele membre să solicite ca toți deținătorii de mandate privind procedurile speciale să acorde o atenție deosebită chestiunilor care afectează femeile și fetele indigene și să elaboreze în mod sistematic rapoarte cu privire la aceste chestiuni către Consiliul pentru Drepturile Omului; îndeamnă SEAE și statele membre să sprijine în mod activ elaborarea planului de acțiune la nivelul întregului sistem privind populațiile indigene, astfel cum solicită Adunarea Generală a ONU în rezoluția sa din septembrie 2014, în special în ceea ce privește organizarea unor consultări periodice cu populațiile indigene, ca parte a acestui proces; regretă profund faptul că, în unele zone din Africa de Vest, persoanele care suferă de boli mintale sunt legate de copaci în păduri sau sunt abandonate pe stradă, acestea fiind practici parg răspândite și aprobate de comunitățile locale; |
| --- | --- |

68.

solicită SEAE, Comisiei și statelor membre să sprijine revizuirea mandatului mecanismului de experți pentru drepturile populațiilor indigene, în concordanță cu Documentul final al Conferinței mondiale privind populațiile indigene (Rezoluția nr. 69/2 (42) a Adunării Generale a ONU), pentru a monitoriza, evalua și îmbunătăți punerea în aplicare a Declarației privind drepturile popoarelor indigene; îndeamnă statele membre să solicite ca toți deținătorii de mandate privind procedurile speciale să acorde o atenție deosebită chestiunilor care afectează femeile și fetele indigene și să elaboreze în mod sistematic rapoarte cu privire la aceste chestiuni către Consiliul pentru Drepturile Omului; îndeamnă SEAE și statele membre să sprijine în mod activ elaborarea planului de acțiune la nivelul întregului sistem privind populațiile indigene, astfel cum solicită Adunarea Generală a ONU în rezoluția sa din septembrie 2014, în special în ceea ce privește organizarea unor consultări periodice cu populațiile indigene, ca parte a acestui proces; regretă profund faptul că, în unele zone din Africa de Vest, persoanele care suferă de boli mintale sunt legate de copaci în păduri sau sunt abandonate pe stradă, acestea fiind practici parg răspândite și aprobate de comunitățile locale;

Acțiunile UE privind migrația și refugiații

| 69. | își exprimă îngrijorarea profundă și solidaritatea față de numărul mare de refugiați și de migranți care suferă de pe urma gravelor încălcări ale drepturilor omului ca victime ale conflictelor, persecuțiilor, greșelilor de guvernare și rețelelor de imigrație ilegală, traficului, contrabandei, grupurilor extremiste sau bandelor criminale; de asemenea, își exprimă regretul profund pentru pierderile tragice de vieți omenești în rândul persoanelor care încearcă să ajungă la frontierele UE; |
| --- | --- |

69.

își exprimă îngrijorarea profundă și solidaritatea față de numărul mare de refugiați și de migranți care suferă de pe urma gravelor încălcări ale drepturilor omului ca victime ale conflictelor, persecuțiilor, greșelilor de guvernare și rețelelor de imigrație ilegală, traficului, contrabandei, grupurilor extremiste sau bandelor criminale; de asemenea, își exprimă regretul profund pentru pierderile tragice de vieți omenești în rândul persoanelor care încearcă să ajungă la frontierele UE;

| 70. | subliniază nevoia urgentă de a aborda cauzele profunde ale fluxurilor de migrație și, prin urmare, de a aborda dimensiunea externă a crizei refugiaților, inclusiv prin găsirea unor soluții sustenabile la conflictele din vecinătatea noastră prin consolidarea cooperării și parteneriatului cu țările terțe în cauză și prin politicile externe ale UE; subliniază necesitatea unei abordări globale a migrației, bazată pe drepturile omului, și invită UE să își consolideze colaborarea cu ONU și cu agențiile sale, precum și cu organizațiile regionale, cu guvernele și cu ONG-urile pentru a aborda cauzele profunde ale fluxurilor de migrație și pentru a îmbunătăți concret situația din taberele de refugiați din apropierea zonelor de conflict; își reiterează apelul adresat UE de a se asigura că toate acordurile de cooperare și readmisie în materie de migrație încheiate cu statele din afara UE respectă dreptul internațional; reamintește că o strategie globală privind migrația este strâns legată de politicile în materie de dezvoltare și politicile umanitare, inclusiv crearea de coridoare umanitare și eliberarea de vize pe motive umanitare, precum și alte politici externe; ia act de operațiunea mediteraneeană a forței navale a Uniunii Europene împotriva contrabandiștilor și traficanților în Marea Mediterană (EUNAVFOR Med); subliniază, de asemenea, nevoia urgentă de a dezvolta politici mai puternice la nivelul Uniunii pentru a face față chestiunilor presante referitoare la migranți și refugiați și pentru a găsi un mecanism eficient, corect și durabil de împărțire a sarcinilor între statele membre; subliniază măsurile propuse de Comisie la 9 septembrie 2015 pentru a aborda criza refugiaților, cum ar fi revizuirea preconizată a regulamentului de la Dublin; |
| --- | --- |

70.

subliniază nevoia urgentă de a aborda cauzele profunde ale fluxurilor de migrație și, prin urmare, de a aborda dimensiunea externă a crizei refugiaților, inclusiv prin găsirea unor soluții sustenabile la conflictele din vecinătatea noastră prin consolidarea cooperării și parteneriatului cu țările terțe în cauză și prin politicile externe ale UE; subliniază necesitatea unei abordări globale a migrației, bazată pe drepturile omului, și invită UE să își consolideze colaborarea cu ONU și cu agențiile sale, precum și cu organizațiile regionale, cu guvernele și cu ONG-urile pentru a aborda cauzele profunde ale fluxurilor de migrație și pentru a îmbunătăți concret situația din taberele de refugiați din apropierea zonelor de conflict; își reiterează apelul adresat UE de a se asigura că toate acordurile de cooperare și readmisie în materie de migrație încheiate cu statele din afara UE respectă dreptul internațional; reamintește că o strategie globală privind migrația este strâns legată de politicile în materie de dezvoltare și politicile umanitare, inclusiv crearea de coridoare umanitare și eliberarea de vize pe motive umanitare, precum și alte politici externe; ia act de operațiunea mediteraneeană a forței navale a Uniunii Europene împotriva contrabandiștilor și traficanților în Marea Mediterană (EUNAVFOR Med); subliniază, de asemenea, nevoia urgentă de a dezvolta politici mai puternice la nivelul Uniunii pentru a face față chestiunilor presante referitoare la migranți și refugiați și pentru a găsi un mecanism eficient, corect și durabil de împărțire a sarcinilor între statele membre; subliniază măsurile propuse de Comisie la 9 septembrie 2015 pentru a aborda criza refugiaților, cum ar fi revizuirea preconizată a regulamentului de la Dublin;

| 71. | solicită UE și statelor membre să își intensifice sprijinul în combaterea traficului de ființe umane, prin intermediul politicilor externe, axându-se în special pe protecția victimelor, îndeosebi a minorilor; crede cu tărie că UE ar trebui să își consolideze cooperarea cu țările terțe și cu alți actori relevanți pentru a face schimb de bune practici și a contribui la desființarea rețelelor internaționale de trafic; reiterează necesitatea ca toate statele membre ale UE să pună în aplicare Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia (43) și Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane (44); |
| --- | --- |

71.

solicită UE și statelor membre să își intensifice sprijinul în combaterea traficului de ființe umane, prin intermediul politicilor externe, axându-se în special pe protecția victimelor, îndeosebi a minorilor; crede cu tărie că UE ar trebui să își consolideze cooperarea cu țările terțe și cu alți actori relevanți pentru a face schimb de bune practici și a contribui la desființarea rețelelor internaționale de trafic; reiterează necesitatea ca toate statele membre ale UE să pună în aplicare Directiva 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia (43) și Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane (44);

| 72. | subliniază că 17,5 milioane de oameni au fost strămutați în 2014 ca urmare a unor dezastre climatice; subliniază că aceste strămutări afectează îndeosebi regiunile din sud, care sunt cele mai expuse impactului schimbărilor climatice; subliniază că 85 % dintre aceste strămutări au loc în țări în curs de dezvoltare, în principal în cadrul unei țări sau al unor părți ale țării; subliniază că, în cadrul obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, statele membre ale UE s-au angajat să aloce 0,7 % din PIB pentru finanțarea ajutorului pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

72.

subliniază că 17,5 milioane de oameni au fost strămutați în 2014 ca urmare a unor dezastre climatice; subliniază că aceste strămutări afectează îndeosebi regiunile din sud, care sunt cele mai expuse impactului schimbărilor climatice; subliniază că 85 % dintre aceste strămutări au loc în țări în curs de dezvoltare, în principal în cadrul unei țări sau al unor părți ale țării; subliniază că, în cadrul obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, statele membre ale UE s-au angajat să aloce 0,7 % din PIB pentru finanțarea ajutorului pentru dezvoltare;

| 73. | solicită UE să participe activ la dezbaterile referitoare la termenul de „refugiat climatic”, inclusiv la eventuala sa definire juridică în cadrul dreptului internațional sau în orice acord internațional cu forță de lege; |
| --- | --- |

73.

solicită UE să participe activ la dezbaterile referitoare la termenul de „refugiat climatic”, inclusiv la eventuala sa definire juridică în cadrul dreptului internațional sau în orice acord internațional cu forță de lege;

| 74. | își reiterează apelul pentru o poziție comună a UE privind utilizarea dronelor armate, în care să se susțină respectarea drepturilor omului și a dreptului umanitar internațional și în care să fie abordate aspecte precum cadrul legal, proporționalitatea, responsabilitatea, protecția civililor și transparența; îndeamnă UE încă o dată să interzică dezvoltarea, producerea și utilizarea unor sisteme de arme pe deplin autonome care permit efectuarea de atacuri fără intervenție umană; solicită UE să se opună practicii uciderilor extrajudiciare și cu țintă precisă și să o interzică, precum și să se angajeze pentru luarea de măsuri adecvate, în conformitate cu obligațiile juridice interne și internaționale, atunci când există motive întemeiate pentru a considera că o persoană sau o entitate din cadrul unei jurisdicții poate fi conectată cu ucideri ilegale cu țintă precisă, comise în străinătate; |
| --- | --- |

74.

își reiterează apelul pentru o poziție comună a UE privind utilizarea dronelor armate, în care să se susțină respectarea drepturilor omului și a dreptului umanitar internațional și în care să fie abordate aspecte precum cadrul legal, proporționalitatea, responsabilitatea, protecția civililor și transparența; îndeamnă UE încă o dată să interzică dezvoltarea, producerea și utilizarea unor sisteme de arme pe deplin autonome care permit efectuarea de atacuri fără intervenție umană; solicită UE să se opună practicii uciderilor extrajudiciare și cu țintă precisă și să o interzică, precum și să se angajeze pentru luarea de măsuri adecvate, în conformitate cu obligațiile juridice interne și internaționale, atunci când există motive întemeiate pentru a considera că o persoană sau o entitate din cadrul unei jurisdicții poate fi conectată cu ucideri ilegale cu țintă precisă, comise în străinătate;

Evenimentele culturale și sportive internaționale și drepturile omului

| 75. | este profund îngrijorat că unele evenimente sportive majore sunt organizate în țări cu regimuri autoritare, în care sunt încălcate drepturile omului și libertățile fundamentale; subliniază că este nevoie de campanii de sensibilizare în rândul publicului larg privind necesitatea ca evenimentele sportive să respecte dispoziții în materie de drepturi ale omului, inclusiv în ceea ce privește prostituția forțată și traficul de ființe umane; solicită UE și statelor membre să coopereze cu UNHCR și alte foruri multilaterale, precum și cu federațiile sportive naționale, cu corporațiile relevante și cu organizațiile societății civile pentru a garanta respectarea deplină a drepturilor omului în cadrul unor astfel de evenimente, inclusiv prin stabilirea respectării drepturilor omului ca unul dintre principalele criterii de acordare a dreptului de organizare a principalelor evenimente sportive internaționale; în acest sens, acordă o atenție deosebită evenimentelor care urmează să aibă loc, și anume Cupa Mondială de Fotbal din Rusia în 2018 și din Qatar în 2022 și Jocurile Olimpice de la Beijing din 2022; |
| --- | --- |

75.

este profund îngrijorat că unele evenimente sportive majore sunt organizate în țări cu regimuri autoritare, în care sunt încălcate drepturile omului și libertățile fundamentale; subliniază că este nevoie de campanii de sensibilizare în rândul publicului larg privind necesitatea ca evenimentele sportive să respecte dispoziții în materie de drepturi ale omului, inclusiv în ceea ce privește prostituția forțată și traficul de ființe umane; solicită UE și statelor membre să coopereze cu UNHCR și alte foruri multilaterale, precum și cu federațiile sportive naționale, cu corporațiile relevante și cu organizațiile societății civile pentru a garanta respectarea deplină a drepturilor omului în cadrul unor astfel de evenimente, inclusiv prin stabilirea respectării drepturilor omului ca unul dintre principalele criterii de acordare a dreptului de organizare a principalelor evenimente sportive internaționale; în acest sens, acordă o atenție deosebită evenimentelor care urmează să aibă loc, și anume Cupa Mondială de Fotbal din Rusia în 2018 și din Qatar în 2022 și Jocurile Olimpice de la Beijing din 2022;

Acțiunea UE în cadrul organizațiilor multilaterale

| 76. | își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul puternic al UE pentru promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice prin cooperarea cu structurile ONU și agențiile sale specializate, cu Consiliul Europei, cu OSCE și cu OCDE, în conformitate cu articolele 21 și 220 din TUE; salută, prin urmare, adoptarea obiectivelor de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

76.

își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul puternic al UE pentru promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice prin cooperarea cu structurile ONU și agențiile sale specializate, cu Consiliul Europei, cu OSCE și cu OCDE, în conformitate cu articolele 21 și 220 din TUE; salută, prin urmare, adoptarea obiectivelor de dezvoltare durabilă;

| 77. | reamintește, de asemenea, faptul că este important ca UE să se implice în mod activ și consecvent în toate mecanismele privind drepturile omului din cadrul ONU, mai ales în a treia Comisie a Adunării Generale a ONU și UNHRC; recunoaște eforturile depuse de SEAE, de delegațiile UE de la New York și Geneva și de statele membre vizând creșterea gradului de coerență al Uniunii în cadrul ONU în ceea ce privește aspectele legate de drepturile omului; încurajează UE să își intensifice eforturile de a-și face auzită vocea, inclusiv prin intensificarea practicii din ce în ce mai răspândite a inițiativelor interregionale, prin susținerea rezoluțiilor și prin asumarea unui rol de lider în privința acestora; |
| --- | --- |

77.

reamintește, de asemenea, faptul că este important ca UE să se implice în mod activ și consecvent în toate mecanismele privind drepturile omului din cadrul ONU, mai ales în a treia Comisie a Adunării Generale a ONU și UNHRC; recunoaște eforturile depuse de SEAE, de delegațiile UE de la New York și Geneva și de statele membre vizând creșterea gradului de coerență al Uniunii în cadrul ONU în ceea ce privește aspectele legate de drepturile omului; încurajează UE să își intensifice eforturile de a-și face auzită vocea, inclusiv prin intensificarea practicii din ce în ce mai răspândite a inițiativelor interregionale, prin susținerea rezoluțiilor și prin asumarea unui rol de lider în privința acestora;

| 78. | solicită respectarea drepturilor fundamentale ale populației din Sahara Occidentală, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de exprimare și a dreptului de întrunire; solicită eliberarea tuturor prizonierilor politici din Sahara Occidentală; solicită accesul deputaților în parlament, al observatorilor independenți, al ONG-urilor și al presei în teritoriile din Sahara Occidentală; îndeamnă Națiunile Unite să furnizeze MINURSO un mandat pentru drepturile omului, în conformitate cu toate misiunile de menținere a păcii ale ONU în întreaga lume; sprijină o soluționare echitabilă și durabilă a conflictului din Sahara Occidentală, bazată pe dreptul la autodeterminare al populației din această regiune, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale ONU; |
| --- | --- |

78.

solicită respectarea drepturilor fundamentale ale populației din Sahara Occidentală, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de exprimare și a dreptului de întrunire; solicită eliberarea tuturor prizonierilor politici din Sahara Occidentală; solicită accesul deputaților în parlament, al observatorilor independenți, al ONG-urilor și al presei în teritoriile din Sahara Occidentală; îndeamnă Națiunile Unite să furnizeze MINURSO un mandat pentru drepturile omului, în conformitate cu toate misiunile de menținere a păcii ale ONU în întreaga lume; sprijină o soluționare echitabilă și durabilă a conflictului din Sahara Occidentală, bazată pe dreptul la autodeterminare al populației din această regiune, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale ONU;

| 79. | reamintește importanța menținerii practicii instituționalizate de a trimite o delegație parlamentară la Adunarea Generală a ONU; salută reînnoirea acestei practici în 2015, cu ocazia celei de-a 28-a sesiuni a UNHRC; |
| --- | --- |

79.

reamintește importanța menținerii practicii instituționalizate de a trimite o delegație parlamentară la Adunarea Generală a ONU; salută reînnoirea acestei practici în 2015, cu ocazia celei de-a 28-a sesiuni a UNHRC;

| 80. | subliniază că, pentru a consolida credibilitatea și legitimitatea UNHRC, toți membrii acestuia trebuie să respecte cele mai înalte standarde în materie de drepturile omului și să își îndeplinească angajamentele în acest domeniu; consideră că drepturile omului trebuie promovate, dezvoltate și consolidate în cadrul tuturor forumurilor internaționale; invită Comisia să raporteze public cu privire la activitățile și acțiunile pe care le realizează pentru a avansa în cadrul agendei privind drepturile omului și a consolida responsabilitatea și răspunderea organizațiilor internaționale precum OMC și Banca Mondială (BIRD, IFC, MIGA) în ceea ce privește drepturile omului; |
| --- | --- |

80.

subliniază că, pentru a consolida credibilitatea și legitimitatea UNHRC, toți membrii acestuia trebuie să respecte cele mai înalte standarde în materie de drepturile omului și să își îndeplinească angajamentele în acest domeniu; consideră că drepturile omului trebuie promovate, dezvoltate și consolidate în cadrul tuturor forumurilor internaționale; invită Comisia să raporteze public cu privire la activitățile și acțiunile pe care le realizează pentru a avansa în cadrul agendei privind drepturile omului și a consolida responsabilitatea și răspunderea organizațiilor internaționale precum OMC și Banca Mondială (BIRD, IFC, MIGA) în ceea ce privește drepturile omului;

| 81. | își reafirmă angajamentul ferm față de încetarea impunității pentru majoritatea crimelor grave îngrijorătoare pentru comunitatea internațională și față de asigurarea justiției pentru victimele crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidelor și, prin urmare, își reiterează sprijinul puternic față de Curtea Penală Internațională (CPI); consideră regretabil că niciun stat nu a ratificat Statutul de la Roma în 2014; subliniază responsabilitatea de a pune capăt impunității și de a-i urmări în justiție pe cei responsabili de genocid, de crime împotriva umanității și de crime de război, inclusiv infracțiuni care implică violență sexuală; se arată îngrijorat de faptul că mai multe mandate de arestare nu au fost încă executate; îndeamnă UE să își continue sprijinul diplomatic și politic ferm pentru consolidarea și extinderea relației dintre CPI și ONU, în special la nivelul Consiliului de Securitate al ONU, precum și în cadrul relațiilor sale bilaterale și al tuturor celorlalte foruri; îndeamnă UE, inclusiv delegațiile sale, precum și statele membre să își intensifice eforturile de promovare a caracterului universal al Statutului de la Roma și a ratificării și implementării eficiente a acestuia; solicită statelor membre să pună la dispoziția CPI resursele necesare și să consolideze sprijinul pentru sistemul internațional de justiție penală, printre altele prin sprijinirea financiară a actorilor societății civile, de exemplu, prin Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); solicită implementarea instrumentelor UE 2013 privind complementaritatea dintre justiția internațională și națională; |
| --- | --- |

81.

își reafirmă angajamentul ferm față de încetarea impunității pentru majoritatea crimelor grave îngrijorătoare pentru comunitatea internațională și față de asigurarea justiției pentru victimele crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidelor și, prin urmare, își reiterează sprijinul puternic față de Curtea Penală Internațională (CPI); consideră regretabil că niciun stat nu a ratificat Statutul de la Roma în 2014; subliniază responsabilitatea de a pune capăt impunității și de a-i urmări în justiție pe cei responsabili de genocid, de crime împotriva umanității și de crime de război, inclusiv infracțiuni care implică violență sexuală; se arată îngrijorat de faptul că mai multe mandate de arestare nu au fost încă executate; îndeamnă UE să își continue sprijinul diplomatic și politic ferm pentru consolidarea și extinderea relației dintre CPI și ONU, în special la nivelul Consiliului de Securitate al ONU, precum și în cadrul relațiilor sale bilaterale și al tuturor celorlalte foruri; îndeamnă UE, inclusiv delegațiile sale, precum și statele membre să își intensifice eforturile de promovare a caracterului universal al Statutului de la Roma și a ratificării și implementării eficiente a acestuia; solicită statelor membre să pună la dispoziția CPI resursele necesare și să consolideze sprijinul pentru sistemul internațional de justiție penală, printre altele prin sprijinirea financiară a actorilor societății civile, de exemplu, prin Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); solicită implementarea instrumentelor UE 2013 privind complementaritatea dintre justiția internațională și națională;

| 82. | invită UE și statele membre să promoveze în mod activ CPI și necesitatea de punere în aplicare a deciziilor sale în toate tipurile de dialoguri cu țările terțe; |
| --- | --- |

82.

invită UE și statele membre să promoveze în mod activ CPI și necesitatea de punere în aplicare a deciziilor sale în toate tipurile de dialoguri cu țările terțe;

Consolidarea respectului pentru drepturile omului în lume

Libertatea de gândire, libertatea de conștiință libertatea religioasă sau de convingere

| 83. | reamintește că libertatea de gândire, de conștiință, de religie și de convingere este un drept fundamental al omului, astfel cum este recunoscut în Declarația universală a drepturilor omului, precum și garantat de articolul 18 din Convenția Internațională a ONU cu privire la drepturile civile și politice; reamintește, de asemenea, corelația cu alte drepturi și libertăți fundamentale ale omului, care includ dreptul de a crede sau de a nu crede, libertatea de a practica convingeri teiste, non-teiste sau ateiste și dreptul de a adopta, de a schimba sau de a abandona o convingere sau de a reveni la aceasta; își exprimă îngrijorarea față de faptul că unele țări încă nu respectă standardele ONU și utilizează represiunea de stat, care poate include pedeapsă fizică, condamnări la închisoare, amenzi exorbitante și chiar pedeapsa cu moartea, încălcând libertatea de religie sau de convingere; este preocupat de persecuțiile tot mai numeroase ale minorităților religioase sau de credință, inclusiv ale comunităților creștine, precum și de prejudiciile ilegale aduse locurilor de întrunire a acestor comunități; |
| --- | --- |

83.

reamintește că libertatea de gândire, de conștiință, de religie și de convingere este un drept fundamental al omului, astfel cum este recunoscut în Declarația universală a drepturilor omului, precum și garantat de articolul 18 din Convenția Internațională a ONU cu privire la drepturile civile și politice; reamintește, de asemenea, corelația cu alte drepturi și libertăți fundamentale ale omului, care includ dreptul de a crede sau de a nu crede, libertatea de a practica convingeri teiste, non-teiste sau ateiste și dreptul de a adopta, de a schimba sau de a abandona o convingere sau de a reveni la aceasta; își exprimă îngrijorarea față de faptul că unele țări încă nu respectă standardele ONU și utilizează represiunea de stat, care poate include pedeapsă fizică, condamnări la închisoare, amenzi exorbitante și chiar pedeapsa cu moartea, încălcând libertatea de religie sau de convingere; este preocupat de persecuțiile tot mai numeroase ale minorităților religioase sau de credință, inclusiv ale comunităților creștine, precum și de prejudiciile ilegale aduse locurilor de întrunire a acestor comunități;

| 84. | invită UE și statele membre să își intensifice eforturile pentru a contribui la eradicarea tuturor formelor de discriminare religioasă, precum și pentru a promova dialogul interreligios în interacțiunile cu țările terțe; solicită luarea unor măsuri concrete pentru a proteja minoritățile religioase, necredincioșii, apostații și ateii care sunt victimele legilor blasfemiei și solicită UE și statelor membre să se implice în abrogarea acestor legi; salută angajamentul UE de a promova libertatea de religie sau de credință în cadrul forumurilor internaționale, inclusiv sprijinind mandatul Raportorului special al ONU privind libertatea de religie sau de credință; sprijină pe deplin practica UE de a juca un rol de lider în ceea ce privește rezoluțiile tematice pe acest subiect în cadrul UNHRC și în cadrul Adunării Generale a ONU; cere să se realizeze acțiuni și să se ia măsuri concrete pentru punerea în aplicare și îmbunătățirea orientărilor UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere; consideră că ar trebui să se realizeze acțiuni atât în forumurile internaționale, cât și regionale, inclusiv prin intermediul delegațiilor UE, păstrându-se un dialog deschis, transparent și regulat cu asociațiile și comunitățile religioase, în conformitate cu articolul 17 din TFUE; de asemenea, atrage atenția asupra necesității de a asigura formarea sistematică și consistentă a personalului UE, de la sedii și din delegații; |
| --- | --- |

84.

invită UE și statele membre să își intensifice eforturile pentru a contribui la eradicarea tuturor formelor de discriminare religioasă, precum și pentru a promova dialogul interreligios în interacțiunile cu țările terțe; solicită luarea unor măsuri concrete pentru a proteja minoritățile religioase, necredincioșii, apostații și ateii care sunt victimele legilor blasfemiei și solicită UE și statelor membre să se implice în abrogarea acestor legi; salută angajamentul UE de a promova libertatea de religie sau de credință în cadrul forumurilor internaționale, inclusiv sprijinind mandatul Raportorului special al ONU privind libertatea de religie sau de credință; sprijină pe deplin practica UE de a juca un rol de lider în ceea ce privește rezoluțiile tematice pe acest subiect în cadrul UNHRC și în cadrul Adunării Generale a ONU; cere să se realizeze acțiuni și să se ia măsuri concrete pentru punerea în aplicare și îmbunătățirea orientărilor UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere; consideră că ar trebui să se realizeze acțiuni atât în forumurile internaționale, cât și regionale, inclusiv prin intermediul delegațiilor UE, păstrându-se un dialog deschis, transparent și regulat cu asociațiile și comunitățile religioase, în conformitate cu articolul 17 din TFUE; de asemenea, atrage atenția asupra necesității de a asigura formarea sistematică și consistentă a personalului UE, de la sedii și din delegații;

Acțiunile UE împotriva pedepsei cu moartea

| 85. | salută declarația comună a ÎR/VP și a Secretarului General al Consiliului Europei (45) din octombrie 2014, care a reafirmat opoziția fermă și absolută a acestora față de pedeapsa capitală în toate cazurile și în toate circumstanțele; își menține punctul de vedere că abolirea pedepsei cu moartea la nivel mondial ar trebui să fie unul dintre obiectivele centrale ale UE în ceea ce privește drepturile omului; subliniază că sprijinul acordat țărilor terțe pentru politica de combatere a drogurilor ar trebui să vizeze abolirea pedepsei cu moartea pentru infracțiuni legate de droguri; solicită UE și statelor membre, în contextul celui de-al șaselea Congres Mondial împotriva pedepsei cu moartea, care va avea loc la Oslo, Norvegia, în iunie 2016, să se opună în mod răspicat și fără echivoc pedepsei cu moartea, să își intensifice angajamentele pentru abolirea pedepsei cu moartea și să sprijine campanii de informare pe acest subiect; |
| --- | --- |

85.

salută declarația comună a ÎR/VP și a Secretarului General al Consiliului Europei (45) din octombrie 2014, care a reafirmat opoziția fermă și absolută a acestora față de pedeapsa capitală în toate cazurile și în toate circumstanțele; își menține punctul de vedere că abolirea pedepsei cu moartea la nivel mondial ar trebui să fie unul dintre obiectivele centrale ale UE în ceea ce privește drepturile omului; subliniază că sprijinul acordat țărilor terțe pentru politica de combatere a drogurilor ar trebui să vizeze abolirea pedepsei cu moartea pentru infracțiuni legate de droguri; solicită UE și statelor membre, în contextul celui de-al șaselea Congres Mondial împotriva pedepsei cu moartea, care va avea loc la Oslo, Norvegia, în iunie 2016, să se opună în mod răspicat și fără echivoc pedepsei cu moartea, să își intensifice angajamentele pentru abolirea pedepsei cu moartea și să sprijine campanii de informare pe acest subiect;

| 86. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul din ce în ce mai mare de sentințe de condamnare la moarte și execuțiile pronunțate în întreaga lume; regretă profund că unele țări terțe mai au încă în legislațiile lor pedeapsa capitală; consideră regretabil faptul că Belarus a reluat execuțiile, după o pauză de doi ani; reiterează, prin urmare, apelul adresat Belarusului de a implementa un moratoriu privind pedeapsa cu moartea, care ar trebui să ducă în final la abolirea acesteia; ia act de faptul că există opt state care aplică pedeapsa cu moartea pentru homosexualitate; |
| --- | --- |

86.

își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul din ce în ce mai mare de sentințe de condamnare la moarte și execuțiile pronunțate în întreaga lume; regretă profund că unele țări terțe mai au încă în legislațiile lor pedeapsa capitală; consideră regretabil faptul că Belarus a reluat execuțiile, după o pauză de doi ani; reiterează, prin urmare, apelul adresat Belarusului de a implementa un moratoriu privind pedeapsa cu moartea, care ar trebui să ducă în final la abolirea acesteia; ia act de faptul că există opt state care aplică pedeapsa cu moartea pentru homosexualitate;

| 87. | îndeamnă SEAE, Comisia și statele membre să ofere orientări cu privire la o politică europeană cuprinzătoare și eficace privind pedeapsa cu moartea, în raport cu zecile de cetățeni europeni care riscă să fie executați în țări terțe, care ar trebui să conțină mecanisme solide și consolidate în ceea ce privește identificarea, acordarea de asistență juridică și reprezentarea la nivel diplomatic; |
| --- | --- |

87.

îndeamnă SEAE, Comisia și statele membre să ofere orientări cu privire la o politică europeană cuprinzătoare și eficace privind pedeapsa cu moartea, în raport cu zecile de cetățeni europeni care riscă să fie executați în țări terțe, care ar trebui să conțină mecanisme solide și consolidate în ceea ce privește identificarea, acordarea de asistență juridică și reprezentarea la nivel diplomatic;

| 88. | invită UE să colaboreze în continuare cu țările care aplică încă pedeapsa cu moartea, utilizând toate instrumentele diplomatice și de cooperare pentru a asigura abolirea pedepsei cu moartea; reiterează, de asemenea, solicitarea adresată UE de a continua monitorizarea condițiilor în care se desfășoară execuțiile în țările care practică în continuare pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

88.

invită UE să colaboreze în continuare cu țările care aplică încă pedeapsa cu moartea, utilizând toate instrumentele diplomatice și de cooperare pentru a asigura abolirea pedepsei cu moartea; reiterează, de asemenea, solicitarea adresată UE de a continua monitorizarea condițiilor în care se desfășoară execuțiile în țările care practică în continuare pedeapsa cu moartea;

Lupta împotriva torturii și maltratării

| 89. | consideră că, dată fiind cea de a 30-a aniversare a Convenției ONU împotriva torturii și având în vedere că la nivel mondial continuă să fie înregistrate cazuri de tortură și de maltratare, UE ar trebui să își intensifice eforturile vizând eradicarea acestor încălcări grave ale drepturilor omului; subliniază faptul că membrii grupurilor vulnerabile, cum ar fi copiii și femeile sau minoritățile etnice, lingvistice și religioase, care sunt expuse torturii sau relelor tratamente în detenție, necesită o atenție specială; îndeamnă, prin urmare, SEAE și VP/ÎR să se implice mai mult în combaterea torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane și degradante prin creșterea numărului de acțiuni diplomatice și printr-o poziționare publică mai sistematică, reflectând valorile și principiile la care UE s-a angajat; recomandă ca SEAE, delegațiile UE și statele membre să utilizeze la potențialul lor maxim toate instrumentele existente, cum ar fi orientările UE privind tortura (46); recomandă, în acest context, îmbunătățirea constantă a mecanismelor de control al exporturilor pentru medicamentele ce pot fi folosite pentru execuții sau tortură, inclusiv introducerea unei clauze care să vizeze utilizarea finală, prin care să se suspende sau să se oprească transferul de articole de securitate care în mod clar nu au altă utilizare practică decât în scopul aplicării pedepsei capitale sau torturii; |
| --- | --- |

89.

consideră că, dată fiind cea de a 30-a aniversare a Convenției ONU împotriva torturii și având în vedere că la nivel mondial continuă să fie înregistrate cazuri de tortură și de maltratare, UE ar trebui să își intensifice eforturile vizând eradicarea acestor încălcări grave ale drepturilor omului; subliniază faptul că membrii grupurilor vulnerabile, cum ar fi copiii și femeile sau minoritățile etnice, lingvistice și religioase, care sunt expuse torturii sau relelor tratamente în detenție, necesită o atenție specială; îndeamnă, prin urmare, SEAE și VP/ÎR să se implice mai mult în combaterea torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane și degradante prin creșterea numărului de acțiuni diplomatice și printr-o poziționare publică mai sistematică, reflectând valorile și principiile la care UE s-a angajat; recomandă ca SEAE, delegațiile UE și statele membre să utilizeze la potențialul lor maxim toate instrumentele existente, cum ar fi orientările UE privind tortura (46); recomandă, în acest context, îmbunătățirea constantă a mecanismelor de control al exporturilor pentru medicamentele ce pot fi folosite pentru execuții sau tortură, inclusiv introducerea unei clauze care să vizeze utilizarea finală, prin care să se suspende sau să se oprească transferul de articole de securitate care în mod clar nu au altă utilizare practică decât în scopul aplicării pedepsei capitale sau torturii;

| 90. | subliniază că există țări care nu au reușit să ia măsuri prin care să abordeze nevoia urgentă de planuri cu resurse complete pentru îmbunătățirea condițiilor din închisori; constată că s-a înregistrat un progres foarte lent în asigurarea faptului că facilitățile din închisori respectă standardele internaționale privind drepturile omului și că drepturile prizonierilor la viață, integritate fizică și demnitate sunt protejate; evidențiază necesitatea îmbunătățirii condițiilor de detenție pentru a respecta drepturile omului și faptul că persoanele încarcerate nu ar trebui să fie supuse unui tratament sau unor pedepse inumane sau degradante; |
| --- | --- |

90.

subliniază că există țări care nu au reușit să ia măsuri prin care să abordeze nevoia urgentă de planuri cu resurse complete pentru îmbunătățirea condițiilor din închisori; constată că s-a înregistrat un progres foarte lent în asigurarea faptului că facilitățile din închisori respectă standardele internaționale privind drepturile omului și că drepturile prizonierilor la viață, integritate fizică și demnitate sunt protejate; evidențiază necesitatea îmbunătățirii condițiilor de detenție pentru a respecta drepturile omului și faptul că persoanele încarcerate nu ar trebui să fie supuse unui tratament sau unor pedepse inumane sau degradante;

Discriminarea

| 91. | subliniază că nicio formă de discriminare, violență, pedeapsă prin represalii, tortură, abuz sexual al femeilor și al fetelor, mutilare genitală, căsătorie a copiilor, căsătorie forțată, trafic de femei, discriminare și excluziune socială pe criterii de clasă sau origine socială sau de violență domestică nu poate fi justificată, în nicio circumstanță, pe motive sociale, religioase sau convingeri și tradiții culturale; |
| --- | --- |

91.

subliniază că nicio formă de discriminare, violență, pedeapsă prin represalii, tortură, abuz sexual al femeilor și al fetelor, mutilare genitală, căsătorie a copiilor, căsătorie forțată, trafic de femei, discriminare și excluziune socială pe criterii de clasă sau origine socială sau de violență domestică nu poate fi justificată, în nicio circumstanță, pe motive sociale, religioase sau convingeri și tradiții culturale;

| 92. | condamnă în cei mai fermi termeni toate formele de discriminare, inclusiv cele bazate pe rasă, culoare, gen, orientare sexuală, identitate sexuală, limbă, cultură, religie sau convingere, origine socială, castă, naștere, vârstă, handicap sau orice alt statut; îndeamnă UE să își intensifice eforturile de eradicare a tuturor formelor de discriminare, de rasism și de xenofobie prin dialoguri politice și pe teme de drepturile omului, prin activitatea delegațiilor UE și prin diplomația publică; îndeamnă, de asemenea, UE să continue să promoveze ratificarea și implementarea integrală a tuturor convențiilor ONU care susțin această cauză, cum ar fi Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială sau Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

92.

condamnă în cei mai fermi termeni toate formele de discriminare, inclusiv cele bazate pe rasă, culoare, gen, orientare sexuală, identitate sexuală, limbă, cultură, religie sau convingere, origine socială, castă, naștere, vârstă, handicap sau orice alt statut; îndeamnă UE să își intensifice eforturile de eradicare a tuturor formelor de discriminare, de rasism și de xenofobie prin dialoguri politice și pe teme de drepturile omului, prin activitatea delegațiilor UE și prin diplomația publică; îndeamnă, de asemenea, UE să continue să promoveze ratificarea și implementarea integrală a tuturor convențiilor ONU care susțin această cauză, cum ar fi Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială sau Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap;

Drepturile persoanelor LGBTI

| 93. | consideră că UE ar trebui să își continue eforturile pentru consolidarea respectării drepturilor persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), în conformitate cu orientările UE pe acest subiect (47); recomandă punerea în aplicare a orientărilor, inclusiv prin instruirea personalului UE din țările terțe; consideră regretabil faptul că 75 de țări incriminează în continuare homosexualitatea, dintre care opt prevăd pedeapsa cu moartea, și consideră că practicile și actele de violență împotriva persoanelor bazate pe orientarea lor sexuală nu ar trebui să rămână nepedepsite; sprijină activitatea continuă a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului în scopul combaterii acestor legi discriminatorii, precum și activitatea altor organisme ale ONU; este preocupat de restricțiile asupra drepturilor fundamentale ale apărătorilor drepturilor persoanelor LGBTI și cere UE să mărească sprijinul acordat acestora; consideră că drepturile persoanelor LGBTI pot fi respectate într-o mai mare măsură dacă aceste persoane au acces la instituții juridice, posibil prin parteneriat civil sau căsătorie; |
| --- | --- |

93.

consideră că UE ar trebui să își continue eforturile pentru consolidarea respectării drepturilor persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), în conformitate cu orientările UE pe acest subiect (47); recomandă punerea în aplicare a orientărilor, inclusiv prin instruirea personalului UE din țările terțe; consideră regretabil faptul că 75 de țări incriminează în continuare homosexualitatea, dintre care opt prevăd pedeapsa cu moartea, și consideră că practicile și actele de violență împotriva persoanelor bazate pe orientarea lor sexuală nu ar trebui să rămână nepedepsite; sprijină activitatea continuă a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului în scopul combaterii acestor legi discriminatorii, precum și activitatea altor organisme ale ONU; este preocupat de restricțiile asupra drepturilor fundamentale ale apărătorilor drepturilor persoanelor LGBTI și cere UE să mărească sprijinul acordat acestora; consideră că drepturile persoanelor LGBTI pot fi respectate într-o mai mare măsură dacă aceste persoane au acces la instituții juridice, posibil prin parteneriat civil sau căsătorie;

| 94. | subliniază faptul că comunitățile minoritare din țările terțe au nevoi specifice și că ar trebui promovată egalitatea deplină a acestora în toate domeniile vieții economice, sociale, politice și culturale; |
| --- | --- |

94.

subliniază faptul că comunitățile minoritare din țările terțe au nevoi specifice și că ar trebui promovată egalitatea deplină a acestora în toate domeniile vieții economice, sociale, politice și culturale;

Discriminarea pe criterii de castă

| 95. | ia act cu mare îngrijorare de dimensiunea și consecințele discriminării pe criterii de castă și de perpetuarea încălcărilor drepturilor omului pe criterii de castă, printre care se numără refuzarea accesului la justiție sau la un loc de muncă, segregarea continuă, sărăcia și stigmatizarea; solicită adoptarea unui instrument al UE pentru prevenirea și eliminarea discriminării bazate pe castă; recomandă integrarea temei în orientările și planurile de acțiune ale SEAE și ale Comisiei, în special în lupta UE împotriva tuturor formelor de discriminare și în eforturile de combatere a violenței împotriva femeilor și a fetelor și a tuturor formelor de discriminare împotriva acestora; |
| --- | --- |

95.

ia act cu mare îngrijorare de dimensiunea și consecințele discriminării pe criterii de castă și de perpetuarea încălcărilor drepturilor omului pe criterii de castă, printre care se numără refuzarea accesului la justiție sau la un loc de muncă, segregarea continuă, sărăcia și stigmatizarea; solicită adoptarea unui instrument al UE pentru prevenirea și eliminarea discriminării bazate pe castă; recomandă integrarea temei în orientările și planurile de acțiune ale SEAE și ale Comisiei, în special în lupta UE împotriva tuturor formelor de discriminare și în eforturile de combatere a violenței împotriva femeilor și a fetelor și a tuturor formelor de discriminare împotriva acestora;

Drepturile persoanelor cu handicap

| 96. | salută ratificarea Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; reiterează importanța implementării ei eficiente atât de către statele membre, cât și de către instituțiile UE; subliniază, în special, necesitatea de a integra într-o manieră credibilă principiul accesibilității universale și toate drepturile persoanelor cu handicap în toate politicile relevante ale UE, inclusiv în domeniul cooperării pentru dezvoltare, și subliniază caracterul prescriptiv și orizontal al acestei chestiuni; |
| --- | --- |

96.

salută ratificarea Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; reiterează importanța implementării ei eficiente atât de către statele membre, cât și de către instituțiile UE; subliniază, în special, necesitatea de a integra într-o manieră credibilă principiul accesibilității universale și toate drepturile persoanelor cu handicap în toate politicile relevante ale UE, inclusiv în domeniul cooperării pentru dezvoltare, și subliniază caracterul prescriptiv și orizontal al acestei chestiuni;

| 97. | încurajează VP/ÎR să sprijine în continuare procesul de ratificare și de punere în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap de către țările care încă nu au ratificat-o și nu au pus-o în aplicare; |
| --- | --- |

97.

încurajează VP/ÎR să sprijine în continuare procesul de ratificare și de punere în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap de către țările care încă nu au ratificat-o și nu au pus-o în aplicare;

| 98. | evidențiază faptul că comunitatea internațională a identificat ca prioritate situația femeilor cu handicap; reamintește concluziile biroului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, care a declarat că politicile și programele ce vizează violența împotriva femeilor și a fetelor cu handicap ar trebui elaborate în parteneriat strâns cu persoanele cu handicap, recunoscând autonomia acestor persoane, precum și cu organizațiile care se ocupă de persoanele cu handicap; subliniază că sunt necesare controlul regulat al instituțiilor și formarea adecvată a persoanelor care acordă îngrijiri; cere ca UE să includă lupta împotriva discriminării pe motive de handicap în politicile sale de acțiune externă, de cooperare și de ajutor pentru dezvoltare, inclusiv în Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

98.

evidențiază faptul că comunitatea internațională a identificat ca prioritate situația femeilor cu handicap; reamintește concluziile biroului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, care a declarat că politicile și programele ce vizează violența împotriva femeilor și a fetelor cu handicap ar trebui elaborate în parteneriat strâns cu persoanele cu handicap, recunoscând autonomia acestor persoane, precum și cu organizațiile care se ocupă de persoanele cu handicap; subliniază că sunt necesare controlul regulat al instituțiilor și formarea adecvată a persoanelor care acordă îngrijiri; cere ca UE să includă lupta împotriva discriminării pe motive de handicap în politicile sale de acțiune externă, de cooperare și de ajutor pentru dezvoltare, inclusiv în Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului;

Drepturile femeilor și ale fetelor

| 99. | reamintește faptul că Premiul Saharov pe 2014 a fost acordat doctorului Denis Mukwege pentru angajamentul său ferm față de victimele actelor de violență sexuală și pentru promovarea continuă a drepturilor femeilor, acțiuni prin care a crescut gradul de informare privind utilizarea violenței și a mutilării sexuale a femeilor, fetelor și copiilor ca mijloace ale războiului; condamnă cu fermitate toate formele de abuz și violență împotriva femeilor, fetelor și copiilor, în special utilizarea violenței sexuale ca armă de război; condamnă, de asemenea, mutilarea genitală a femeilor, căsătoriile copiilor, căsătoriile timpurii și forțate, sclavia sexuală, violul conjugal și alte forme de practici tradiționale dăunătoare; subliniază că este necesar ca femeile, fetele și copiii abuzați în perioadele de conflicte să aibă acces la îngrijire medicală și psihologică, potrivit dreptului internațional; ia act, în acest context, de scrisoarea VP/ÎR privind politica de ajutor umanitar, în special prevenirea violenței sexuale și acordarea de sprijin corespunzător și acces la îngrijire medicală și psihologică femeilor care au fost victime ale violurilor în situații de conflict; invită statele membre ale Consiliului Europei să semneze și să ratifice Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; |
| --- | --- |

99.

reamintește faptul că Premiul Saharov pe 2014 a fost acordat doctorului Denis Mukwege pentru angajamentul său ferm față de victimele actelor de violență sexuală și pentru promovarea continuă a drepturilor femeilor, acțiuni prin care a crescut gradul de informare privind utilizarea violenței și a mutilării sexuale a femeilor, fetelor și copiilor ca mijloace ale războiului; condamnă cu fermitate toate formele de abuz și violență împotriva femeilor, fetelor și copiilor, în special utilizarea violenței sexuale ca armă de război; condamnă, de asemenea, mutilarea genitală a femeilor, căsătoriile copiilor, căsătoriile timpurii și forțate, sclavia sexuală, violul conjugal și alte forme de practici tradiționale dăunătoare; subliniază că este necesar ca femeile, fetele și copiii abuzați în perioadele de conflicte să aibă acces la îngrijire medicală și psihologică, potrivit dreptului internațional; ia act, în acest context, de scrisoarea VP/ÎR privind politica de ajutor umanitar, în special prevenirea violenței sexuale și acordarea de sprijin corespunzător și acces la îngrijire medicală și psihologică femeilor care au fost victime ale violurilor în situații de conflict; invită statele membre ale Consiliului Europei să semneze și să ratifice Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice;

| 100. | subliniază necesitatea efectuării unui schimb de bune practici de către SEAE pentru a combate lipsa accesului la justiție pentru victimele infracțiunilor de violență sexuală; condamnă cu fermitate lipsa accesului la justiție al femeilor din țările terțe, în special atunci când sunt victime ale violenței bazate pe motive de gen; solicită Comisiei să joace un rol activ în urmărirea penală a acestor infracțiuni în țări terțe și, în anumite cazuri, în statele membre; îndeamnă Comisia să coopereze cu SEAE pentru a îmbunătăți sprijinul acordat victimelor, a integra intervențiile legate de violența bazată pe motive de gen în acțiunile umanitare ale UE și a acorda prioritate acțiunilor umanitare ale UE împotriva violenței bazate pe gen și a actelor de violență sexuală în perioade de conflict; salută angajamentul UE de a întreprinde acțiuni subsecvente Summit-ului mondial pentru încetarea violenței sexuale în cadrul conflictelor, care a avut loc la Londra, în iunie 2014 și îndeamnă, prin urmare, Comisia să adopte măsuri concrete; |
| --- | --- |

100.

subliniază necesitatea efectuării unui schimb de bune practici de către SEAE pentru a combate lipsa accesului la justiție pentru victimele infracțiunilor de violență sexuală; condamnă cu fermitate lipsa accesului la justiție al femeilor din țările terțe, în special atunci când sunt victime ale violenței bazate pe motive de gen; solicită Comisiei să joace un rol activ în urmărirea penală a acestor infracțiuni în țări terțe și, în anumite cazuri, în statele membre; îndeamnă Comisia să coopereze cu SEAE pentru a îmbunătăți sprijinul acordat victimelor, a integra intervențiile legate de violența bazată pe motive de gen în acțiunile umanitare ale UE și a acorda prioritate acțiunilor umanitare ale UE împotriva violenței bazate pe gen și a actelor de violență sexuală în perioade de conflict; salută angajamentul UE de a întreprinde acțiuni subsecvente Summit-ului mondial pentru încetarea violenței sexuale în cadrul conflictelor, care a avut loc la Londra, în iunie 2014 și îndeamnă, prin urmare, Comisia să adopte măsuri concrete;

| 101. | deplânge lipsa unor politici de prevenire a violenței de gen, lipsa de sprijin pentru victime și rata ridicată a impunității pentru autorii infracțiunilor într-un mare număr de țări; solicită SEAE să facă schimb de bune practici cu țările terțe în privința procedurilor legislative și a programelor de formare pentru personalul poliției, al sistemului judiciar și pentru funcționarii din administrația publică; solicită UE să sprijine organizațiile civile care se dedică apărării drepturilor omului și promovării egalității de gen în țările terțe și să colaboreze activ cu organizațiile internaționale care activează în domeniul egalității de gen, cum ar fi OIM, OCDE, ONU și Uniunea Africană, pentru a realiza sinergii și a promova emanciparea femeilor; |
| --- | --- |

101.

deplânge lipsa unor politici de prevenire a violenței de gen, lipsa de sprijin pentru victime și rata ridicată a impunității pentru autorii infracțiunilor într-un mare număr de țări; solicită SEAE să facă schimb de bune practici cu țările terțe în privința procedurilor legislative și a programelor de formare pentru personalul poliției, al sistemului judiciar și pentru funcționarii din administrația publică; solicită UE să sprijine organizațiile civile care se dedică apărării drepturilor omului și promovării egalității de gen în țările terțe și să colaboreze activ cu organizațiile internaționale care activează în domeniul egalității de gen, cum ar fi OIM, OCDE, ONU și Uniunea Africană, pentru a realiza sinergii și a promova emanciparea femeilor;

| 102. | este profund îngrijorat de intensificarea violenței de gen în multe părți ale lumii și de rata din ce în ce mai mare a feminicidului în America Latină, care are loc într-un context de violență generalizată și de discriminare structurală; condamnă cu fermitate toate formele de violență pe criterii de gen și crima abominabilă care este feminicidul, precum și impunitatea pe scară largă pentru aceste crime, fapt care poate încuraja creșterea violenței și a asasinatelor; |
| --- | --- |

102.

este profund îngrijorat de intensificarea violenței de gen în multe părți ale lumii și de rata din ce în ce mai mare a feminicidului în America Latină, care are loc într-un context de violență generalizată și de discriminare structurală; condamnă cu fermitate toate formele de violență pe criterii de gen și crima abominabilă care este feminicidul, precum și impunitatea pe scară largă pentru aceste crime, fapt care poate încuraja creșterea violenței și a asasinatelor;

| 103. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la posibilele încălcări ale drepturilor omului afectând femeile și fetele aflate în taberele de refugiați din Orientul Mijlociu și din Africa, inclusiv în legătură cu cazurile relatate de violență sexuală și de tratament inegal al femeilor și fetelor; solicită SEAE să depună eforturi în vederea adoptării unor norme mai stricte și a unor bune practici în țările terțe pentru a pune capăt inegalității în rândul refugiaților, indiferent dacă este vorba de femei sau de bărbați; |
| --- | --- |

103.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la posibilele încălcări ale drepturilor omului afectând femeile și fetele aflate în taberele de refugiați din Orientul Mijlociu și din Africa, inclusiv în legătură cu cazurile relatate de violență sexuală și de tratament inegal al femeilor și fetelor; solicită SEAE să depună eforturi în vederea adoptării unor norme mai stricte și a unor bune practici în țările terțe pentru a pune capăt inegalității în rândul refugiaților, indiferent dacă este vorba de femei sau de bărbați;

| 104. | regretă faptul că jumătate din populația lumii se confruntă cu discriminare salarială și că, la nivel mondial, femeile câștigă între 60 % și 90 % din venitul mediu al bărbaților; |
| --- | --- |

104.

regretă faptul că jumătate din populația lumii se confruntă cu discriminare salarială și că, la nivel mondial, femeile câștigă între 60 % și 90 % din venitul mediu al bărbaților;

| 105. | invită Comisia, SEAE și VP/ÎR să promoveze în continuare emanciparea politică și economică a femeilor și a fetelor prin integrarea egalității de gen în toate politicile și programele lor externe, inclusiv prin dialoguri structurale cu țările terțe, prin intervenții publice privind aspecte legate de gen și asigurând resurse suficiente în acest scop; ia act cu satisfacție de noul Cadru pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor pentru 2016-2020 (48); subliniază necesitatea de a se concentra pe pilonul orizontal, care vizează respectarea mai eficace de către Comisie și SEAE a angajamentelor UE în ceea ce privește consolidarea drepturilor femeilor și ale fetelor, prin intermediul relațiilor externe; |
| --- | --- |

105.

invită Comisia, SEAE și VP/ÎR să promoveze în continuare emanciparea politică și economică a femeilor și a fetelor prin integrarea egalității de gen în toate politicile și programele lor externe, inclusiv prin dialoguri structurale cu țările terțe, prin intervenții publice privind aspecte legate de gen și asigurând resurse suficiente în acest scop; ia act cu satisfacție de noul Cadru pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor pentru 2016-2020 (48); subliniază necesitatea de a se concentra pe pilonul orizontal, care vizează respectarea mai eficace de către Comisie și SEAE a angajamentelor UE în ceea ce privește consolidarea drepturilor femeilor și ale fetelor, prin intermediul relațiilor externe;

| 106. | regretă lipsa egalității de gen în mediul politic; reamintește că femeile și bărbații sunt egali și ar trebui să se bucure de aceleași drepturi politice și libertăți civile și deplânge, de asemenea, slaba reprezentare a femeilor în procesul decizional la nivel economic, social și politic; subliniază nevoia de mecanisme de protecție eficace pentru femeile apărătoare ale drepturilor omului; recomandă introducerea unui sistem de cote ca instrument de promovare a femeilor în organismele politice și în procesul democratic, în special în calitate de candidate; |
| --- | --- |

106.

regretă lipsa egalității de gen în mediul politic; reamintește că femeile și bărbații sunt egali și ar trebui să se bucure de aceleași drepturi politice și libertăți civile și deplânge, de asemenea, slaba reprezentare a femeilor în procesul decizional la nivel economic, social și politic; subliniază nevoia de mecanisme de protecție eficace pentru femeile apărătoare ale drepturilor omului; recomandă introducerea unui sistem de cote ca instrument de promovare a femeilor în organismele politice și în procesul democratic, în special în calitate de candidate;

| 107. | invită UE să continue să sprijine emanciparea economică, socială și politică a femeilor ca mijloc de a promova exercitarea adecvată a drepturilor și a libertăților lor fundamentale, precum și să acorde o importanță maximă accesului la o educație de calitate pentru fete, inclusiv pentru fetele din comunitățile cele mai sărace și mai marginalizate; solicită sprijinirea învățământului profesional pentru femei, a frecventării învățământului profesional în domeniul științelor și tehnologiilor și a elaborării de programe de formare privind egalitatea dintre genuri destinate profesioniștilor din domeniul educației în țările terțe, precum și realizarea de acțiuni pentru combaterea vehiculării stereotipurilor cu ajutorul materialelor educaționale; îndeamnă UE să includă această prioritate în toate activitățile sale diplomatice, comerciale și de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

107.

invită UE să continue să sprijine emanciparea economică, socială și politică a femeilor ca mijloc de a promova exercitarea adecvată a drepturilor și a libertăților lor fundamentale, precum și să acorde o importanță maximă accesului la o educație de calitate pentru fete, inclusiv pentru fetele din comunitățile cele mai sărace și mai marginalizate; solicită sprijinirea învățământului profesional pentru femei, a frecventării învățământului profesional în domeniul științelor și tehnologiilor și a elaborării de programe de formare privind egalitatea dintre genuri destinate profesioniștilor din domeniul educației în țările terțe, precum și realizarea de acțiuni pentru combaterea vehiculării stereotipurilor cu ajutorul materialelor educaționale; îndeamnă UE să includă această prioritate în toate activitățile sale diplomatice, comerciale și de cooperare pentru dezvoltare;

| 108. | subliniază necesitatea de a avea o continuitate în educație pentru fetele aflate în taberele de refugiați, în zonele de conflict și în zonele afectate de sărăcie extremă și de fenomene extreme de mediu, cum ar fi inundațiile și seceta; |
| --- | --- |

108.

subliniază necesitatea de a avea o continuitate în educație pentru fetele aflate în taberele de refugiați, în zonele de conflict și în zonele afectate de sărăcie extremă și de fenomene extreme de mediu, cum ar fi inundațiile și seceta;

| 109. | încurajează UE să continue integrarea sprijinului acordat femeilor și fetelor în cadrul operațiilor PSAC și al arhitecturii ONU de consolidare a păcii și să depună în continuare eforturi în vederea punerii în aplicare și a consolidării Rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU 1325 (2000) (49) și 1820 (2008) (50) privind femeile, pacea și securitatea; cere, în acest sens, UE să sprijine la nivel internațional recunoașterea valorii adăugate a participării femeilor la prevenirea și soluționarea conflictelor, precum și la operațiunile de menținere a păcii, în activitățile de asistență umanitară și de reconstrucție post-conflict și în procesul de tranziție democratică spre soluții politice durabile și stabile; subliniază, de asemenea, că este important să se garanteze toate drepturile omului pentru femei și să se contribuie la emanciparea acestora, inclusiv în cadrul agendei post-2015 și sprijinind Platforma de acțiune de la Beijing și Convenția de la Istanbul; salută sprijinul UE pentru rezoluțiile ONU referitoare la aspectele de gen, în special referitoare la rolul libertății de exprimare și de opinie în emanciparea femeii; ia act cu satisfacție de concluziile celei de-a 59-a sesiuni a Comisiei ONU privind statutul femeilor (51); |
| --- | --- |

109.

încurajează UE să continue integrarea sprijinului acordat femeilor și fetelor în cadrul operațiilor PSAC și al arhitecturii ONU de consolidare a păcii și să depună în continuare eforturi în vederea punerii în aplicare și a consolidării Rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU 1325 (2000) (49) și 1820 (2008) (50) privind femeile, pacea și securitatea; cere, în acest sens, UE să sprijine la nivel internațional recunoașterea valorii adăugate a participării femeilor la prevenirea și soluționarea conflictelor, precum și la operațiunile de menținere a păcii, în activitățile de asistență umanitară și de reconstrucție post-conflict și în procesul de tranziție democratică spre soluții politice durabile și stabile; subliniază, de asemenea, că este important să se garanteze toate drepturile omului pentru femei și să se contribuie la emanciparea acestora, inclusiv în cadrul agendei post-2015 și sprijinind Platforma de acțiune de la Beijing și Convenția de la Istanbul; salută sprijinul UE pentru rezoluțiile ONU referitoare la aspectele de gen, în special referitoare la rolul libertății de exprimare și de opinie în emanciparea femeii; ia act cu satisfacție de concluziile celei de-a 59-a sesiuni a Comisiei ONU privind statutul femeilor (51);

| 110. | invită Comisia să includă în mod sistematic acțiuni concrete care să îmbunătățească participarea femeilor la procesele electorale în toate misiunile UE de observare a alegerilor, în conformitate cu orientările UE în acest domeniu, ținând cont de concluziile la care s-a ajuns în cadrul unui seminar de experți electorali, care a avut loc la Bruxelles, în aprilie 2014 și învățând din experiența misiunilor anterioare; |
| --- | --- |

110.

invită Comisia să includă în mod sistematic acțiuni concrete care să îmbunătățească participarea femeilor la procesele electorale în toate misiunile UE de observare a alegerilor, în conformitate cu orientările UE în acest domeniu, ținând cont de concluziile la care s-a ajuns în cadrul unui seminar de experți electorali, care a avut loc la Bruxelles, în aprilie 2014 și învățând din experiența misiunilor anterioare;

| 111. | salută eforturile depuse de SEAE în țările terțe vizând să se accelereze implementarea obligațiilor și angajamentelor în domeniul drepturilor femeilor exprimate în Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), în Platforma de acțiune de la Beijing și în Declarația de la Cairo privind populația și dezvoltarea, în cadrul Agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015; |
| --- | --- |

111.

salută eforturile depuse de SEAE în țările terțe vizând să se accelereze implementarea obligațiilor și angajamentelor în domeniul drepturilor femeilor exprimate în Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), în Platforma de acțiune de la Beijing și în Declarația de la Cairo privind populația și dezvoltarea, în cadrul Agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015;

| 112. | subliniază că este important ca „acquis-ul” Platformei de acțiune de la Beijing în ceea ce privește accesul la educație și sănătate ca drept fundamental al omului și protejarea drepturilor sexuale și reproductive să nu fie compromis; subliniază că respectarea universală a sănătății și a drepturilor sexuale și reproductive și accesul la serviciile relevante contribuie la reducerea mortalității infantile și materne; remarcă faptul că planificarea familială, sănătatea mamelor, accesul facil la contraceptive și la avortul în condiții de securitate sunt elemente importante pentru salvarea vieții femeilor și pentru a le ajuta să-și refacă viața în cazul în care au căzut victimă violurilor; evidențiază necesitatea de a plasa aceste politici în centrul cooperării pentru dezvoltare cu țările terțe; |
| --- | --- |

112.

subliniază că este important ca „acquis-ul” Platformei de acțiune de la Beijing în ceea ce privește accesul la educație și sănătate ca drept fundamental al omului și protejarea drepturilor sexuale și reproductive să nu fie compromis; subliniază că respectarea universală a sănătății și a drepturilor sexuale și reproductive și accesul la serviciile relevante contribuie la reducerea mortalității infantile și materne; remarcă faptul că planificarea familială, sănătatea mamelor, accesul facil la contraceptive și la avortul în condiții de securitate sunt elemente importante pentru salvarea vieții femeilor și pentru a le ajuta să-și refacă viața în cazul în care au căzut victimă violurilor; evidențiază necesitatea de a plasa aceste politici în centrul cooperării pentru dezvoltare cu țările terțe;

| 113. | consideră căsătoria minorelor drept o încălcare a drepturilor fundamentale ale omului, care afectează toate aspectele vieții fetelor în cauză, periclitându-le educația și astfel limitându-le perspectivele, punându-le în pericol sănătatea și crescând riscul de a deveni victime ale violențelor și abuzurilor; |
| --- | --- |

113.

consideră căsătoria minorelor drept o încălcare a drepturilor fundamentale ale omului, care afectează toate aspectele vieții fetelor în cauză, periclitându-le educația și astfel limitându-le perspectivele, punându-le în pericol sănătatea și crescând riscul de a deveni victime ale violențelor și abuzurilor;

| 114. | constată cu profundă îngrijorare că, începând din anii 1980, sectorul „mireselor comandate prin poștă” a crescut într-un ritm alarmant; constată cu îngrijorare că există o serie de cazuri documentate de femei care au fost atacate și/sau ucise după ce s-au căsătorit cu un bărbat în calitate de „mireasă comandată prin poștă”; deplânge faptul că un număr semnificativ de fete minore apar pe site-uri de internet dedicate „mireselor comandate prin poștă” și subliniază că, în cazul în care copiii sunt folosiți în scopuri sexuale, acest lucru trebuie considerat a fi abuz asupra copiilor; |
| --- | --- |

114.

constată cu profundă îngrijorare că, începând din anii 1980, sectorul „mireselor comandate prin poștă” a crescut într-un ritm alarmant; constată cu îngrijorare că există o serie de cazuri documentate de femei care au fost atacate și/sau ucise după ce s-au căsătorit cu un bărbat în calitate de „mireasă comandată prin poștă”; deplânge faptul că un număr semnificativ de fete minore apar pe site-uri de internet dedicate „mireselor comandate prin poștă” și subliniază că, în cazul în care copiii sunt folosiți în scopuri sexuale, acest lucru trebuie considerat a fi abuz asupra copiilor;

| 115. | condamnă practica mamelor purtătoare, care subminează demnitatea umană a femeilor, întrucât corpul și funcțiile reproductive ale acestora sunt utilizate ca o marfă; consideră că practica gestațională a mamelor purtătoare, care implică exploatarea reproductivă și utilizarea corpului uman pentru câștiguri financiare sau de altă natură, în special în cazul femeilor vulnerabile din țările în curs de dezvoltare, ar trebui interzise și tratate de urgență în cadrul instrumentelor în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

115.

condamnă practica mamelor purtătoare, care subminează demnitatea umană a femeilor, întrucât corpul și funcțiile reproductive ale acestora sunt utilizate ca o marfă; consideră că practica gestațională a mamelor purtătoare, care implică exploatarea reproductivă și utilizarea corpului uman pentru câștiguri financiare sau de altă natură, în special în cazul femeilor vulnerabile din țările în curs de dezvoltare, ar trebui interzise și tratate de urgență în cadrul instrumentelor în materie de drepturi ale omului;

Drepturile copiilor

| 116. | reafirmă nevoia urgentă de ratificare universală și punere efectivă în aplicare a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului și protocoalele opționale ale acesteia; invită toate statele să se angajeze să elimine formele cele mai grave de muncă infantilă, conform dispozițiilor articolului 3 din Convenția nr. 182 a OIM, printre care se numără sclavia copiilor, traficul, prostituția și muncile periculoase care afectează sănătatea fizică și psihică a copiilor; |
| --- | --- |

116.

reafirmă nevoia urgentă de ratificare universală și punere efectivă în aplicare a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului și protocoalele opționale ale acesteia; invită toate statele să se angajeze să elimine formele cele mai grave de muncă infantilă, conform dispozițiilor articolului 3 din Convenția nr. 182 a OIM, printre care se numără sclavia copiilor, traficul, prostituția și muncile periculoase care afectează sănătatea fizică și psihică a copiilor;

| 117. | salută concluziile Consiliului privind promovarea și protecția drepturilor copilului (52), adoptate în decembrie 2014, și solicită UE să continue sprijinirea țărilor partenere în combaterea tuturor formelor de violență împotriva copiilor, inclusiv a exploatării sexuale, și în consolidarea capacităților acestora de a proteja drepturile copiilor; salută lansarea la nivel mondial a Manualului UE-UNICEF pentru drepturile copilului în 2014 (53); ia act de declarația din mai 2014 a Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei referitoare la drepturile copiilor intersexuali; |
| --- | --- |

117.

salută concluziile Consiliului privind promovarea și protecția drepturilor copilului (52), adoptate în decembrie 2014, și solicită UE să continue sprijinirea țărilor partenere în combaterea tuturor formelor de violență împotriva copiilor, inclusiv a exploatării sexuale, și în consolidarea capacităților acestora de a proteja drepturile copiilor; salută lansarea la nivel mondial a Manualului UE-UNICEF pentru drepturile copilului în 2014 (53); ia act de declarația din mai 2014 a Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei referitoare la drepturile copiilor intersexuali;

| 118. | reiterează solicitarea adresată Comisiei de a propune o strategie și un plan de acțiune cuprinzătoare privind drepturile copilului pentru următorii cinci ani, pentru a acorda prioritate drepturilor copiilor în cadrul politicilor externe ale UE, sprijinind eforturile UE de promovare a drepturilor copiilor, în special contribuind la asigurarea accesului copiilor la apă, la servicii de salubritate, la asistență medicală și la educație, asigurând reabilitarea și reintegrarea copiilor înrolați în grupări armate, eliminând munca copiilor, tortura, problema vrăjitoriei legate de copii, traficul, căsătoriile copiilor și exploatarea sexuală și ajutând copiii în cazul unor conflicte armate și asigurându-le accesul la educație în zonele de conflict și în taberele de refugiați; solicită VP/ÎR să prezinte anual Parlamentului un raport privind rezultatele obținute în acțiunile externe ale UE care vizează copiii; laudă campania „Copii, nu soldați” și invită UE și statele membre să își intensifice sprijinul pentru a atinge obiectivul de a pune capăt, până în 2016, recrutării și utilizării copiilor în conflicte de către forțele armate guvernamentale; |
| --- | --- |

118.

reiterează solicitarea adresată Comisiei de a propune o strategie și un plan de acțiune cuprinzătoare privind drepturile copilului pentru următorii cinci ani, pentru a acorda prioritate drepturilor copiilor în cadrul politicilor externe ale UE, sprijinind eforturile UE de promovare a drepturilor copiilor, în special contribuind la asigurarea accesului copiilor la apă, la servicii de salubritate, la asistență medicală și la educație, asigurând reabilitarea și reintegrarea copiilor înrolați în grupări armate, eliminând munca copiilor, tortura, problema vrăjitoriei legate de copii, traficul, căsătoriile copiilor și exploatarea sexuală și ajutând copiii în cazul unor conflicte armate și asigurându-le accesul la educație în zonele de conflict și în taberele de refugiați; solicită VP/ÎR să prezinte anual Parlamentului un raport privind rezultatele obținute în acțiunile externe ale UE care vizează copiii; laudă campania „Copii, nu soldați” și invită UE și statele membre să își intensifice sprijinul pentru a atinge obiectivul de a pune capăt, până în 2016, recrutării și utilizării copiilor în conflicte de către forțele armate guvernamentale;

| 119. | salută cooperarea UE cu UNICEF, care a avut ca rezultat crearea unui set de instrumente pentru integrarea drepturilor copiilor în cooperarea pentru dezvoltare și sprijinirea principalelor ODM și a programelor de protecție a copiilor, pentru respectarea drepturilor copiilor, în special în contexte fragile, precum și cu UNRWA; |
| --- | --- |

119.

salută cooperarea UE cu UNICEF, care a avut ca rezultat crearea unui set de instrumente pentru integrarea drepturilor copiilor în cooperarea pentru dezvoltare și sprijinirea principalelor ODM și a programelor de protecție a copiilor, pentru respectarea drepturilor copiilor, în special în contexte fragile, precum și cu UNRWA;

| 120. | salută cooperarea activă a UE cu mai mulți raportori speciali ai ONU care se ocupă cu drepturile economice, sociale și culturale, inclusiv cu Raportorul special privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la servicii de salubritate, cu Raportorul special privind dreptul la educație, Raportorul special privind dreptul la hrană, cu Raportorul special privind sărăcia extremă și drepturile omului și cu Raportorul special privind condițiile de locuit adecvate; ia act cu satisfacție de faptul că promovarea drepturilor economice, sociale și culturale a fost consolidată în cadrul programului orientativ multianual 2014-2017 al EIDHR (IEDDO) care are ca scop, printre altele, să contribuie la întărirea sindicatelor, la creșterea gradului de conștientizare cu privire la aspectele legate de salarii, la protecția patrimoniului funciar, la promovarea integrării sociale prin emanciparea economică și la reducerea discriminării economice și a violenței la locul de muncă; |
| --- | --- |

120.

salută cooperarea activă a UE cu mai mulți raportori speciali ai ONU care se ocupă cu drepturile economice, sociale și culturale, inclusiv cu Raportorul special privind dreptul omului la apă potabilă sigură și la servicii de salubritate, cu Raportorul special privind dreptul la educație, Raportorul special privind dreptul la hrană, cu Raportorul special privind sărăcia extremă și drepturile omului și cu Raportorul special privind condițiile de locuit adecvate; ia act cu satisfacție de faptul că promovarea drepturilor economice, sociale și culturale a fost consolidată în cadrul programului orientativ multianual 2014-2017 al EIDHR (IEDDO) care are ca scop, printre altele, să contribuie la întărirea sindicatelor, la creșterea gradului de conștientizare cu privire la aspectele legate de salarii, la protecția patrimoniului funciar, la promovarea integrării sociale prin emanciparea economică și la reducerea discriminării economice și a violenței la locul de muncă;

Consolidarea democrației în întreaga lume

| 121. | subliniază angajamentul UE în ceea ce privește apărarea și promovarea respectării drepturilor omului și a valorilor democratice în relațiile sale cu restul lumii; reamintește că regimurile democratice se caracterizează nu numai prin procese electorale libere și corecte, ci și prin de libertatea de exprimare, libertatea presei și libertatea de asociere, statul de drept și asumarea responsabilității, independența sistemului judiciar și o administrație imparțială, printre alte aspecte; subliniază că democrația și drepturile omului sunt inextricabil legate și se susțin reciproc, după cum s-a reamintit în concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2009 privind sprijinirea democrației în relațiile externe ale UE; salută faptul că noul plan de acțiune privind drepturile omului și democrația acordă o atenție sporită activităților de sprijinire a democrației; |
| --- | --- |

121.

subliniază angajamentul UE în ceea ce privește apărarea și promovarea respectării drepturilor omului și a valorilor democratice în relațiile sale cu restul lumii; reamintește că regimurile democratice se caracterizează nu numai prin procese electorale libere și corecte, ci și prin de libertatea de exprimare, libertatea presei și libertatea de asociere, statul de drept și asumarea responsabilității, independența sistemului judiciar și o administrație imparțială, printre alte aspecte; subliniază că democrația și drepturile omului sunt inextricabil legate și se susțin reciproc, după cum s-a reamintit în concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2009 privind sprijinirea democrației în relațiile externe ale UE; salută faptul că noul plan de acțiune privind drepturile omului și democrația acordă o atenție sporită activităților de sprijinire a democrației;

Apărarea libertății de exprimare și consolidarea societății civile

| 122. | reiterează faptul că libertatea de exprimare este o componentă esențială în orice societate democratică deoarece susține o cultură a pluralismului care capacitează societatea civilă și cetățenii să tragă la răspundere guvernele și factorii de decizie și sprijină respectarea preeminenței legii; îndeamnă, prin urmare, UE să își intensifice eforturile de promovare a libertății de exprimare prin politicile și instrumentele sale externe; |
| --- | --- |

122.

reiterează faptul că libertatea de exprimare este o componentă esențială în orice societate democratică deoarece susține o cultură a pluralismului care capacitează societatea civilă și cetățenii să tragă la răspundere guvernele și factorii de decizie și sprijină respectarea preeminenței legii; îndeamnă, prin urmare, UE să își intensifice eforturile de promovare a libertății de exprimare prin politicile și instrumentele sale externe;

| 123. | reiterează solicitarea ca UE și statele sale membre să îmbunătățească monitorizarea pe care o efectuează asupra tuturor tipurilor de restricții privind libertatea de exprimare și a mass-mediei în țările terțe și să condamne rapid și în mod sistematic astfel de limitări, chiar și atunci când sunt utilizate în scopuri legitime precum combaterea terorismului, securitatea statului și punerea în aplicare a legii; subliniază importanța asigurării punerii în aplicare efective a Orientărilor UE privind libertatea de exprimare online și offline, cât și a monitorizării cu regularitate a impactului acestora; reamintește obiectivul UE de a asigura și proteja accesul nediscriminatoriu la informații și libertatea de exprimare pentru toate persoanele, atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

123.

reiterează solicitarea ca UE și statele sale membre să îmbunătățească monitorizarea pe care o efectuează asupra tuturor tipurilor de restricții privind libertatea de exprimare și a mass-mediei în țările terțe și să condamne rapid și în mod sistematic astfel de limitări, chiar și atunci când sunt utilizate în scopuri legitime precum combaterea terorismului, securitatea statului și punerea în aplicare a legii; subliniază importanța asigurării punerii în aplicare efective a Orientărilor UE privind libertatea de exprimare online și offline, cât și a monitorizării cu regularitate a impactului acestora; reamintește obiectivul UE de a asigura și proteja accesul nediscriminatoriu la informații și libertatea de exprimare pentru toate persoanele, atât online, cât și offline;

| 124. | consideră că, dacă informația devine cât mai accesibilă cu putință, tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) oferă oportunități pentru consolidarea drepturilor omului, a practicilor democratice și pentru dezvoltarea socială și economică; subliniază, în plus, contribuția TIC la eforturile mișcărilor societății civile, în special în regimuri nedemocratice; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea TIC de către unele regimuri autoritare, care amenință tot mai mult drepturile omului și activiștii pentru democrație; subliniază că este nevoie de un sprijin sporit în domeniul promovării libertății mass-mediei, al protejării jurnaliștilor independenți și a bloggerilor, al reducerii decalajului digital și al facilitării accesului nerestricționat la informații; cere Comisiei ca, în cadrul revizuirii sistemului de control al exporturilor UE, să acorde o atenție deosebită chestiunile legate de drepturile omului aferente produselor cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

124.

consideră că, dacă informația devine cât mai accesibilă cu putință, tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) oferă oportunități pentru consolidarea drepturilor omului, a practicilor democratice și pentru dezvoltarea socială și economică; subliniază, în plus, contribuția TIC la eforturile mișcărilor societății civile, în special în regimuri nedemocratice; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea TIC de către unele regimuri autoritare, care amenință tot mai mult drepturile omului și activiștii pentru democrație; subliniază că este nevoie de un sprijin sporit în domeniul promovării libertății mass-mediei, al protejării jurnaliștilor independenți și a bloggerilor, al reducerii decalajului digital și al facilitării accesului nerestricționat la informații; cere Comisiei ca, în cadrul revizuirii sistemului de control al exporturilor UE, să acorde o atenție deosebită chestiunile legate de drepturile omului aferente produselor cu dublă utilizare;

Sprijinul acordat de UE apărătorilor drepturilor omului

| 125. | regretă faptul că societatea civilă, inclusiv apărătorii drepturilor omului, sunt din ce în ce mai des atacați peste tot în lume; este profund îngrijorat de faptul că un număr tot mai mare de țări, cum ar fi Rusia și unele dintre țările din centrul Asiei, adoptă legi dure pentru a înăbuși activitățile ONG-urilor, restricționându-le accesul la finanțare străină și introducând cerințe de raportare împovărătoare și sancțiuni severe pentru neconformitate; reamintește că dreptul la libertatea de întrunire și de asociere este o caracteristică esențială a unei societăți democratice, deschise și tolerante; reamintește eforturile reînnoite de contestare a restricțiilor și a intimidării cu care se confruntă peste tot în lume persoanele care lucrează cu organizațiile societății civile și eforturile depuse pentru ca UE să ofere un exemplu în ceea ce privește protejarea și promovarea acestor drepturi; |
| --- | --- |

125.

regretă faptul că societatea civilă, inclusiv apărătorii drepturilor omului, sunt din ce în ce mai des atacați peste tot în lume; este profund îngrijorat de faptul că un număr tot mai mare de țări, cum ar fi Rusia și unele dintre țările din centrul Asiei, adoptă legi dure pentru a înăbuși activitățile ONG-urilor, restricționându-le accesul la finanțare străină și introducând cerințe de raportare împovărătoare și sancțiuni severe pentru neconformitate; reamintește că dreptul la libertatea de întrunire și de asociere este o caracteristică esențială a unei societăți democratice, deschise și tolerante; reamintește eforturile reînnoite de contestare a restricțiilor și a intimidării cu care se confruntă peste tot în lume persoanele care lucrează cu organizațiile societății civile și eforturile depuse pentru ca UE să ofere un exemplu în ceea ce privește protejarea și promovarea acestor drepturi;

| 126. | ia act cu satisfacție de faptul că în noul plan de acțiune VP/ÎR a reafirmat angajamentul UE pentru capacitarea actorilor locali și a organizațiilor societății civile și subliniază că, având în vedere scăderea semnificativă a spațiului său, societatea civilă, și în special apărătorii drepturilor omului, au nevoie de atenție și eforturi sporite din partea UE; îndeamnă UE și statele sale membre să elaboreze un răspuns coerent și cuprinzător la provocările majore cu care se confruntă peste tot în lume societatea civilă, inclusiv apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

126.

ia act cu satisfacție de faptul că în noul plan de acțiune VP/ÎR a reafirmat angajamentul UE pentru capacitarea actorilor locali și a organizațiilor societății civile și subliniază că, având în vedere scăderea semnificativă a spațiului său, societatea civilă, și în special apărătorii drepturilor omului, au nevoie de atenție și eforturi sporite din partea UE; îndeamnă UE și statele sale membre să elaboreze un răspuns coerent și cuprinzător la provocările majore cu care se confruntă peste tot în lume societatea civilă, inclusiv apărătorii drepturilor omului;

| 127. | invită UE și statele sale membre să monitorizeze constant și să aducă în discuție, la fiecare nivel al dialogului politic, cazurile de încălcare a libertății de întrunire și de asociere, inclusiv prin diferite forme de interdicții și limitări impuse organizațiilor societății civile și activităților lor; |
| --- | --- |

127.

invită UE și statele sale membre să monitorizeze constant și să aducă în discuție, la fiecare nivel al dialogului politic, cazurile de încălcare a libertății de întrunire și de asociere, inclusiv prin diferite forme de interdicții și limitări impuse organizațiilor societății civile și activităților lor;

| 128. | invită, de asemenea, UE și statele sale membre să folosească toate mijloacele disponibile pentru a aduce în discuție în mod sistematic cazurile individuale ale apărătorilor drepturilor omului și ale activiștilor societății civile expuși riscurilor, în special cazurile referitoare la persoanele care sunt deținute în închisori; încurajează delegațiile UE și personalul diplomatic al statelor membre să sprijine în continuare în mod activ apărătorii drepturilor omului prin monitorizarea sistematică a proceselor, prin vizitarea activiștilor deținuți în închisori și prin publicarea de declarații cu privire la cazuri individuale, precum și prin abordarea problemei încălcărilor drepturilor omului cu omologii lor relevanți; insistă ca reprezentanții de prim rang ai UE, în special ÎR/VP, comisarii, reprezentanții speciali ai UE și oficialitățile guvernamentale din statele membre să se întâlnească în mod sistematic cu apărătorii drepturilor omului în timpul deplasărilor lor în țări în care societatea civilă este supusă presiunilor; |
| --- | --- |

128.

invită, de asemenea, UE și statele sale membre să folosească toate mijloacele disponibile pentru a aduce în discuție în mod sistematic cazurile individuale ale apărătorilor drepturilor omului și ale activiștilor societății civile expuși riscurilor, în special cazurile referitoare la persoanele care sunt deținute în închisori; încurajează delegațiile UE și personalul diplomatic al statelor membre să sprijine în continuare în mod activ apărătorii drepturilor omului prin monitorizarea sistematică a proceselor, prin vizitarea activiștilor deținuți în închisori și prin publicarea de declarații cu privire la cazuri individuale, precum și prin abordarea problemei încălcărilor drepturilor omului cu omologii lor relevanți; insistă ca reprezentanții de prim rang ai UE, în special ÎR/VP, comisarii, reprezentanții speciali ai UE și oficialitățile guvernamentale din statele membre să se întâlnească în mod sistematic cu apărătorii drepturilor omului în timpul deplasărilor lor în țări în care societatea civilă este supusă presiunilor;

| 129. | ia act cu satisfacție de asistența acordată de către UE apărătorilor drepturilor omului și societății civile din întreaga lume prin intermediul finanțării acordate prin IEDDO; subliniază importanța deosebită a utilizării IEDDO pentru protejarea apărătorilor drepturilor omului care sunt cei mai expuși la riscuri; subliniază, de asemenea, că sprijinul pentru apărătorii drepturilor omului expuși riscurilor ar trebui să țină cont în primul rând de criteriile de eficacitate și să evite condiții excesiv de prescriptive; invită Comisia, SEAE și delegațiile UE să se asigure că fondurile disponibile pentru apărătorii drepturilor omului sunt utilizate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

129.

ia act cu satisfacție de asistența acordată de către UE apărătorilor drepturilor omului și societății civile din întreaga lume prin intermediul finanțării acordate prin IEDDO; subliniază importanța deosebită a utilizării IEDDO pentru protejarea apărătorilor drepturilor omului care sunt cei mai expuși la riscuri; subliniază, de asemenea, că sprijinul pentru apărătorii drepturilor omului expuși riscurilor ar trebui să țină cont în primul rând de criteriile de eficacitate și să evite condiții excesiv de prescriptive; invită Comisia, SEAE și delegațiile UE să se asigure că fondurile disponibile pentru apărătorii drepturilor omului sunt utilizate în mod corespunzător;

Sprijinirea proceselor electorale și consolidarea statului de drept, a independenței justiției și a unei administrații imparțiale în țări terțe

| 130. | salută cele opt misiuni de observare a alegerilor și cele opt misiuni de experți electorali desfășurate la nivel mondial de către UE în 2014; reiterează opinia pozitivă privind sprijinul continuu acordat de UE proceselor electorale și asistența electorală și sprijinul oferit de UE observatorilor interni; |
| --- | --- |

130.

salută cele opt misiuni de observare a alegerilor și cele opt misiuni de experți electorali desfășurate la nivel mondial de către UE în 2014; reiterează opinia pozitivă privind sprijinul continuu acordat de UE proceselor electorale și asistența electorală și sprijinul oferit de UE observatorilor interni;

| 131. | reamintește importanța unor acțiuni ulterioare adecvate în urma rapoartelor și recomandărilor misiunilor de observare a alegerilor, ca modalitate de mărire a impactului acestora și de consolidare a sprijinului UE pentru standardele democratice în țările în cauză; |
| --- | --- |

131.

reamintește importanța unor acțiuni ulterioare adecvate în urma rapoartelor și recomandărilor misiunilor de observare a alegerilor, ca modalitate de mărire a impactului acestora și de consolidare a sprijinului UE pentru standardele democratice în țările în cauză;

| 132. | recomandă UE să-și intensifice eforturile vizând elaborarea unei abordări mai cuprinzătoare a proceselor de democratizare, alegerile libere și corecte reprezentând doar o dimensiune a acestora, cu scopul de a contribui în mod pozitiv la consolidarea instituțiilor democratice și a încrederii publice în procesele electorale în întreaga lume; |
| --- | --- |

132.

recomandă UE să-și intensifice eforturile vizând elaborarea unei abordări mai cuprinzătoare a proceselor de democratizare, alegerile libere și corecte reprezentând doar o dimensiune a acestora, cu scopul de a contribui în mod pozitiv la consolidarea instituțiilor democratice și a încrederii publice în procesele electorale în întreaga lume;

| 133. | ia act cu satisfacție, în acest context, de debutul, în 2014, al celei de a doua generații de proiecte-pilot privind sprijinirea democrației în 12 delegații selecționate ale UE, în urma angajamentului asumat în concluziile Consiliului din noiembrie 2009 și în planul de acțiune din 2012 pentru drepturile omului și democrație; subliniază cu fermitate importanța acestor proiecte-pilot pentru atingerea unui grad mai ridicat de coerență în sprijinirea democrației prin intermediul politicilor și instrumentelor de acțiune externă ale UE; |
| --- | --- |

133.

ia act cu satisfacție, în acest context, de debutul, în 2014, al celei de a doua generații de proiecte-pilot privind sprijinirea democrației în 12 delegații selecționate ale UE, în urma angajamentului asumat în concluziile Consiliului din noiembrie 2009 și în planul de acțiune din 2012 pentru drepturile omului și democrație; subliniază cu fermitate importanța acestor proiecte-pilot pentru atingerea unui grad mai ridicat de coerență în sprijinirea democrației prin intermediul politicilor și instrumentelor de acțiune externă ale UE;

| 134. | salută angajamentul asumat de către Comisie, de SEAE și de statele membre în cadrul noului plan de acțiune privind drepturile omului și democrația de a se implica mai ferm și mai consecvent alături de organismele care se ocupă de organizarea alegerilor, de instituțiile parlamentare, ONG-urile locale, apărătorii drepturilor omului și cu organizațiile societății civile din țări terțe pentru a le implica mai intens în monitorizarea alegerilor și pentru a contribui la capacitarea acestora și, prin urmare, la consolidarea proceselor democratice; |
| --- | --- |

134.

salută angajamentul asumat de către Comisie, de SEAE și de statele membre în cadrul noului plan de acțiune privind drepturile omului și democrația de a se implica mai ferm și mai consecvent alături de organismele care se ocupă de organizarea alegerilor, de instituțiile parlamentare, ONG-urile locale, apărătorii drepturilor omului și cu organizațiile societății civile din țări terțe pentru a le implica mai intens în monitorizarea alegerilor și pentru a contribui la capacitarea acestora și, prin urmare, la consolidarea proceselor democratice;

| 135. | reamintește că experiența dobândită de Uniunea Europeană, de politicieni, academicieni, mass-media, ONG-uri și societatea civilă și învățămintele desprinse din tranziția către democrație în cadrul politicilor de extindere și de vecinătate ar putea contribui în mod pozitiv la identificarea celor mai bune practici care ar putea fi utilizate pentru a sprijini și consolida alte procese de democratizare la nivel mondial; |
| --- | --- |

135.

reamintește că experiența dobândită de Uniunea Europeană, de politicieni, academicieni, mass-media, ONG-uri și societatea civilă și învățămintele desprinse din tranziția către democrație în cadrul politicilor de extindere și de vecinătate ar putea contribui în mod pozitiv la identificarea celor mai bune practici care ar putea fi utilizate pentru a sprijini și consolida alte procese de democratizare la nivel mondial;

| 136. | reamintește că corupția reprezintă o amenințare la adresa exercitării în mod egal a drepturilor omului și subminează procesele democratice, cum ar fi statul de drept și administrarea echitabilă a justiției; reamintește, de asemenea, că UE a solicitat o competență exclusivă pentru semnarea Convenției ONU împotriva corupției (UNCAC); |
| --- | --- |

136.

reamintește că corupția reprezintă o amenințare la adresa exercitării în mod egal a drepturilor omului și subminează procesele democratice, cum ar fi statul de drept și administrarea echitabilă a justiției; reamintește, de asemenea, că UE a solicitat o competență exclusivă pentru semnarea Convenției ONU împotriva corupției (UNCAC);

| 137. | își exprimă convingerea că UE ar trebui să sublinieze, în toate platformele de dialog cu țările terțe, importanța transparenței și accesibilității, a integrității, a responsabilității și a bunei gestionări a afacerilor publice, a bugetului public și a bunurilor publice, după cum se prevede în UNCAC; consideră că din cauza corupției sub toate formele sale sunt subminate principiile democratice și este afectată negativ dezvoltarea socială și economică; cere să se dea curs cererii sale de a îmbunătăți monitorizarea UNCAC și, de asemenea, să se acorde atenția cuvenită recomandărilor OCDE; consideră că UE ar trebui să sprijine țările terțe într-un mod mai consecvent și mai sistematic în combaterea corupției, prin expertiză în crearea și consolidarea de instituții anticorupție independente și eficiente și, de asemenea, prin promovarea unei cooperări proactive cu sectorul privat; recomandă, de asemenea, crearea de mecanisme financiare inovatoare pentru consolidarea luptei împotriva tuturor formelor de corupție; ia act, în acest context, de îmbunătățirea reglementărilor privind tranzacțiile financiare la nivel internațional; |
| --- | --- |

137.

își exprimă convingerea că UE ar trebui să sublinieze, în toate platformele de dialog cu țările terțe, importanța transparenței și accesibilității, a integrității, a responsabilității și a bunei gestionări a afacerilor publice, a bugetului public și a bunurilor publice, după cum se prevede în UNCAC; consideră că din cauza corupției sub toate formele sale sunt subminate principiile democratice și este afectată negativ dezvoltarea socială și economică; cere să se dea curs cererii sale de a îmbunătăți monitorizarea UNCAC și, de asemenea, să se acorde atenția cuvenită recomandărilor OCDE; consideră că UE ar trebui să sprijine țările terțe într-un mod mai consecvent și mai sistematic în combaterea corupției, prin expertiză în crearea și consolidarea de instituții anticorupție independente și eficiente și, de asemenea, prin promovarea unei cooperări proactive cu sectorul privat; recomandă, de asemenea, crearea de mecanisme financiare inovatoare pentru consolidarea luptei împotriva tuturor formelor de corupție; ia act, în acest context, de îmbunătățirea reglementărilor privind tranzacțiile financiare la nivel internațional;

| 138. | consideră că UE ar trebui să își intensifice eforturile de promovare a statului de drept și a independenței sistemului judiciar la nivel multilateral și bilateral; încurajează UE să sprijine o administrare a justiției echitabilă la nivel mondial prin sprijinirea proceselor de reforme legislative și instituționale în țările terțe; încurajează, de asemenea, delegațiile UE și ambasadele statelor membre să urmărească în mod sistematic monitorizarea proceselor în vederea promovării independenței sistemului judiciar; |
| --- | --- |

138.

consideră că UE ar trebui să își intensifice eforturile de promovare a statului de drept și a independenței sistemului judiciar la nivel multilateral și bilateral; încurajează UE să sprijine o administrare a justiției echitabilă la nivel mondial prin sprijinirea proceselor de reforme legislative și instituționale în țările terțe; încurajează, de asemenea, delegațiile UE și ambasadele statelor membre să urmărească în mod sistematic monitorizarea proceselor în vederea promovării independenței sistemului judiciar;

Intensificarea acțiunilor Parlamentului European în domeniul drepturilor omului

| 139. | salută revizuirea orientărilor privind delegațiile interparlamentare ale Parlamentului European pentru promovarea drepturilor omului și a democrației, realizată de Conferința președinților de delegație, în cooperare cu Subcomisia pentru drepturile omului; recomandă, în acest context, ca, în cursul vizitelor delegațiilor în țări terțe, problemele legate de drepturile omului să fie ridicate în mod mai sistematic și mai transparent, în special cazurile individuale menționate în rezoluțiile Parlamentului, și ca raportarea în scris cu privire la măsurile luate să fie trimisă Subcomisiei pentru drepturile omului și, dacă este justificat din punct de vedere politic, prin intermediul unei ședințe de informare specifică; |
| --- | --- |

139.

salută revizuirea orientărilor privind delegațiile interparlamentare ale Parlamentului European pentru promovarea drepturilor omului și a democrației, realizată de Conferința președinților de delegație, în cooperare cu Subcomisia pentru drepturile omului; recomandă, în acest context, ca, în cursul vizitelor delegațiilor în țări terțe, problemele legate de drepturile omului să fie ridicate în mod mai sistematic și mai transparent, în special cazurile individuale menționate în rezoluțiile Parlamentului, și ca raportarea în scris cu privire la măsurile luate să fie trimisă Subcomisiei pentru drepturile omului și, dacă este justificat din punct de vedere politic, prin intermediul unei ședințe de informare specifică;

| 140. | subliniază necesitatea unei reflecții continue în ceea ce privește mijloacele cele mai adecvate de a maximiza credibilitatea, vizibilitatea și eficacitatea rezoluțiilor Parlamentului referitoare la încălcările drepturilor omului, democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

140.

subliniază necesitatea unei reflecții continue în ceea ce privește mijloacele cele mai adecvate de a maximiza credibilitatea, vizibilitatea și eficacitatea rezoluțiilor Parlamentului referitoare la încălcările drepturilor omului, democrația și statul de drept;

| 141. | încurajează dezbaterile privind includerea diferitelor instrumente aflate la dispoziția Parlamentului pentru sprijinirea și promovarea drepturilor omului într-un document strategic unic, care să fie adoptat de Parlament într-o ședință plenară; |
| --- | --- |

141.

încurajează dezbaterile privind includerea diferitelor instrumente aflate la dispoziția Parlamentului pentru sprijinirea și promovarea drepturilor omului într-un document strategic unic, care să fie adoptat de Parlament într-o ședință plenară;

o

o o

| 142. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de-a 70-a Adunări Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și șefilor delegațiilor UE. |
| --- | --- |

142.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de-a 70-a Adunări Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și șefilor delegațiilor UE.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0070.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/en/pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/142549.pdf

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(5)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/en/policies/pdf/st10152-en15_pdf/

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/en/pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

(10)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=RO&f=ST%2015559%202014%20INIT

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32015D0260

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/en/pdf

(13)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(14)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 69. .

(15)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 165.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(17)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0274.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0394.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0420.

(20)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0252.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0079.

(22)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0259.

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0206.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0076.

(25)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0272.

(26)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0288.

(27)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0317.

(28)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0350.

(29)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0348.

(30)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_ro.pdf

(31)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52011DC0200

(32)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:en:PDF

(33)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(34)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0274.

(35)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/Joint%20Programme%20on%20FGMC%20Summary%20Report.pdf

(36)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/086/06/PDF/G1408606.pdf?OpenElement

(37)  https://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/hr/news53.pdf

(38)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_ro.pdf

(39)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2014:077:0027:0043:RO:PDF

(40)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0274.

(41)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(42)  http://wcip2014.org/wp-content/uploads/2013/03/N1446828.pdf

(43)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(44)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/eu_strategy_towards_the_eradication_of_trafficking_in_human_beings_2012-2016_1.pdf

(45)  http://www.coe.int/en/web/portal/10-october-against-death-penalty

(46)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/TortureGuidelines.pdf

(47)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf

(48)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5690_en.pdf

(49)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(50)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1820(2008)

(51)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/2015/27

(52)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2015559%202014%20INIT

(53)  http://www.unicef.org/eu/crtoolkit/downloads/Child-Rights-Toolkit-Web-Links.pdf

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/176 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/176

---

P8_TA(2015)0471

Cea de a 20-a aniversare a Acordului de pace de la Dayton

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la aniversarea a 20 de ani de la încheierea Acordului de pace de la Dayton (2015/2979(RSP))

(2017/C 399/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de pace de la Dayton, cadrul său general și cele douăsprezece anexe la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de pace de la Dayton, cadrul său general și cele douăsprezece anexe la acesta,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 7 iulie 2005 (1), din 15 ianuarie 2009 (2) și din 9 iulie 2015 (3) referitoare la Srebrenica, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 7 iulie 2005 (1), din 15 ianuarie 2009 (2) și din 9 iulie 2015 (3) referitoare la Srebrenica,

| — | având în vedere Avizul Comisiei de la Veneția din 11 martie 2005 privind reforma constituțională în Bosnia și Herțegovina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comisiei de la Veneția din 11 martie 2005 privind reforma constituțională în Bosnia și Herțegovina,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Acordul de pace de la Dayton, semnat la 14 decembrie 1995, la Paris a pus capăt unuia dintre cele mai sângeroase războaie din Europa de la sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât Acordul de pace de la Dayton, semnat la 14 decembrie 1995, la Paris a pus capăt unuia dintre cele mai sângeroase războaie din Europa de la sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial;

| B. | întrucât acordul a pus capăt războiului, dar nu a reușit să creeze un stat funcțional și autonom, și întrucât configurația instituțională a țării este exagerat de complexă și s-a dovedit a fi ineficientă; |
| --- | --- |

B.

întrucât acordul a pus capăt războiului, dar nu a reușit să creeze un stat funcțional și autonom, și întrucât configurația instituțională a țării este exagerat de complexă și s-a dovedit a fi ineficientă;

| 1. | reamintește importanța semnării Acordului de pace de la Dayton; onorează memoria tuturor victimelor tragice ale războiului din Bosnia și Herțegovina și își exprimă sincerele condoleanță familiilor celor care și-au pierdut viața; |
| --- | --- |

1.

reamintește importanța semnării Acordului de pace de la Dayton; onorează memoria tuturor victimelor tragice ale războiului din Bosnia și Herțegovina și își exprimă sincerele condoleanță familiilor celor care și-au pierdut viața;

| 2. | constată cu regretă că, la 20 de ani de la încheierea războiului și instituirea unui acord-cadru general care stabilește principalele aspecte ale instaurării păcii și viitoarea formă a țării, niciunul dintre guvernele care s-au succedat nu a reușit să creeze un stat pe deplin funcțional și autonom; |
| --- | --- |

2.

constată cu regretă că, la 20 de ani de la încheierea războiului și instituirea unui acord-cadru general care stabilește principalele aspecte ale instaurării păcii și viitoarea formă a țării, niciunul dintre guvernele care s-au succedat nu a reușit să creeze un stat pe deplin funcțional și autonom;

| 3. | salută rezultatele obținute în ceea ce privește întoarcerea refugiaților și a persoanelor strămutate intern, reconstrucția și restituirea proprietăților, în conformitate cu dispozițiile din anexa VII la Acordul de la Dayton; insistă asupra necesității unei implementări complete a anexei și a strategiei aferente, în vederea asigurării unui sistem viabil pentru reîntoarcere, dar și a unor soluții juste, cuprinzătoare și de durabile pentru persoanelor strămutate intern, a refugiaților și a celorlalte persoane afectate de război; subliniază, în această privință, necesitatea unui sistem viabil de reîntoarcere a croaților, bosniacilor și nu numai în Republica Srpska; subliniază necesitatea unor progrese în ameliorarea integrării socioeconomice a persoanelor care s-au întors; solicită o mai bună coordonare a eforturilor la toate nivelurile și acordarea unei atenții mai mari celor mai vulnerabile dintre persoanele strămutate, inclusiv romilor și femeilor care sunt victime ale violenței; ia act cu regret de faptul că, potrivit Comitetului Internațional al Crucii Roșii, există încă aproximativ 7 000 de persoane dispărute după încheierea războiului, despre a căror soartă nu se știe nimic; |
| --- | --- |

3.

salută rezultatele obținute în ceea ce privește întoarcerea refugiaților și a persoanelor strămutate intern, reconstrucția și restituirea proprietăților, în conformitate cu dispozițiile din anexa VII la Acordul de la Dayton; insistă asupra necesității unei implementări complete a anexei și a strategiei aferente, în vederea asigurării unui sistem viabil pentru reîntoarcere, dar și a unor soluții juste, cuprinzătoare și de durabile pentru persoanelor strămutate intern, a refugiaților și a celorlalte persoane afectate de război; subliniază, în această privință, necesitatea unui sistem viabil de reîntoarcere a croaților, bosniacilor și nu numai în Republica Srpska; subliniază necesitatea unor progrese în ameliorarea integrării socioeconomice a persoanelor care s-au întors; solicită o mai bună coordonare a eforturilor la toate nivelurile și acordarea unei atenții mai mari celor mai vulnerabile dintre persoanele strămutate, inclusiv romilor și femeilor care sunt victime ale violenței; ia act cu regret de faptul că, potrivit Comitetului Internațional al Crucii Roșii, există încă aproximativ 7 000 de persoane dispărute după încheierea războiului, despre a căror soartă nu se știe nimic;

| 4. | recunoaște transformarea pozitivă a Bosniei și Herțegovinei în ultimii 20 de ani, de la o țară ieșită distrusă din război la un stat care aspiră la statutul de membru al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

recunoaște transformarea pozitivă a Bosniei și Herțegovinei în ultimii 20 de ani, de la o țară ieșită distrusă din război la un stat care aspiră la statutul de membru al Uniunii Europene;

| 5. | reiterează angajamentul UE față de perspectiva europeană și aderarea ulterioară a Bosniei și Herțegovinei și a tuturor țărilor din Balcanii de Vest; consideră că cooperarea regională și procesul de integrare europeană constituie cea mai bună modalitate de a promova reconcilierea și de a învinge ura și dezbinările; |
| --- | --- |

5.

reiterează angajamentul UE față de perspectiva europeană și aderarea ulterioară a Bosniei și Herțegovinei și a tuturor țărilor din Balcanii de Vest; consideră că cooperarea regională și procesul de integrare europeană constituie cea mai bună modalitate de a promova reconcilierea și de a învinge ura și dezbinările;

| 6. | solicită autorităților să considere cea de-a 20-a aniversare a Acordului de pace de la Dayton ca un stimulent pentru a avansa pe calea reformelor necesare – în special din perspectiva viitoarei cereri a Bosniei și Herțegovinei de aderare la UE; reamintește că a veni în întâmpinarea necesităților socio-economice ale cetățenilor trebuie să constituie o prioritate, la fel ca și crearea unui mecanism eficace de coordonare pentru chestiunile legate de UE; reamintește că este esențial să se continue, în paralel, reformele constituționale și politice și democratizarea sistemului politic, care vor conduce în direcția realizării egalității și a reprezentării democratice a tuturor popoarelor constituente și a tuturor cetățenilor țării; subliniază că toți cetățenii din Bosnia și Herțegovina trebuie să dispună de șanse egale de a fi aleși la toate nivelurile procesului decizional politic; |
| --- | --- |

6.

solicită autorităților să considere cea de-a 20-a aniversare a Acordului de pace de la Dayton ca un stimulent pentru a avansa pe calea reformelor necesare – în special din perspectiva viitoarei cereri a Bosniei și Herțegovinei de aderare la UE; reamintește că a veni în întâmpinarea necesităților socio-economice ale cetățenilor trebuie să constituie o prioritate, la fel ca și crearea unui mecanism eficace de coordonare pentru chestiunile legate de UE; reamintește că este esențial să se continue, în paralel, reformele constituționale și politice și democratizarea sistemului politic, care vor conduce în direcția realizării egalității și a reprezentării democratice a tuturor popoarelor constituente și a tuturor cetățenilor țării; subliniază că toți cetățenii din Bosnia și Herțegovina trebuie să dispună de șanse egale de a fi aleși la toate nivelurile procesului decizional politic;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Bosniei și Herțegovinei și entităților acesteia, precum și guvernelor și parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Bosniei și Herțegovinei și entităților acesteia, precum și guvernelor și parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest.

---

(1)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 468.

(2)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 111.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0276.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/178 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/178

---

P8_TA(2015)0472

Exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2015/2114(INI))

(2017/C 399/21)

Parlamentul European

| — | având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (denumită în continuare „poziția comună”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (denumită în continuare „poziția comună”) (1),

| — | având în vedere reexaminarea poziției comune efectuate de către Grupul de lucru pentru exportul de arme convenționale (COARM) al Consiliului UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere reexaminarea poziției comune efectuate de către Grupul de lucru pentru exportul de arme convenționale (COARM) al Consiliului UE,

| — | având în vedere Cel de al șaisprezecelea raport anual elaborat în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cel de al șaisprezecelea raport anual elaborat în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (2),

| — | având în vedere Decizia 2012/711/PESC a Consiliului din 19 noiembrie 2012 privind sprijinirea activităților UE pentru promovarea în rândul țărilor terțe a controlului exporturilor de arme și a principiilor și criteriilor cuprinse în Poziția comună 2008/944/PESC; |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2012/711/PESC a Consiliului din 19 noiembrie 2012 privind sprijinirea activităților UE pentru promovarea în rândul țărilor terțe a controlului exporturilor de arme și a principiilor și criteriilor cuprinse în Poziția comună 2008/944/PESC;

| — | având în vedere Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată la 9 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată la 9 decembrie 2003,

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate intitulată „O Europă sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate intitulată „O Europă sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

| — | având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme (TCA) adoptat de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 2 aprilie 2013 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme (TCA) adoptat de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 2 aprilie 2013 (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la ratificarea Tratatului privind comerțul cu arme (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la ratificarea Tratatului privind comerțul cu arme (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 mai 2015 referitoare la influența evoluțiilor de pe piețele europene de apărare asupra capabilităților de securitate și apărare în Europa (5), în special punctele 4, 10, 18, 19, 20 și 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 mai 2015 referitoare la influența evoluțiilor de pe piețele europene de apărare asupra capabilităților de securitate și apărare în Europa (5), în special punctele 4, 10, 18, 19, 20 și 21,

| — | având în vedere Decizia 2013/768/PESC a Consiliului din 16 decembrie 2013 privind activitățile UE de susținere a punerii în aplicare a Tratatului privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2013/768/PESC a Consiliului din 16 decembrie 2013 privind activitățile UE de susținere a punerii în aplicare a Tratatului privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate (6),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (7), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 599/2014, precum și o listă de produse și tehnologii cu dublă utilizare în anexa I, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (7), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 599/2014, precum și o listă de produse și tehnologii cu dublă utilizare în anexa I,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 aprilie 2014 adresată Consiliului și Parlamentului European intitulată „Revizuirea politicii privind controlul exporturilor: asigurarea securității și a competitivității într-o lume în schimbare” (COM(2014)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 aprilie 2014 adresată Consiliului și Parlamentului European intitulată „Revizuirea politicii privind controlul exporturilor: asigurarea securității și a competitivității într-o lume în schimbare” (COM(2014)0244),

| — | având în vedere declarația comună din 12 iunie 2014 a Parlamentului, Consiliului și Comisiei cu privire la revizuirea regimului pentru controlul exporturilor de produse cu dublă utilizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 12 iunie 2014 a Parlamentului, Consiliului și Comisiei cu privire la revizuirea regimului pentru controlul exporturilor de produse cu dublă utilizare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2014 cu privire la revizuirea politicii privind controlul exporturilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2014 cu privire la revizuirea politicii privind controlul exporturilor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la „Drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la „Drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe” (8),

| — | având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (9),

| — | având în vedere Strategia UE de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor, precum și de muniție aferentă, adoptată la 15-16 decembrie 2005 de către Consiliul European, precum și Acțiunea comună 2002/589/PESC a Consiliului din 12 iulie 2002 privind contribuția Uniunii Europene la combaterea acumulării și proliferării cu caracter destabilizator a armelor ușoare și a armelor de calibru mic și de abrogare a Acțiunii comune 1999/34/CFSP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor, precum și de muniție aferentă, adoptată la 15-16 decembrie 2005 de către Consiliul European, precum și Acțiunea comună 2002/589/PESC a Consiliului din 12 iulie 2002 privind contribuția Uniunii Europene la combaterea acumulării și proliferării cu caracter destabilizator a armelor ușoare și a armelor de calibru mic și de abrogare a Acțiunii comune 1999/34/CFSP,

| — | având în vedere Poziția comună 2003/468/PESC a Consiliului din 23 iunie 2003 privind controlul brokerajului cu armament (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună 2003/468/PESC a Consiliului din 23 iunie 2003 privind controlul brokerajului cu armament (10),

| — | având în vedere Lista comună actualizată a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare, adoptată de către Consiliu la 9 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Lista comună actualizată a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare, adoptată de către Consiliu la 9 februarie 2015,

| — | având în vedere Ghidul de utilizare a Poziției comune a Consiliului 2008/944/PESC de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul de utilizare a Poziției comune a Consiliului 2008/944/PESC de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar,

| — | având în vedere Aranjamentul de la Wassenaar din 12 mai 1996 pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, precum și listele actualizate în 2015 privind aceste produse, tehnologii și muniții (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Aranjamentul de la Wassenaar din 12 mai 1996 pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, precum și listele actualizate în 2015 privind aceste produse, tehnologii și muniții (11),

| — | având în vedere deciziile celei de a 19-a ședințe plenare a Aranjamentului de la Wassenaar pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, care a avut loc la Viena, în perioada 3-4 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile celei de a 19-a ședințe plenare a Aranjamentului de la Wassenaar pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, care a avut loc la Viena, în perioada 3-4 decembrie 2013,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Comunicarea Comisei din 28 aprilie 2015 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la Agenda europeană privind securitatea (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei din 28 aprilie 2015 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la Agenda europeană privind securitatea (COM(2015)0185),

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, adoptat la 24 februarie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, adoptat la 24 februarie 2006,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637),

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă, în special Obiectivul nr. 16: ținta 16.4, care solicită statelor să reducă în mod semnificativ fluxurile ilicite de arme, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă, în special Obiectivul nr. 16: ținta 16.4, care solicită statelor să reducă în mod semnificativ fluxurile ilicite de arme,

| — | având în vedere Decizia 2014/512/PESC a Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/512/PESC a Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina,

| — | având în vedere articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Tratatul ONU privind comerțul cu arme, care a intrat în vigoare la 24 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul ONU privind comerțul cu arme, care a intrat în vigoare la 24 decembrie 2014,

| — | având în vedere rezoluția 24/35 din 8 octombrie 2013 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU privind impactul transferurilor de arme asupra drepturilor omului în conflictele armate (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 24/35 din 8 octombrie 2013 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU privind impactul transferurilor de arme asupra drepturilor omului în conflictele armate (12),

| — | având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0338/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0338/2015),

| A. | întrucât mediul de securitate la nivel mondial s-a schimbat radical în jurul UE, în special în vecinătatea sa sudică și estică; |
| --- | --- |

A.

întrucât mediul de securitate la nivel mondial s-a schimbat radical în jurul UE, în special în vecinătatea sa sudică și estică;

| B. | întrucât există un drept inerent de autoapărare individuală sau colectivă în temeiul articolului 51 din Carta ONU; |
| --- | --- |

B.

întrucât există un drept inerent de autoapărare individuală sau colectivă în temeiul articolului 51 din Carta ONU;

| C. | întrucât, în interesul stabilității internaționale este important să se prevadă mijloace de descurajare, pe baza unei evaluări de la caz la caz, în conformitate deplină cu articolul 51 din Carta ONU și criteriul patru al poziției comune privind menținerea păcii, securității și stabilității regionale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în interesul stabilității internaționale este important să se prevadă mijloace de descurajare, pe baza unei evaluări de la caz la caz, în conformitate deplină cu articolul 51 din Carta ONU și criteriul patru al poziției comune privind menținerea păcii, securității și stabilității regionale;

| D. | întrucât răspândirea necontrolată a armelor reprezintă un pericol grav pentru pace și securitate, pentru drepturile omului și dezvoltarea sustenabilă; întrucât, la nivel mondial, în fiecare minut, o persoană moare din cauza violenței armate și, în același interval, sunt fabricate 15 arme noi; |
| --- | --- |

D.

întrucât răspândirea necontrolată a armelor reprezintă un pericol grav pentru pace și securitate, pentru drepturile omului și dezvoltarea sustenabilă; întrucât, la nivel mondial, în fiecare minut, o persoană moare din cauza violenței armate și, în același interval, sunt fabricate 15 arme noi;

| E. | întrucât reglementarea comerțului internațional cu arme este prin definiție o ambiție la nivel mondial; întrucât UE trebuie să asigure coerența tuturor acțiunilor sale externe în contextul relațiilor sale externe, pentru promovarea democrației și a statului de drept, prevenirea conflictelor, eradicarea sărăciei, promovarea dialogului intercultural și menținerea stabilității și securității internaționale; întrucât, în perioada 2010-2014, statele membre ale UE au fost responsabile de 25,4 % din cantitatea de arme convenționale majore livrate (13) la nivel mondial; |
| --- | --- |

E.

întrucât reglementarea comerțului internațional cu arme este prin definiție o ambiție la nivel mondial; întrucât UE trebuie să asigure coerența tuturor acțiunilor sale externe în contextul relațiilor sale externe, pentru promovarea democrației și a statului de drept, prevenirea conflictelor, eradicarea sărăciei, promovarea dialogului intercultural și menținerea stabilității și securității internaționale; întrucât, în perioada 2010-2014, statele membre ale UE au fost responsabile de 25,4 % din cantitatea de arme convenționale majore livrate (13) la nivel mondial;

| F. | întrucât, în temeiul Tratatului de la Lisabona, eradicarea sărăciei este obiectivul principal al politicii UE pentru dezvoltare și întrucât una dintre prioritățile acțiunii externe a UE este consolidarea unei lumi mai stabile și mai prospere; întrucât furnizarea de arme în țări aflate în conflict nu doar sporește probabilitatea escaladării violențelor, dar are și un impact negativ asupra potențialului de dezvoltare al țărilor respective, așa cum reiese în mod clar din rapoartele organizațiilor umanitare care au evaluat impactul respectiv (14); |
| --- | --- |

F.

întrucât, în temeiul Tratatului de la Lisabona, eradicarea sărăciei este obiectivul principal al politicii UE pentru dezvoltare și întrucât una dintre prioritățile acțiunii externe a UE este consolidarea unei lumi mai stabile și mai prospere; întrucât furnizarea de arme în țări aflate în conflict nu doar sporește probabilitatea escaladării violențelor, dar are și un impact negativ asupra potențialului de dezvoltare al țărilor respective, așa cum reiese în mod clar din rapoartele organizațiilor umanitare care au evaluat impactul respectiv (14);

| G. | întrucât statele membre ale UE au exportat arme în valoare totală de 36,7 miliarde EUR în 2013, inclusiv în valoare de 26 miliarde EUR către țări terțe; întrucât, prin comparație, bugetul general al Instrumentului european de vecinătate pentru perioada 2014-2020 este de 15,4 miliarde EUR; întrucât statele membre ale UE au reprezentat 30 % din totalul exporturilor de arme; întrucât este dificil să se susțină că aceste fluxuri comerciale sunt în interesul direct în materie de securitate al UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât statele membre ale UE au exportat arme în valoare totală de 36,7 miliarde EUR în 2013, inclusiv în valoare de 26 miliarde EUR către țări terțe; întrucât, prin comparație, bugetul general al Instrumentului european de vecinătate pentru perioada 2014-2020 este de 15,4 miliarde EUR; întrucât statele membre ale UE au reprezentat 30 % din totalul exporturilor de arme; întrucât este dificil să se susțină că aceste fluxuri comerciale sunt în interesul direct în materie de securitate al UE;

| H. | întrucât Poziția comună 2008/944/PESC este un cadru juridic obligatoriu de stabilire a opt criterii pentru exporturile de arme convenționale, pe care statele membre ale UE trebuie să le aplice în luarea deciziilor privind acordarea de licențe; întrucât ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de această poziție comună, în special în contextul dezvoltării unei piețe europene a apărării și a unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană; |
| --- | --- |

H.

întrucât Poziția comună 2008/944/PESC este un cadru juridic obligatoriu de stabilire a opt criterii pentru exporturile de arme convenționale, pe care statele membre ale UE trebuie să le aplice în luarea deciziilor privind acordarea de licențe; întrucât ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de această poziție comună, în special în contextul dezvoltării unei piețe europene a apărării și a unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană;

| I. | întrucât țările terțe Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Islanda, Canada, Muntenegru și Norvegia și-au asumat în mod oficial criteriile și principiile stabilite în poziția comună; |
| --- | --- |

I.

întrucât țările terțe Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Islanda, Canada, Muntenegru și Norvegia și-au asumat în mod oficial criteriile și principiile stabilite în poziția comună;

Mediul de securitate la nivel mondial și exporturile de arme

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare privind răspândirea conflictelor armate, îndeosebi a celor din Ucraina, Siria, Irak, Libia și Yemen, precum și a tuturor conflictelor internaționale, care, într-o lume tot mai globalizată, constituie o amenințare la adresa stabilității și securității mondiale și au creat o vecinătate mai puțin stabilă și sigură pentru UE; subliniază faptul că transferurile de arme către state aflate în conflict pot să fi avut o contribuție la aceste conflicte; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare privind răspândirea conflictelor armate, îndeosebi a celor din Ucraina, Siria, Irak, Libia și Yemen, precum și a tuturor conflictelor internaționale, care, într-o lume tot mai globalizată, constituie o amenințare la adresa stabilității și securității mondiale și au creat o vecinătate mai puțin stabilă și sigură pentru UE; subliniază faptul că transferurile de arme către state aflate în conflict pot să fi avut o contribuție la aceste conflicte;

| 2. | consideră regretabil faptul că evoluțiile din ultimii doi ani au demonstrat că armele uneori ajung în mâinile teroriștilor, ale regimurilor represive, ale țărilor în care copiii ar putea fi recrutați sau utilizați în ostilități sau ale regimurilor care au relații dubioase cu terorismul internațional sau o politică internă și externă agresivă și, prin urmare, consideră că este necesar să se adopte regimuri eficace de control al exportului de arme; condamnă utilizarea armelor cu scopul alimentării insecurității și a conflictelor armate, atât pe plan intern, cât și pe plan extern sau pentru a sprijini represiunea internă, conflictele regionale sau încălcările grave ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; consideră regretabil faptul că, în continuare, comerțul ilegal cu arme este o afacere mare și profitabilă; |
| --- | --- |

2.

consideră regretabil faptul că evoluțiile din ultimii doi ani au demonstrat că armele uneori ajung în mâinile teroriștilor, ale regimurilor represive, ale țărilor în care copiii ar putea fi recrutați sau utilizați în ostilități sau ale regimurilor care au relații dubioase cu terorismul internațional sau o politică internă și externă agresivă și, prin urmare, consideră că este necesar să se adopte regimuri eficace de control al exportului de arme; condamnă utilizarea armelor cu scopul alimentării insecurității și a conflictelor armate, atât pe plan intern, cât și pe plan extern sau pentru a sprijini represiunea internă, conflictele regionale sau încălcările grave ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale; consideră regretabil faptul că, în continuare, comerțul ilegal cu arme este o afacere mare și profitabilă;

| 3. | deplânge faptul că aproximativ jumătate de milion de persoane (15) mor în fiecare an din cauza violenței armate, atât în cadrul conflictelor armate, cât și în legătură cu activități infracționale; |
| --- | --- |

3.

deplânge faptul că aproximativ jumătate de milion de persoane (15) mor în fiecare an din cauza violenței armate, atât în cadrul conflictelor armate, cât și în legătură cu activități infracționale;

| 4. | reafirmă faptul că aderarea la poziția comună este fundamentală pentru respectarea principiilor și valorilor UE, în special în domeniul dreptului internațional privind drepturile omului și al dreptului internațional umanitar, precum și a responsabilităților care îi revin în ceea ce privește securitatea regională și mondială; |
| --- | --- |

4.

reafirmă faptul că aderarea la poziția comună este fundamentală pentru respectarea principiilor și valorilor UE, în special în domeniul dreptului internațional privind drepturile omului și al dreptului internațional umanitar, precum și a responsabilităților care îi revin în ceea ce privește securitatea regională și mondială;

| 5. | constată că statele membre ale UE sunt exportatori de arme foarte importanți la nivel mondial, cu exporturi în valoare de 36,711 miliarde EUR în 2013, din care 10,735 miliarde EUR între state membre și 25,976 miliarde EUR către țări terțe, potrivit celui de-al 16-lea raport anual; reiterează faptul că articolul 10 din poziția comună prevede că considerațiile privind interesele economice, comerciale și industriale ale statelor membre nu afectează aplicarea celor opt criterii de reglementare a exporturilor de arme; |
| --- | --- |

5.

constată că statele membre ale UE sunt exportatori de arme foarte importanți la nivel mondial, cu exporturi în valoare de 36,711 miliarde EUR în 2013, din care 10,735 miliarde EUR între state membre și 25,976 miliarde EUR către țări terțe, potrivit celui de-al 16-lea raport anual; reiterează faptul că articolul 10 din poziția comună prevede că considerațiile privind interesele economice, comerciale și industriale ale statelor membre nu afectează aplicarea celor opt criterii de reglementare a exporturilor de arme;

| 6. | regretă că articolul 10 este adesea ignorat, în special având în vedere că societățile europene din domeniul apărării își compensează tot mai mult scăderea cifrei de afaceri în Europa prin exporturi în afara UE; își exprimă profunda îngrijorare legată de consecințele pentru securitatea și apărarea UE cauzate de transferul de cunoștințe și de tehnologii sensibile către țări terțe, care reprezintă un risc crescut de dependență de țările terțe cu interese strategice divergente, cum ar fi Rusia; |
| --- | --- |

6.

regretă că articolul 10 este adesea ignorat, în special având în vedere că societățile europene din domeniul apărării își compensează tot mai mult scăderea cifrei de afaceri în Europa prin exporturi în afara UE; își exprimă profunda îngrijorare legată de consecințele pentru securitatea și apărarea UE cauzate de transferul de cunoștințe și de tehnologii sensibile către țări terțe, care reprezintă un risc crescut de dependență de țările terțe cu interese strategice divergente, cum ar fi Rusia;

| 7. | reamintește faptul că industria în domeniul apărării ar trebui să servească drept instrument pentru garantarea apărării și securității statelor membre, asigurând un regim de securitate a aprovizionării în UE și, în același timp, contribuind la punerea în aplicare PESC și PSAC consolidate, având în vedere că acest lucru este important pentru a contribui la asigurarea stabilității și securității la nivel mondial; recunoaște că exporturile de arme au jucat un rol important în ceea ce privește consolidarea și dezvoltarea în continuare a bazei industriale și tehnologice a sectorului european al apărării, care a fost important într-o gamă largă de evoluții în materie de inovare și dezvoltare; |
| --- | --- |

7.

reamintește faptul că industria în domeniul apărării ar trebui să servească drept instrument pentru garantarea apărării și securității statelor membre, asigurând un regim de securitate a aprovizionării în UE și, în același timp, contribuind la punerea în aplicare PESC și PSAC consolidate, având în vedere că acest lucru este important pentru a contribui la asigurarea stabilității și securității la nivel mondial; recunoaște că exporturile de arme au jucat un rol important în ceea ce privește consolidarea și dezvoltarea în continuare a bazei industriale și tehnologice a sectorului european al apărării, care a fost important într-o gamă largă de evoluții în materie de inovare și dezvoltare;

| 8. | recunoaște legitimitatea exporturilor care respectă pe deplin criteriile prevăzute la articolul 4 litera (c) în Poziția comună 2008/944/PESC și care sunt realizate ca răspuns la solicitare adresată UE în conformitate cu dreptul la autoapărare; sprijină furnizarea de arme de apărare în caz de autoapărare legitimă; ia act de decizia unor state membre de a furniza arme de apărare către Peșmerga din Kurdistanul Irakian și către Ucraina; observă, în acest sens, că statele membre nu se coordonează între ele; |
| --- | --- |

8.

recunoaște legitimitatea exporturilor care respectă pe deplin criteriile prevăzute la articolul 4 litera (c) în Poziția comună 2008/944/PESC și care sunt realizate ca răspuns la solicitare adresată UE în conformitate cu dreptul la autoapărare; sprijină furnizarea de arme de apărare în caz de autoapărare legitimă; ia act de decizia unor state membre de a furniza arme de apărare către Peșmerga din Kurdistanul Irakian și către Ucraina; observă, în acest sens, că statele membre nu se coordonează între ele;

| 9. | subliniază că, deși refuzurile și suspendările licențelor în urma embargourilor sau conflictelor sunt un semn pozitiv, acestea arată că politica de export a UE are un caracter pur și simplu reactiv; consideră că, în conformitate cu poziția comună, înainte de acordarea de licențe, ar fi necesară o evaluare mai amănunțită a riscurilor specifice legate de țările beneficiare și a intereselor UE în materie de securitate; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, deși refuzurile și suspendările licențelor în urma embargourilor sau conflictelor sunt un semn pozitiv, acestea arată că politica de export a UE are un caracter pur și simplu reactiv; consideră că, în conformitate cu poziția comună, înainte de acordarea de licențe, ar fi necesară o evaluare mai amănunțită a riscurilor specifice legate de țările beneficiare și a intereselor UE în materie de securitate;

| 10. | ia act de faptul că riscurile care decurg din deturnări, din contrabandă și din stocarea de arme și explozibili sunt în creștere și rămân o problemă care trebuie soluționată; subliniază riscul ca arme din țări terțe cu un nivel ridicat de corupție să fie introduse în Europa din cauza intensificării contrabandei cu arme și a traficului de arme și a lipsei controalelor la punctele de intrare, precum porturile, compromițând, astfel, securitatea cetățenilor, după cum s-a subliniat într-un raport recent al Europol (16); |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că riscurile care decurg din deturnări, din contrabandă și din stocarea de arme și explozibili sunt în creștere și rămân o problemă care trebuie soluționată; subliniază riscul ca arme din țări terțe cu un nivel ridicat de corupție să fie introduse în Europa din cauza intensificării contrabandei cu arme și a traficului de arme și a lipsei controalelor la punctele de intrare, precum porturile, compromițând, astfel, securitatea cetățenilor, după cum s-a subliniat într-un raport recent al Europol (16);

| 11. | subliniază că controlul exporturilor de arme face parte integrantă din politica externă și de securitate a UE și trebuie să fie ghidat de principiile consacrate la articolul 21 din TUE, în special promovarea democrației și a statului de drept și menținerea păcii, prevenirea conflictelor și consolidarea securității internaționale; reamintește că este esențial să se asigure coerența între exporturile de arme și credibilitatea UE ca promotor al drepturilor omului la nivel mondial; își exprimă convingerea fermă că o punere în aplicare mai eficientă a celor opt criterii ale poziției comune ar reprezenta o contribuție importantă la dezvoltarea PESC și PSAC; solicită ca noua strategie globală a UE pentru politica externă și de securitate să examineze în mod corespunzător chestiunile legate de exportul de arme având în vedere modificarea mediului de securitate și riscurile pentru interesele europene în materie de securitate și amenințările la adresa acestora; |
| --- | --- |

11.

subliniază că controlul exporturilor de arme face parte integrantă din politica externă și de securitate a UE și trebuie să fie ghidat de principiile consacrate la articolul 21 din TUE, în special promovarea democrației și a statului de drept și menținerea păcii, prevenirea conflictelor și consolidarea securității internaționale; reamintește că este esențial să se asigure coerența între exporturile de arme și credibilitatea UE ca promotor al drepturilor omului la nivel mondial; își exprimă convingerea fermă că o punere în aplicare mai eficientă a celor opt criterii ale poziției comune ar reprezenta o contribuție importantă la dezvoltarea PESC și PSAC; solicită ca noua strategie globală a UE pentru politica externă și de securitate să examineze în mod corespunzător chestiunile legate de exportul de arme având în vedere modificarea mediului de securitate și riscurile pentru interesele europene în materie de securitate și amenințările la adresa acestora;

| 12. | regretă faptul că transferurile ilegale și nereglementate de arme continuă să submineze stabilitatea politică și să împiedice dezvoltarea democratică, socială și/sau economică în anumite părți ale lumii; recunoaște că interpretarea coerentă și punerea efectivă în aplicare a criteriului opt din Poziția comună 2008/944/PESC ar fi o contribuție decisivă la atingerea obiectivelor coerenței politicilor UE în favoarea dezvoltării; solicită acordarea unei atenții permanente criteriului opt pentru a evalua impactul negativ al cheltuielilor de înarmare asupra perspectivelor de dezvoltare ale țărilor destinatare mai sărace; |
| --- | --- |

12.

regretă faptul că transferurile ilegale și nereglementate de arme continuă să submineze stabilitatea politică și să împiedice dezvoltarea democratică, socială și/sau economică în anumite părți ale lumii; recunoaște că interpretarea coerentă și punerea efectivă în aplicare a criteriului opt din Poziția comună 2008/944/PESC ar fi o contribuție decisivă la atingerea obiectivelor coerenței politicilor UE în favoarea dezvoltării; solicită acordarea unei atenții permanente criteriului opt pentru a evalua impactul negativ al cheltuielilor de înarmare asupra perspectivelor de dezvoltare ale țărilor destinatare mai sărace;

Tratatul privind comerțul cu arme

| 13. | salută intrarea în vigoare a TCA (Tratatul privind comerțul cu arme); salută activitățile de mobilizare întreprinse de UE pentru a promova ratificarea și punerea în aplicare universală a TCA și solicită eforturi susținute în acest sens, în special în privința țărilor care sunt comercianți importanți de arme; solicită Comisiei să îndemne statele membre care încă nu au ratificat TCA să facă acest lucru cu prima ocazie; recunoaște că TCA, deși reprezintă o realizare pozitivă, încă are limite și ambiguități (concepte neclare, excepții de la obligațiile de raportare, lipsa unui regim de sancționare); |
| --- | --- |

13.

salută intrarea în vigoare a TCA (Tratatul privind comerțul cu arme); salută activitățile de mobilizare întreprinse de UE pentru a promova ratificarea și punerea în aplicare universală a TCA și solicită eforturi susținute în acest sens, în special în privința țărilor care sunt comercianți importanți de arme; solicită Comisiei să îndemne statele membre care încă nu au ratificat TCA să facă acest lucru cu prima ocazie; recunoaște că TCA, deși reprezintă o realizare pozitivă, încă are limite și ambiguități (concepte neclare, excepții de la obligațiile de raportare, lipsa unui regim de sancționare);

| 14. | salută succesul primei conferințe a statelor părți, care a avut loc la Cancun în perioada 24-27 august 2015, însă subliniază faptul că nu s-a ajuns la un acord cu privire la modelul care trebuie să fie utilizat pentru rapoartele anuale; consideră că tratatul ar avea succes cu adevărat numai dacă se iau măsuri pentru ca aplicarea sa să fie generalizată și dacă se stabilesc mecanisme obligatorii sau de sancționare care să fie utilizate în cazul neaplicării normelor stabilite; |
| --- | --- |

14.

salută succesul primei conferințe a statelor părți, care a avut loc la Cancun în perioada 24-27 august 2015, însă subliniază faptul că nu s-a ajuns la un acord cu privire la modelul care trebuie să fie utilizat pentru rapoartele anuale; consideră că tratatul ar avea succes cu adevărat numai dacă se iau măsuri pentru ca aplicarea sa să fie generalizată și dacă se stabilesc mecanisme obligatorii sau de sancționare care să fie utilizate în cazul neaplicării normelor stabilite;

| 15. | salută cerința ce prevede ca statele părți la TCA să ia în considerare în procesul decizional de acordare a licențelor riscul ca armele ce urmează a fi transferate să fie folosite pentru a comite sau a facilita acte grave de violență de gen sau acte grave de violență împotriva femeilor și copiilor; invită statele membre să consolideze termenii poziției comune cu privire la actele grave de violență de gen sau actele grave de violență împotriva femeilor și copiilor; |
| --- | --- |

15.

salută cerința ce prevede ca statele părți la TCA să ia în considerare în procesul decizional de acordare a licențelor riscul ca armele ce urmează a fi transferate să fie folosite pentru a comite sau a facilita acte grave de violență de gen sau acte grave de violență împotriva femeilor și copiilor; invită statele membre să consolideze termenii poziției comune cu privire la actele grave de violență de gen sau actele grave de violență împotriva femeilor și copiilor;

| 16. | laudă faptul că UE are un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic, unic în lume, prin care controlul exporturilor de arme se aplică inclusiv în regiunile și țările de criză cu antecedente contestabile în domeniul drepturilor omului; salută, în această privință, faptul că mai multe țări europene și țări terțe au aderat la sistemul de control al exporturilor de arme pe baza poziției comune; |
| --- | --- |

16.

laudă faptul că UE are un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic, unic în lume, prin care controlul exporturilor de arme se aplică inclusiv în regiunile și țările de criză cu antecedente contestabile în domeniul drepturilor omului; salută, în această privință, faptul că mai multe țări europene și țări terțe au aderat la sistemul de control al exporturilor de arme pe baza poziției comune;

| 17. | salută faptul că Albania, Bosnia și Herțegovina, Canada, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Islanda, Muntenegru și Norvegia au aderat la criteriile și principiile Poziției comune 2008/944/PESC; constată că din 2012 este implementat un sistem special de schimb de informații între UE și aceste țările terțe; |
| --- | --- |

17.

salută faptul că Albania, Bosnia și Herțegovina, Canada, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Islanda, Muntenegru și Norvegia au aderat la criteriile și principiile Poziției comune 2008/944/PESC; constată că din 2012 este implementat un sistem special de schimb de informații între UE și aceste țările terțe;

Poziția comună

| 18. | reamintește că poziția comună ar trebui să conducă la o abordare coordonată a comerțului cu arme, care să nu aducă atingere dreptului statelor membre de a aplica politici naționale mai restrictive, în conformitate cu articolul 3 din poziția comună; reamintește, de asemenea, că încă rămâne de competența exclusivă a statelor refuzul de a transfera orice tehnologie militară sau armament și că standardele comune stabilite în poziția comună trebuie să fie considerate ca standardul minim pentru gestionarea transferurilor de tehnologie militară în conformitate cu considerentul 3; subliniază faptul că armonizarea la nivel european nu ar trebui să fie utilizată ca pretext pentru a dilua conținutul normelor naționale mai stricte; |
| --- | --- |

18.

reamintește că poziția comună ar trebui să conducă la o abordare coordonată a comerțului cu arme, care să nu aducă atingere dreptului statelor membre de a aplica politici naționale mai restrictive, în conformitate cu articolul 3 din poziția comună; reamintește, de asemenea, că încă rămâne de competența exclusivă a statelor refuzul de a transfera orice tehnologie militară sau armament și că standardele comune stabilite în poziția comună trebuie să fie considerate ca standardul minim pentru gestionarea transferurilor de tehnologie militară în conformitate cu considerentul 3; subliniază faptul că armonizarea la nivel european nu ar trebui să fie utilizată ca pretext pentru a dilua conținutul normelor naționale mai stricte;

| 19. | solicită statelor membre să interpreteze în mod coerent și să aplice cu rigurozitate criteriile poziției comune în toate cazurile, fără a lăsa considerațiile politice și economice să aibă prioritate în cadrul unui proces decizional; solicită statelor membre să anuleze contractele convenite deja atunci când, în urma unei schimbări radicale de situație o afacere încalcă poziția comună; |
| --- | --- |

19.

solicită statelor membre să interpreteze în mod coerent și să aplice cu rigurozitate criteriile poziției comune în toate cazurile, fără a lăsa considerațiile politice și economice să aibă prioritate în cadrul unui proces decizional; solicită statelor membre să anuleze contractele convenite deja atunci când, în urma unei schimbări radicale de situație o afacere încalcă poziția comună;

| 20. | consideră că adevărata problemă este reprezentată de o punere în aplicare aproximativă și de o interpretare lipsită de consecvență a poziției comune din partea statelor membre și consideră, prin urmare, că este esențial să se urmărească o aplicare consecventă și ambițioasă a celor opt criterii; constată, în acest sens, lipsa unor mecanisme de sancționare în caz de încălcare a criteriilor și consideră că trebuie să se prevadă modalități de efectuare a unor verificări independente și de aplicare a sancțiunilor în caz de încălcare a poziției comune; |
| --- | --- |

20.

consideră că adevărata problemă este reprezentată de o punere în aplicare aproximativă și de o interpretare lipsită de consecvență a poziției comune din partea statelor membre și consideră, prin urmare, că este esențial să se urmărească o aplicare consecventă și ambițioasă a celor opt criterii; constată, în acest sens, lipsa unor mecanisme de sancționare în caz de încălcare a criteriilor și consideră că trebuie să se prevadă modalități de efectuare a unor verificări independente și de aplicare a sancțiunilor în caz de încălcare a poziției comune;

| 21. | ia act de reexaminarea de către COARM a Poziției comune 2008/944/PESC și de concluzia că aceasta servește în mod adecvat obiectivelor stabilite de Consiliu și este în conformitate cu TCA; constată că nicio modificare nu a avut loc în ciuda situației grave din Siria și Irak, a intensificării activităților teroriste, a conflictelor și a instabilității răspândite în Orientul Mijlociu și Africa de Nord, care ar putea afecta în schimb însăși securitatea Uniunii; |
| --- | --- |

21.

ia act de reexaminarea de către COARM a Poziției comune 2008/944/PESC și de concluzia că aceasta servește în mod adecvat obiectivelor stabilite de Consiliu și este în conformitate cu TCA; constată că nicio modificare nu a avut loc în ciuda situației grave din Siria și Irak, a intensificării activităților teroriste, a conflictelor și a instabilității răspândite în Orientul Mijlociu și Africa de Nord, care ar putea afecta în schimb însăși securitatea Uniunii;

| 22. | ia act de actualizarea Ghidului de utilizare a Poziției comune a Consiliului și a Listei UE cuprinzând produsele militare; așteaptă cu interes adoptarea de către COARM a unui nou mecanism de schimb de informații online; salută noile trimiteri la aspecte ale TCA care nu sunt încă incluse în Poziția comună, precum și modificările la orientările privind criteriul șapte; solicită să se depună eforturi în special în privința orientărilor pentru punerea în aplicare eficientă a criteriului opt; |
| --- | --- |

22.

ia act de actualizarea Ghidului de utilizare a Poziției comune a Consiliului și a Listei UE cuprinzând produsele militare; așteaptă cu interes adoptarea de către COARM a unui nou mecanism de schimb de informații online; salută noile trimiteri la aspecte ale TCA care nu sunt încă incluse în Poziția comună, precum și modificările la orientările privind criteriul șapte; solicită să se depună eforturi în special în privința orientărilor pentru punerea în aplicare eficientă a criteriului opt;

| 23. | invită statele membre să asigure aplicarea mai strictă a celor opt criterii; consideră că statele membre, inclusiv la nivel european în cadrul COARM, ar trebui să își extindă evaluările pentru a pune accentul pe situația din țara de destinație, precum și pe tehnologia militară specifică în cauză; încurajează statele membre să aplice criterii mai stricte la nivel național; |
| --- | --- |

23.

invită statele membre să asigure aplicarea mai strictă a celor opt criterii; consideră că statele membre, inclusiv la nivel european în cadrul COARM, ar trebui să își extindă evaluările pentru a pune accentul pe situația din țara de destinație, precum și pe tehnologia militară specifică în cauză; încurajează statele membre să aplice criterii mai stricte la nivel național;

| 24. | este îngrijorat cu privire la efectul pe care amenințările cu acțiuni în justiție ale companiilor din unele state membre, indiferent dacă sunt reale sau percepute, l-ar putea avea asupra analizării solicitărilor de licențe de export; reamintește statelor membre că aplicarea riguroasă și scrupuloasă a celor opt criterii creează bazele necesare pentru refuzarea acordării unei licențe de export; |
| --- | --- |

24.

este îngrijorat cu privire la efectul pe care amenințările cu acțiuni în justiție ale companiilor din unele state membre, indiferent dacă sunt reale sau percepute, l-ar putea avea asupra analizării solicitărilor de licențe de export; reamintește statelor membre că aplicarea riguroasă și scrupuloasă a celor opt criterii creează bazele necesare pentru refuzarea acordării unei licențe de export;

| 25. | ia act de faptul că criteriul doi impune statelor membre să refuze acordarea unei licențe de export doar în cazul în care există un risc clar ca tehnologia sau echipamentul care urmează a fi exportat să fie folosit în scopuri de represiune internă; considerând că acest criteriu lasă loc pentru o aplicare incoerentă a normelor comune; solicită stabilirea de legături cu reprezentanții Consiliului Europei, cu Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și cu organizațiile pentru drepturile omului pentru a clarifica criteriul doi; |
| --- | --- |

25.

ia act de faptul că criteriul doi impune statelor membre să refuze acordarea unei licențe de export doar în cazul în care există un risc clar ca tehnologia sau echipamentul care urmează a fi exportat să fie folosit în scopuri de represiune internă; considerând că acest criteriu lasă loc pentru o aplicare incoerentă a normelor comune; solicită stabilirea de legături cu reprezentanții Consiliului Europei, cu Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și cu organizațiile pentru drepturile omului pentru a clarifica criteriul doi;

| 26. | critică încălcările frecvente ale criteriului opt de către mai multe state membre; regretă faptul că nu există mecanisme de sancționare a încălcării celor opt criterii de către un stat membru și că nu există planuri în acest sens; consideră că ar trebui prevăzute posibilități de verificare independentă și mecanisme de sancționare a încălcărilor poziției comune; |
| --- | --- |

26.

critică încălcările frecvente ale criteriului opt de către mai multe state membre; regretă faptul că nu există mecanisme de sancționare a încălcării celor opt criterii de către un stat membru și că nu există planuri în acest sens; consideră că ar trebui prevăzute posibilități de verificare independentă și mecanisme de sancționare a încălcărilor poziției comune;

| 27. | îndeamnă fiecare stat membru să trateze conceptul de risc în procesul de acordare de licențe pentru transferul de arme pe baza principiului precauției, care este un standard în abordarea altor domenii, cum ar fi terorismul, spălarea banilor și problemele legate de mediu; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă fiecare stat membru să trateze conceptul de risc în procesul de acordare de licențe pentru transferul de arme pe baza principiului precauției, care este un standard în abordarea altor domenii, cum ar fi terorismul, spălarea banilor și problemele legate de mediu;

| 28. | subliniază nevoia de a asigura o politică mai coerentă privind embargourile și de a le pune în aplicare cu efect imediat; invită statele membre să clarifice dispozițiile naționale și internaționale privind exportul de arme „militare” și „nemilitare”, care ar putea duce la situația în care transferurile de arme de calibru mic să poată eluda sistemele de reglementare, fiind descrise ca „nemilitare”; |
| --- | --- |

28.

subliniază nevoia de a asigura o politică mai coerentă privind embargourile și de a le pune în aplicare cu efect imediat; invită statele membre să clarifice dispozițiile naționale și internaționale privind exportul de arme „militare” și „nemilitare”, care ar putea duce la situația în care transferurile de arme de calibru mic să poată eluda sistemele de reglementare, fiind descrise ca „nemilitare”;

| 29. | reamintește că Regulamentul (UE) nr. 258/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a articolului 10 din Protocolul Organizației Națiunilor Unite împotriva fabricării și traficului ilegale de arme de foc vizează controlarea eficace a transferurilor de arme de foc pentru uz civil; recunoaște legitimitatea exporturilor de arme de vânătoare și sportive pentru uz civil în temeiul respectivului Regulament; salută revizuirea legislației UE privind armele de foc (inclusiv privind dezactivarea, sancțiunile administrative și armele de semnalizare) și intenția de a consolida cooperarea polițienească cu țările învecinate în ceea ce privește contrabanda cu arme; solicită, în consecință, Comisiei să consolideze capacitățile Europol; |
| --- | --- |

29.

reamintește că Regulamentul (UE) nr. 258/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a articolului 10 din Protocolul Organizației Națiunilor Unite împotriva fabricării și traficului ilegale de arme de foc vizează controlarea eficace a transferurilor de arme de foc pentru uz civil; recunoaște legitimitatea exporturilor de arme de vânătoare și sportive pentru uz civil în temeiul respectivului Regulament; salută revizuirea legislației UE privind armele de foc (inclusiv privind dezactivarea, sancțiunile administrative și armele de semnalizare) și intenția de a consolida cooperarea polițienească cu țările învecinate în ceea ce privește contrabanda cu arme; solicită, în consecință, Comisiei să consolideze capacitățile Europol;

| 30. | invită statele membre să includă un mecanism în poziția comună care să blocheze automat licențele pentru exportul armelor către țări împotriva cărora a fost stabilit un embargo european privind armele după ce a fost acordată licența pentru controlul exporturilor; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să includă un mecanism în poziția comună care să blocheze automat licențele pentru exportul armelor către țări împotriva cărora a fost stabilit un embargo european privind armele după ce a fost acordată licența pentru controlul exporturilor;

| 31. | sugerează să se analizeze posibilitatea de a aplica și de a extinde cele opt criterii și la prestarea de servicii legate de exporturile de arme, cum ar fi consultanța, precum și la activitățile în țările terțe ale societăților militare private cu sediul în UE; solicită o abordare unificată a UE a problemei arsenalelor plutitoare; |
| --- | --- |

31.

sugerează să se analizeze posibilitatea de a aplica și de a extinde cele opt criterii și la prestarea de servicii legate de exporturile de arme, cum ar fi consultanța, precum și la activitățile în țările terțe ale societăților militare private cu sediul în UE; solicită o abordare unificată a UE a problemei arsenalelor plutitoare;

| 32. | invită toate statele membre care nu sunt încă în deplină conformitate cu Poziția comună 2003/468/PESC din 23 iunie 2003 privind controlul brokerajului cu armament să explice de ce nu sunt în conformitate și ce măsuri propun să ia și când pentru a-și onora obligațiile în temeiul acestei poziții comune; încurajează statele membre să includă transportul de arme și serviciile de finanțare a armelor în legislația privind intermedierea armelor; |
| --- | --- |

32.

invită toate statele membre care nu sunt încă în deplină conformitate cu Poziția comună 2003/468/PESC din 23 iunie 2003 privind controlul brokerajului cu armament să explice de ce nu sunt în conformitate și ce măsuri propun să ia și când pentru a-și onora obligațiile în temeiul acestei poziții comune; încurajează statele membre să includă transportul de arme și serviciile de finanțare a armelor în legislația privind intermedierea armelor;

| 33. | își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilele devieri ale exporturilor și invită statele membre să instituie un sistem eficace de control (sisteme de monitorizare, clauză de neutilizare abuzivă în certificatele de utilizator final, inspecții in situ la utilizatorii finali), inclusiv consolidarea personalului dedicat acestui scop; consideră că ar trebui să existe o cooperare consolidată în rândul statelor membre, între statele membre, Europol și Eurojust, precum și cu țările terțe, pentru a facilita trimiterea în instanță pentru transferul ilegal de arme a brokerilor și a contrabandiștilor; invită Consiliul să alinieze mai bine criteriul șapte la articolul 11 din TCA; |
| --- | --- |

33.

își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilele devieri ale exporturilor și invită statele membre să instituie un sistem eficace de control (sisteme de monitorizare, clauză de neutilizare abuzivă în certificatele de utilizator final, inspecții in situ la utilizatorii finali), inclusiv consolidarea personalului dedicat acestui scop; consideră că ar trebui să existe o cooperare consolidată în rândul statelor membre, între statele membre, Europol și Eurojust, precum și cu țările terțe, pentru a facilita trimiterea în instanță pentru transferul ilegal de arme a brokerilor și a contrabandiștilor; invită Consiliul să alinieze mai bine criteriul șapte la articolul 11 din TCA;

| 34. | este profund îngrijorat de posibila eludare a controalelor UE asupra exporturilor prin producția sub licență în țările terțe sau prin filialele din străinătate ale întreprinderilor cu sediul în UE; îndeamnă COARM să analizeze această chestiune în profunzime în următorul său raport anual; |
| --- | --- |

34.

este profund îngrijorat de posibila eludare a controalelor UE asupra exporturilor prin producția sub licență în țările terțe sau prin filialele din străinătate ale întreprinderilor cu sediul în UE; îndeamnă COARM să analizeze această chestiune în profunzime în următorul său raport anual;

| 35. | solicită o mai bună coordonare la nivelul de lucru în cadrul Consiliului și al SEAE pentru a se asigura că aspectele legate de prevenirea conflictelor, de dezvoltare și de drepturile omului sunt luate în considerare în mod corespunzător; solicită consultări regulate între COARM și cu COHOM (Grupul de lucru pentru drepturile omului); solicită ca Grupul de lucru pentru exportul de arme convenționale (COARM) să mențină legătura cu toți actorii relevanți ai UE precum Intcen, coordonatorul UE pentru lupta împotriva terorismului și delegațiile UE pentru o mai bună coerență și pentru a partaja informații care ar putea fi relevante pentru deciziile de acordare a licențelor pentru transfer de arme, în special în ceea ce privește riscurile din țările beneficiare propuse, astfel încât să îmbunătățească calitatea deciziilor luate în contextul poziției comune; |
| --- | --- |

35.

solicită o mai bună coordonare la nivelul de lucru în cadrul Consiliului și al SEAE pentru a se asigura că aspectele legate de prevenirea conflictelor, de dezvoltare și de drepturile omului sunt luate în considerare în mod corespunzător; solicită consultări regulate între COARM și cu COHOM (Grupul de lucru pentru drepturile omului); solicită ca Grupul de lucru pentru exportul de arme convenționale (COARM) să mențină legătura cu toți actorii relevanți ai UE precum Intcen, coordonatorul UE pentru lupta împotriva terorismului și delegațiile UE pentru o mai bună coerență și pentru a partaja informații care ar putea fi relevante pentru deciziile de acordare a licențelor pentru transfer de arme, în special în ceea ce privește riscurile din țările beneficiare propuse, astfel încât să îmbunătățească calitatea deciziilor luate în contextul poziției comune;

Transparență

| 36. | regretă adoptarea tardivă a celui de-al 16-lea raport anual, acesta fiind astfel raportul adoptat cu cea mai mare întârziere; |
| --- | --- |

36.

regretă adoptarea tardivă a celui de-al 16-lea raport anual, acesta fiind astfel raportul adoptat cu cea mai mare întârziere;

| 37. | constată că observații complete înseamnă date referitoare la valoarea financiară atât a licențelor emise de export al armelor, cât și a exporturilor efective, defalcate atât pe destinație, cât și pe categoria din lista de produse militare a UE; solicită statelor membre rămase să își îndeplinească obligația de a prezenta un raport anual și de a furniza retroactiv date pentru cel de-al 16-lea raport anual și pentru următoarele rapoarte anuale în timp util; |
| --- | --- |

37.

constată că observații complete înseamnă date referitoare la valoarea financiară atât a licențelor emise de export al armelor, cât și a exporturilor efective, defalcate atât pe destinație, cât și pe categoria din lista de produse militare a UE; solicită statelor membre rămase să își îndeplinească obligația de a prezenta un raport anual și de a furniza retroactiv date pentru cel de-al 16-lea raport anual și pentru următoarele rapoarte anuale în timp util;

| 38. | ia act de faptul că raportul conține informații standardizate cu privire la licențele de export emise, dar nu cuprinde informații complete cu privire la exporturile efective de arme; îndeamnă Consiliul și VP/ÎR să analizeze mijloacele de îmbunătățire a respectării obligației de raportare și de creștere a transparenței și a controlului public asupra cadrului de control al exporturilor, și anume, asigurarea faptului că statele membre raportează toate exporturile de arme; solicită să se remedieze această lacună și să se prevadă, prin urmare, un raport anual care să sublinieze, defalcat, în funcție de tipologie și destinație, datele reale ale exporturilor; |
| --- | --- |

38.

ia act de faptul că raportul conține informații standardizate cu privire la licențele de export emise, dar nu cuprinde informații complete cu privire la exporturile efective de arme; îndeamnă Consiliul și VP/ÎR să analizeze mijloacele de îmbunătățire a respectării obligației de raportare și de creștere a transparenței și a controlului public asupra cadrului de control al exporturilor, și anume, asigurarea faptului că statele membre raportează toate exporturile de arme; solicită să se remedieze această lacună și să se prevadă, prin urmare, un raport anual care să sublinieze, defalcat, în funcție de tipologie și destinație, datele reale ale exporturilor;

| 39. | solicită să se introducă o procedură standardizată de raportare și de prezentare a datelor pentru informațiile referitoare la exporturile efective și datele privind licențele, inclusiv un termen-limită, care să fie aplicată și respectată uniform în toate statele membre; invită statele membre să prezinte informații complete cu privire la licențele refuzate, inclusiv informații specifice licenței privind statul beneficiar și autoritatea în cauză, descrierea și cantitatea articolelor care urmează să fie transferate în ceea ce privește subcategoriile din lista de produse militare, precum și motivele exacte care au stat la baza refuzului; propune modificarea formatului raportului anual și relansarea raportului sub forma unei baze de date online publice interactive și în cadrul căreia se pot face căutări; |
| --- | --- |

39.

solicită să se introducă o procedură standardizată de raportare și de prezentare a datelor pentru informațiile referitoare la exporturile efective și datele privind licențele, inclusiv un termen-limită, care să fie aplicată și respectată uniform în toate statele membre; invită statele membre să prezinte informații complete cu privire la licențele refuzate, inclusiv informații specifice licenței privind statul beneficiar și autoritatea în cauză, descrierea și cantitatea articolelor care urmează să fie transferate în ceea ce privește subcategoriile din lista de produse militare, precum și motivele exacte care au stat la baza refuzului; propune modificarea formatului raportului anual și relansarea raportului sub forma unei baze de date online publice interactive și în cadrul căreia se pot face căutări;

| 40. | solicită consolidarea consultărilor dintre statele membre în ceea ce privește transferurile de arme către regiuni fragile și instabile, în special către cele care acționează agresiv în vecinătatea lor; solicită o verificare amănunțită și sistematică a punerii în aplicare a regimului UE de sancțiuni împotriva Rusiei în ceea ce privește exporturile de arme și vânzările de tehnologii cu dublă utilizare; invită statele membre să instituie o listă a persoanelor (inclusiv entități și persoane) care au fost condamnate pentru încălcarea legislației privind exporturile de arme și pentru cazuri identificate de deturnare și a persoanelor care nu au fost condamnate în instanță, dar sunt cunoscute ca fiind implicate în comerțul ilegal cu arme sau în activități care constituie o amenințare pentru securitatea internațională; invită statele membre să furnizeze informații detaliate privind modalitățile de revocare sau de suspendare a licențelor acordate în privința țărilor care fac obiectul unui embargo; |
| --- | --- |

40.

solicită consolidarea consultărilor dintre statele membre în ceea ce privește transferurile de arme către regiuni fragile și instabile, în special către cele care acționează agresiv în vecinătatea lor; solicită o verificare amănunțită și sistematică a punerii în aplicare a regimului UE de sancțiuni împotriva Rusiei în ceea ce privește exporturile de arme și vânzările de tehnologii cu dublă utilizare; invită statele membre să instituie o listă a persoanelor (inclusiv entități și persoane) care au fost condamnate pentru încălcarea legislației privind exporturile de arme și pentru cazuri identificate de deturnare și a persoanelor care nu au fost condamnate în instanță, dar sunt cunoscute ca fiind implicate în comerțul ilegal cu arme sau în activități care constituie o amenințare pentru securitatea internațională; invită statele membre să furnizeze informații detaliate privind modalitățile de revocare sau de suspendare a licențelor acordate în privința țărilor care fac obiectul unui embargo;

| 41. | consideră esențial ca țările care sunt candidate la aderarea la UE să respecte pozițiile și principiile UE în ceea ce privește exportul de arme și comerțul cu arme; |
| --- | --- |

41.

consideră esențial ca țările care sunt candidate la aderarea la UE să respecte pozițiile și principiile UE în ceea ce privește exportul de arme și comerțul cu arme;

| 42. | solicită monitorizarea și cooperarea cu privire la traficul ilegal de arme prin intermediul unor proceduri de cooperare între forțele de poliție și autoritățile de frontieră bazate pe schimbul de informații și de baze de date, pentru a reduce la minimum riscurile pentru securitatea Uniunii Europene și a cetățenilor săi; |
| --- | --- |

42.

solicită monitorizarea și cooperarea cu privire la traficul ilegal de arme prin intermediul unor proceduri de cooperare între forțele de poliție și autoritățile de frontieră bazate pe schimbul de informații și de baze de date, pentru a reduce la minimum riscurile pentru securitatea Uniunii Europene și a cetățenilor săi;

Controlul public

| 43. | reamintește că guvernelor le revine responsabilitatea politică de a exporta sau de a nu exporta produse militare sau produse cu dublă utilizare; invită statele membre să furnizeze informații cu privire la fiecare licență acordată, astfel încât să facă posibilă efectuarea de controale la nivelul UE pentru a asigura faptul că țările nu încalcă criteriile poziției comune din interes economic, politic sau personal; solicită SEAE/COARM să își asume sarcina de monitorizare a licențelor despre care se crede că nu respectă criteriile poziției comune; |
| --- | --- |

43.

reamintește că guvernelor le revine responsabilitatea politică de a exporta sau de a nu exporta produse militare sau produse cu dublă utilizare; invită statele membre să furnizeze informații cu privire la fiecare licență acordată, astfel încât să facă posibilă efectuarea de controale la nivelul UE pentru a asigura faptul că țările nu încalcă criteriile poziției comune din interes economic, politic sau personal; solicită SEAE/COARM să își asume sarcina de monitorizare a licențelor despre care se crede că nu respectă criteriile poziției comune;

| 44. | este ferm convins că cetățenii și parlamentele au dreptul de a fi informați în detaliu cu privire la deciziile guvernelor lor privind exportul de arme, având în vedere faptul că acestea afectează securitatea și bunăstarea națiunii lor și a țărilor din alte părți ale lumii, în conformitate cu interesele transparenței și ale unui control public mai intens; solicită ca rapoartele să fie făcute publice; |
| --- | --- |

44.

este ferm convins că cetățenii și parlamentele au dreptul de a fi informați în detaliu cu privire la deciziile guvernelor lor privind exportul de arme, având în vedere faptul că acestea afectează securitatea și bunăstarea națiunii lor și a țărilor din alte părți ale lumii, în conformitate cu interesele transparenței și ale unui control public mai intens; solicită ca rapoartele să fie făcute publice;

| 45. | invită Consiliul și SEAE să amelioreze și accesul la informații în ceea ce privește sancțiunile UE și embargourile asupra armelor, având în vedere că aceste informații adesea nu sunt actualizate sau prezentate într-o formă ușor accesibilă; |
| --- | --- |

45.

invită Consiliul și SEAE să amelioreze și accesul la informații în ceea ce privește sancțiunile UE și embargourile asupra armelor, având în vedere că aceste informații adesea nu sunt actualizate sau prezentate într-o formă ușor accesibilă;

| 46. | solicită întărirea supravegherii parlamentare atât la nivel național, cât și la nivel european, prin prezentarea de rapoarte anuale în parlamente; solicită ca exporturile europene de arme și politica europeană a industriei de apărare să fie discutate în cadrul următoarei conferințe interparlamentare privind PESC/PSAC; |
| --- | --- |

46.

solicită întărirea supravegherii parlamentare atât la nivel național, cât și la nivel european, prin prezentarea de rapoarte anuale în parlamente; solicită ca exporturile europene de arme și politica europeană a industriei de apărare să fie discutate în cadrul următoarei conferințe interparlamentare privind PESC/PSAC;

| 47. | salută consultarea regulată cu societatea civilă pentru creșterea transparenței; invită Comisia și SEAE/COARM să continue acest dialog cu societatea civilă, cu ONG-urile și cu grupurile de reflecție; încurajează societatea civilă și mediul academic să exercite o monitorizare independentă a comerțului cu arme; |
| --- | --- |

47.

salută consultarea regulată cu societatea civilă pentru creșterea transparenței; invită Comisia și SEAE/COARM să continue acest dialog cu societatea civilă, cu ONG-urile și cu grupurile de reflecție; încurajează societatea civilă și mediul academic să exercite o monitorizare independentă a comerțului cu arme;

Noile tehnologii și chestiunea produselor cu dublă utilizare

| 48. | consideră că evoluțiile tehnologice fac din ce în ce mai dificilă distincția între utilizarea pur militară și pur civilă și ar trebui să se acorde o atenție specială Listei de produse cu dublă utilizare în lumina Aranjamentului de la Wassenaar; invită VP/ÎR, statele membre și Comisia să se asigure că nu există lacune la nivelul Aranjamentului de la Wassenaar sau între lista cu produsele militare și anexele la Regulamentul privind produsele cu dublă utilizare și să acorde o atenție deosebită noilor tehnologii de importanță strategică, cum ar fi sistemele de aeronave pilotate de la distanță, robotica aplicată și tehnologia de supraveghere; |
| --- | --- |

48.

consideră că evoluțiile tehnologice fac din ce în ce mai dificilă distincția între utilizarea pur militară și pur civilă și ar trebui să se acorde o atenție specială Listei de produse cu dublă utilizare în lumina Aranjamentului de la Wassenaar; invită VP/ÎR, statele membre și Comisia să se asigure că nu există lacune la nivelul Aranjamentului de la Wassenaar sau între lista cu produsele militare și anexele la Regulamentul privind produsele cu dublă utilizare și să acorde o atenție deosebită noilor tehnologii de importanță strategică, cum ar fi sistemele de aeronave pilotate de la distanță, robotica aplicată și tehnologia de supraveghere;

| 49. | reamintește că proliferarea anumitor tehnologii de supraveghere și intruziune la nivel mondial nu pot fi doar în detrimentul drepturilor omului, dar pot constitui și o amenințare semnificativă la adresa intereselor strategice europene și a infrastructurii noastre digitale; |
| --- | --- |

49.

reamintește că proliferarea anumitor tehnologii de supraveghere și intruziune la nivel mondial nu pot fi doar în detrimentul drepturilor omului, dar pot constitui și o amenințare semnificativă la adresa intereselor strategice europene și a infrastructurii noastre digitale;

| 50. | salută inițiativa în curs a Comisiei de a moderniza controalele UE privind exporturile de produse cu dublă utilizare și intenția sa de a prezenta, în prima jumătate a anului 2016, o nouă propunere legislativă pentru politici inteligente și eficiente de reglementare a exporturilor comerciale de servicii legate de implementarea și utilizarea așa-numitelor tehnologii cu dublă utilizare, incluzând, în același timp, garanții eficiente cu scopul de a preveni efectele negative ale acestor controale la export asupra cercetării științifice și informatice în domeniul securității; subliniază faptul că propunerea ar trebui să vizeze, de asemenea, îmbunătățirea coerenței și transparenței regimului de control al exporturilor și să țină seama pe deplin de caracterul schimbător al provocărilor în materie de securitate și de viteza cu care evoluează tehnologia, în special atunci când este vorba despre software și echipamente de supraveghere și intruziune; salută acordul convenit la 4 decembrie 2013 între statele participante la Aranjamentul de la Wassenaar pentru a adopta controale în domeniile supravegherii, instrumentelor de asigurare a respectării legii și de colectare a informațiilor și sistemelor de supraveghere în rețea; reamintește nevoia urgentă de a aborda exporturile potențial dăunătoare de produse și servicii TIC care pot fi folosite în legătură cu încălcarea drepturilor omului în anumite țări terțe, astfel cum s-a convenit în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din aprilie 2014; |
| --- | --- |

50.

salută inițiativa în curs a Comisiei de a moderniza controalele UE privind exporturile de produse cu dublă utilizare și intenția sa de a prezenta, în prima jumătate a anului 2016, o nouă propunere legislativă pentru politici inteligente și eficiente de reglementare a exporturilor comerciale de servicii legate de implementarea și utilizarea așa-numitelor tehnologii cu dublă utilizare, incluzând, în același timp, garanții eficiente cu scopul de a preveni efectele negative ale acestor controale la export asupra cercetării științifice și informatice în domeniul securității; subliniază faptul că propunerea ar trebui să vizeze, de asemenea, îmbunătățirea coerenței și transparenței regimului de control al exporturilor și să țină seama pe deplin de caracterul schimbător al provocărilor în materie de securitate și de viteza cu care evoluează tehnologia, în special atunci când este vorba despre software și echipamente de supraveghere și intruziune; salută acordul convenit la 4 decembrie 2013 între statele participante la Aranjamentul de la Wassenaar pentru a adopta controale în domeniile supravegherii, instrumentelor de asigurare a respectării legii și de colectare a informațiilor și sistemelor de supraveghere în rețea; reamintește nevoia urgentă de a aborda exporturile potențial dăunătoare de produse și servicii TIC care pot fi folosite în legătură cu încălcarea drepturilor omului în anumite țări terțe, astfel cum s-a convenit în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din aprilie 2014;

| 51. | invită statele membre să pună la dispoziție suficiente resurse pentru a pune în aplicare și a efectua în mod eficace controlul exportului, brokerajului și tranzitului de produse cu dublă utilizare; salută programele în desfășurare de consolidare a capacității finanțate de UE în sprijinirea sistemelor de control al exporturilor de produse cu dublă utilizare ale țărilor terțe; invită statele membre să își mobilizeze capacitățile de instruire și în cadrul UE; |
| --- | --- |

51.

invită statele membre să pună la dispoziție suficiente resurse pentru a pune în aplicare și a efectua în mod eficace controlul exportului, brokerajului și tranzitului de produse cu dublă utilizare; salută programele în desfășurare de consolidare a capacității finanțate de UE în sprijinirea sistemelor de control al exporturilor de produse cu dublă utilizare ale țărilor terțe; invită statele membre să își mobilizeze capacitățile de instruire și în cadrul UE;

| 52. | subliniază că Comisia ar trebui să fie în măsură să furnizeze rapid întreprinderilor care au ezitări cu privire la solicitarea unei licențe de export, informații exacte și actualizate referitoare la legalitatea sau eventualele efecte negative ale tranzacțiilor potențiale; |
| --- | --- |

52.

subliniază că Comisia ar trebui să fie în măsură să furnizeze rapid întreprinderilor care au ezitări cu privire la solicitarea unei licențe de export, informații exacte și actualizate referitoare la legalitatea sau eventualele efecte negative ale tranzacțiilor potențiale;

| 53. | invită Comisia să prezinte propuneri de revizuire a modului în care standardele UE privind TIC ar putea fi utilizate pentru a preveni eventualele efecte negative ale exportului de astfel de tehnologii sau alte servicii către țări terțe în care concepte precum „interceptarea legală” nu pot fi considerate echivalente cu cele ale Uniunii Europene sau care, de exemplu, au un bilanț slab în ceea ce privește drepturile omului sau în care nu există stat de drept; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să prezinte propuneri de revizuire a modului în care standardele UE privind TIC ar putea fi utilizate pentru a preveni eventualele efecte negative ale exportului de astfel de tehnologii sau alte servicii către țări terțe în care concepte precum „interceptarea legală” nu pot fi considerate echivalente cu cele ale Uniunii Europene sau care, de exemplu, au un bilanț slab în ceea ce privește drepturile omului sau în care nu există stat de drept;

| 54. | reafirmă faptul că standardele UE, în special cele stabilite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui să aibă prioritate asupra altor considerații atunci când se evaluează incidentele legate de folosirea tehnologiilor cu dublă utilizare într-un mod care poate restrânge drepturile omului; |
| --- | --- |

54.

reafirmă faptul că standardele UE, în special cele stabilite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui să aibă prioritate asupra altor considerații atunci când se evaluează incidentele legate de folosirea tehnologiilor cu dublă utilizare într-un mod care poate restrânge drepturile omului;

| 55. | deplânge cooperarea activă a anumitor întreprinderi europene, precum și unor întreprinderi internaționale care comercializează tehnologii cu dublă utilizare, în circumstanțe în care cunosc efectele dăunătoare asupra drepturilor omului care decurg din relațiile comerciale cu regimuri ale căror acțiuni încalcă drepturile omului; |
| --- | --- |

55.

deplânge cooperarea activă a anumitor întreprinderi europene, precum și unor întreprinderi internaționale care comercializează tehnologii cu dublă utilizare, în circumstanțe în care cunosc efectele dăunătoare asupra drepturilor omului care decurg din relațiile comerciale cu regimuri ale căror acțiuni încalcă drepturile omului;

| 56. | îndeamnă Comisia să excludă întreprinderile care desfășoară astfel de activități din procedurile de achiziții publice ale UE, de la finanțarea pentru cercetare și dezvoltare, precum și de la orice altă formă de sprijin financiar; |
| --- | --- |

56.

îndeamnă Comisia să excludă întreprinderile care desfășoară astfel de activități din procedurile de achiziții publice ale UE, de la finanțarea pentru cercetare și dezvoltare, precum și de la orice altă formă de sprijin financiar;

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

57.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 335, 13.12.2008, p. 99.

(2)  JO C 103, 27.3.2015, p. 1.

(3)  Tratatul privind comerțul cu arme, UN, 13-27217.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0081.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0215.

(6)  JO L 341, 18.12.2013, p. 56.

(7)  JO L 134, 29.5.2009, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0288.

(9)  JO L 146, 10.6.2009, p. 1.

(10)  JO L 156, 25.6.2003, p. 79.

(11)  http://www.wassenaar.org/controllists/, „lista produselor și tehnologiilor și munițiilor cu dublă utilizare”, Aranjamentul de la Wassenaar pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, 25 martie 2015.

(12)  A/HRC/RES/24/35.

(13)  „Tendințe în transferurile internaționale de arme”, 2014, Fișă de informare SIPRI, martie 2015.

(14)  IANSA, Oxfam International și Saferworld: Miliardele dispărute în Africa; Fluxul internațional de arme și costul conflictelor, 2007.

(15)  Ponderea globală a violenței armate 2015: fiecare corp contează, un raport al Declarației de la Geneva privind violența armată și dezvoltarea.

(16)  „Exploring Tomorrow’s Organised Crime”, Europol (2015).

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/188 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/188

---

P8_TA(2015)0473

Brevetele și drepturile amelioratorilor de plante

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la brevete și la drepturile amelioratorilor de plante (2015/2981(RSP))

(2017/C 399/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la brevetarea procedeelor biologice esențiale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la brevetarea procedeelor biologice esențiale (1),

| — | având în vedere Directiva 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 1998 privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (2), în special articolul 4, care prevede că produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice nu au caracter brevetabil, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 1998 privind protecția juridică a invențiilor biotehnologice (2), în special articolul 4, care prevede că produsele obținute în urma unor procedee esențialmente biologice nu au caracter brevetabil,

| — | având în vedere Convenția brevetului european (CBE) din 5 octombrie 1973, în special articolul 53 litera (b), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția brevetului european (CBE) din 5 octombrie 1973, în special articolul 53 litera (b),

| — | având în vedere decizia Marii Camere de Apel a Oficiului European de Brevete (OEB) din 25 martie 2015 în cauzele G2/12 (referitoare la roșii) și G2/13 (referitoare la broccoli), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Marii Camere de Apel a Oficiului European de Brevete (OEB) din 25 martie 2015 în cauzele G2/12 (referitoare la roșii) și G2/13 (referitoare la broccoli),

| — | având în vedere Regulamentul de aplicare a CBE, în special articolul 26, care prevede că pentru cererile de brevet european și brevetele care se referă la invențiile biotehnologice, se folosește Directiva 98/44/CE ca mijloc suplimentar de interpretare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de aplicare a CBE, în special articolul 26, care prevede că pentru cererile de brevet european și brevetele care se referă la invențiile biotehnologice, se folosește Directiva 98/44/CE ca mijloc suplimentar de interpretare,

| — | având în vedere Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante din 2 decembrie 1961, astfel cum a fost revizuită la Geneva la 10 noiembrie 1972, la 23 octombrie 1978 și la 19 martie 1991 (denumită în continuare „Convenția UPOV 1991”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante din 2 decembrie 1961, astfel cum a fost revizuită la Geneva la 10 noiembrie 1972, la 23 octombrie 1978 și la 19 martie 1991 (denumită în continuare „Convenția UPOV 1991”),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (3) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului”], în special articolul 15 literele (c) și (d), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (3) [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului”], în special articolul 15 literele (c) și (d),

| — | având în vedere Acordul Consiliului privind o Curte unică în materie de brevete din 19 februarie 2013 (4) (denumit în continuare „Acordul UPC”), în special articolul 27 litera (c), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul Consiliului privind o Curte unică în materie de brevete din 19 februarie 2013 (4) (denumit în continuare „Acordul UPC”), în special articolul 27 litera (c),

| — | având în vedere Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv aspectele care țin de comerțul cu mărfuri contrafăcute (TRIPS), în special articolul 27 alineatul (3), care prevede că membrii pot exclude de la brevetare procedeele esențialmente biologice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv aspectele care țin de comerțul cu mărfuri contrafăcute (TRIPS), în special articolul 27 alineatul (3), care prevede că membrii pot exclude de la brevetare procedeele esențialmente biologice,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât accesul la un material vegetal biologic care să cuprindă trăsăturile plantelor este absolut necesar în vederea stimulării inovării și a dezvoltării de noi soiuri pentru a garanta securitatea alimentară la nivel mondial, a combate schimbările climatice și a preveni monopolurile din sectorul ameliorării plantelor, oferind totodată mai multe oportunități pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

A.

întrucât accesul la un material vegetal biologic care să cuprindă trăsăturile plantelor este absolut necesar în vederea stimulării inovării și a dezvoltării de noi soiuri pentru a garanta securitatea alimentară la nivel mondial, a combate schimbările climatice și a preveni monopolurile din sectorul ameliorării plantelor, oferind totodată mai multe oportunități pentru IMM-uri;

| B. | întrucât drepturile de proprietate intelectuală sunt importante pentru a garanta stimulentele economice în vederea dezvoltării de noi produse vegetale și pentru a asigura competitivitatea; |
| --- | --- |

B.

întrucât drepturile de proprietate intelectuală sunt importante pentru a garanta stimulentele economice în vederea dezvoltării de noi produse vegetale și pentru a asigura competitivitatea;

| C. | întrucât brevetele pentru produsele obținute prin metode convenționale de ameliorare sau brevetele pentru material genetic necesar pentru ameliorarea convențională pot submina exceptarea prevăzută la articolul 53 litera (b) din Convenția brevetului european și la articolul 4 din Directiva 98/44/CE; |
| --- | --- |

C.

întrucât brevetele pentru produsele obținute prin metode convenționale de ameliorare sau brevetele pentru material genetic necesar pentru ameliorarea convențională pot submina exceptarea prevăzută la articolul 53 litera (b) din Convenția brevetului european și la articolul 4 din Directiva 98/44/CE;

| D. | întrucât produsele obținute prin procedee esențialmente biologice, cum ar fi plantele, semințele, trăsăturile și genele moștenite, ar trebui excluse din categoria produselor brevetabile; |
| --- | --- |

D.

întrucât produsele obținute prin procedee esențialmente biologice, cum ar fi plantele, semințele, trăsăturile și genele moștenite, ar trebui excluse din categoria produselor brevetabile;

| E. | întrucât ameliorarea plantelor reprezintă un proces inovator care a fost practicat de agricultori și de comunitățile agricole încă de la apariția agriculturii, iar soiurile și metodele de ameliorare nebrevetate sunt importante pentru diversitatea genetică; |
| --- | --- |

E.

întrucât ameliorarea plantelor reprezintă un proces inovator care a fost practicat de agricultori și de comunitățile agricole încă de la apariția agriculturii, iar soiurile și metodele de ameliorare nebrevetate sunt importante pentru diversitatea genetică;

| F. | întrucât Directiva 98/44/CE reglementează invențiile biotehnologice, în special ingineria genetică, dar întrucât – astfel cum se menționează în considerentele 52 și 53 – intenția legiuitorului nu a fost de a permite includerea posibilității de a breveta produsele obținute prin procedee esențialmente biologice în domeniul de aplicare al directivei; |
| --- | --- |

F.

întrucât Directiva 98/44/CE reglementează invențiile biotehnologice, în special ingineria genetică, dar întrucât – astfel cum se menționează în considerentele 52 și 53 – intenția legiuitorului nu a fost de a permite includerea posibilității de a breveta produsele obținute prin procedee esențialmente biologice în domeniul de aplicare al directivei;

| G. | întrucât numeroase cereri referitoare la produsele obținute prin procedee esențialmente biologice sunt în așteptarea unei decizii a Oficiului European de Brevete (OEB) și întrucât, prin urmare, este necesar să se clarifice de urgență domeniul de aplicare și interpretarea Directivei 98/44/CE, în special articolul 4; |
| --- | --- |

G.

întrucât numeroase cereri referitoare la produsele obținute prin procedee esențialmente biologice sunt în așteptarea unei decizii a Oficiului European de Brevete (OEB) și întrucât, prin urmare, este necesar să se clarifice de urgență domeniul de aplicare și interpretarea Directivei 98/44/CE, în special articolul 4;

| H. | întrucât Directiva 98/44/CE recunoaște implicit libertatea de a utiliza materialul care intră în domeniul de aplicare al unui brevet în scopuri experimentale, după cum rezultă din articolul 12 alineatul (3) litera (b) și din articolul 13 alineatul (3) litera (b); |
| --- | --- |

H.

întrucât Directiva 98/44/CE recunoaște implicit libertatea de a utiliza materialul care intră în domeniul de aplicare al unui brevet în scopuri experimentale, după cum rezultă din articolul 12 alineatul (3) litera (b) și din articolul 13 alineatul (3) litera (b);

| I. | întrucât această scutire pentru amelioratori prevăzută la articolul 27 litera (c) din Acordul UPC se va aplica numai brevetelor acordate în temeiul unui sistem unitar de brevete și nu se va aplica în mod automat brevetelor naționale din cadrul UE, ceea ce va duce la o situație nearmonizată în ceea ce privește posibilitatea de ameliorare cu ajutorul materialului obținut prin procedee esențialmente biologice care intră în domeniul de aplicare al unui brevet; |
| --- | --- |

I.

întrucât această scutire pentru amelioratori prevăzută la articolul 27 litera (c) din Acordul UPC se va aplica numai brevetelor acordate în temeiul unui sistem unitar de brevete și nu se va aplica în mod automat brevetelor naționale din cadrul UE, ceea ce va duce la o situație nearmonizată în ceea ce privește posibilitatea de ameliorare cu ajutorul materialului obținut prin procedee esențialmente biologice care intră în domeniul de aplicare al unui brevet;

| J. | întrucât un principiu fundamental al sistemului internațional al drepturilor soiurilor de plante întemeiat pe Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante din 1991 și al sistemului UE fondat pe Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului constă în aceea că deținătorul unui drept de proprietate asupra unui soi de plante nu poate să împiedice alte persoane să utilizeze planta protejată în alte activități de ameliorare, |
| --- | --- |

J.

întrucât un principiu fundamental al sistemului internațional al drepturilor soiurilor de plante întemeiat pe Convenția internațională pentru protecția noilor soiuri de plante din 1991 și al sistemului UE fondat pe Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului constă în aceea că deținătorul unui drept de proprietate asupra unui soi de plante nu poate să împiedice alte persoane să utilizeze planta protejată în alte activități de ameliorare,

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că recenta decizie a Marii Camere de Apel a OEB în cauzele G2/12 (roșii) și G2/13 (broccoli) ar putea conduce la acordarea mai multor brevete de către OEB pentru trăsăturile naturale introduse în cazul soiurilor noi prin intermediul unor procedee esențialmente biologice, cum ar fi încrucișarea și selecția; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că recenta decizie a Marii Camere de Apel a OEB în cauzele G2/12 (roșii) și G2/13 (broccoli) ar putea conduce la acordarea mai multor brevete de către OEB pentru trăsăturile naturale introduse în cazul soiurilor noi prin intermediul unor procedee esențialmente biologice, cum ar fi încrucișarea și selecția;

| 2. | invită Comisia să clarifice de urgență domeniul de aplicare și interpretarea Directivei 98/44/CE, în special articolul 4, articolul 12 alineatul (3) litera (b) și articolul 13 alineatul (3) litera (b), în vederea asigurării clarității juridice în ceea ce privește interzicerea posibilității de a breveta produsele obținute prin procedee esențialmente biologice și să clarifice faptul că ameliorarea cu material biologic care intră în domeniul de aplicare al unui brevet este permisă; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să clarifice de urgență domeniul de aplicare și interpretarea Directivei 98/44/CE, în special articolul 4, articolul 12 alineatul (3) litera (b) și articolul 13 alineatul (3) litera (b), în vederea asigurării clarității juridice în ceea ce privește interzicerea posibilității de a breveta produsele obținute prin procedee esențialmente biologice și să clarifice faptul că ameliorarea cu material biologic care intră în domeniul de aplicare al unui brevet este permisă;

| 3. | invită Comisia să comunice OEB viitoarea sa clarificare în ceea ce privește posibilitatea de a breveta produsele obținute prin procedee esențialmente biologice, astfel încât clarificarea respectivă să poată fi utilizată ca mijloc suplimentar de interpretare; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să comunice OEB viitoarea sa clarificare în ceea ce privește posibilitatea de a breveta produsele obținute prin procedee esențialmente biologice, astfel încât clarificarea respectivă să poată fi utilizată ca mijloc suplimentar de interpretare;

| 4. | invită Comisia și statele membre să se asigure că Uniunea va proteja accesul garantat la materialul obținut prin procedee esențialmente biologice și utilizarea acestuia pentru ameliorarea plantelor, astfel încât – acolo unde este cazul – să nu fie afectate practicile care garantează scutirea amelioratorilor; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia și statele membre să se asigure că Uniunea va proteja accesul garantat la materialul obținut prin procedee esențialmente biologice și utilizarea acestuia pentru ameliorarea plantelor, astfel încât – acolo unde este cazul – să nu fie afectate practicile care garantează scutirea amelioratorilor;

| 5. | invită Comisia să urmărească excluderea de la brevetare a procedeelor esențialmente biologice în contextul discuțiilor multilaterale privind armonizarea legislației în materie de brevete; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să urmărească excluderea de la brevetare a procedeelor esențialmente biologice în contextul discuțiilor multilaterale privind armonizarea legislației în materie de brevete;

| 6. | invită Comisia să prezinte un raport privind evoluția și implicațiile legislației privind brevetele în domeniul biotehnologiei și al ingineriei genetice, astfel cum se prevede la articolul 16 litera (c) din Directiva 98/44/CE și astfel cum a solicitat Parlamentul în Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la brevetarea procedeelor biologice esențiale; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să prezinte un raport privind evoluția și implicațiile legislației privind brevetele în domeniul biotehnologiei și al ingineriei genetice, astfel cum se prevede la articolul 16 litera (c) din Directiva 98/44/CE și astfel cum a solicitat Parlamentul în Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la brevetarea procedeelor biologice esențiale;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Oficiului European de Brevete. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Oficiului European de Brevete.

---

(1)  JO C 261 E, 10.9.2013, p. 31.

(2)  JO L 213, 30.7.1998, p. 13.

(3)  JO L 227, 1.9.1994, p. 1.

(4)  JO C 175, 20.6.2013, p. 1.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/190 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/190

---

P8_TA(2015)0474

Situația din Burundi

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la situația din Burundi (2015/2973(RSP))

(2017/C 399/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit,

| — | având în vedere Acordul de pace și reconciliere pentru Burundi încheiat la 28 august 2000, la Arusha, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de pace și reconciliere pentru Burundi încheiat la 28 august 2000, la Arusha,

| — | având în vedere Constituția Republicii Burundi, în special articolul 96, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Burundi, în special articolul 96,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere declarația comună din 13 decembrie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP), Federica Mogherini, și a comisarului pentru cooperare internațională și dezvoltare, Neven Mimica, referitoare la deteriorarea situației din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 13 decembrie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP), Federica Mogherini, și a comisarului pentru cooperare internațională și dezvoltare, Neven Mimica, referitoare la deteriorarea situației din Burundi,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind consultările UE-Burundi în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou, adoptate la 8 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind consultările UE-Burundi în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou, adoptate la 8 decembrie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția 2248 (2015) din 12 noiembrie 2015 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite referitoare la situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2248 (2015) din 12 noiembrie 2015 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite referitoare la situația din Burundi,

| — | având în vedere declarația comună din 12 noiembrie 2015 a Secretarului General adjunct al Organizației Națiunilor Unite, Jan Eliasson, a Președintelui Uniunii Africane, Nkosazana Dlamini-Zuma și a ÎR/VP, Federica Mogherini, referitoare la Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 12 noiembrie 2015 a Secretarului General adjunct al Organizației Națiunilor Unite, Jan Eliasson, a Președintelui Uniunii Africane, Nkosazana Dlamini-Zuma și a ÎR/VP, Federica Mogherini, referitoare la Burundi,

| — | având în vedere deciziile din 13 iunie, 17 octombrie și 13 noiembrie 2015 ale Consiliului Uniunii Africane (UA) pentru pace și securitate privind situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile din 13 iunie, 17 octombrie și 13 noiembrie 2015 ale Consiliului Uniunii Africane (UA) pentru pace și securitate privind situația din Burundi,

| — | având în vedere declarațiile din 31 mai și 6 iulie 2015 ale Comunității Africii de Est privind situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 31 mai și 6 iulie 2015 ale Comunității Africii de Est privind situația din Burundi,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 9 decembrie 2015 privind situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 9 decembrie 2015 privind situația din Burundi,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1755 al Consiliului din 1 octombrie 2015 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1755 al Consiliului din 1 octombrie 2015 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Burundi,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie, 18 mai, 22 iunie și 16 noiembrie 2015 referitoare la Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie, 18 mai, 22 iunie și 16 noiembrie 2015 referitoare la Burundi,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Burundi (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Burundi (1),

| — | având în vedere scrisoarea aprobată de Consiliu la 26 octombrie 2015 prin care se cerea deschiderea consultărilor cu autoritățile burundeze, în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea aprobată de Consiliu la 26 octombrie 2015 prin care se cerea deschiderea consultărilor cu autoritățile burundeze, în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere declarația făcută de procurorul Curții Penale Internaționale, dna Fatou Bensouda, la 6 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută de procurorul Curții Penale Internaționale, dna Fatou Bensouda, la 6 noiembrie 2015;

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) și alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) și alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în urma atacurilor asupra celor trei tabere militare din Bujumbura, condițiile de securitate din Burundi au cunoscut o gravă deteriorare în ultimele zile; întrucât la 11 și 12 decembrie 2015, forțele de securitate burundeze au ucis cel puțin 87 de persoane; întrucât multe dintre aceste asasinate par să fi fost execuții aleatorii; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în urma atacurilor asupra celor trei tabere militare din Bujumbura, condițiile de securitate din Burundi au cunoscut o gravă deteriorare în ultimele zile; întrucât la 11 și 12 decembrie 2015, forțele de securitate burundeze au ucis cel puțin 87 de persoane; întrucât multe dintre aceste asasinate par să fi fost execuții aleatorii;

| B. | întrucât articolul 96 din Constituția burundeză și articolul 7 alineatul (3) din Protocolul II din Acordul de pace și reconciliere de la Arusha prevăd că președintele nu poate servi decât două termene; întrucât președintele Pierre Nkurunziza a ocupat această funcție din 2005, fiind reales în 2010; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 96 din Constituția burundeză și articolul 7 alineatul (3) din Protocolul II din Acordul de pace și reconciliere de la Arusha prevăd că președintele nu poate servi decât două termene; întrucât președintele Pierre Nkurunziza a ocupat această funcție din 2005, fiind reales în 2010;

| C. | întrucât Burundi a organizat alegeri legislative și locale la 29 iunie 2015 și alegeri prezidențiale la 21 iulie 2015; întrucât comunitatea internațională a considerat ambele procesele electorale ca nefiind transparente, incluzive, libere și credibile; întrucât, din acest motiv, Uniunea Africană (UA) a refuzat să trimită observatori pentru a monitoriza alegerile, UE și-a suspendat misiunea electorală în Burundi și o mare parte a opoziției din Burundi a decis să boicoteze alegerile; |
| --- | --- |

C.

întrucât Burundi a organizat alegeri legislative și locale la 29 iunie 2015 și alegeri prezidențiale la 21 iulie 2015; întrucât comunitatea internațională a considerat ambele procesele electorale ca nefiind transparente, incluzive, libere și credibile; întrucât, din acest motiv, Uniunea Africană (UA) a refuzat să trimită observatori pentru a monitoriza alegerile, UE și-a suspendat misiunea electorală în Burundi și o mare parte a opoziției din Burundi a decis să boicoteze alegerile;

| D. | întrucât faptul că președintele Nkurunziza a candidat pentru un al treilea mandat și a fost reales la alegerile din 21 iulie 2015 a aruncat țara în cea mai profundă criză politică de la sfârșitul războiului civil; |
| --- | --- |

D.

întrucât faptul că președintele Nkurunziza a candidat pentru un al treilea mandat și a fost reales la alegerile din 21 iulie 2015 a aruncat țara în cea mai profundă criză politică de la sfârșitul războiului civil;

| E. | întrucât guvernul burundez nu a ținut seama de deciziile și recomandările Uniunii Africane (UA) și ale Comunității Africii de Est (CAE) adoptate la 13 iunie 2015 și, respectiv, la 6 iulie 2015, a căror punere în aplicare integrală ar fi pregătit calea pentru alegeri credibile și deschise tuturor; |
| --- | --- |

E.

întrucât guvernul burundez nu a ținut seama de deciziile și recomandările Uniunii Africane (UA) și ale Comunității Africii de Est (CAE) adoptate la 13 iunie 2015 și, respectiv, la 6 iulie 2015, a căror punere în aplicare integrală ar fi pregătit calea pentru alegeri credibile și deschise tuturor;

| F. | întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) și altor organizații pentru drepturile omului, în perioada preelectorală și postelectorală, în țară au avut loc încălcări ale drepturile omului motivate politic, abuzuri legate de drepturile omului și acte de violență, care au vizat îndeosebi manifestanți ai opoziției, apărători ai drepturilor omului și jurnaliști în special, printre care s-au numărat Pierre Claver Mbonimpa, Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe și Bob Rugurika; întrucât, potrivit unor opinii larg răspândite, există, în general, dar nu exclusiv, o legătură între aceste acte și instituțiile statului; întrucât guvernul burundez este principalul responsabil de asigurarea securității în Burundi și de protejarea populației țării, respectând statul de drept, drepturile omului și dreptul umanitar internațional; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) și altor organizații pentru drepturile omului, în perioada preelectorală și postelectorală, în țară au avut loc încălcări ale drepturile omului motivate politic, abuzuri legate de drepturile omului și acte de violență, care au vizat îndeosebi manifestanți ai opoziției, apărători ai drepturilor omului și jurnaliști în special, printre care s-au numărat Pierre Claver Mbonimpa, Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe și Bob Rugurika; întrucât, potrivit unor opinii larg răspândite, există, în general, dar nu exclusiv, o legătură între aceste acte și instituțiile statului; întrucât guvernul burundez este principalul responsabil de asigurarea securității în Burundi și de protejarea populației țării, respectând statul de drept, drepturile omului și dreptul umanitar internațional;

| G. | întrucât peste 200 000 de persoane au fost strămutate intern sau s-au refugiat în țările vecine ca urmare a înrăutățirii situației politice din Burundi; întrucât în iulie 2015, UE și-a intensificat asistența umanitară și a mobilizat suma suplimentară de 4,5 milioane EUR ca ajutor pentru populațiile strămutate; |
| --- | --- |

G.

întrucât peste 200 000 de persoane au fost strămutate intern sau s-au refugiat în țările vecine ca urmare a înrăutățirii situației politice din Burundi; întrucât în iulie 2015, UE și-a intensificat asistența umanitară și a mobilizat suma suplimentară de 4,5 milioane EUR ca ajutor pentru populațiile strămutate;

| H. | întrucât Burundi este una dintre cele mai puțin dezvoltate țări din lume; întrucât aproape jumătate (45 %) din cele 10,6 de milioane de locuitori ai țării au maximum 15 ani (19,9 % din populația țării fiind reprezentată de copii cu vârsta sub 5 ani); întrucât Burundi se află pe primul loc în indicele mondial al foametei, cu trei copii din cinci care suferă de retard de creștere; întrucât, în perioada 2013-2014, Burundi a căzut două locuri, de pe locul 178 pe 180, în indicele dezvoltării umane întocmit în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD); întrucât, în Burundi, patru din cinci persoane trăiesc cu mai puțin de 1,25 USD pe zi, iar 66,9 % din populație trăiește sub pragul sărăciei; |
| --- | --- |

H.

întrucât Burundi este una dintre cele mai puțin dezvoltate țări din lume; întrucât aproape jumătate (45 %) din cele 10,6 de milioane de locuitori ai țării au maximum 15 ani (19,9 % din populația țării fiind reprezentată de copii cu vârsta sub 5 ani); întrucât Burundi se află pe primul loc în indicele mondial al foametei, cu trei copii din cinci care suferă de retard de creștere; întrucât, în perioada 2013-2014, Burundi a căzut două locuri, de pe locul 178 pe 180, în indicele dezvoltării umane întocmit în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD); întrucât, în Burundi, patru din cinci persoane trăiesc cu mai puțin de 1,25 USD pe zi, iar 66,9 % din populație trăiește sub pragul sărăciei;

| I. | întrucât la 26 octombrie 2015, UE a solicitat lansarea de consultări în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou pentru a investiga încălcarea elementelor esențiale ale acordului, în special a drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept; întrucât consultările au început la 8 decembrie 2015; |
| --- | --- |

I.

întrucât la 26 octombrie 2015, UE a solicitat lansarea de consultări în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou pentru a investiga încălcarea elementelor esențiale ale acordului, în special a drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept; întrucât consultările au început la 8 decembrie 2015;

| J. | întrucât la 8 decembrie 2015, UE a considerat că pozițiile exprimate de Burundi în timpul consultărilor în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou fac imposibilă remedierea nerespectării elementelor esențiale ale parteneriatului său cu UE; întrucât UE a mai considerată că pozițiile exprimate de Burundi nu ar oferi un răspuns satisfăcător la deciziile din 17 octombrie și 13 noiembrie 2015 ale Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, în special în ceea ce privește stabilirea fără întârziere a unui dialog sincer și incluziv, bazat pe Acordul de la Arusha; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 8 decembrie 2015, UE a considerat că pozițiile exprimate de Burundi în timpul consultărilor în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou fac imposibilă remedierea nerespectării elementelor esențiale ale parteneriatului său cu UE; întrucât UE a mai considerată că pozițiile exprimate de Burundi nu ar oferi un răspuns satisfăcător la deciziile din 17 octombrie și 13 noiembrie 2015 ale Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, în special în ceea ce privește stabilirea fără întârziere a unui dialog sincer și incluziv, bazat pe Acordul de la Arusha;

| K. | întrucât impasul politic din Burundi, marcat de lipsa de dialog dintre părțile interesate burundeze și înrăutățirea situației sub aspectul securității și în consecință pe plan economic, prezintă consecințe grave pentru populație și un risc grav la adresa stabilității din regiune, unde mai multe alegeri sunt planificate în următorii doi ani (Uganda, Republica Democratică Congo, Rwanda); |
| --- | --- |

K.

întrucât impasul politic din Burundi, marcat de lipsa de dialog dintre părțile interesate burundeze și înrăutățirea situației sub aspectul securității și în consecință pe plan economic, prezintă consecințe grave pentru populație și un risc grav la adresa stabilității din regiune, unde mai multe alegeri sunt planificate în următorii doi ani (Uganda, Republica Democratică Congo, Rwanda);

| L. | întrucât comunitatea internațională joacă un rol semnificativ în garantarea respectării Acordurilor de la Arusha; întrucât, până în prezent, toate eforturile regionale și subregionale menite să soluționeze criza și să restabilească dialogul între toate forțele politice nu au reușit să aducă rezultate pozitive; |
| --- | --- |

L.

întrucât comunitatea internațională joacă un rol semnificativ în garantarea respectării Acordurilor de la Arusha; întrucât, până în prezent, toate eforturile regionale și subregionale menite să soluționeze criza și să restabilească dialogul între toate forțele politice nu au reușit să aducă rezultate pozitive;

| M. | întrucât la 1 august 2015, reprezentanții opoziției politice și ai societății civile s-au reunit la Addis Abeba pentru a crea un Consiliu național pentru restabilirea Acordurilor de la Arusha și reinstaurarea statului de drept; |
| --- | --- |

M.

întrucât la 1 august 2015, reprezentanții opoziției politice și ai societății civile s-au reunit la Addis Abeba pentru a crea un Consiliu național pentru restabilirea Acordurilor de la Arusha și reinstaurarea statului de drept;

| N. | întrucât la 23 septembrie 2015, președintele a semnat un decret de creare a unei comisii naționale pentru dialog interburundez care să conducă negocierile pentru șase luni; întrucât societatea civilă a manifestat un scepticism puternic privind eventualele realizări ale acestei comisii, deoarece majoritatea actorilor din opoziție sau din societatea civilă care se opun celui de-al treilea mandat al președintelui Nkurunziza sunt în continuare urmăriți, fiind acuzați de insurecție și de complicitate la tentativa de lovitură de stat din 13 și 14 mai 2015; întrucât președintele noii Adunări Naționale, Pascal Nyabenda, a afirmat că „persoanele implicate în organizarea și realizarea loviturii de stat (...) nu vor participa la dialog”; |
| --- | --- |

N.

întrucât la 23 septembrie 2015, președintele a semnat un decret de creare a unei comisii naționale pentru dialog interburundez care să conducă negocierile pentru șase luni; întrucât societatea civilă a manifestat un scepticism puternic privind eventualele realizări ale acestei comisii, deoarece majoritatea actorilor din opoziție sau din societatea civilă care se opun celui de-al treilea mandat al președintelui Nkurunziza sunt în continuare urmăriți, fiind acuzați de insurecție și de complicitate la tentativa de lovitură de stat din 13 și 14 mai 2015; întrucât președintele noii Adunări Naționale, Pascal Nyabenda, a afirmat că „persoanele implicate în organizarea și realizarea loviturii de stat (...) nu vor participa la dialog”;

| O. | întrucât UA, UE și SUA au impus înghețarea activelor și interdicția de a călători membrilor din guvern și liderilor din opoziție ale căror acțiuni și declarații contribuie la menținerea violenței și împiedică găsirea unei soluții politice la criza din Burundi; |
| --- | --- |

O.

întrucât UA, UE și SUA au impus înghețarea activelor și interdicția de a călători membrilor din guvern și liderilor din opoziție ale căror acțiuni și declarații contribuie la menținerea violenței și împiedică găsirea unei soluții politice la criza din Burundi;

| P. | întrucât SUA și o serie de alte țări au recomandat cetățenilor lor să părăsească imediat Burundi, având în vedere înrăutățirea condițiilor de securitate; |
| --- | --- |

P.

întrucât SUA și o serie de alte țări au recomandat cetățenilor lor să părăsească imediat Burundi, având în vedere înrăutățirea condițiilor de securitate;

| Q. | întrucât la 17 octombrie 2015, Consiliul pentru pace și securitate al UE a solicitat finalizarea planificării pentru situații neprevăzute în vederea posibilei desfășurări a unei misiuni în Burundi, dacă situația o cere, a unei misiuni sub conducere africană de prevenire a violenței în țară și a convenit asupra lansării unei anchete aprofundate a cazurilor de încălcare a drepturilor omului și a celorlalte abuzuri împotriva populației civile din Burundi; |
| --- | --- |

Q.

întrucât la 17 octombrie 2015, Consiliul pentru pace și securitate al UE a solicitat finalizarea planificării pentru situații neprevăzute în vederea posibilei desfășurări a unei misiuni în Burundi, dacă situația o cere, a unei misiuni sub conducere africană de prevenire a violenței în țară și a convenit asupra lansării unei anchete aprofundate a cazurilor de încălcare a drepturilor omului și a celorlalte abuzuri împotriva populației civile din Burundi;

| R. | întrucât, la 30 noiembrie 2015, Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki Moon, a prezentat trei propuneri Consiliului de Securitate, în care recomandă o revizuire a mandatului privind prezența ONU în Burundi în funcție de evoluția situației, care deschide calea pentru o eventuală misiune de menținere a păcii în cazul în care criza se agravează; |
| --- | --- |

R.

întrucât, la 30 noiembrie 2015, Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki Moon, a prezentat trei propuneri Consiliului de Securitate, în care recomandă o revizuire a mandatului privind prezența ONU în Burundi în funcție de evoluția situației, care deschide calea pentru o eventuală misiune de menținere a păcii în cazul în care criza se agravează;

| S. | întrucât o echipă de sprijin a ONU va fi trimisă în vederea sprijinirii dialogului interburundez, consilierii guvernului cu privire la consolidarea instituțiilor statului de drept și problemele legate de dezarmare, coordonării actorilor regionali, monitorizării și raportării cu privire la situația de pe teren și facilitării planificării ONU pentru a asigura o prezență mai importantă în Burundi; |
| --- | --- |

S.

întrucât o echipă de sprijin a ONU va fi trimisă în vederea sprijinirii dialogului interburundez, consilierii guvernului cu privire la consolidarea instituțiilor statului de drept și problemele legate de dezarmare, coordonării actorilor regionali, monitorizării și raportării cu privire la situația de pe teren și facilitării planificării ONU pentru a asigura o prezență mai importantă în Burundi;

| T. | întrucât UA și alți actori internaționali au solicitat în repetate rânduri un dialog veritabil și incluziv, care să implice toate părțile interesate, cu respectarea Acordului de la Arusha și a Constituției burundeze, în vederea găsirii unei soluții bazate pe consens la conflictul din Burundi; întrucât UE și ONU sprijină această poziție; |
| --- | --- |

T.

întrucât UA și alți actori internaționali au solicitat în repetate rânduri un dialog veritabil și incluziv, care să implice toate părțile interesate, cu respectarea Acordului de la Arusha și a Constituției burundeze, în vederea găsirii unei soluții bazate pe consens la conflictul din Burundi; întrucât UE și ONU sprijină această poziție;

| U. | întrucât eforturile de mediere continuă, cu sprijinul deplin al UA, UE și ONU, în vederea promovării dialogului interburundez pentru găsirea unei soluții pașnice și bazate pe consens la criza din Burundi; |
| --- | --- |

U.

întrucât eforturile de mediere continuă, cu sprijinul deplin al UA, UE și ONU, în vederea promovării dialogului interburundez pentru găsirea unei soluții pașnice și bazate pe consens la criza din Burundi;

| V. | întrucât UE contribuie în mod semnificativ la bugetul anual al statului Burundi, din care aproximativ jumătate provine din ajutor internațional, și a alocat recent 432 de milioane EUR acestui stat din Fondul european de dezvoltare 2014-2020; |
| --- | --- |

V.

întrucât UE contribuie în mod semnificativ la bugetul anual al statului Burundi, din care aproximativ jumătate provine din ajutor internațional, și a alocat recent 432 de milioane EUR acestui stat din Fondul european de dezvoltare 2014-2020;

| W. | întrucât, prin Decretul 530/1597, autoritățile burundeze au suspendat activitățile a 10 organizații pentru drepturile omului, și anume ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP și SPPDF, și le-au blocat conturile bancare, |
| --- | --- |

W.

întrucât, prin Decretul 530/1597, autoritățile burundeze au suspendat activitățile a 10 organizații pentru drepturile omului, și anume ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP și SPPDF, și le-au blocat conturile bancare,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația politică și de securitate gravă din Burundi, agravarea rapidă a situației umanitare și consecințele pe care aceasta le poate avea asupra securității și stabilității în întreaga subregiune; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația politică și de securitate gravă din Burundi, agravarea rapidă a situației umanitare și consecințele pe care aceasta le poate avea asupra securității și stabilității în întreaga subregiune;

| 2. | condamnă ferm atacurile violente recente și creșterea numărului de cazuri de abuzuri și încălcări ale drepturilor omului, printre care asasinări, execuții extrajudiciare, încălcări ale integrității fizice a persoanelor, acte de tortură și alte tratamente crude, inumane și/sau degradante, arestări arbitrare și detenții ilegale, inclusiv ale copiilor, alături de ocuparea de școli de către armată și poliție, încălcări ale libertății presei și libertății de exprimare, precum și numeroase cazuri de impunitate; solicită anchetarea temeinică și independentă a acestor execuții și abuzuri și aducerea în fața justiției a celor vinovați de aceste acte; |
| --- | --- |

2.

condamnă ferm atacurile violente recente și creșterea numărului de cazuri de abuzuri și încălcări ale drepturilor omului, printre care asasinări, execuții extrajudiciare, încălcări ale integrității fizice a persoanelor, acte de tortură și alte tratamente crude, inumane și/sau degradante, arestări arbitrare și detenții ilegale, inclusiv ale copiilor, alături de ocuparea de școli de către armată și poliție, încălcări ale libertății presei și libertății de exprimare, precum și numeroase cazuri de impunitate; solicită anchetarea temeinică și independentă a acestor execuții și abuzuri și aducerea în fața justiției a celor vinovați de aceste acte;

| 3. | solicită încetarea imediată a violențelor, încălcărilor drepturilor omului și intimidărilor politice la adresa opozanților și cere dezarmarea imediată a tuturor grupurilor armate aliate partidelor politice, cu respectarea strictă a dreptului internațional și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

solicită încetarea imediată a violențelor, încălcărilor drepturilor omului și intimidărilor politice la adresa opozanților și cere dezarmarea imediată a tuturor grupurilor armate aliate partidelor politice, cu respectarea strictă a dreptului internațional și a drepturilor omului;

| 4. | îndeamnă toate părțile să stabilească condițiile necesare pentru a restabili încrederea și pentru a promova unitatea națională și solicită reluarea imediată a unui dialog național transparent și incluziv, cu participarea guvernului, a partidelor de opoziție și a reprezentanților societății civile; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă toate părțile să stabilească condițiile necesare pentru a restabili încrederea și pentru a promova unitatea națională și solicită reluarea imediată a unui dialog național transparent și incluziv, cu participarea guvernului, a partidelor de opoziție și a reprezentanților societății civile;

| 5. | subliniază că un astfel de dialog, care are drept scop realizarea unei păci, securități și stabilități de durată și restabilirea democrației și a statului de drept în interesul cetățenilor din Burundi, ar trebui să se bazeze pe Acordul de la Arusha și pe Constituția burundeză, care prevăd respectarea dreptului internațional și a tratatelor internaționale; |
| --- | --- |

5.

subliniază că un astfel de dialog, care are drept scop realizarea unei păci, securități și stabilități de durată și restabilirea democrației și a statului de drept în interesul cetățenilor din Burundi, ar trebui să se bazeze pe Acordul de la Arusha și pe Constituția burundeză, care prevăd respectarea dreptului internațional și a tratatelor internaționale;

| 6. | atrage atenția în special asupra prezenței a numeroși tineri, inclusiv copii sub vârsta de 18 ani, în grupurile armate care operează în Burundi și solicită comunității internaționale să acorde o atenție specială reintegrării acestora și promovării participării lor la un proces politic pașnic; |
| --- | --- |

6.

atrage atenția în special asupra prezenței a numeroși tineri, inclusiv copii sub vârsta de 18 ani, în grupurile armate care operează în Burundi și solicită comunității internaționale să acorde o atenție specială reintegrării acestora și promovării participării lor la un proces politic pașnic;

| 7. | solicită tuturor părților burundeze să se abțină de la orice acțiune care ar putea pune în pericol pacea și securitatea țării; condamnă cu fermitate toate declarațiile publice care au drept scop să incite la violență sau la ură față de diferite grupuri ale societății din Burundi și care pot agrava tensiunile actuale și face apel la toate părțile implicate să se abțină de la a face astfel de declarații; |
| --- | --- |

7.

solicită tuturor părților burundeze să se abțină de la orice acțiune care ar putea pune în pericol pacea și securitatea țării; condamnă cu fermitate toate declarațiile publice care au drept scop să incite la violență sau la ură față de diferite grupuri ale societății din Burundi și care pot agrava tensiunile actuale și face apel la toate părțile implicate să se abțină de la a face astfel de declarații;

| 8. | reamintește autorităților burundeze obligația de a asigura securitatea pe teritoriul țării și de a garanta drepturile omului, drepturile civile și politice și libertățile fundamentale, conform prevederilor Constituției burundeze, Cartei Africane a Drepturilor omului și popoarelor și altor instrumente internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

8.

reamintește autorităților burundeze obligația de a asigura securitatea pe teritoriul țării și de a garanta drepturile omului, drepturile civile și politice și libertățile fundamentale, conform prevederilor Constituției burundeze, Cartei Africane a Drepturilor omului și popoarelor și altor instrumente internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului;

| 9. | reamintește, în acest context, faptul că parteneriatul UE cu Burundi este reglementat de Acordul de la Cotonou și că toate părțile au obligația să respecte și să aplice dispozițiile acestui acord, în special în ceea ce privește drepturile omului; reamintește, în special, că articolul 96 din Acordul de la Cotonou prevede posibilitatea instituirii de proceduri de consultare în cazurile de nerespectare a drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept și salută, în acest sens, decizia UE de a solicita deschiderea de consultări, conform dispozițiilor respectivului articol; |
| --- | --- |

9.

reamintește, în acest context, faptul că parteneriatul UE cu Burundi este reglementat de Acordul de la Cotonou și că toate părțile au obligația să respecte și să aplice dispozițiile acestui acord, în special în ceea ce privește drepturile omului; reamintește, în special, că articolul 96 din Acordul de la Cotonou prevede posibilitatea instituirii de proceduri de consultare în cazurile de nerespectare a drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept și salută, în acest sens, decizia UE de a solicita deschiderea de consultări, conform dispozițiilor respectivului articol;

| 10. | condamnă cu fermitate încălcarea de către președintele Nkurunziza a Acordului de la Arusha prin depunerea jurământului pentru un al treilea mandat prezidențial; |
| --- | --- |

10.

condamnă cu fermitate încălcarea de către președintele Nkurunziza a Acordului de la Arusha prin depunerea jurământului pentru un al treilea mandat prezidențial;

| 11. | îndeamnă autoritățile burundeze să stabilească adevărul cu privire la crimele în masă comise între 1962 și 2008, prin măsuri judiciare și nejudiciare, cum ar fi o comisie pentru adevăr și reconciliere și tribunale speciale care promovează reconcilierea națională; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă autoritățile burundeze să stabilească adevărul cu privire la crimele în masă comise între 1962 și 2008, prin măsuri judiciare și nejudiciare, cum ar fi o comisie pentru adevăr și reconciliere și tribunale speciale care promovează reconcilierea națională;

| 12. | salută eforturile de mediere sub conducerea CAE, cu sprijinul UA și ONU, în vederea facilitării dialogului dintre părțile interesate burundeze; îl invită pe ÎR/VP să sprijine aceste eforturi de mediere; îndeamnă guvernul burundez și celelalte părți implicate să coopereze pe deplin cu mediatorul; |
| --- | --- |

12.

salută eforturile de mediere sub conducerea CAE, cu sprijinul UA și ONU, în vederea facilitării dialogului dintre părțile interesate burundeze; îl invită pe ÎR/VP să sprijine aceste eforturi de mediere; îndeamnă guvernul burundez și celelalte părți implicate să coopereze pe deplin cu mediatorul;

| 13. | își exprimă preocuparea profundă privind numărul de victime și de cazuri de încălcări grave ale drepturilor omului raportate de la începutul crizei; îndeamnă autoritățile competente să efectueze o anchetă riguroasă și promptă cu privire la împrejurările și motivele care stau la baza acestor infracțiuni și să se asigure că cei responsabili sunt aduși în fața justiției; reiterează faptul că nu poate exista impunitate pentru cei care se fac responsabili de încălcări sau abuzuri grave ale drepturilor omului; îndeamnă autoritățile să garanteze că școlile rămân un refugiu sigur pentru învățare; invită procurorul CPI să monitorizeze îndeaproape situația din Burundi și sprijină declarația sa din 6 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

13.

își exprimă preocuparea profundă privind numărul de victime și de cazuri de încălcări grave ale drepturilor omului raportate de la începutul crizei; îndeamnă autoritățile competente să efectueze o anchetă riguroasă și promptă cu privire la împrejurările și motivele care stau la baza acestor infracțiuni și să se asigure că cei responsabili sunt aduși în fața justiției; reiterează faptul că nu poate exista impunitate pentru cei care se fac responsabili de încălcări sau abuzuri grave ale drepturilor omului; îndeamnă autoritățile să garanteze că școlile rămân un refugiu sigur pentru învățare; invită procurorul CPI să monitorizeze îndeaproape situația din Burundi și sprijină declarația sa din 6 noiembrie 2015;

| 14. | solicită abrogarea Decretului 530/1597, care prevede suspendarea provizorie a activităților mai multor organizații de apărare a drepturilor omului și cere anularea imediată a înghețării conturilor lor bancare, astfel încât aceste organizații să își poată exercita liber activitățile; |
| --- | --- |

14.

solicită abrogarea Decretului 530/1597, care prevede suspendarea provizorie a activităților mai multor organizații de apărare a drepturilor omului și cere anularea imediată a înghețării conturilor lor bancare, astfel încât aceste organizații să își poată exercita liber activitățile;

| 15. | solicită întoarcerea în siguranță a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului aflați în exil, redeschiderea mijloacelor mass-media care au fost închise după tentativa de lovitură de stat din 13 și 14 mai 2015 și renunțarea la urmărirea jurnaliștilor acuzați că au luat parte direct sau indirect la lovitura de stat eșuată; |
| --- | --- |

15.

solicită întoarcerea în siguranță a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului aflați în exil, redeschiderea mijloacelor mass-media care au fost închise după tentativa de lovitură de stat din 13 și 14 mai 2015 și renunțarea la urmărirea jurnaliștilor acuzați că au luat parte direct sau indirect la lovitura de stat eșuată;

| 16. | este deosebit de preocupat de nivelurile dramatice ale discriminării și incriminării persoanelor LGBTI în Burundi; reiterează faptul că orientarea sexuală face parte din libertatea de exprimare și din dreptul individual la viață privată, astfel cum sunt consacrate de dreptul internațional în domeniul drepturilor omului, conform căruia trebuie respectat principiul egalității și al nediscriminării și trebuie garantată libertatea de exprimare; invită, prin urmare, Adunarea națională și guvernul din Burundi să abroge articolele din Codul penal care discriminează persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

16.

este deosebit de preocupat de nivelurile dramatice ale discriminării și incriminării persoanelor LGBTI în Burundi; reiterează faptul că orientarea sexuală face parte din libertatea de exprimare și din dreptul individual la viață privată, astfel cum sunt consacrate de dreptul internațional în domeniul drepturilor omului, conform căruia trebuie respectat principiul egalității și al nediscriminării și trebuie garantată libertatea de exprimare; invită, prin urmare, Adunarea națională și guvernul din Burundi să abroge articolele din Codul penal care discriminează persoanele LGBTI;

| 17. | subliniază impactul grav al crizei asupra copiilor și invită Comisia să-și mențină colaborarea cu partenerii internaționali pentru a asigura furnizarea de servicii de îngrijire medicală, inclusiv a medicamentelor esențiale, accesul în siguranță la educație și protecția copiilor împotriva tuturor formelor de violență și pentru a garanta accesul la alte servicii sociale; |
| --- | --- |

17.

subliniază impactul grav al crizei asupra copiilor și invită Comisia să-și mențină colaborarea cu partenerii internaționali pentru a asigura furnizarea de servicii de îngrijire medicală, inclusiv a medicamentelor esențiale, accesul în siguranță la educație și protecția copiilor împotriva tuturor formelor de violență și pentru a garanta accesul la alte servicii sociale;

| 18. | salută trimiterea unor observatori ai drepturilor omului și a unor experți din partea UA pentru a monitoriza situația drepturilor omului și subliniază importanța cooperării cu aceștia pentru a le facilita îndeplinirea sarcinilor conferite; de asemenea, solicită Curții Penale Internaționale să investigheze presupusele încălcări ale drepturilor omului, care intră în jurisdicția sa, comise în timpul crizei recente; |
| --- | --- |

18.

salută trimiterea unor observatori ai drepturilor omului și a unor experți din partea UA pentru a monitoriza situația drepturilor omului și subliniază importanța cooperării cu aceștia pentru a le facilita îndeplinirea sarcinilor conferite; de asemenea, solicită Curții Penale Internaționale să investigheze presupusele încălcări ale drepturilor omului, care intră în jurisdicția sa, comise în timpul crizei recente;

| 19. | salută sancțiunile specifice aprobate de UE, în concordanță cu decizia luată de UA de a impune sancțiuni specifice, inclusiv interdicția de a călători și înghețarea activelor burundezilor care, prin acțiunile și declarațiile lor, contribuie la menținerea violenței și împiedică eforturile de obținere a unei soluții politice a crizei; solicită UE să extindă aceste sancțiuni în cazul tuturor persoanelor care, prin acțiunile lor, reprezintă o amenințare la pacea și stabilitatea din regiune, incitând la ură și încălcând Acordul de la Arusha; |
| --- | --- |

19.

salută sancțiunile specifice aprobate de UE, în concordanță cu decizia luată de UA de a impune sancțiuni specifice, inclusiv interdicția de a călători și înghețarea activelor burundezilor care, prin acțiunile și declarațiile lor, contribuie la menținerea violenței și împiedică eforturile de obținere a unei soluții politice a crizei; solicită UE să extindă aceste sancțiuni în cazul tuturor persoanelor care, prin acțiunile lor, reprezintă o amenințare la pacea și stabilitatea din regiune, incitând la ură și încălcând Acordul de la Arusha;

| 20. | încurajează UE și statele sale membre, în lumina evoluției consultării publice organizate în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou, să ia în considerare suspendarea oricărei asistențe neumanitare acordate guvernului din Burundi până când nu se pune capăt recurgerii excesive la forță și încălcărilor drepturilor omului de către forțele guvernamentale, așa cum a înregistrat Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, și până nu este găsită o soluție politică care să rezulte în urma unui veritabil dialog interburundez și să reorienteze ajutorul în direcția consolidării societății civile; consideră că ajutorul UE ar trebui îndreptat spre rezolvarea problemelor fundamentale reprezentate de inegalitate, sărăcie și malnutriție cronică, în scopul atingerii obiectivelor de dezvoltare durabilă recent aprobate; |
| --- | --- |

20.

încurajează UE și statele sale membre, în lumina evoluției consultării publice organizate în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou, să ia în considerare suspendarea oricărei asistențe neumanitare acordate guvernului din Burundi până când nu se pune capăt recurgerii excesive la forță și încălcărilor drepturilor omului de către forțele guvernamentale, așa cum a înregistrat Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, și până nu este găsită o soluție politică care să rezulte în urma unui veritabil dialog interburundez și să reorienteze ajutorul în direcția consolidării societății civile; consideră că ajutorul UE ar trebui îndreptat spre rezolvarea problemelor fundamentale reprezentate de inegalitate, sărăcie și malnutriție cronică, în scopul atingerii obiectivelor de dezvoltare durabilă recent aprobate;

| 21. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la exodul continuu de refugiați provenind din Burundi către țările vecine; își reiterează sprijinul pentru toate organizațiile umanitare care își desfășoară activitatea la fața locului și pentru țările vecine care le găzduiesc; face apel la comunitatea internațională și la agențiile umanitare să continue să ofere asistență tuturor persoanelor refugiate sau strămutate în urma conflictului; salută angajamentul UE de a crește sprijinul financiar și ajutorul umanitar pentru a veni în întâmpinarea nevoilor urgente ale acestor persoane; |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la exodul continuu de refugiați provenind din Burundi către țările vecine; își reiterează sprijinul pentru toate organizațiile umanitare care își desfășoară activitatea la fața locului și pentru țările vecine care le găzduiesc; face apel la comunitatea internațională și la agențiile umanitare să continue să ofere asistență tuturor persoanelor refugiate sau strămutate în urma conflictului; salută angajamentul UE de a crește sprijinul financiar și ajutorul umanitar pentru a veni în întâmpinarea nevoilor urgente ale acestor persoane;

| 22. | invită UA, ONU și UE să examineze cu atenție situația regională și să împiedice orice nouă destabilizare a regiunii, prin intensificarea prezenței lor pe teren și în special prin menținerea unui dialog politic permanent între țările din regiune; invită UA, în acest context, să ia în considerare, în coordonare cu Consiliul de Securitate al ONU, trimiterea unei misiuni de menținere a păcii sub conducere africană, în cazul în care situația securității și a drepturilor omului ar continua să se deterioreze în Burundi; |
| --- | --- |

22.

invită UA, ONU și UE să examineze cu atenție situația regională și să împiedice orice nouă destabilizare a regiunii, prin intensificarea prezenței lor pe teren și în special prin menținerea unui dialog politic permanent între țările din regiune; invită UA, în acest context, să ia în considerare, în coordonare cu Consiliul de Securitate al ONU, trimiterea unei misiuni de menținere a păcii sub conducere africană, în cazul în care situația securității și a drepturilor omului ar continua să se deterioreze în Burundi;

| 23. | îndeamnă ÎR/VP, Federica Mogherini, să își continue eforturile pentru a obține eliberarea imediată a lui Richard Spiros Hagabimana, un polițist din Burundi care a fost întemnițat și torturat ilegal pentru că, în calitatea sa de polițist, a refuzat să tragă într-un grup de persoane la 28 iulie 2015; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă ÎR/VP, Federica Mogherini, să își continue eforturile pentru a obține eliberarea imediată a lui Richard Spiros Hagabimana, un polițist din Burundi care a fost întemnițat și torturat ilegal pentru că, în calitatea sa de polițist, a refuzat să tragă într-un grup de persoane la 28 iulie 2015;

| 24. | consideră că problemele din Burundi sunt interconectate cu disputele legate de controlul asupra terenurilor agricole fertile, inegalitatea veniturilor și discriminare; solicită, în acest context, instituirea unui cadru normativ responsabil pentru reglementarea modului în care corporațiile respectă drepturile omului și obligațiile ce le revin în legătură cu standardele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

24.

consideră că problemele din Burundi sunt interconectate cu disputele legate de controlul asupra terenurilor agricole fertile, inegalitatea veniturilor și discriminare; solicită, în acest context, instituirea unui cadru normativ responsabil pentru reglementarea modului în care corporațiile respectă drepturile omului și obligațiile ce le revin în legătură cu standardele sociale și de mediu;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și parlamentului din Burundi, Consiliului ACP-UE, Comisiei, Consiliului, Comunității Africii de Est, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și instituțiilor Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și parlamentului din Burundi, Consiliului ACP-UE, Comisiei, Consiliului, Comunității Africii de Est, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și instituțiilor Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0275.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/196

---

P8_TA(2015)0475

Protejarea Parcului Național Virunga din Republica Democratică Congo

Rezoluţia Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la protecția Parcului Național Virunga din Republica Democratică Congo (2015/2728(RSP))

(2017/C 399/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural adoptată la 16 noiembrie 1972 la Paris de Conferința Generală a UNESCO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural adoptată la 16 noiembrie 1972 la Paris de Conferința Generală a UNESCO,

| — | având în vedere desemnarea de către UNESCO a Parcului Național Virunga (PNV) în 1979 ca sit care face parte din patrimoniul mondial și în 1994 ca sit care face parte din patrimoniul mondial aflat în pericol, |
| --- | --- |

—

având în vedere desemnarea de către UNESCO a Parcului Național Virunga (PNV) în 1979 ca sit care face parte din patrimoniul mondial și în 1994 ca sit care face parte din patrimoniul mondial aflat în pericol,

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică, adoptată în cadrul Summitului Pământului de la Rio de Janeiro la 5 iunie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică, adoptată în cadrul Summitului Pământului de la Rio de Janeiro la 5 iunie 1992,

| — | având în vedere Convenția asupra zonelor umede, de importanță internațională, în special ca habitat al păsărilor acvatice, adoptată la Ramsar în 1971, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra zonelor umede, de importanță internațională, în special ca habitat al păsărilor acvatice, adoptată la Ramsar în 1971,

| — | având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, adoptate în 1976 (și actualizările acestora) și Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, adoptate în 1971, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, adoptate în 1976 (și actualizările acestora) și Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, adoptate în 1971,

| — | având în vedere declarația finală a acordului la care s-a ajuns ca urmare a plângerii depuse în luna iulie 2014 de către WWF International împotriva SOCO International, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a acordului la care s-a ajuns ca urmare a plângerii depuse în luna iulie 2014 de către WWF International împotriva SOCO International,

| — | având în vedere cadrul juridic și contractual pentru sectorul hidrocarburilor din RDC, inclusiv „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures”, „Code minier” și orice viitor „Code congolais des hydrocarbures, precum și Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures” (CPP), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul juridic și contractual pentru sectorul hidrocarburilor din RDC, inclusiv „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures”, „Code minier” și orice viitor „Code congolais des hydrocarbures, precum și Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures” (CPP),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind protecția Parcului Național Virunga din Republica Democratică Congo (O-000108/2015 – B8-1111/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind protecția Parcului Național Virunga din Republica Democratică Congo (O-000108/2015 – B8-1111/2015),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât PNV, situat în Republica Democratică Congo (RDC), în provinciile Kivu de Nord și „Province Orientale”, la graniță cu Rwanda și Uganda, este cel mai vechi parc național din Africa, un sit care face parte din patrimoniul mondial UNESCO și este recunoscut la nivel mondial pentru habitatele sale unice și pentru bogăția biodiversității, fiind parcul cel mai bogat în biodiversitate din Africa; întrucât parcul este renumit mai ales pentru gorilele sale de munte, o specie aflată pe cale de dispariție, care este menționată în anexa I la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES), semnată în 1973; |
| --- | --- |

A.

întrucât PNV, situat în Republica Democratică Congo (RDC), în provinciile Kivu de Nord și „Province Orientale”, la graniță cu Rwanda și Uganda, este cel mai vechi parc național din Africa, un sit care face parte din patrimoniul mondial UNESCO și este recunoscut la nivel mondial pentru habitatele sale unice și pentru bogăția biodiversității, fiind parcul cel mai bogat în biodiversitate din Africa; întrucât parcul este renumit mai ales pentru gorilele sale de munte, o specie aflată pe cale de dispariție, care este menționată în anexa I la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES), semnată în 1973;

| B. | întrucât, în conformitate cu Convenția privind diversitatea biologică, semnată și ratificată de RDC, conservarea diversității biologice reprezintă o preocupare comună a umanității și este parte integrantă a procesului de dezvoltare; întrucât convenția este obligatorie din punct de vedere juridic, impunându-le semnatarilor să pună în aplicare prevederile sale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu Convenția privind diversitatea biologică, semnată și ratificată de RDC, conservarea diversității biologice reprezintă o preocupare comună a umanității și este parte integrantă a procesului de dezvoltare; întrucât convenția este obligatorie din punct de vedere juridic, impunându-le semnatarilor să pună în aplicare prevederile sale;

| C. | întrucât PNV este protejat atât de Convenția de la Ramsar, cât și de legislația națională a RDC; întrucât Comisia Europeană și unele state membre UE au susțin în ultimii 25 de ani conservarea parcului; |
| --- | --- |

C.

întrucât PNV este protejat atât de Convenția de la Ramsar, cât și de legislația națională a RDC; întrucât Comisia Europeană și unele state membre UE au susțin în ultimii 25 de ani conservarea parcului;

| D. | întrucât PNV este unul dintre cele trei situri din RDC care fac obiectul Convenției de la Ramsar (nr. 787); întrucât în temeiul Convenției de la Ramsar, RDC are o serie de obligații legate de siturile incluse pe lista de la Ramsar, cum ar fi aceea de a elabora și ulterior de a implementa planurile de promovare a conservării zonelor umede incluse în listă și, pe cât posibil, a utilizării raționale a zonelor umede aflate pe teritoriul său (articolul 3 alineatul (1) din Convenția de la Ramsar); |
| --- | --- |

D.

întrucât PNV este unul dintre cele trei situri din RDC care fac obiectul Convenției de la Ramsar (nr. 787); întrucât în temeiul Convenției de la Ramsar, RDC are o serie de obligații legate de siturile incluse pe lista de la Ramsar, cum ar fi aceea de a elabora și ulterior de a implementa planurile de promovare a conservării zonelor umede incluse în listă și, pe cât posibil, a utilizării raționale a zonelor umede aflate pe teritoriul său (articolul 3 alineatul (1) din Convenția de la Ramsar);

| E. | întrucât, potrivit raportului WWF din 2013 intitulat „The economic value of Virunga park” („Valoarea economică a Parcului Virunga”), Parcul Național Virunga generează în prezent o valoare economică anuală echivalentă cu 48,9 milioane USD; întrucât, într-o situație stabilă, parcul ar putea contribui la creștere economică și la dezvoltarea turismului, ar putea genera o valoare anuală de un miliard USD și ar putea crea 45 000 de locuri de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit raportului WWF din 2013 intitulat „The economic value of Virunga park” („Valoarea economică a Parcului Virunga”), Parcul Național Virunga generează în prezent o valoare economică anuală echivalentă cu 48,9 milioane USD; întrucât, într-o situație stabilă, parcul ar putea contribui la creștere economică și la dezvoltarea turismului, ar putea genera o valoare anuală de un miliard USD și ar putea crea 45 000 de locuri de muncă;

| F. | întrucât, în ciuda statutului său de zonă sălbatică protejată, parcul s-a aflat timp de decenii sub amenințarea grupurilor armate care practică activități de braconaj, defrișare și alte activități ilegale și nedurabile de exploatare a resurselor; întrucât, în consecință, Virunga a fost inclus pe lista siturilor patrimoniului mondial aflate în pericol; întrucât „goana după petrol” în contextul unei sărăcii de masă, al unui stat slab, al unei proaste guvernanțe și a insecurității regionale ar avea grave efecte destabilizatoare în plan social și în ceea ce privește mediul; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ciuda statutului său de zonă sălbatică protejată, parcul s-a aflat timp de decenii sub amenințarea grupurilor armate care practică activități de braconaj, defrișare și alte activități ilegale și nedurabile de exploatare a resurselor; întrucât, în consecință, Virunga a fost inclus pe lista siturilor patrimoniului mondial aflate în pericol; întrucât „goana după petrol” în contextul unei sărăcii de masă, al unui stat slab, al unei proaste guvernanțe și a insecurității regionale ar avea grave efecte destabilizatoare în plan social și în ceea ce privește mediul;

| G. | întrucât în decembrie 2007 guvernul RDC a acordat concesiuni petroliere pe 85 % din suprafața parcului; întrucât societatea SOCO International PLC (SOCO) este, până în prezent, singura societate care a efectuat lucrări de explorare în parc; |
| --- | --- |

G.

întrucât în decembrie 2007 guvernul RDC a acordat concesiuni petroliere pe 85 % din suprafața parcului; întrucât societatea SOCO International PLC (SOCO) este, până în prezent, singura societate care a efectuat lucrări de explorare în parc;

| H. | întrucât, în ciuda existenței unei legi a RDC care interzice desfășurarea de activități nocive pentru mediu în zonele protejate, licența de prospecțiune a societății SOCO se folosește de o excepție prevăzută în legea respectivă care permite desfășurarea de „activități științifice” în zonele protejate; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ciuda existenței unei legi a RDC care interzice desfășurarea de activități nocive pentru mediu în zonele protejate, licența de prospecțiune a societății SOCO se folosește de o excepție prevăzută în legea respectivă care permite desfășurarea de „activități științifice” în zonele protejate;

| I. | întrucât SOCO Internațional nu mai deține autorizație pentru blocul V din Parcul Național Virunga; |
| --- | --- |

I.

întrucât SOCO Internațional nu mai deține autorizație pentru blocul V din Parcul Național Virunga;

| J. | întrucât rezultatele studiului sistemic indică prezența petrolului în PNV; reamintește că exploatarea (și explorarea) sunt incompatibile cu conservarea parcului, fiind vorba de un sit care face parte din patrimoniul mondial; |
| --- | --- |

J.

întrucât rezultatele studiului sistemic indică prezența petrolului în PNV; reamintește că exploatarea (și explorarea) sunt incompatibile cu conservarea parcului, fiind vorba de un sit care face parte din patrimoniul mondial;

| K. | întrucât, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, responsabilitatea de a respecta drepturile omului este un standard general de conduită pentru toate întreprinderile, oriunde și-ar desfășura activitatea; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, responsabilitatea de a respecta drepturile omului este un standard general de conduită pentru toate întreprinderile, oriunde și-ar desfășura activitatea;

| L. | întrucât în PNV și în împrejurimile acestuia au loc de peste două decenii conflicte violente; întrucât în special mineritul ilegal, exploatarea ilegală a resurselor naturale ale parcului (cherestea, cărbune etc.) și braconajul animalelor aflate pe cale de dispariție, precum și alte activități ilegale de comerț cu resurse naturale au finanțat atât forțele rebele, cât și pe cele oficiale ale armatei, în timp ce explorarea și exploatarea petrolului ar putea întreține violențele și încălcările grave ale drepturilor omului și genera poluare în zona respectivă; |
| --- | --- |

L.

întrucât în PNV și în împrejurimile acestuia au loc de peste două decenii conflicte violente; întrucât în special mineritul ilegal, exploatarea ilegală a resurselor naturale ale parcului (cherestea, cărbune etc.) și braconajul animalelor aflate pe cale de dispariție, precum și alte activități ilegale de comerț cu resurse naturale au finanțat atât forțele rebele, cât și pe cele oficiale ale armatei, în timp ce explorarea și exploatarea petrolului ar putea întreține violențele și încălcările grave ale drepturilor omului și genera poluare în zona respectivă;

| M. | întrucât printre riscurile de mediu cele mai grave asociate exploatării petrolului în regiuni în care buna guvernanță este inexistentă se numără: distrugerea pe suprafețe întinse a vegetației, introducerea de plante invazive, fragmentarea habitatelor, probabilitatea crescută de producere a unor activități de braconaj și de poluare provenită de la deversările de petrol, arderea la faclă a gazelor și depozitarea deșeurilor; întrucât, potrivit unor studii de caz, cum ar fi cel referitor la Delta Nigerului, riscul unui „blestem al petrolului” ar putea duce la înrăutățirea indicatorilor sărăciei și inegalităților; |
| --- | --- |

M.

întrucât printre riscurile de mediu cele mai grave asociate exploatării petrolului în regiuni în care buna guvernanță este inexistentă se numără: distrugerea pe suprafețe întinse a vegetației, introducerea de plante invazive, fragmentarea habitatelor, probabilitatea crescută de producere a unor activități de braconaj și de poluare provenită de la deversările de petrol, arderea la faclă a gazelor și depozitarea deșeurilor; întrucât, potrivit unor studii de caz, cum ar fi cel referitor la Delta Nigerului, riscul unui „blestem al petrolului” ar putea duce la înrăutățirea indicatorilor sărăciei și inegalităților;

| N. | întrucât gestionarea durabilă a terenurilor, apelor și faunei sălbatice a Parcului Virunga va avea beneficii economice directe și indirecte pentru comunități, care sunt dependente într-o măsură foarte mare de resursele naturale ale parcului; întrucât, potrivit WWF, numai turismul creat de prezența gorilelor de munte ar putea genera 30 milioane USD pe an și ar putea crea mii de locuri de muncă; |
| --- | --- |

N.

întrucât gestionarea durabilă a terenurilor, apelor și faunei sălbatice a Parcului Virunga va avea beneficii economice directe și indirecte pentru comunități, care sunt dependente într-o măsură foarte mare de resursele naturale ale parcului; întrucât, potrivit WWF, numai turismul creat de prezența gorilelor de munte ar putea genera 30 milioane USD pe an și ar putea crea mii de locuri de muncă;

| 1. | subliniază nevoia absolută de a preveni producerea de daune ireversibile în PNV, desemnat de către UNESCO în 1979 ca sit care face parte din patrimoniul mondial și în 1994 ca sit care face parte din patrimoniul mondial aflat în pericol; |
| --- | --- |

1.

subliniază nevoia absolută de a preveni producerea de daune ireversibile în PNV, desemnat de către UNESCO în 1979 ca sit care face parte din patrimoniul mondial și în 1994 ca sit care face parte din patrimoniul mondial aflat în pericol;

| 2. | deplânge faptul că PNV a devenit, de asemenea, una dintre cele mai periculoase zone din lume în ceea ce privește conservarea vieții sălbatice; ia act cu profundă îngrijorare de faptul că grupurile armate au fost implicate în exploatarea ilegală a resurselor naturale ale parcului prin activități miniere și de producere a cărbunelui atât pentru a susține operațiunile militare, cât și pentru câștiguri personale; regretă, de asemenea, faptul că grupurile armate sunt implicate în braconajul pe scară largă în scopuri alimentare și în comerțul cu fildeș și carne de vânat, activități care susțin financiar războiul; constată, de asemenea, cu îngrijorare că disciplina slabă, plata neregulată a salariilor și lipsa de hrană au condus la implicarea în număr tot mai mare a personalului militar la activitățile ilegale, inclusiv la cele de minerit artizanal, de producție a cărbunelui și de braconaj al faunei sălbatice; constată că deși parcul este o zonă extrem de sălbatică, cei două milioane de acri (790 000 de hectare) prezintă probleme mari din punctul de vedere al pazei, în special în cazul unei finanțări limitate din partea guvernului; ia act de faptul că la 15 aprilie 2014, trei persoane înarmate l-au rănit grav pe directorul parcului, prințul belgian Emmanuel de Merode, și în ultimul deceniu peste 140 de pădurari au fost uciși în parc în timp ce își desfășurau activitatea; |
| --- | --- |

2.

deplânge faptul că PNV a devenit, de asemenea, una dintre cele mai periculoase zone din lume în ceea ce privește conservarea vieții sălbatice; ia act cu profundă îngrijorare de faptul că grupurile armate au fost implicate în exploatarea ilegală a resurselor naturale ale parcului prin activități miniere și de producere a cărbunelui atât pentru a susține operațiunile militare, cât și pentru câștiguri personale; regretă, de asemenea, faptul că grupurile armate sunt implicate în braconajul pe scară largă în scopuri alimentare și în comerțul cu fildeș și carne de vânat, activități care susțin financiar războiul; constată, de asemenea, cu îngrijorare că disciplina slabă, plata neregulată a salariilor și lipsa de hrană au condus la implicarea în număr tot mai mare a personalului militar la activitățile ilegale, inclusiv la cele de minerit artizanal, de producție a cărbunelui și de braconaj al faunei sălbatice; constată că deși parcul este o zonă extrem de sălbatică, cei două milioane de acri (790 000 de hectare) prezintă probleme mari din punctul de vedere al pazei, în special în cazul unei finanțări limitate din partea guvernului; ia act de faptul că la 15 aprilie 2014, trei persoane înarmate l-au rănit grav pe directorul parcului, prințul belgian Emmanuel de Merode, și în ultimul deceniu peste 140 de pădurari au fost uciși în parc în timp ce își desfășurau activitatea;

| 3. | subliniază faptul că în urma explorării și exploatării petrolului sau în urma altor activități ilegale, s-ar putea produce daune ireversibile în PNV; consideră inacceptabil faptul că în 2007 au fost acordate concesiuni petroliere în PNV societății petroliere franceze TOTAL și societății petroliere britanice SOCO International, încălcându-se Convenția de la Paris privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural, Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Convenția Ramsar și dreptul congolez; reamintește faptul că, deși societatea TOTAL a acceptat să nu desfășoare niciodată activități de explorare pe teritoriul PNV (chiar dacă guvernul congolez hotărăște modificarea acestui teritoriu), societatea SOCO International a desfășurat activități de explorare în PNV și în iulie 2014 a finalizat un studiu seismic ale cărui rezultate au fost prezentate guvernului congolez și care confirmă prezența petrolului; invită guvernul RDC să nu acorde autorizație unui alt operator; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că în urma explorării și exploatării petrolului sau în urma altor activități ilegale, s-ar putea produce daune ireversibile în PNV; consideră inacceptabil faptul că în 2007 au fost acordate concesiuni petroliere în PNV societății petroliere franceze TOTAL și societății petroliere britanice SOCO International, încălcându-se Convenția de la Paris privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural, Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Convenția Ramsar și dreptul congolez; reamintește faptul că, deși societatea TOTAL a acceptat să nu desfășoare niciodată activități de explorare pe teritoriul PNV (chiar dacă guvernul congolez hotărăște modificarea acestui teritoriu), societatea SOCO International a desfășurat activități de explorare în PNV și în iulie 2014 a finalizat un studiu seismic ale cărui rezultate au fost prezentate guvernului congolez și care confirmă prezența petrolului; invită guvernul RDC să nu acorde autorizație unui alt operator;

| 4. | subliniază că guvernul din Uganda este pe cale să acorde o licență pentru blocul Ngaji, aflat în zona limitrofă a PNV și care include Lacul Edward, și subliniază că daune ireversibile asupra PNV ar putea, de asemenea, surveni în urma explorării și exploatării; |
| --- | --- |

4.

subliniază că guvernul din Uganda este pe cale să acorde o licență pentru blocul Ngaji, aflat în zona limitrofă a PNV și care include Lacul Edward, și subliniază că daune ireversibile asupra PNV ar putea, de asemenea, surveni în urma explorării și exploatării;

| 5. | ia act de acordul încheiat în iunie 2014 între SOCO International și organizația pentru conservare WWF în ceea ce privește plângerea depusă la punctul național de contact din Regatul Unit privind nerespectarea de către SOCO a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale, conform cărora societățile se angajează să nu întreprindă nicio activitate de explorare și niciun alt tip de activitate de foraj în Parcul Național Virunga ori să solicite realizarea unor astfel de activități, cu excepția cazului în care UNESCO și guvernul RDC convin asupra faptului că astfel de activități nu sunt incompatibile cu statutul său de patrimoniu mondial; observă că un astfel de acord condiționat nu garantează încetarea tuturor activităților petroliere din parc; subliniază faptul că poziția ambiguă a societății SOCO International lasă loc declasificării totale sau parțiale a parcului în vederea forajului petrolier; observă faptul că teritoriul concesionat pe care societatea SOCO desfășoară activități de explorare se află în Lacul Edward și în jurul acestuia, zonă care constituie habitatul a zeci de specii emblematice (unele dintre ele pe cale de dispariție), incluzând cimpanzei, elefanți, crocodili și lei; prin urmare, solicită SOCO International PLC și filialei înregistrate în RDC a acesteia să înceteze definitiv orice activitate de explorare și de exploatare în Virunga și să respecte limitele actuale ale parcului; în plus, invită guvernul RDC să anuleze autorizațiile de prospecție a petrolului acordate pe teritoriul Parcului Național Virunga, în conformitate cu solicitarea Comitetului Patrimoniului Mondial; |
| --- | --- |

5.

ia act de acordul încheiat în iunie 2014 între SOCO International și organizația pentru conservare WWF în ceea ce privește plângerea depusă la punctul național de contact din Regatul Unit privind nerespectarea de către SOCO a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale, conform cărora societățile se angajează să nu întreprindă nicio activitate de explorare și niciun alt tip de activitate de foraj în Parcul Național Virunga ori să solicite realizarea unor astfel de activități, cu excepția cazului în care UNESCO și guvernul RDC convin asupra faptului că astfel de activități nu sunt incompatibile cu statutul său de patrimoniu mondial; observă că un astfel de acord condiționat nu garantează încetarea tuturor activităților petroliere din parc; subliniază faptul că poziția ambiguă a societății SOCO International lasă loc declasificării totale sau parțiale a parcului în vederea forajului petrolier; observă faptul că teritoriul concesionat pe care societatea SOCO desfășoară activități de explorare se află în Lacul Edward și în jurul acestuia, zonă care constituie habitatul a zeci de specii emblematice (unele dintre ele pe cale de dispariție), incluzând cimpanzei, elefanți, crocodili și lei; prin urmare, solicită SOCO International PLC și filialei înregistrate în RDC a acesteia să înceteze definitiv orice activitate de explorare și de exploatare în Virunga și să respecte limitele actuale ale parcului; în plus, invită guvernul RDC să anuleze autorizațiile de prospecție a petrolului acordate pe teritoriul Parcului Național Virunga, în conformitate cu solicitarea Comitetului Patrimoniului Mondial;

| 6. | subliniază faptul că pescuitul în Lacul Edward generează anual circa 30 milioane USD în beneficiul comunității locale care trăiește în împrejurimile Parcului National Virunga și, de asemenea, că, potrivit unei analize independente solicitate de WWF, peste 50 000 de familii sunt dependente de lac pentru aprovizionarea lor cu apă dulce; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că pescuitul în Lacul Edward generează anual circa 30 milioane USD în beneficiul comunității locale care trăiește în împrejurimile Parcului National Virunga și, de asemenea, că, potrivit unei analize independente solicitate de WWF, peste 50 000 de familii sunt dependente de lac pentru aprovizionarea lor cu apă dulce;

| 7. | subliniază faptul că, potrivit unui raport al organizației Global Witness publicat în septembrie 2014 în publicațiile Der Spiegel, The Telegraph și New York Times, există acuzații conform cărora SOCO International și contractanții săi ar fi efectuat plăți ilegale, ar fi plătit rebeli înarmați și ar fi profitat de pe urma fricii și violenței întreținute de forțele de securitate guvernamentale în estul RDC, încercând să obțină acces la cel mai vechi parc național din Africa pentru explorarea petrolului; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că, potrivit unui raport al organizației Global Witness publicat în septembrie 2014 în publicațiile Der Spiegel, The Telegraph și New York Times, există acuzații conform cărora SOCO International și contractanții săi ar fi efectuat plăți ilegale, ar fi plătit rebeli înarmați și ar fi profitat de pe urma fricii și violenței întreținute de forțele de securitate guvernamentale în estul RDC, încercând să obțină acces la cel mai vechi parc național din Africa pentru explorarea petrolului;

| 8. | salută evaluarea strategică de mediu (SEA) privind explorarea/exploatarea petrolului în regiunea de nord a Riftului Albertin, inclusiv în PNV; consideră că, pe baza acestei evaluări, guvernele în cauză, inclusiv guvernul RDC, ar trebui să poată lua decizii în cunoștință de cauză, bazate pe o analiză corectă a impactului explorării și exploatării petrolului; regretă, cu toate acestea, faptul că procesul SEA a fost mult întârziat și că explorarea petrolului a început deja în PNV, chiar dacă procesul SEA nu a fost încă finalizat; |
| --- | --- |

8.

salută evaluarea strategică de mediu (SEA) privind explorarea/exploatarea petrolului în regiunea de nord a Riftului Albertin, inclusiv în PNV; consideră că, pe baza acestei evaluări, guvernele în cauză, inclusiv guvernul RDC, ar trebui să poată lua decizii în cunoștință de cauză, bazate pe o analiză corectă a impactului explorării și exploatării petrolului; regretă, cu toate acestea, faptul că procesul SEA a fost mult întârziat și că explorarea petrolului a început deja în PNV, chiar dacă procesul SEA nu a fost încă finalizat;

| 9. | subliniază faptul că problema exploatării petrolului în RDC este caracterizată de un sistem legislativ și de reglementare neadecvat și ineficient; solicită guvernului RDC să susțină și să respecte legile și reglementările RDC care interzic desfășurarea de activități nocive pentru mediu, cum ar fi explorarea și exploatarea petrolului în zonele protejate, inclusiv în Virunga, și să elimine din legile privind hidrocarburile și conservarea naturii lacunele care permit în prezent explorarea și exploatarea resurselor naturale în interiorul parcurilor naționale și al siturilor aparținând patrimoniului mondial; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că problema exploatării petrolului în RDC este caracterizată de un sistem legislativ și de reglementare neadecvat și ineficient; solicită guvernului RDC să susțină și să respecte legile și reglementările RDC care interzic desfășurarea de activități nocive pentru mediu, cum ar fi explorarea și exploatarea petrolului în zonele protejate, inclusiv în Virunga, și să elimine din legile privind hidrocarburile și conservarea naturii lacunele care permit în prezent explorarea și exploatarea resurselor naturale în interiorul parcurilor naționale și al siturilor aparținând patrimoniului mondial;

| 10. | felicită autoritățile de gestionare a parcului pentru eforturile lor de a asigura un venit durabil din generarea de energie solară și de hidroenergie, ceea ce îmbunătățește veniturile unei părți importante din populația locală, fără a distruge zona naturală și în cadrul dezvoltării autorizate a unui sit care aparține patrimoniului mondial; |
| --- | --- |

10.

felicită autoritățile de gestionare a parcului pentru eforturile lor de a asigura un venit durabil din generarea de energie solară și de hidroenergie, ceea ce îmbunătățește veniturile unei părți importante din populația locală, fără a distruge zona naturală și în cadrul dezvoltării autorizate a unui sit care aparține patrimoniului mondial;

| 11. | subliniază că, de la începutul anilor '90, încălcările grave ale drepturilor omului și o mare parte din violențe au avut la origine conflictele cu gherilele armate care trăiesc în interiorul și în împrejurimile parcului; atrage atenția asupra faptului că Forțele Democratice de Eliberare din Rwanda (FDLR), un grup de gherile acuzat de comiterea de atrocități în timpul genocidului care a avut loc în Rwanda în primăvara anului 1994 și care s-a extins și în estul RDC, trăiesc în parc din 1996 și încă se ascund peste graniță în Virunga, în timp ce milițiile Mai-Mai, potrivit relatărilor, ar fi ucis, violat și rănit numeroase persoane și ar fi distrus sate pe teritoriul parcului; îndeamnă guvernul RDC să dezarmeze rebelii și să restabilească securitatea în regiunea parcului; regretă, de asemenea, faptul că represaliile împotriva activiștilor pentru drepturile omului și jurnaliștilor s-au intensificat în RDC; îndeamnă din nou guvernul RDC să recunoască și să respecte libertatea presei și a mass-mediei și să susțină statul de drept și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, de la începutul anilor '90, încălcările grave ale drepturilor omului și o mare parte din violențe au avut la origine conflictele cu gherilele armate care trăiesc în interiorul și în împrejurimile parcului; atrage atenția asupra faptului că Forțele Democratice de Eliberare din Rwanda (FDLR), un grup de gherile acuzat de comiterea de atrocități în timpul genocidului care a avut loc în Rwanda în primăvara anului 1994 și care s-a extins și în estul RDC, trăiesc în parc din 1996 și încă se ascund peste graniță în Virunga, în timp ce milițiile Mai-Mai, potrivit relatărilor, ar fi ucis, violat și rănit numeroase persoane și ar fi distrus sate pe teritoriul parcului; îndeamnă guvernul RDC să dezarmeze rebelii și să restabilească securitatea în regiunea parcului; regretă, de asemenea, faptul că represaliile împotriva activiștilor pentru drepturile omului și jurnaliștilor s-au intensificat în RDC; îndeamnă din nou guvernul RDC să recunoască și să respecte libertatea presei și a mass-mediei și să susțină statul de drept și respectarea drepturilor omului;

| 12. | reamintește faptul că, în conformitate cu Convenția de la Paris privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural, explorarea și exploatarea petrolului nu sunt compatibile cu statutul de sit aparținând patrimoniului mondial; subliniază, în plus, faptul că PNV constituie habitatul multor specii pe cale de dispariție, precum emblematicele gorile de munte, printre ultimele exemplare din lume, și okapii, și că habitatele speciilor pe cale de dispariție ar trebui strict protejate; salută decizia guvernului RDC de a crea o brigadă antibraconaj, însă solicită guvernului RDC să găsească și să adopte măsuri juridice suplimentare, în cooperare cu secretariatul Convenției privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) pentru a lupta împotriva rețelelor infracționale implicate în traficul ilegal; în sens mai larg, îndeamnă guvernul RDC să consolideze rolul pădurarilor din parc și să pedepsească actele ilegale de exploatare comise în parc; |
| --- | --- |

12.

reamintește faptul că, în conformitate cu Convenția de la Paris privind protecția patrimoniului mondial cultural și natural, explorarea și exploatarea petrolului nu sunt compatibile cu statutul de sit aparținând patrimoniului mondial; subliniază, în plus, faptul că PNV constituie habitatul multor specii pe cale de dispariție, precum emblematicele gorile de munte, printre ultimele exemplare din lume, și okapii, și că habitatele speciilor pe cale de dispariție ar trebui strict protejate; salută decizia guvernului RDC de a crea o brigadă antibraconaj, însă solicită guvernului RDC să găsească și să adopte măsuri juridice suplimentare, în cooperare cu secretariatul Convenției privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) pentru a lupta împotriva rețelelor infracționale implicate în traficul ilegal; în sens mai larg, îndeamnă guvernul RDC să consolideze rolul pădurarilor din parc și să pedepsească actele ilegale de exploatare comise în parc;

| 13. | subliniază faptul că se pare că problema modificării granițelor PNV a fost ridicată între guvernul congolez și societatea SOCO International, în vederea declasificării unor zone din PNV sau a Parcului Virunga în totalitate, pentru a permite forarea de puțuri petroliere în mod legal, deși se pare că, până în prezent, guvernul nu a adresat UNESCO în mod oficial această solicitare; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că se pare că problema modificării granițelor PNV a fost ridicată între guvernul congolez și societatea SOCO International, în vederea declasificării unor zone din PNV sau a Parcului Virunga în totalitate, pentru a permite forarea de puțuri petroliere în mod legal, deși se pare că, până în prezent, guvernul nu a adresat UNESCO în mod oficial această solicitare;

| 14. | invită Serviciul European de Acțiune Externă să coordoneze un răspuns diplomatic din partea statelor membre UE și a altor potențiali donatori activi în RDC, în scopul de a ajuta guvernul RDC să renunțe la explorarea și exploatarea petrolului pe teritoriul parcului, să anuleze autorizațiile de explorare a petrolului acordate pe teritoriul PNV, în conformitate cu solicitarea Comitetului Patrimoniului Mondial, precum și în alte situri din Congo care aparțin patrimoniului mondial UNESCO, și să respingă modificarea și micșorarea teritoriului parcului; |
| --- | --- |

14.

invită Serviciul European de Acțiune Externă să coordoneze un răspuns diplomatic din partea statelor membre UE și a altor potențiali donatori activi în RDC, în scopul de a ajuta guvernul RDC să renunțe la explorarea și exploatarea petrolului pe teritoriul parcului, să anuleze autorizațiile de explorare a petrolului acordate pe teritoriul PNV, în conformitate cu solicitarea Comitetului Patrimoniului Mondial, precum și în alte situri din Congo care aparțin patrimoniului mondial UNESCO, și să respingă modificarea și micșorarea teritoriului parcului;

| 15. | invită Comisia și statele membre să mențină integritatea parcului, de exemplu prin consolidarea angajamentului de a finanța conservarea durabilă și dezvoltarea economică și prin diversificarea zonei înconjurătoare; în special, invită UE să sprijine guvernul RDC să dezvolte alternative energetice și economice sustenabile la industriile extractive, să îmbunătățească mobilizarea resurselor interne, mai ales prin intermediul unor sisteme de impozitare corecte și progresive, în guvernanță și în combaterea braconajului, exploatării forestiere ilegale, mineritului ilegal și corupției, fenomene persistente, care riscă să cauzeze daune ireversibile parcului; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia și statele membre să mențină integritatea parcului, de exemplu prin consolidarea angajamentului de a finanța conservarea durabilă și dezvoltarea economică și prin diversificarea zonei înconjurătoare; în special, invită UE să sprijine guvernul RDC să dezvolte alternative energetice și economice sustenabile la industriile extractive, să îmbunătățească mobilizarea resurselor interne, mai ales prin intermediul unor sisteme de impozitare corecte și progresive, în guvernanță și în combaterea braconajului, exploatării forestiere ilegale, mineritului ilegal și corupției, fenomene persistente, care riscă să cauzeze daune ireversibile parcului;

| 16. | invită Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru ca proiectul SEA să devină un adevărat instrument decizional; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru ca proiectul SEA să devină un adevărat instrument decizional;

| 17. | subliniază faptul că, în conformitate cu legislația internațională și europeană în materie de drepturi ale omului, statele membre ale UE au obligația de a acționa astfel încât întreprinderile care își desfășoară activitatea în jurisdicția lor să nu cauzeze și nici să nu contribuie la comiterea de încălcări ale drepturilor omului, sub formă directă sau indirectă, prin intermediul activităților desfășurate și că acționează în conformitate cu coduri de conduită care detaliază standardele de performanță socială și de mediu pentru lanțurile lor de aprovizionare mondiale și insistă asupra faptului că instrumente precum Convenția nr. 169 a OIM, Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; invită Comisia și statele membre să ia măsuri obligatorii pentru a trage efectiv la răspundere societățile despre care se dovedește că eludează legislația națională și tratatele internaționale; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că, în conformitate cu legislația internațională și europeană în materie de drepturi ale omului, statele membre ale UE au obligația de a acționa astfel încât întreprinderile care își desfășoară activitatea în jurisdicția lor să nu cauzeze și nici să nu contribuie la comiterea de încălcări ale drepturilor omului, sub formă directă sau indirectă, prin intermediul activităților desfășurate și că acționează în conformitate cu coduri de conduită care detaliază standardele de performanță socială și de mediu pentru lanțurile lor de aprovizionare mondiale și insistă asupra faptului că instrumente precum Convenția nr. 169 a OIM, Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; invită Comisia și statele membre să ia măsuri obligatorii pentru a trage efectiv la răspundere societățile despre care se dovedește că eludează legislația națională și tratatele internaționale;

| 18. | invită Comisia și statele membre să adopte măsuri eficiente care să abordeze în continuare cauzele profunde ale conflictelor armate și să sprijine dezvoltarea sustenabilă și strategiile și proiectele care urmăresc consolidarea păcii în PNV și în regiunile învecinate; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia și statele membre să adopte măsuri eficiente care să abordeze în continuare cauzele profunde ale conflictelor armate și să sprijine dezvoltarea sustenabilă și strategiile și proiectele care urmăresc consolidarea păcii în PNV și în regiunile învecinate;

| 19. | îndeamnă Comisia, statele membre, Republica Democratică Congo și societățile petroliere interesate de activitatea de extracție să protejeze granițele actuale și zonele învecinate Parcului Virunga de exploatarea combustibililor fosili; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia, statele membre, Republica Democratică Congo și societățile petroliere interesate de activitatea de extracție să protejeze granițele actuale și zonele învecinate Parcului Virunga de exploatarea combustibililor fosili;

| 20. | invită Serviciul European de Acțiune Externă să adopte toate măsurile necesare pentru a convinge guvernul RDC să investigheze actele de violență împotriva apărătorilor drepturilor omului care își desfășoară activitatea în RDC, în special în PNV, inclusiv împotriva gardienilor din PNV, și să îl încurajeze să facă tot posibilul pentru a preveni repetarea unor astfel de acte de cruzime; |
| --- | --- |

20.

invită Serviciul European de Acțiune Externă să adopte toate măsurile necesare pentru a convinge guvernul RDC să investigheze actele de violență împotriva apărătorilor drepturilor omului care își desfășoară activitatea în RDC, în special în PNV, inclusiv împotriva gardienilor din PNV, și să îl încurajeze să facă tot posibilul pentru a preveni repetarea unor astfel de acte de cruzime;

| 21. | îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă să ia toate măsurile necesare pentru ca Oficiul pentru fraude grave al Regatului Unit, în calitatea sa de jurisdicție primară, și orice altă jurisdicție relevantă să investigheze pe deplin toate acuzațiile de mită și corupție aduse în ceea ce privește SOCO International PLC și filiala acesteia înregistrată în RDC, SOCO Exploration-Production RDC SPRL (SOCO); |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă să ia toate măsurile necesare pentru ca Oficiul pentru fraude grave al Regatului Unit, în calitatea sa de jurisdicție primară, și orice altă jurisdicție relevantă să investigheze pe deplin toate acuzațiile de mită și corupție aduse în ceea ce privește SOCO International PLC și filiala acesteia înregistrată în RDC, SOCO Exploration-Production RDC SPRL (SOCO);

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Democratice Congo, Republicii Uganda și Republicii Rwanda, Comitetului Patrimoniului Mondial, instituit în cadrul UNESCO, Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Secretariatului Convenției de la Ramsar. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Democratice Congo, Republicii Uganda și Republicii Rwanda, Comitetului Patrimoniului Mondial, instituit în cadrul UNESCO, Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Secretariatului Convenției de la Ramsar.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 2 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/201 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/201

---

P8_TA(2015)0420

Consituirea unei comisii speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2)

Decizia Parlamentului European din 2 decembrie 2015 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2) (2015/3005(RSO))

(2017/C 399/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere decizia Comisiei de a ancheta în toate statele membre practicile referitoare la deciziile fiscale în temeiul normelor UE privind ajutorul de stat, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comisiei de a ancheta în toate statele membre practicile referitoare la deciziile fiscale în temeiul normelor UE privind ajutorul de stat,

| — | având în vedere obligația tuturor statelor membre, în temeiul normelor fiscale ale UE, de a comunica altor state membre, prin schimb spontan, informații privind deciziile fiscale, în special dacă acestea pot duce la o pierdere fiscală într-un stat membru sau dacă transferurile artificiale ale profitului în cadrul grupurilor de întreprinderi ar putea conduce la o scădere a impozitului, |
| --- | --- |

—

având în vedere obligația tuturor statelor membre, în temeiul normelor fiscale ale UE, de a comunica altor state membre, prin schimb spontan, informații privind deciziile fiscale, în special dacă acestea pot duce la o pierdere fiscală într-un stat membru sau dacă transferurile artificiale ale profitului în cadrul grupurilor de întreprinderi ar putea conduce la o scădere a impozitului,

| — | având în vedere Decizia sa din 12 februarie 2015 (1) privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare („comisia specială TAXE 1”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 12 februarie 2015 (1) privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare („comisia specială TAXE 1”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2),

| — | având în vedere articolul 197 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 197 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să constituie o comisie specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2), care să examineze practicile referitoare la aplicarea legislației UE privind ajutoarele de stat și impozitarea în raport cu deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare luate de statele membre, dacă aceste practici par să fie o acțiune a unui stat membru sau a Comisiei, precum și pentru sistemele și practicile dăunătoare de impozitare a societăților aplicabile la nivel european și internațional care:






  (a) | să valorifice pe deplin și să completeze activitatea desfășurată de comisia specială TAXE 1, în special să soluționeze chestiunile nerezolvate subliniate în rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 menționată anterior, să aibă acces la documentele relevante pentru activitatea sa, printre care procesele-verbale ale reuniunilor Grupului de lucru pentru codul de conduită, precum și să stabilească contactele necesare și să organizeze audieri cu instituțiile și forurile internaționale, europene și naționale, cu parlamentele și guvernele naționale ale statelor membre și ale țărilor terțe, precum și cu reprezentanții comunității academice, ai întreprinderilor și ai societății civile, printre care partenerii sociali, în strânsă colaborare cu comisiile permanente; |
| --- | --- | --- |

1.

decide să constituie o comisie specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2), care să examineze practicile referitoare la aplicarea legislației UE privind ajutoarele de stat și impozitarea în raport cu deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare luate de statele membre, dacă aceste practici par să fie o acțiune a unui stat membru sau a Comisiei, precum și pentru sistemele și practicile dăunătoare de impozitare a societăților aplicabile la nivel european și internațional care:

(a)

să valorifice pe deplin și să completeze activitatea desfășurată de comisia specială TAXE 1, în special să soluționeze chestiunile nerezolvate subliniate în rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 menționată anterior, să aibă acces la documentele relevante pentru activitatea sa, printre care procesele-verbale ale reuniunilor Grupului de lucru pentru codul de conduită, precum și să stabilească contactele necesare și să organizeze audieri cu instituțiile și forurile internaționale, europene și naționale, cu parlamentele și guvernele naționale ale statelor membre și ale țărilor terțe, precum și cu reprezentanții comunității academice, ai întreprinderilor și ai societății civile, printre care partenerii sociali, în strânsă colaborare cu comisiile permanente;

| (b) | să monitorizeze punerea în aplicare de către statele membre și instituțiile europene competente a recomandărilor din rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 menționată anterior, precum și activitățile în curs de desfășurare ale instituțiilor internaționale, printre care Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și G20, respectând pe deplin competențele comisiei pentru afaceri economice și monetare privind aspecte legate de fiscalitate; |
| --- | --- |

(b)

să monitorizeze punerea în aplicare de către statele membre și instituțiile europene competente a recomandărilor din rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 menționată anterior, precum și activitățile în curs de desfășurare ale instituțiilor internaționale, printre care Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și G20, respectând pe deplin competențele comisiei pentru afaceri economice și monetare privind aspecte legate de fiscalitate;

| 2. | în acest scop, decide că comisia specială TAXE 2 este învestită cu următoarele atribuții:






  (a) | analizarea și examinarea practicilor legate de aplicarea articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare luate de statele membre începând cu 1 ianuarie 1991; |
| --- | --- | --- |

2.

în acest scop, decide că comisia specială TAXE 2 este învestită cu următoarele atribuții:

(a)

analizarea și examinarea practicilor legate de aplicarea articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare luate de statele membre începând cu 1 ianuarie 1991;

| (b) | analizarea și evaluarea practicii Comisiei de a ține în mod constant sub supraveghere, în temeiul articolului 108 din TFUE, toate sistemele de ajutor existente în statele membre, de a propune statelor membre măsurile corespunzătoare impuse de dezvoltarea progresivă sau de funcționarea pieței interne, de a verifica dacă ajutorul acordat de un stat sau prin intermediul resurselor de stat este compatibil cu piața internă și nu este utilizat în mod abuziv, de a decide ca statul în cauză să desființeze sau să modifice ajutorul respectiv într-o anumită perioadă de timp și de a sesiza Curtea de Justiție a Uniunii Europene în cazul în care statul în cauză nu se conformează, practică care se pare că a condus la apariția unui număr ridicat de decizii fiscale incompatibile cu normele UE privind ajutorul de stat; |
| --- | --- |

(b)

analizarea și evaluarea practicii Comisiei de a ține în mod constant sub supraveghere, în temeiul articolului 108 din TFUE, toate sistemele de ajutor existente în statele membre, de a propune statelor membre măsurile corespunzătoare impuse de dezvoltarea progresivă sau de funcționarea pieței interne, de a verifica dacă ajutorul acordat de un stat sau prin intermediul resurselor de stat este compatibil cu piața internă și nu este utilizat în mod abuziv, de a decide ca statul în cauză să desființeze sau să modifice ajutorul respectiv într-o anumită perioadă de timp și de a sesiza Curtea de Justiție a Uniunii Europene în cazul în care statul în cauză nu se conformează, practică care se pare că a condus la apariția unui număr ridicat de decizii fiscale incompatibile cu normele UE privind ajutorul de stat;

| (c) | analizarea și examinarea respectării de către statele membre, cu începere de la 1 ianuarie 1991, a obligațiilor instituite prin Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (3), în ceea ce privește obligația de a coopera și de a furniza toate documentele necesare; |
| --- | --- |

(c)

analizarea și examinarea respectării de către statele membre, cu începere de la 1 ianuarie 1991, a obligațiilor instituite prin Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (3), în ceea ce privește obligația de a coopera și de a furniza toate documentele necesare;

| (d) | analizarea și examinarea respectării obligațiilor instituite prin Directiva 77/799/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1977 privind asistența reciprocă acordată de autoritățile competente din statele membre în domeniul impozitării directe și al impozitării primelor de asigurare (4) și prin Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (5), în ceea ce privește comunicarea de către statele membre către alte state membre, cu începere de la 1 ianuarie 1991, prin schimb spontan, a informațiilor referitoare la deciziile fiscale; |
| --- | --- |

(d)

analizarea și examinarea respectării obligațiilor instituite prin Directiva 77/799/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1977 privind asistența reciprocă acordată de autoritățile competente din statele membre în domeniul impozitării directe și al impozitării primelor de asigurare (4) și prin Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (5), în ceea ce privește comunicarea de către statele membre către alte state membre, cu începere de la 1 ianuarie 1991, prin schimb spontan, a informațiilor referitoare la deciziile fiscale;

| (e) | analizarea și evaluarea practicilor Comisiei privind aplicarea corectă a Directivei 77/799/CEE și a Directivei 2011/16/UE, în ceea ce privește comunicarea de către statele membre către alte state membre, prin schimb spontan, a informațiilor referitoare la deciziile fiscale; |
| --- | --- |

(e)

analizarea și evaluarea practicilor Comisiei privind aplicarea corectă a Directivei 77/799/CEE și a Directivei 2011/16/UE, în ceea ce privește comunicarea de către statele membre către alte state membre, prin schimb spontan, a informațiilor referitoare la deciziile fiscale;

| (f) | analizarea și evaluarea respectării de către statele membre a principiului cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum obligația de a facilita îndeplinirea misiunii Uniunii și de a se abține de la orice măsură care ar putea pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii, având în vedere presupusa mare amploare a planificării fiscale agresive facilitate de statele membre și probabilele consecințe semnificative pe care această situație le-a avut asupra finanțelor publice ale Uniunii și în interiorul acesteia; |
| --- | --- |

(f)

analizarea și evaluarea respectării de către statele membre a principiului cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum obligația de a facilita îndeplinirea misiunii Uniunii și de a se abține de la orice măsură care ar putea pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii, având în vedere presupusa mare amploare a planificării fiscale agresive facilitate de statele membre și probabilele consecințe semnificative pe care această situație le-a avut asupra finanțelor publice ale Uniunii și în interiorul acesteia;

| (g) | analizarea și evaluarea planificării fiscale agresive desfășurate de societățile stabilite sau înregistrate în statele membre, de asemenea, în ceea ce privește dimensiunea referitoare la țările terțe, inclusiv schimbul de informații cu țările terțe în acest domeniu; |
| --- | --- |

(g)

analizarea și evaluarea planificării fiscale agresive desfășurate de societățile stabilite sau înregistrate în statele membre, de asemenea, în ceea ce privește dimensiunea referitoare la țările terțe, inclusiv schimbul de informații cu țările terțe în acest domeniu;

| (h) | transmiterea recomandărilor pe care le consideră necesare în această privință; |
| --- | --- |

(h)

transmiterea recomandărilor pe care le consideră necesare în această privință;

| 3. | decide că comisia specială TAXE 2 va avea 45 de membri (același număr de membri pe care l-a avut și comisia specială TAXE 1); |
| --- | --- |

3.

decide că comisia specială TAXE 2 va avea 45 de membri (același număr de membri pe care l-a avut și comisia specială TAXE 1);

| 4. | consideră oportun ca comisia specială TAXE 2 să păstreze structura comisiei speciale TAXE 1; |
| --- | --- |

4.

consideră oportun ca comisia specială TAXE 2 să păstreze structura comisiei speciale TAXE 1;

| 5. | decide că mandatul comisiei speciale TAXE 2 este de 6 luni, începând cu 2 decembrie 2015; |
| --- | --- |

5.

decide că mandatul comisiei speciale TAXE 2 este de 6 luni, începând cu 2 decembrie 2015;

| 6. | consideră că ar fi oportun ca comisia specială TAXE 2 să prezinte o rezoluție sau un raport redactat de doi coraportori, în care să se sintetizeze activitatea acesteia. |
| --- | --- |

6.

consideră că ar fi oportun ca comisia specială TAXE 2 să prezinte o rezoluție sau un raport redactat de doi coraportori, în care să se sintetizeze activitatea acesteia.

---

(1)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0039.

(2)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2015)0408.

(3)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

(4)  JO L 336, 27.12.1977, p. 15.

(5)  JO L 64, 11.3.2011, p. 1.

---

Marți, 15 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/204

---

P8_TA(2015)0436

Cerere de ridicare a imunității lui Georgios Kyrtsos

Decizia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Georgios Kyrtsos (2015/2238(IMM))

(2017/C 399/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Georgios Kyrtsos, înaintată la 21 iulie 2015 de Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei în legătură cu o plângere formulată de East Attica Labour Inspectorate (Inspectoratul de Muncă East Attica) pentru neplata salariilor (1), anunțată în ședința plenară din 9 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Georgios Kyrtsos, înaintată la 21 iulie 2015 de Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei în legătură cu o plângere formulată de East Attica Labour Inspectorate (Inspectoratul de Muncă East Attica) pentru neplata salariilor (1), anunțată în ședința plenară din 9 septembrie 2015,

| — | având în vedere că Georgios Kyrtsos a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Georgios Kyrtsos a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții Europene de Justiție din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții Europene de Justiție din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (2),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0358/2015),

| A. | întrucât Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei a solicitat ridicarea imunității lui Georgios Kyrtsos, membru al Parlamentului European, în legătură cu o eventuală acțiune în justiție pusă în mișcare sub aspectul săvârșirii unei infracțiuni prezumtive; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei a solicitat ridicarea imunității lui Georgios Kyrtsos, membru al Parlamentului European, în legătură cu o eventuală acțiune în justiție pusă în mișcare sub aspectul săvârșirii unei infracțiuni prezumtive;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât articolul 62 din Constituție Republicii Elene prevede că, pe durata mandatului lor parlamentar, deputații nu pot fi urmăriți, arestați, trimiși la închisoare sau supuși altor măsuri privative de libertate fără acordul prealabil al Parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 62 din Constituție Republicii Elene prevede că, pe durata mandatului lor parlamentar, deputații nu pot fi urmăriți, arestați, trimiși la închisoare sau supuși altor măsuri privative de libertate fără acordul prealabil al Parlamentului;

| D. | întrucât Georgios Kyrtsos este învinuit de neplata unei părți din salariul unuia dintre foștii săi angajați; |
| --- | --- |

D.

întrucât Georgios Kyrtsos este învinuit de neplata unei părți din salariul unuia dintre foștii săi angajați;

| E. | întrucât acuzația se referă la o partea a salariului pe 2013 al unui fost angajat al două edituri de periodice, al căror director era, în perioada respectivă, Georgios Kyrtsos, și este îndreptată împotriva acestuia ca fost director al celor două edituri; |
| --- | --- |

E.

întrucât acuzația se referă la o partea a salariului pe 2013 al unui fost angajat al două edituri de periodice, al căror director era, în perioada respectivă, Georgios Kyrtsos, și este îndreptată împotriva acestuia ca fost director al celor două edituri;

| F. | întrucât este clar că infracțiunea prezumtivă nu are nicio legătură cu calitatea lui Georgios Kyrtsos de deputat în Parlamentul European, ci se raportează la funcția la anterioară, de director al celor două edituri; |
| --- | --- |

F.

întrucât este clar că infracțiunea prezumtivă nu are nicio legătură cu calitatea lui Georgios Kyrtsos de deputat în Parlamentul European, ci se raportează la funcția la anterioară, de director al celor două edituri;

| G. | întrucât urmărirea nu are drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor deputatului în Parlamentul European în cauză, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât urmărirea nu are drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor deputatului în Parlamentul European în cauză, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| H. | întrucât nu există niciun motiv pentru a suspecta că intenția subiacentă procedurii penale este aceea de a aduce daune activității politice a unui deputat (fumus persecutionis), dat fiind că urmărirea a fost inițiată cu mai mulți ani înainte ca deputatul să-și preia funcția; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există niciun motiv pentru a suspecta că intenția subiacentă procedurii penale este aceea de a aduce daune activității politice a unui deputat (fumus persecutionis), dat fiind că urmărirea a fost inițiată cu mai mulți ani înainte ca deputatul să-și preia funcția;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Georgios Kyrtsos; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Georgios Kyrtsos;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților din Grecia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților din Grecia.

---

(1)  Document de referință ABM:IB2014/8927.

(2)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/206

---

P8_TA(2015)0437

Cerere de ridicare a imunității lui Stelios Kouloglou

Decizia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 privind cererea de ridicare a imunității lui Stelios Kouloglou (2015/2239(IMM))

(2017/C 399/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Stelios Kouloglou, înaintată la 7 august 2015, de Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei în legătură cu învinuirea de calomnie (1), anunțată în ședința plenară din 9 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Stelios Kouloglou, înaintată la 7 august 2015, de Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei în legătură cu învinuirea de calomnie (1), anunțată în ședința plenară din 9 septembrie 2015,

| — | având în vedere că Stelios Kouloglou a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Stelios Kouloglou a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții Europene de Justiție din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții Europene de Justiție din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (2),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0356/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0356/2015),

| A. | având în vedere că Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei a solicitat ridicarea imunității lui Stelios Kouloglou, membru al Parlamentului European, în legătură cu o eventuală acțiune în justiție pusă în mișcare sub aspectul săvârșirii unei infracțiuni prezumtive; |
| --- | --- |

A.

având în vedere că Parchetul de pe lângă Curtea Supremă a Greciei a solicitat ridicarea imunității lui Stelios Kouloglou, membru al Parlamentului European, în legătură cu o eventuală acțiune în justiție pusă în mișcare sub aspectul săvârșirii unei infracțiuni prezumtive;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Elene prevede că, pe durata mandatului lor parlamentar, deputații nu pot fi urmăriți, arestați, trimiși la închisoare sau supuși altor măsuri privative de libertate fără acordul prealabil al Parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Elene prevede că, pe durata mandatului lor parlamentar, deputații nu pot fi urmăriți, arestați, trimiși la închisoare sau supuși altor măsuri privative de libertate fără acordul prealabil al Parlamentului;

| D. | întrucât Stelios Kouloglou este învinuit de calomnie, pentru defăimarea personalului penitenciarului din Patras; |
| --- | --- |

D.

întrucât Stelios Kouloglou este învinuit de calomnie, pentru defăimarea personalului penitenciarului din Patras;

| E. | întrucât acuzația se referă la afirmațiile pe care Stelios Kouloglou le-ar fi făcut în fața presei, în 2010, cu privire la probitatea anumitor membrii ai personalului penitenciarului din Patras, într-o perioadă în care era jurnalist și se ocupa, în principal, cu producerea unor reportaje pentru televiziune; |
| --- | --- |

E.

întrucât acuzația se referă la afirmațiile pe care Stelios Kouloglou le-ar fi făcut în fața presei, în 2010, cu privire la probitatea anumitor membrii ai personalului penitenciarului din Patras, într-o perioadă în care era jurnalist și se ocupa, în principal, cu producerea unor reportaje pentru televiziune;

| F. | întrucât este clar că infracțiunea prezumtivă nu are nicio legătură cu calitatea lui Stelios Kouloglou de deputat în Parlamentul European, ci se raportează la funcția sa anterioară, de reporter de televiziune; |
| --- | --- |

F.

întrucât este clar că infracțiunea prezumtivă nu are nicio legătură cu calitatea lui Stelios Kouloglou de deputat în Parlamentul European, ci se raportează la funcția sa anterioară, de reporter de televiziune;

| G. | întrucât urmărirea nu are drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor deputatului în Parlamentul European în cauză, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât urmărirea nu are drept obiect opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor deputatului în Parlamentul European în cauză, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| H. | întrucât nu există niciun motiv pentru a suspecta că intenția subiacentă procedurii penale este aceea de a aduce daune activității politice a unui deputat (fumus persecutionis), dat fiind că urmărirea a fost inițiată cu mai mulți ani înainte ca deputatul să-și preia funcția; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există niciun motiv pentru a suspecta că intenția subiacentă procedurii penale este aceea de a aduce daune activității politice a unui deputat (fumus persecutionis), dat fiind că urmărirea a fost inițiată cu mai mulți ani înainte ca deputatul să-și preia funcția;

| I. | întrucât autoritățile din Grecia au solicitat un răspuns din partea Parlamentului European cel târziu până la 7 octombrie 2015, deoarece altfel urmărirea nu ar mai fi posibilă, datorită prescrierii, însă cerințele procedurale ale Parlamentului nu permit luarea unei decizii într-un răstimp atât de scurt; |
| --- | --- |

I.

întrucât autoritățile din Grecia au solicitat un răspuns din partea Parlamentului European cel târziu până la 7 octombrie 2015, deoarece altfel urmărirea nu ar mai fi posibilă, datorită prescrierii, însă cerințele procedurale ale Parlamentului nu permit luarea unei decizii într-un răstimp atât de scurt;

| J. | întrucât, însă, Comisia pentru afaceri juridice, având în vedere hotărârea nr. 1126/1994 a Curții Supreme a Greciei, opinează că prescripția oricum se suspendă pe o durată de până la trei ani, în timp ce Stelios Kouloglou este deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

J.

întrucât, însă, Comisia pentru afaceri juridice, având în vedere hotărârea nr. 1126/1994 a Curții Supreme a Greciei, opinează că prescripția oricum se suspendă pe o durată de până la trei ani, în timp ce Stelios Kouloglou este deputat în Parlamentul European;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Stelios Kouloglou; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Stelios Kouloglou;

| 2. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților din Grecia. |
| --- | --- |

2.

îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților din Grecia.

---

(1)  Document de referință ABM:IΓ/2011/11882.

(2)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Miercuri, 2 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/208

---

P8_TA(2015)0421

Acordul dintre UE și Liechtenstein referitor la schimbul automat de informații privind conturile financiare *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Principatul Liechtenstein prin care se prevăd măsuri echivalente celor stabilite prin Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

(Procedura de consultare)

(2017/C 399/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2015)0395), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2015)0395),

| — | având în vedere proiectul de protocol de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Principatul Liechtenstein prin care se prevăd măsuri echivalente celor stabilite prin Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (11798/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Principatul Liechtenstein prin care se prevăd măsuri echivalente celor stabilite prin Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (11798/2015),

| — | având în vedere articolul 115 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Parlamentul a fost consultat de către Consiliu (C8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Parlamentul a fost consultat de către Consiliu (C8-0320/2015),

| — | având în vedere articolul 59, articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59, articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0334/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0334/2015),

| 1. | aprobă încheierea Protocolului de modificare a acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea Protocolului de modificare a acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Principatului Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Principatului Liechtenstein.

---

Marți, 15 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/209

---

P8_TA(2015)0424

Acordul cu Confederația Elvețiană privind modalitățile de participare a acesteia la Biroul European de Sprijin pentru Azil ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind modalitățile de participare a acesteia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (18079/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (18079/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind modalitățile de participare a acesteia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (18078/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind modalitățile de participare a acesteia la Biroul European de Sprijin pentru Azil (18078/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 74, articolul 78 alineatele (1)-(2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 74, articolul 78 alineatele (1)-(2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0027/2014),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0345/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0345/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, Biroului European de Sprijin pentru Azil, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, Biroului European de Sprijin pentru Azil, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/210

---

P8_TA(2015)0425

Acordul UE-Dominica privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Uniunea Dominica privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere decizia Consiliului (07189/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului (07189/2015),

| — | având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Uniunea Dominica privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07111/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Uniunea Dominica privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07111/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0143/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0322/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0322/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Uniunii Dominica. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Uniunii Dominica.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/211

---

P8_TA(2015)0426

Acordul UE-Vanuatu privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Vanuatu privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07192/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07192/2015),

| — | având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Vanuatu privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07119/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Vanuatu privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07119/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0149/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și subparagraful (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și subparagraful (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0329/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Vanuatu. |
| --- | --- |

2.

îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Vanuatu.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/212

---

P8_TA(2015)0427

Acordul UE-Trinidad și Tobago privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Trinidad și Tobago privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07196/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07196/2015),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Trinidad și Tobago privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07129/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Trinidad și Tobago privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07129/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0151/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0323/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Trinidad și Tobago. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Trinidad și Tobago.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/213 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/213

---

P8_TA(2015)0428

Acordul UE-Samoa privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Statul Independent Samoa privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07195/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07195/2015),

| — | având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Statul Independent Samoa privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07127/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Statul Independent Samoa privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07127/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0146/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0320/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Statului Independent Samoa. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Statului Independent Samoa.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/214 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/214

---

P8_TA(2015)0429

Acordul UE-Grenada privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Grenada privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07190/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07190/2015),

| — | având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Grenada privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07113/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Grenada privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07113/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0144/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0326/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0326/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Grenadei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Grenadei.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/215

---

P8_TA(2015)0430

Acordul UE-Timorul de Est privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Democratică a Timorului de Est privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere decizia Consiliului (07194/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului (07194/2015),

| — | având în vedere proiectul de acord al Consiliului privind încheierea acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Democratică a Timorului de Est privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07125/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord al Consiliului privind încheierea acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Democratică a Timorului de Est privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07125/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0147/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0327/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0327/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului, |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului,

| 2. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Democratice a Timorului de Est. |
| --- | --- |

2.

îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Democratice a Timorului de Est.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/216

---

P8_TA(2015)0431

Acordul UE-Saint Lucia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Saint Lucia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07187/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07187/2015),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Saint Lucia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07107/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Saint Lucia privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07107/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0145/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0321/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0321/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Saint Lucia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Saint Lucia.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/217

---

P8_TA(2015)0432

Acordul UE-Saint Vincent și Grenadinele privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Saint Vincent și Grenadinele privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07191/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07191/2015),

| — | având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Saint Vincent și Grenadinele privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07115/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Saint Vincent și Grenadinele privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07115/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0148/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0325/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0325/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Saint Vincent și Grenadinele. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Saint Vincent și Grenadinele.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/218

---

P8_TA(2015)0433

Acordul UE-Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07185/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07185/2015),

| — | având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07103/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Emiratele Arabe Unite privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (07103/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0124/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0124/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0324/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0324/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Emiratelor Arabe Unite. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Emiratelor Arabe Unite.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/219

---

P8_TA(2015)0434

Memorandumul de înțelegere dintre Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne și Eurojust *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a memorandumului de înțelegere dintre Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne și Eurojust (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2017/C 399/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (11595/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (11595/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0303/2015),

| — | având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (1), în special articolul 26 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (1), în special articolul 26 alineatul (2),

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 16 aprilie 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 16 aprilie 2015 (2),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0353/2015),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

(2)  Hotărârile Curții de Justiție din 16 aprilie 2015 în cauzele conexate C-317/13 și C-679/13, Parlamentul/Consiliul, ECLI:EU:C:2015:223, și în cauza C-540/13, Parlamentul/Consiliul, ECLI:EU:C:2015:224.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/220 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/220

---

P8_TA(2015)0435

Metode și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii tradiționale și a resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB ș i privind măsurile pentru a răspunde necesităților trezoreriei *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 609/2014 privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii tradiționale și a resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB și privind măsurile pentru a răspunde necesităților trezoreriei (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

(Procedura de consultare)

(2017/C 399/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0447),

| — | având în vedere articolul 322 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, în temeiul cărora Parlamentul a fost consultat de Consiliu (C8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 322 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, în temeiul cărora Parlamentul a fost consultat de Consiliu (C8-0277/2015),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0357/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0357/2015),

| A. | întrucât, conform estimărilor, Decizia 2014/335/UE, Euratom (1) a Consiliului urmează să intre în vigoare la începutul lui 2016; |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform estimărilor, Decizia 2014/335/UE, Euratom (1) a Consiliului urmează să intre în vigoare la începutul lui 2016;

| B. | întrucât decizia respectivă este însoțită de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 al Consiliului (2), care intră în vigoare la aceeași dată ca decizia; |
| --- | --- |

B.

întrucât decizia respectivă este însoțită de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 al Consiliului (2), care intră în vigoare la aceeași dată ca decizia;

| C. | întrucât legislația aferentă în vigoare legată de Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (3) a trebuit să fie revizuită la sfârșitul lui 2014 din cauza ajustărilor bazate pe TVA și VNB extraordinar de mari pentru anumite state membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât legislația aferentă în vigoare legată de Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (3) a trebuit să fie revizuită la sfârșitul lui 2014 din cauza ajustărilor bazate pe TVA și VNB extraordinar de mari pentru anumite state membre;

| D. | întrucât și Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 trebuie să fie revizuit în lumina experienței legate de ajustările din 2014; |
| --- | --- |

D.

întrucât și Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 trebuie să fie revizuit în lumina experienței legate de ajustările din 2014;

| E. | întrucât realizarea și ajustarea contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii nu ar trebui să facă obiectul negocierilor politice, ci ar trebui să fie un proces tehnic prin care să se răspundă necesităților trezoreriei; |
| --- | --- |

E.

întrucât realizarea și ajustarea contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii nu ar trebui să facă obiectul negocierilor politice, ci ar trebui să fie un proces tehnic prin care să se răspundă necesităților trezoreriei;

| F. | întrucât, până în prezent, statele membre și-au plătit, în general, integral contribuțiile bazate pe TVA și VNB la bugetul Uniunii fără întârzieri majore, chiar dacă au traversat momente de criză și de presiune fiscală ridicată; |
| --- | --- |

F.

întrucât, până în prezent, statele membre și-au plătit, în general, integral contribuțiile bazate pe TVA și VNB la bugetul Uniunii fără întârzieri majore, chiar dacă au traversat momente de criză și de presiune fiscală ridicată;

| G. | întrucât, din motive de transparență, Parlamentului ar trebui să îi fie prezentat anual un raport privind calcularea ajustării soldurilor de TVA și VNB și datele care stau la baza acestui calcul, precum și datele și valoarea contribuțiilor transferate de statele membre către bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din motive de transparență, Parlamentului ar trebui să îi fie prezentat anual un raport privind calcularea ajustării soldurilor de TVA și VNB și datele care stau la baza acestui calcul, precum și datele și valoarea contribuțiilor transferate de statele membre către bugetul Uniunii;

| H. | întrucât propunerea Comisiei conține, de asemenea, modificări legate de normele privind dobânzile și o serie de chestiuni și clarificări de natură mai tehnică; |
| --- | --- |

H.

întrucât propunerea Comisiei conține, de asemenea, modificări legate de normele privind dobânzile și o serie de chestiuni și clarificări de natură mai tehnică;

| I. | întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 ar trebui modificat așadar în consecință, |
| --- | --- |

I.

întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 ar trebui modificat așadar în consecință,

| 1. | subliniază că este nevoie de măsuri eficiente privind modul în care statele membre pun la timp la dispoziție contribuțiile lor la bugetul Uniunii, pentru a permite Comisiei să-și gestioneze în mod eficient trezoreria; |
| --- | --- |

1.

subliniază că este nevoie de măsuri eficiente privind modul în care statele membre pun la timp la dispoziție contribuțiile lor la bugetul Uniunii, pentru a permite Comisiei să-și gestioneze în mod eficient trezoreria;

| 2. | susține posibilitatea acordată Comisiei de a solicita statelor membre să achite o a treia doisprezecime din resursa bazată pe TVA și VNB în prima jumătate a anului, pentru a permite Comisiei să reducă mai mult plățile restante din anul precedent pentru Fondul european de garantare agricolă și pentru fondurile structurale și de investiții europene și să scadă penalitățile de întârziere; |
| --- | --- |

2.

susține posibilitatea acordată Comisiei de a solicita statelor membre să achite o a treia doisprezecime din resursa bazată pe TVA și VNB în prima jumătate a anului, pentru a permite Comisiei să reducă mai mult plățile restante din anul precedent pentru Fondul european de garantare agricolă și pentru fondurile structurale și de investiții europene și să scadă penalitățile de întârziere;

| 3. | subliniază în special faptul că este necesar să se efectueze la timp plățile către beneficiarii bugetului Uniunii; salută, în acest context, modificarea propusă cu privire la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014, care vizează nu numai creșterea stimulentelor acordate pentru efectuarea la timp a plăților, prin majorarea penalităților pentru întârzierile la plată, ci și asigurarea proporționalității, prin limitarea creșterii maxime a ratei dobânzilor la 20 de puncte procentuale; |
| --- | --- |

3.

subliniază în special faptul că este necesar să se efectueze la timp plățile către beneficiarii bugetului Uniunii; salută, în acest context, modificarea propusă cu privire la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014, care vizează nu numai creșterea stimulentelor acordate pentru efectuarea la timp a plăților, prin majorarea penalităților pentru întârzierile la plată, ci și asigurarea proporționalității, prin limitarea creșterii maxime a ratei dobânzilor la 20 de puncte procentuale;

| 4. | subliniază că propunerile de modificări privind metodele aplicabile ajustărilor contribuțiilor au ca scop evitarea apariției unui incident similar celui din 2014; |
| --- | --- |

4.

subliniază că propunerile de modificări privind metodele aplicabile ajustărilor contribuțiilor au ca scop evitarea apariției unui incident similar celui din 2014;

| 5. | subliniază că ajustările contribuțiilor ar trebui să aibă loc într-un mod cât se poate de automat pentru a se evita imixtiunile politice cu privire la modurile de finanțare a bugetului Uniunii și pentru a reduce la minimum puterea de apreciere lăsată statelor membre în ceea ce privește data transferului contribuțiilor lor suplimentare, rezultate din ajustarea VNB, la bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

5.

subliniază că ajustările contribuțiilor ar trebui să aibă loc într-un mod cât se poate de automat pentru a se evita imixtiunile politice cu privire la modurile de finanțare a bugetului Uniunii și pentru a reduce la minimum puterea de apreciere lăsată statelor membre în ceea ce privește data transferului contribuțiilor lor suplimentare, rezultate din ajustarea VNB, la bugetul Uniunii;

| 6. | este, prin urmare, de acord cu propunerea Comisiei de a muta data comunicării și, în special, scadența pentru transferul ajustărilor la începutul anului în loc de 1 decembrie, trezoreriile naționale putând astfel să gestioneze mai ușor finanțarea posibilelor ajustări; |
| --- | --- |

6.

este, prin urmare, de acord cu propunerea Comisiei de a muta data comunicării și, în special, scadența pentru transferul ajustărilor la începutul anului în loc de 1 decembrie, trezoreriile naționale putând astfel să gestioneze mai ușor finanțarea posibilelor ajustări;

| 7. | susține, de asemenea, propunerea Comisiei conform căreia, pentru a evita orice pierdere pentru bugetul Uniunii, fiecare stat membru trebuie să se asigure că sumele creditate în contul de resurse proprii nu sunt reduse prin aplicarea unei dobânzi negative sau a altor taxe pentru perioada în care aceste sume trebuie să rămână în cont; |
| --- | --- |

7.

susține, de asemenea, propunerea Comisiei conform căreia, pentru a evita orice pierdere pentru bugetul Uniunii, fiecare stat membru trebuie să se asigure că sumele creditate în contul de resurse proprii nu sunt reduse prin aplicarea unei dobânzi negative sau a altor taxe pentru perioada în care aceste sume trebuie să rămână în cont;

| 8. | ia act de gradul ridicat de diversitate cu privire la modul în care statele membre își contabilizează la nivel național contribuțiile la bugetul Uniunii și invită Comisia să analizeze recomandările elaborate în această privință pentru a se putea face mai ușor o comparație între statele membre; |
| --- | --- |

8.

ia act de gradul ridicat de diversitate cu privire la modul în care statele membre își contabilizează la nivel național contribuțiile la bugetul Uniunii și invită Comisia să analizeze recomandările elaborate în această privință pentru a se putea face mai ușor o comparație între statele membre;

| 9. | subliniază faptul că sistemul de resurse proprii este în continuare mult prea complex și trebuie reformat în mod fundamental în contextul următorului cadru financiar multianual; subliniază, în acest context, rolul crucial pe care îl are Grupul la nivel înalt privind resursele proprii în ceea ce privește prezentarea unor propuneri pentru depășirea lacunelor sistemului actual; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că sistemul de resurse proprii este în continuare mult prea complex și trebuie reformat în mod fundamental în contextul următorului cadru financiar multianual; subliniază, în acest context, rolul crucial pe care îl are Grupul la nivel înalt privind resursele proprii în ceea ce privește prezentarea unor propuneri pentru depășirea lacunelor sistemului actual;

| 10. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

10.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 11. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 12. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

12.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 13. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

13.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014

Articolul 10 b – alineatul 5 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia informează statele membre cu privire la sumele care rezultă din acest calcul înainte de data de 1 februarie a anului care urmează anului în care au fost furnizate datele pentru regularizări. Fiecare stat membru înscrie valoarea netă în contul menționat la articolul 9 în prima zi lucrătoare din luna iunie a aceluiași an. | Comisia informează statele membre
  și Parlamentul European
  cu privire la sumele care rezultă din acest calcul înainte de data de 1 februarie a anului care urmează anului în care au fost furnizate datele pentru regularizări. Fiecare stat membru înscrie valoarea netă în contul menționat la articolul 9 în prima zi lucrătoare din luna iunie a aceluiași an. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia informează statele membre cu privire la sumele care rezultă din acest calcul înainte de data de 1 februarie a anului care urmează anului în care au fost furnizate datele pentru regularizări. Fiecare stat membru înscrie valoarea netă în contul menționat la articolul 9 în prima zi lucrătoare din luna iunie a aceluiași an.

Comisia informează statele membre
  și Parlamentul European
  cu privire la sumele care rezultă din acest calcul înainte de data de 1 februarie a anului care urmează anului în care au fost furnizate datele pentru regularizări. Fiecare stat membru înscrie valoarea netă în contul menționat la articolul 9 în prima zi lucrătoare din luna iunie a aceluiași an.

---

(1)  Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 105).

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 al Consiliului din 26 mai 2014 privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii tradiționale și a resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB și privind măsurile pentru a răspunde necesităților trezoreriei (JO L 168, 7.6.2014, p. 39).

(3)  Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (JO L 163, 23.6.2007, p. 17).

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/223

---

P8_TA(2015)0438

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă

Rezoluţia Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cerere depusă de Finlanda – EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

(2017/C 399/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0553 – C8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0553 – C8-0332/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0362/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0362/2015),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau care au fost disponibilizați din cauza crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau care au fost disponibilizați din cauza crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG);

| C. | întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii; |
| --- | --- |

C.

întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii;

| D. | întrucât Finlanda a depus cererea EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a disponibilizării a 1 603 de lucrători din cadrul a 69 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în cadrul NACE a doua revizuire diviziunea 62 („Activități de servicii în tehnologia informației”) (4) în regiunea de nivel NUTS 2 care acoperă întreg teritoriul Finlandei și întrucât numărul estimat de lucrători disponibilizați vizați de aceste măsuri este de 1 200; |
| --- | --- |

D.

întrucât Finlanda a depus cererea EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a disponibilizării a 1 603 de lucrători din cadrul a 69 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în cadrul NACE a doua revizuire diviziunea 62 („Activități de servicii în tehnologia informației”) (4) în regiunea de nivel NUTS 2 care acoperă întreg teritoriul Finlandei și întrucât numărul estimat de lucrători disponibilizați vizați de aceste măsuri este de 1 200;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Finlanda are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 2 623 200 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 4 372 000 EUR, pentru cei 1 603 lucrători disponibilizați; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Finlanda are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 2 623 200 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 4 372 000 EUR, pentru cei 1 603 lucrători disponibilizați;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile finlandeze au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 12 iunie 2015 și că evaluarea acesteia a fost finalizată de către Comisie la 6 noiembrie 2015, iar Parlamentul a fost notificat în aceeași zi; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în mai puțin de cinci luni; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile finlandeze au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 12 iunie 2015 și că evaluarea acesteia a fost finalizată de către Comisie la 6 noiembrie 2015, iar Parlamentul a fost notificat în aceeași zi; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în mai puțin de cinci luni;

| 3. | observă că, în ultimii ani, distribuirea locurilor de muncă din sectorul TIC între Uniune și alte economii a evoluat în detrimentul Uniunii și subliniază că, în timp ce, în 2008, industria tehnologică avea un total de 326 000 de angajați în Finlanda, numărul de persoane angajate de astfel de societăți în 2014 a fost de 276 000, ceea ce corespunde unei scăderi medii anuale de circa 3 % (10 000 de lucrători); arată că evenimentele care au dus la disponibilizările respective sunt evoluțiile care au afectat Nokia în ultimii ani și care au avut un impact major asupra sectorului TIC din Finlanda, întrucât dezvoltarea și proiectarea de sisteme de operare pentru telefoanele mobile Nokia asigura, în trecut, locuri de muncă pentru mii de finlandezi, iar aceste funcții au fost în prezent transferate către țări din afara Europei; atrage atenția că aceste disponibilizări vor agrava și mai mult situația șomajului din sectorul TIC în regiuni care se confruntă cu o rată ridicată a șomajului; |
| --- | --- |

3.

observă că, în ultimii ani, distribuirea locurilor de muncă din sectorul TIC între Uniune și alte economii a evoluat în detrimentul Uniunii și subliniază că, în timp ce, în 2008, industria tehnologică avea un total de 326 000 de angajați în Finlanda, numărul de persoane angajate de astfel de societăți în 2014 a fost de 276 000, ceea ce corespunde unei scăderi medii anuale de circa 3 % (10 000 de lucrători); arată că evenimentele care au dus la disponibilizările respective sunt evoluțiile care au afectat Nokia în ultimii ani și care au avut un impact major asupra sectorului TIC din Finlanda, întrucât dezvoltarea și proiectarea de sisteme de operare pentru telefoanele mobile Nokia asigura, în trecut, locuri de muncă pentru mii de finlandezi, iar aceste funcții au fost în prezent transferate către țări din afara Europei; atrage atenția că aceste disponibilizări vor agrava și mai mult situația șomajului din sectorul TIC în regiuni care se confruntă cu o rată ridicată a șomajului;

| 4. | observă că disponibilizările din sectorul TIC afectează îndeosebi regiunea Oulu din Ostrobothnia de nord, unde sectorul TIC reprezintă de mulți ani o constantă a economiei; regretă că, în primăvara anului 2015, existau aproximativ 1 500 de șomeri în căutarea unui loc de muncă în sectorul TIC în Ostrobothnia de nord și că, în multe cazuri, șomajul a fost prelungit, deoarece o treime dintre șomerii cu studii superioare nu și-au găsit un loc de muncă de peste un an; |
| --- | --- |

4.

observă că disponibilizările din sectorul TIC afectează îndeosebi regiunea Oulu din Ostrobothnia de nord, unde sectorul TIC reprezintă de mulți ani o constantă a economiei; regretă că, în primăvara anului 2015, existau aproximativ 1 500 de șomeri în căutarea unui loc de muncă în sectorul TIC în Ostrobothnia de nord și că, în multe cazuri, șomajul a fost prelungit, deoarece o treime dintre șomerii cu studii superioare nu și-au găsit un loc de muncă de peste un an;

| 5. | constată că, până în prezent, sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 62 („Activități de servicii în tehnologia informației”) a făcut obiectul unei alte cereri de mobilizare a FEG motivată de criza economică și financiară (5); observă că, în timp ce acest domeniu este din ce în ce mai important la nivel mondial, ca volum, amploarea sa a scăzut în Europa, deoarece întreprinderile și serviciile sunt transferate în China, India, Taiwan și alte destinații din afara Europei; |
| --- | --- |

5.

constată că, până în prezent, sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 62 („Activități de servicii în tehnologia informației”) a făcut obiectul unei alte cereri de mobilizare a FEG motivată de criza economică și financiară (5); observă că, în timp ce acest domeniu este din ce în ce mai important la nivel mondial, ca volum, amploarea sa a scăzut în Europa, deoarece întreprinderile și serviciile sunt transferate în China, India, Taiwan și alte destinații din afara Europei;

| 6. | salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile finlandeze au decis să înceapă furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 1 august 2014, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus și că, prin urmare, aceste servicii a căror furnizare a început deja vor fi eligibile pentru asistență din partea FEG; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile finlandeze au decis să înceapă furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 1 august 2014, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus și că, prin urmare, aceste servicii a căror furnizare a început deja vor fi eligibile pentru asistență din partea FEG;

| 7. | constată că Finlanda are în vedere șapte tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de prezenta cerere: (i) măsuri de consiliere profesională și alte măsuri pregătitoare, (ii) ocuparea forței de muncă și serviciile pentru întreprinderi, (iii) formare, (iv) subvenții salariale, (v) subvenții pentru demararea unei noi afaceri, (vi) orientare către antreprenoriat și servicii pentru noii antreprenori și (vii) alocații pentru cheltuieli de deplasare, de cazare pe timp de noapte și mutare; |
| --- | --- |

7.

constată că Finlanda are în vedere șapte tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de prezenta cerere: (i) măsuri de consiliere profesională și alte măsuri pregătitoare, (ii) ocuparea forței de muncă și serviciile pentru întreprinderi, (iii) formare, (iv) subvenții salariale, (v) subvenții pentru demararea unei noi afaceri, (vi) orientare către antreprenoriat și servicii pentru noii antreprenori și (vii) alocații pentru cheltuieli de deplasare, de cazare pe timp de noapte și mutare;

| 8. | salută măsurile menite să sprijine antreprenoriatul, sub forma unor subvenții pentru demararea unei noi afaceri și măsuri de orientare către antreprenoriat și servicii pentru noii antreprenori; consideră că aceste măsuri vor fi mai utile dacă sunt oferite participanților în combinație; |
| --- | --- |

8.

salută măsurile menite să sprijine antreprenoriatul, sub forma unor subvenții pentru demararea unei noi afaceri și măsuri de orientare către antreprenoriat și servicii pentru noii antreprenori; consideră că aceste măsuri vor fi mai utile dacă sunt oferite participanților în combinație;

| 9. | salută, în special, măsurile propuse care vizează înființarea de noi întreprinderi și care vor sprijini spiritul antreprenorial și serviciile pentru noii întreprinzători; |
| --- | --- |

9.

salută, în special, măsurile propuse care vizează înființarea de noi întreprinderi și care vor sprijini spiritul antreprenorial și serviciile pentru noii întreprinzători;

| 10. | subliniază că subvențiile pentru salarii ar trebui acordate lucrătorilor disponibilizați de preferință doar atunci când locurile de muncă oferite participanților respectă cerințele adecvate de calitate în ceea ce privește nivelul de competențe și durata contractului; solicită ca, atunci când se iau decizii cu privire la acordarea unor subvenții pentru salarii și când se stabilește procentul costurilor salariale acoperite din subvenții, să se pună accent pe concordanța dintre experiența persoanei în căutare de loc de muncă și postul pentru care se acordă subvenția; |
| --- | --- |

10.

subliniază că subvențiile pentru salarii ar trebui acordate lucrătorilor disponibilizați de preferință doar atunci când locurile de muncă oferite participanților respectă cerințele adecvate de calitate în ceea ce privește nivelul de competențe și durata contractului; solicită ca, atunci când se iau decizii cu privire la acordarea unor subvenții pentru salarii și când se stabilește procentul costurilor salariale acoperite din subvenții, să se pună accent pe concordanța dintre experiența persoanei în căutare de loc de muncă și postul pentru care se acordă subvenția;

| 11. | salută faptul că autoritățile finlandeze propun lucrătorilor disponibilizați o gamă largă de măsuri; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că autoritățile finlandeze propun lucrătorilor disponibilizați o gamă largă de măsuri;

| 12. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu partenerii sociali și cu autoritățile regionale; |
| --- | --- |

12.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu partenerii sociali și cu autoritățile regionale;

| 13. | reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate sprijinite prin FEG ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și durabilă; |
| --- | --- |

13.

reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate sprijinite prin FEG ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și durabilă;

| 14. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

14.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 15. | reamintește că scopul măsurilor finanțate ar trebui să fie acela de a îmbunătăți posibilitățile persoanelor în căutare de loc de muncă, astfel încât acestea să își poată găsi ulterior un loc pe piața muncii; |
| --- | --- |

15.

reamintește că scopul măsurilor finanțate ar trebui să fie acela de a îmbunătăți posibilitățile persoanelor în căutare de loc de muncă, astfel încât acestea să își poată găsi ulterior un loc pe piața muncii;

| 16. | ia act de faptul că autoritățile estimează că 18,31 % din costuri vor fi folosite pentru indemnizații și stimulente, valoare situată mult sub maximul permis de 35 % din totalul costurilor; |
| --- | --- |

16.

ia act de faptul că autoritățile estimează că 18,31 % din costuri vor fi folosite pentru indemnizații și stimulente, valoare situată mult sub maximul permis de 35 % din totalul costurilor;

| 17. | solicită Comisiei să prezinte, în propunerile viitoare, detalii suplimentare privind sectoarele în care lucrătorii ar putea să își găsească un loc de muncă și să precizeze dacă oferta în materie de formare corespunde perspectivelor economice viitoare și nevoilor de pe piața muncii din regiunile afectate de disponibilizări; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să prezinte, în propunerile viitoare, detalii suplimentare privind sectoarele în care lucrătorii ar putea să își găsească un loc de muncă și să precizeze dacă oferta în materie de formare corespunde perspectivelor economice viitoare și nevoilor de pe piața muncii din regiunile afectate de disponibilizări;

| 18. | așteaptă din partea Comisiei ca aceasta să supravegheze și să evalueze utilizarea fondurilor acordate și să folosească informațiile respective în solicitările viitoare, pentru a orienta utilizarea FEG înspre o alocare a bugetului axată pe performanță; |
| --- | --- |

18.

așteaptă din partea Comisiei ca aceasta să supravegheze și să evalueze utilizarea fondurilor acordate și să folosească informațiile respective în solicitările viitoare, pentru a orienta utilizarea FEG înspre o alocare a bugetului axată pe performanță;

| 19. | observă că autoritățile finlandeze confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale, pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și pentru a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

19.

observă că autoritățile finlandeze confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale, pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și pentru a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 20. | salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și asupra posibilului impact asupra eficacității procesării dosarelor; |
| --- | --- |

20.

salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și asupra posibilului impact asupra eficacității procesării dosarelor;

| 21. | solicită Comisiei să asigure accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să asigure accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG;

| 22. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

22.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(5)  EGF/2011/016 IT/Agile (COM(2013)0120).

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere depusă de Finlanda – EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2015/2457.)

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/227 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/227

---

P8_TA(2015)0439

Marca UE ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 207/2009 al Consiliului privind marca comunitară și a Regulamentului (CE) nr. 2868/95 al Comisiei de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 40/94 al Consiliului privind marca comunitară și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2869/95 al Comisiei privind taxele care trebuie plătite Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 399/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10373/1/2015 – C8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10373/1/2015 – C8-0351/2015),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0161),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0354/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate la 25.2.2014, P7_TA(2014)0118.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/228 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/228

---

P8_TA(2015)0440

Legislațiile statelor membre cu privire la mărci ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la mărci (reformare) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 399/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10374/1/2015 – C8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10374/1/2015 – C8-0352/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2013 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0162),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0355/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0355/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 372, 12.11.2013, p. 42.

(2)  Texte adoptate la 25.2.2014, P7_TA(2014)0119.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/229 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/229

---

P8_TA(2015)0441

Sistemul de control și de asigurare a respectării aplicabil pescuitului din Atlanticul de Nord-Est ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1236/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 399/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0121), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0121),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0076/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0076/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 mai 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 mai 2015 (1),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0294/2015),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 332, 8.10.2015, p. 81.

---

P8_TC1-COD(2015)0063

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 decembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1236/2010 de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/96.)

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/230 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/230

---

P8_TA(2015)0442

Suspendarea măsurilor comerciale excepționale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 399/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0386), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0386),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0039/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0039/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 9 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 9 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A8–0060/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A8–0060/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (1); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (1);

| 2. | ia act de declarațiile Consiliului și ale Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarațiile Consiliului și ale Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 30 aprilie 2015 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0177).

---

P8_TC1-COD(2014)0197

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 decembrie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/2423.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA CONSILIULUI

Consiliul este de acord, în mod excepțional, să delege Comisiei competența de a adopta un act delegat privind suspendarea asistenței pentru motivele prevăzute la articolul 1 punctul 1 din prezentul regulament, astfel încât să asigure adoptarea rapidă a măsurilor referitoare la Balcanii de Vest. Un astfel de acord nu aduce atingere viitoarelor propuneri legislative în domeniul comerțului și nici în domeniul relațiilor externe, în ansamblu.

DECLARAȚIA COMISIEI

În contextul prezentului Regulament, Comisia reamintește angajamentul pe care și l-a asumat la punctul 15 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, de a furniza Parlamentului European informații și documentație complete cu privire la reuniunile desfășurate de aceasta cu experți internaționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea actelor delegate.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/232 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/232

---

P8_TA(2015)0443

Cooperarea strategică pentru combaterea criminalității grave și a terorismului dintre Emiratele Arabe Unite și Europol *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aprobarea încheierii de către Oficiul European de Poliție (Europol) a Acordului privind cooperarea strategică pentru combaterea criminalității grave și a terorismului dintre Emiratele Arabe Unite și Europol (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

(Consultare)

(2017/C 399/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10510/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10510/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0275/2015),

| — | având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (1), în special articolul 23 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (1), în special articolul 23 alineatul (2),

| — | având în vedere Decizia 2009/934/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor de punere în aplicare care reglementează relațiile Europol cu partenerii, inclusiv schimbul de date cu caracter personal și de informații clasificate (2), în special articolele 5 și 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/934/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor de punere în aplicare care reglementează relațiile Europol cu partenerii, inclusiv schimbul de date cu caracter personal și de informații clasificate (2), în special articolele 5 și 6,

| — | având în vedere Decizia 2009/935/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire a listei statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/935/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire a listei statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (3),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0351/2015),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | invită Comisia să evalueze, după intrarea în vigoare a noului Regulament privind Europol (2013/0091(COD)), dispozițiile cuprinse în Acordul de cooperare; invită Comisia să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la rezultatul evaluării și, dacă este cazul, să prezinte o recomandare de autorizare a inițierii de discuții privind renegocierea la nivel internațional a acordului; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să evalueze, după intrarea în vigoare a noului Regulament privind Europol (2013/0091(COD)), dispozițiile cuprinse în Acordul de cooperare; invită Comisia să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la rezultatul evaluării și, dacă este cazul, să prezinte o recomandare de autorizare a inițierii de discuții privind renegocierea la nivel internațional a acordului;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Europol poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Europol poziția Parlamentului.

---

(1)  JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

(2)  JO L 325, 11.12.2009, p. 6.

(3)  JO L 325, 11.12.2009, p. 12.

---

Miercuri, 16 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/233 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/233

---

P8_TA(2015)0448

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: normele de aplicare a Regulamentului financiar

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 1268/2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

(2017/C 399/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)07555), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)07555),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 12 noiembrie 2015 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 12 noiembrie 2015 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete, precum și cea a Comisiei pentru control bugetar, trimise președintelui Conferinței președinților de comisie la 27 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete, precum și cea a Comisiei pentru control bugetar, trimise președintelui Conferinței președinților de comisie la 27 noiembrie 2015,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (1), în special articolul 210, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (1), în special articolul 210,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/1929 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/1929 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2),

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru bugete și a Comisiei pentru control bugetar, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru bugete și a Comisiei pentru control bugetar,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nici o opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 15 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nici o opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 15 decembrie 2015,

| A. | întrucât Directivele 2014/23/UE (3) și 2014/24/UE (4), pe care statele membre trebuie să le transpună în legislația lor națională până la 18 aprilie 2016, au făcut necesară modificarea Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012, precum și a Regulamentului delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 în ceea ce privește dispozițiile privind procedurile de achiziții publice ale instituțiilor UE și contractele atribuite de acestea pe cont propriu; |
| --- | --- |

A.

întrucât Directivele 2014/23/UE (3) și 2014/24/UE (4), pe care statele membre trebuie să le transpună în legislația lor națională până la 18 aprilie 2016, au făcut necesară modificarea Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012, precum și a Regulamentului delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 în ceea ce privește dispozițiile privind procedurile de achiziții publice ale instituțiilor UE și contractele atribuite de acestea pe cont propriu;

| B. | întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 a fost modificat, la 28 octombrie 2015, prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/1929, care l-a aliniat la directivele menționate anterior și care a intrat în vigoare la 30 octombrie 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 a fost modificat, la 28 octombrie 2015, prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/1929, care l-a aliniat la directivele menționate anterior și care a intrat în vigoare la 30 octombrie 2015;

| C. | întrucât, la 30 octombrie 2015, Comisia a adoptat regulamentul delegat (C(2015)07555), cu scopul de a asigura că versiunea actualizată în mod corespunzător a Regulamentului delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei poate fi pusă în aplicare de la începutul exercițiului financiar, asigurând astfel un proces transparent de tranziție la noile norme privind achizițiile publice ale instituțiilor UE și contractele de concesiune; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 30 octombrie 2015, Comisia a adoptat regulamentul delegat (C(2015)07555), cu scopul de a asigura că versiunea actualizată în mod corespunzător a Regulamentului delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei poate fi pusă în aplicare de la începutul exercițiului financiar, asigurând astfel un proces transparent de tranziție la noile norme privind achizițiile publice ale instituțiilor UE și contractele de concesiune;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 210 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, care conferă Comisiei competența de a adopta acest tip de acte delegate, regulamentul delegat (C(2015)07555) poate, în principiu, să intre în vigoare doar la sfârșitul perioadei prevăzute pentru examinarea sa de către Parlament și Consiliu, a cărei durată este de două luni de la data notificării – i.e. până la 30 decembrie 2015 – și care poate fi prelungită cu încă două luni; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 210 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, care conferă Comisiei competența de a adopta acest tip de acte delegate, regulamentul delegat (C(2015)07555) poate, în principiu, să intre în vigoare doar la sfârșitul perioadei prevăzute pentru examinarea sa de către Parlament și Consiliu, a cărei durată este de două luni de la data notificării – i.e. până la 30 decembrie 2015 – și care poate fi prelungită cu încă două luni;

| E. | întrucât, cu toate acestea, Comisia i-a solicitat Parlamentului la 12 noiembrie 2015 ca, în cazul în care nu intenționează să formuleze obiecțiuni la actul delegat, să îi transmită o notificare în acest sens până la data de 21 decembrie 2015 cel târziu, deoarece, pentru a putea respecta termenul-limită de publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial, respectiv data de 31 decembrie 2015, asigurând, astfel, intrarea sa în vigoare la 1 ianuarie 2016, conform planificării, regulamentul delegat ar trebui să fie transmis Oficiului pentru Publicații până la 21 decembrie 2015, |
| --- | --- |

E.

întrucât, cu toate acestea, Comisia i-a solicitat Parlamentului la 12 noiembrie 2015 ca, în cazul în care nu intenționează să formuleze obiecțiuni la actul delegat, să îi transmită o notificare în acest sens până la data de 21 decembrie 2015 cel târziu, deoarece, pentru a putea respecta termenul-limită de publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial, respectiv data de 31 decembrie 2015, asigurând, astfel, intrarea sa în vigoare la 1 ianuarie 2016, conform planificării, regulamentul delegat ar trebui să fie transmis Oficiului pentru Publicații până la 21 decembrie 2015,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 286, 30.10.2015, p. 1.

(3)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

(4)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/235 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/235

---

P8_TA(2015)0449

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: regulamentul financiar-tip pentru organismele de parteneriat public-privat

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 30 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 110/2014 privind regulamentul financiar-tip pentru organismele de parteneriat public-privat menționate la articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

(2017/C 399/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)07554), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2015)07554),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 12 noiembrie 2015 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 12 noiembrie 2015 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete, precum și cea a Comisiei pentru control bugetar, trimise președintelui Conferinței președinților de comisie la 27 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete, precum și cea a Comisiei pentru control bugetar, trimise președintelui Conferinței președinților de comisie la 27 noiembrie 2015,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 210, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 210,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/1929 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/1929 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2),

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru bugete și a Comisiei pentru control bugetar, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru bugete și a Comisiei pentru control bugetar,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 15 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 15 decembrie 2015,

| A. | întrucât, în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind descărcarea de gestiune separată pentru întreprinderile comune în temeiul articolului 209 din Regulamentul financiar (3), cele trei instituții și-au afirmat, în special, intenția de a propune „modificări corespunzătoare la articolul 209 și la articolul 60 alineatul (7) din Regulamentul financiar în contextul revizuirii viitoare a Regulamentului financiar”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind descărcarea de gestiune separată pentru întreprinderile comune în temeiul articolului 209 din Regulamentul financiar (3), cele trei instituții și-au afirmat, în special, intenția de a propune „modificări corespunzătoare la articolul 209 și la articolul 60 alineatul (7) din Regulamentul financiar în contextul revizuirii viitoare a Regulamentului financiar”;

| B. | întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 a fost modificat, la 28 octombrie 2015, prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/1929 care, pe lângă faptul că a asigurat alinierea primului regulament menționat la Directivele 2014/23/UE (4) și 2014/24/UE (5) și a consolidat sistemul de protecție a bugetului UE, a modificat articolele 209 și 60 din acest regulament, aliniind normele privind descărcarea de gestiune, auditul extern și rapoartele anuale ale organismelor care funcționează în conformitate cu articolul 209 din Regulamentul financiar la normele aplicabile organismelor care funcționează în conformitate cu articolul 208; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 a fost modificat, la 28 octombrie 2015, prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/1929 care, pe lângă faptul că a asigurat alinierea primului regulament menționat la Directivele 2014/23/UE (4) și 2014/24/UE (5) și a consolidat sistemul de protecție a bugetului UE, a modificat articolele 209 și 60 din acest regulament, aliniind normele privind descărcarea de gestiune, auditul extern și rapoartele anuale ale organismelor care funcționează în conformitate cu articolul 209 din Regulamentul financiar la normele aplicabile organismelor care funcționează în conformitate cu articolul 208;

| C. | întrucât, la 30 octombrie 2015, Comisia a adoptat regulamentul delegat (C(2015)07554) prin care se actualizează dispozițiile Regulamentului delegat (UE) nr. 110/2014 privind regulamentul financiar-tip pentru organismele de parteneriat public-privat menționate la articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 [asigurând alinierea acestui regulament la dispozițiile corespunzătoare ale Regulamentului delegat (UE) nr. 1271/2013, care vizează organismele menționate la articolul 208 din Regulamentul financiar], în vederea punerii în aplicare a regulamentului menționat de la începutul exercițiului financiar, asigurând un proces transparent de tranziție la noile norme; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 30 octombrie 2015, Comisia a adoptat regulamentul delegat (C(2015)07554) prin care se actualizează dispozițiile Regulamentului delegat (UE) nr. 110/2014 privind regulamentul financiar-tip pentru organismele de parteneriat public-privat menționate la articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 [asigurând alinierea acestui regulament la dispozițiile corespunzătoare ale Regulamentului delegat (UE) nr. 1271/2013, care vizează organismele menționate la articolul 208 din Regulamentul financiar], în vederea punerii în aplicare a regulamentului menționat de la începutul exercițiului financiar, asigurând un proces transparent de tranziție la noile norme;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 210 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, care conferă Comisiei competența de a adopta acest tip de acte delegate, regulamentul delegat (C(2015)07554) poate, în principiu, să intre în vigoare doar la sfârșitul perioadei prevăzute pentru examinarea sa de către Parlament și Consiliu, a cărei durată este de două luni de la data notificării – i.e. până la 30 decembrie 2015 – și care poate fi prelungită cu încă două luni; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 210 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, care conferă Comisiei competența de a adopta acest tip de acte delegate, regulamentul delegat (C(2015)07554) poate, în principiu, să intre în vigoare doar la sfârșitul perioadei prevăzute pentru examinarea sa de către Parlament și Consiliu, a cărei durată este de două luni de la data notificării – i.e. până la 30 decembrie 2015 – și care poate fi prelungită cu încă două luni;

| E. | întrucât, cu toate acestea, Comisia i-a solicitat Parlamentului la 12 noiembrie 2015 ca, în cazul în care nu intenționează să formuleze obiecțiuni la actul delegat, să îi transmită o notificare în acest sens până la data de 21 decembrie 2015 cel târziu, deoarece, pentru a putea respecta termenul-limită de publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial, respectiv data de 31 decembrie 2015, asigurând, astfel, intrarea sa în vigoare la 1 ianuarie 2016, conform planificării, regulamentul delegat ar trebui să fie transmis Oficiului pentru Publicații până la 21 decembrie 2015; |
| --- | --- |

E.

întrucât, cu toate acestea, Comisia i-a solicitat Parlamentului la 12 noiembrie 2015 ca, în cazul în care nu intenționează să formuleze obiecțiuni la actul delegat, să îi transmită o notificare în acest sens până la data de 21 decembrie 2015 cel târziu, deoarece, pentru a putea respecta termenul-limită de publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial, respectiv data de 31 decembrie 2015, asigurând, astfel, intrarea sa în vigoare la 1 ianuarie 2016, conform planificării, regulamentul delegat ar trebui să fie transmis Oficiului pentru Publicații până la 21 decembrie 2015;

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 286, 30.10.2015, p. 1.

(3)  JO L 163, 29.5.2014, p. 21.

(4)  Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (JO L 94, 28.3.2014, p. 1).

(5)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/237 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/237

---

P8_TA(2015)0450

Prelungirea mandatului președintelui Autorității Bancare Europene (ABE)

Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Bancare Europene (ABE) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Bancare Europene (ABE) din 8 septembrie 2015 de a prelungi mandatul președintelui ABE cu încă cinci ani (C8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Bancare Europene (ABE) din 8 septembrie 2015 de a prelungi mandatul președintelui ABE cu încă cinci ani (C8-0313/2015),

| — | având în vedere articolul 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (1),

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0347/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0347/2015),

| A. | întrucât primul președinte al ABE a fost numit de consiliul supraveghetorilor ABE în 2011, pentru un mandat de 5 ani, în urma unei proceduri de selecție deschise desfășurate în conformitate cu la articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât primul președinte al ABE a fost numit de consiliul supraveghetorilor ABE în 2011, pentru un mandat de 5 ani, în urma unei proceduri de selecție deschise desfășurate în conformitate cu la articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010;

| B. | întrucât, potrivit articolului 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, consiliul supraveghetorilor ABE, ținând seama de evaluarea prevăzută la dispoziția în cauză, poate decide prelungirea o singură dată a mandatului președintelui ABE, sub rezerva aprobării de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit articolului 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, consiliul supraveghetorilor ABE, ținând seama de evaluarea prevăzută la dispoziția în cauză, poate decide prelungirea o singură dată a mandatului președintelui ABE, sub rezerva aprobării de către Parlamentul European;

| C. | întrucât, la 8 septembrie 2015, consiliul supraveghetorilor ABE a propus prelungirea cu încă cinci ani a mandatului lui Andrea Enria, președintele în exercițiu al ABE, și a informat Parlamentul European în acest sens; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 8 septembrie 2015, consiliul supraveghetorilor ABE a propus prelungirea cu încă cinci ani a mandatului lui Andrea Enria, președintele în exercițiu al ABE, și a informat Parlamentul European în acest sens;

| D. | întrucât, la 17 noiembrie 2015, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat o audiere cu Andrea Enria, președintele în exercițiu al ABE, în cadrul căreia acesta a rostit o alocuțiune introductivă, iar apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 17 noiembrie 2015, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat o audiere cu Andrea Enria, președintele în exercițiu al ABE, în cadrul căreia acesta a rostit o alocuțiune introductivă, iar apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă propunerea de prelungire cu încă cinci ani a mandatului președintelui ABE, Andrea Enria; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de prelungire cu încă cinci ani a mandatului președintelui ABE, Andrea Enria;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, ABE și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, ABE și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 12.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/238 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/238

---

P8_TA(2015)0451

Prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA)

Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) din 30 septembrie 2015 de a prelungi mandatul președintelui EIOPA cu încă cinci ani (C8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) din 30 septembrie 2015 de a prelungi mandatul președintelui EIOPA cu încă cinci ani (C8-0314/2015),

| — | având în vedere articolul 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/79/CE a Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/79/CE a Comisiei (1),

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0348/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0348/2015),

| A. | întrucât primul președinte al EIOPA a fost numit de consiliul supraveghetorilor EIOPA în 2011, pentru un mandat de 5 ani, în urma unei proceduri de selecție deschise desfășurate în conformitate cu la articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât primul președinte al EIOPA a fost numit de consiliul supraveghetorilor EIOPA în 2011, pentru un mandat de 5 ani, în urma unei proceduri de selecție deschise desfășurate în conformitate cu la articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010;

| B. | întrucât, potrivit articolului 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010, consiliul supraveghetorilor EIOPA, ținând seama de evaluarea prevăzută la dispoziția în cauză, poate decide prelungirea o singură dată a mandatului președintelui EIOPA, sub rezerva aprobării de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit articolului 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1094/2010, consiliul supraveghetorilor EIOPA, ținând seama de evaluarea prevăzută la dispoziția în cauză, poate decide prelungirea o singură dată a mandatului președintelui EIOPA, sub rezerva aprobării de către Parlamentul European;

| C. | întrucât, la 30 septembrie 2015, consiliul supraveghetorilor EIOPA a propus prelungirea cu încă cinci ani a mandatului lui Gabriel Bernardino, președintele în exercițiu al EIOPA, și a informat Parlamentul European în acest sens; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 30 septembrie 2015, consiliul supraveghetorilor EIOPA a propus prelungirea cu încă cinci ani a mandatului lui Gabriel Bernardino, președintele în exercițiu al EIOPA, și a informat Parlamentul European în acest sens;

| D. | întrucât, la 17 noiembrie 2015, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat o audiere cu Gabriel Bernardino, președintele în exercițiu al EIOPA, în cadrul căreia acesta a rostit o alocuțiune introductivă, iar apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 17 noiembrie 2015, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat o audiere cu Gabriel Bernardino, președintele în exercițiu al EIOPA, în cadrul căreia acesta a rostit o alocuțiune introductivă, iar apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă propunerea de prelungire cu încă cinci ani a mandatului președintelui EIOPA, Gabriel Bernardino; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de prelungire cu încă cinci ani a mandatului președintelui EIOPA, Gabriel Bernardino;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, EIOPA și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, EIOPA și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 48.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/239

---

P8_TA(2015)0452

Prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA)

Decizia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 privind prelungirea mandatului președintelui Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) din 24 septembrie 2015 de a prelungi mandatul președintelui ESMA cu încă cinci ani (C8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) din 24 septembrie 2015 de a prelungi mandatul președintelui ESMA cu încă cinci ani (C8-0315/2015),

| — | având în vedere articolul 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1),

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0346/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0346/2015),

| A. | întrucât primul președinte al ESMA a fost numit de consiliul supraveghetorilor ESMA în 2011, pentru un mandat de 5 ani, în urma unei proceduri de selecție deschise desfășurate în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât primul președinte al ESMA a fost numit de consiliul supraveghetorilor ESMA în 2011, pentru un mandat de 5 ani, în urma unei proceduri de selecție deschise desfășurate în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010;

| B. | întrucât, potrivit articolului 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, consiliul supraveghetorilor ESMA, ținând seama de evaluarea prevăzută la dispoziția în cauză, poate decide prelungirea o singură dată a mandatului președintelui ESMA, sub rezerva aprobării de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit articolului 48 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, consiliul supraveghetorilor ESMA, ținând seama de evaluarea prevăzută la dispoziția în cauză, poate decide prelungirea o singură dată a mandatului președintelui ESMA, sub rezerva aprobării de către Parlamentul European;

| C. | întrucât, la 24 septembrie 2015, consiliul supraveghetorilor ESMA a propus prelungirea cu încă cinci ani a mandatului lui Steven Maijoor, președintele în exercițiu al ESMA, și a informat Parlamentul European în acest sens; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 24 septembrie 2015, consiliul supraveghetorilor ESMA a propus prelungirea cu încă cinci ani a mandatului lui Steven Maijoor, președintele în exercițiu al ESMA, și a informat Parlamentul European în acest sens;

| D. | întrucât, la 17 noiembrie 2015, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat o audiere cu Steven Maijoor, președintele în exercițiu al ESMA, în cadrul căreia acesta a rostit o alocuțiune introductivă, iar apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 17 noiembrie 2015, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat o audiere cu Steven Maijoor, președintele în exercițiu al ESMA, în cadrul căreia acesta a rostit o alocuțiune introductivă, iar apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă propunerea de prelungire cu încă cinci ani a mandatului președintelui ESMA; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de prelungire cu încă cinci ani a mandatului președintelui ESMA;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, ESMA și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, ESMA și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/240

---

P8_TA(2015)0453

Cooperarea operațională și strategică dintre Bosnia și Herțegovina și Europol *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aprobarea încheierii de către Oficiul European de Poliție (Europol) a Acordului privind cooperarea operațională și strategică dintre Bosnia și Herțegovina și Europol (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

(Consultare)

(2017/C 399/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10509/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10509/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0276/2015),

| — | având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (1), în special articolul 23 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (1), în special articolul 23 alineatul (2),

| — | având în vedere Decizia 2009/934/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor de punere în aplicare care reglementează relațiile Europol cu partenerii, inclusiv schimbul de date cu caracter personal și de informații (2) clasificate, în special articolele 5 și 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/934/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de adoptare a normelor de punere în aplicare care reglementează relațiile Europol cu partenerii, inclusiv schimbul de date cu caracter personal și de informații (2) clasificate, în special articolele 5 și 6,

| — | având în vedere Decizia 2009/935/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire a listei statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/935/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de stabilire a listei statelor terțe și organizațiilor cu care Europol încheie acorduri (3),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0352/2015),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | invită Comisia să evalueze, după intrarea în vigoare a noului Regulament privind Europol (2013/0091(COD)), dispozițiile cuprinse în Acordul de cooperare, îndeosebi în ceea ce privește protecția datelor; invită Comisia să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la rezultatul evaluării și, dacă este cazul, să prezinte o recomandare de autorizare a inițierii de discuții privind renegocierea la nivel internațional a acordului; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să evalueze, după intrarea în vigoare a noului Regulament privind Europol (2013/0091(COD)), dispozițiile cuprinse în Acordul de cooperare, îndeosebi în ceea ce privește protecția datelor; invită Comisia să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la rezultatul evaluării și, dacă este cazul, să prezinte o recomandare de autorizare a inițierii de discuții privind renegocierea la nivel internațional a acordului;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Europol poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Europol poziția Parlamentului.

---

(1)  JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

(2)  JO L 325, 11.12.2009, p. 6.

(3)  JO L 325, 11.12.2009, p. 12.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/241

---

P8_TA(2015)0454

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea din partea Irlandei EGF/2015/006 IE/PWA International

Rezoluţia Parlamentului European din 16 decembrie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (solicitare din partea Irlandei – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

(2017/C 399/53)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0555 – C8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0555 – C8-0329/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014–2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0363/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0363/2015),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau care au fost disponibilizați din cauza crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau care au fost disponibilizați din cauza crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG);

| C. | întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii; |
| --- | --- |

C.

întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii;

| D. | întrucât Irlanda a depus cererea EGF/2015/006 IE/PWA International pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a disponibilizării a 108 lucrători din cadrul întreprinderii PWA International Ltd (PWAI), care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în cadrul diviziunii 33 din NACE Rev 2 („Repararea și instalarea mașinilor și echipamentelor”) (4) în regiunea de nivel NUTS 2 din sudul și estul Irlandei și întrucât se preconizează că toți lucrătorii disponibilizați vor participa la aceste măsuri; |
| --- | --- |

D.

întrucât Irlanda a depus cererea EGF/2015/006 IE/PWA International pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a disponibilizării a 108 lucrători din cadrul întreprinderii PWA International Ltd (PWAI), care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în cadrul diviziunii 33 din NACE Rev 2 („Repararea și instalarea mașinilor și echipamentelor”) (4) în regiunea de nivel NUTS 2 din sudul și estul Irlandei și întrucât se preconizează că toți lucrătorii disponibilizați vor participa la aceste măsuri;

| E. | întrucât cererea nu îndeplinește criteriile tradiționale de eligibilitate stabilite de Regulamentul privind FEG în ceea ce privește numărul disponibilizărilor și este depusă în temeiul criteriilor de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul în cauză, care permite o derogare în împrejurări excepționale, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea nu îndeplinește criteriile tradiționale de eligibilitate stabilite de Regulamentul privind FEG în ceea ce privește numărul disponibilizărilor și este depusă în temeiul criteriilor de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul în cauză, care permite o derogare în împrejurări excepționale,

| 1. | este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia argumentele prezentate de Irlanda se califică drept „împrejurări excepționale” și, prin urmare, Irlanda are dreptul la o contribuție financiară în valoare de 442 293 EUR, în temeiul regulamentului în cauză; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia argumentele prezentate de Irlanda se califică drept „împrejurări excepționale” și, prin urmare, Irlanda are dreptul la o contribuție financiară în valoare de 442 293 EUR, în temeiul regulamentului în cauză;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile irlandeze au depus solicitarea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 19 iunie 2015 și că evaluarea acesteia a fost finalizată de către Comisie la 6 noiembrie 2015; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în mai puțin de cinci luni; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile irlandeze au depus solicitarea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 19 iunie 2015 și că evaluarea acesteia a fost finalizată de către Comisie la 6 noiembrie 2015; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în mai puțin de cinci luni;

| 3. | constată că întreprinderea PWAI a fost înființată în 1989 în Rathcoole, Co Dublin, ca asociație în participațiune între United Technologies Corporation și Lufthansa Technik Airmotive Ireland; |
| --- | --- |

3.

constată că întreprinderea PWAI a fost înființată în 1989 în Rathcoole, Co Dublin, ca asociație în participațiune între United Technologies Corporation și Lufthansa Technik Airmotive Ireland;

| 4. | observă că Irlanda s-a specializat, în anii 1990, în sectorul întreținerii, reparației și reviziei (IRR) de aeronave, ceea ce a ajutat-o la vremea respectivă, dar a făcut-o deosebit de vulnerabilă în fața tendinței recente de a amplasa activitățile de IRR în apropierea unor centre de expansiune mondială în domeniul aviației, cum este Asia, și în fața efectelor negative ale acordurilor comerciale mondiale; consideră că celelalte două cereri FEG depuse de Irlanda în sectorul „repararea și instalarea mașinilor și echipamentelor” (5) constituie o dovadă a acestei vulnerabilități; observă, de asemenea, că activitățile de IRR au fost grav afectate în Europa, îndeosebi în Irlanda, de închiderea întreprinderii SR Technics în 2009 și de închiderea întreprinderii Lufthansa Technik Airmotive Ireland în 2014, care au dus la pierderea a circa 1 520 de locuri de muncă; |
| --- | --- |

4.

observă că Irlanda s-a specializat, în anii 1990, în sectorul întreținerii, reparației și reviziei (IRR) de aeronave, ceea ce a ajutat-o la vremea respectivă, dar a făcut-o deosebit de vulnerabilă în fața tendinței recente de a amplasa activitățile de IRR în apropierea unor centre de expansiune mondială în domeniul aviației, cum este Asia, și în fața efectelor negative ale acordurilor comerciale mondiale; consideră că celelalte două cereri FEG depuse de Irlanda în sectorul „repararea și instalarea mașinilor și echipamentelor” (5) constituie o dovadă a acestei vulnerabilități; observă, de asemenea, că activitățile de IRR au fost grav afectate în Europa, îndeosebi în Irlanda, de închiderea întreprinderii SR Technics în 2009 și de închiderea întreprinderii Lufthansa Technik Airmotive Ireland în 2014, care au dus la pierderea a circa 1 520 de locuri de muncă;

| 5. | constată că, deși rata șomajului din comitatul South Dublin (11,61 %) este doar puțin peste media națională (10,83 %), aceste cifre ascund nuclee defavorizate în mod considerabil la nivel local, iar închiderea întreprinderii PWAI a afectat serios ocuparea forței de muncă și economia locală, regională sau națională din cauza situației dificile existente deja în zonă, la care s-a adăugat efectul cumulativ al celor trei închideri importante din sectorul IRR survenite într-o perioadă scurtă de timp; |
| --- | --- |

5.

constată că, deși rata șomajului din comitatul South Dublin (11,61 %) este doar puțin peste media națională (10,83 %), aceste cifre ascund nuclee defavorizate în mod considerabil la nivel local, iar închiderea întreprinderii PWAI a afectat serios ocuparea forței de muncă și economia locală, regională sau națională din cauza situației dificile existente deja în zonă, la care s-a adăugat efectul cumulativ al celor trei închideri importante din sectorul IRR survenite într-o perioadă scurtă de timp;

| 6. | este de acord că situația dificilă existentă deja în zonă, la care s-a adăugat efectul cumulativ al celor trei închideri importante din sectorul IRR survenite într-o perioadă scurtă de timp, precum și faptul că în Irlanda nu a mai rămas niciun angajator în acest sector pot justifica o derogare de la plafonul de 500 de disponibilizări stabilit la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG; reiterează, în acest sens, recomandarea adresată Comisiei fie de a clarifica criteriile de derogare prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG, fie de a reduce plafonul de 500 de lucrători disponibilizați; |
| --- | --- |

6.

este de acord că situația dificilă existentă deja în zonă, la care s-a adăugat efectul cumulativ al celor trei închideri importante din sectorul IRR survenite într-o perioadă scurtă de timp, precum și faptul că în Irlanda nu a mai rămas niciun angajator în acest sector pot justifica o derogare de la plafonul de 500 de disponibilizări stabilit la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG; reiterează, în acest sens, recomandarea adresată Comisiei fie de a clarifica criteriile de derogare prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG, fie de a reduce plafonul de 500 de lucrători disponibilizați;

| 7. | salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile irlandeze au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 22 mai 2015, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile irlandeze au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 22 mai 2015, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 8. | salută, de asemenea, faptul că 108 tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și care aveau sub 25 de ani la data depunerii solicitării vor avea acces la serviciile personalizate cofinanțate de FEG; |
| --- | --- |

8.

salută, de asemenea, faptul că 108 tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și care aveau sub 25 de ani la data depunerii solicitării vor avea acces la serviciile personalizate cofinanțate de FEG;

| 9. | constată că Irlanda are în vedere cinci tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de prezenta cerere: (i) orientarea, planificarea și dezvoltarea profesională, (ii) burse de formare profesională FEG, (iii) programe de formare și de învățământ complementar, (iv) programe de învățământ superior și (v) alocații limitate în timp; recomandă ca acest program FEG să fie similar celui aplicat în cazul SR Technics, soldat cu rezultate pozitive, 53,45 % dintre beneficiari întorcându-se în câmpul muncii în septembrie 2012, la mai puțin de 12 luni de la încheierea programului; observă că cheltuielile cu aceste acțiuni vor fi eligibile pentru o contribuție financiară din partea FEG în perioada 22 mai 2014-19 iunie 2017; |
| --- | --- |

9.

constată că Irlanda are în vedere cinci tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de prezenta cerere: (i) orientarea, planificarea și dezvoltarea profesională, (ii) burse de formare profesională FEG, (iii) programe de formare și de învățământ complementar, (iv) programe de învățământ superior și (v) alocații limitate în timp; recomandă ca acest program FEG să fie similar celui aplicat în cazul SR Technics, soldat cu rezultate pozitive, 53,45 % dintre beneficiari întorcându-se în câmpul muncii în septembrie 2012, la mai puțin de 12 luni de la încheierea programului; observă că cheltuielile cu aceste acțiuni vor fi eligibile pentru o contribuție financiară din partea FEG în perioada 22 mai 2014-19 iunie 2017;

| 10. | salută varietatea măsurilor de formare care vor fi puse la dispoziția beneficiarilor; ia act de faptul că măsurile de sprijin pentru încadrarea în muncă și pentru activitățile independente vor fi disponibile numai pentru un număr limitat de beneficiari; |
| --- | --- |

10.

salută varietatea măsurilor de formare care vor fi puse la dispoziția beneficiarilor; ia act de faptul că măsurile de sprijin pentru încadrarea în muncă și pentru activitățile independente vor fi disponibile numai pentru un număr limitat de beneficiari;

| 11. | ia act de faptul că autoritățile estimează că 24,81 % din costuri vor fi folosite pentru indemnizații limitate, valoare situată mult sub maximul permis de 35 % din totalul costurilor; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că autoritățile estimează că 24,81 % din costuri vor fi folosite pentru indemnizații limitate, valoare situată mult sub maximul permis de 35 % din totalul costurilor;

| 12. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

12.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu partenerii sociali;

| 13. | reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate sprijinite prin FEG ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și durabilă; |
| --- | --- |

13.

reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate sprijinite prin FEG ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și durabilă;

| 14. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

14.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 15. | observă că autoritățile irlandeze confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale, pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și pentru a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

15.

observă că autoritățile irlandeze confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale, pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și pentru a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 16. | salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și asupra posibilului impact asupra eficacității procesării dosarelor; |
| --- | --- |

16.

salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și asupra posibilului impact asupra eficacității procesării dosarelor;

| 17. | cere Comisiei să se asigure că deciziile politicii comerciale sunt examinate din perspectiva potențialului lor impact asupra pieței muncii din Uniune; |
| --- | --- |

17.

cere Comisiei să se asigure că deciziile politicii comerciale sunt examinate din perspectiva potențialului lor impact asupra pieței muncii din Uniune;

| 18. | regretă faptul că se propune mobilizarea FEG numai pentru 108 angajați disponibilizați care urmează să beneficieze de instrument și subliniază că este posibil ca interpretarea mai largă a articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul FEG să nu fie adecvată; |
| --- | --- |

18.

regretă faptul că se propune mobilizarea FEG numai pentru 108 angajați disponibilizați care urmează să beneficieze de instrument și subliniază că este posibil ca interpretarea mai largă a articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul FEG să nu fie adecvată;

| 19. | observă că, efectiv, această propunere este, dintre toate propunerile prezentate până în prezent, propunerea care vizează mobilizarea FEG pentru cel mai mic număr de lucrători disponibilizați; |
| --- | --- |

19.

observă că, efectiv, această propunere este, dintre toate propunerile prezentate până în prezent, propunerea care vizează mobilizarea FEG pentru cel mai mic număr de lucrători disponibilizați;

| 20. | ia act de faptul că circa 80 % dintre lucrătorii disponibilizați au vârsta cuprinsă între 30 și 54 de ani și, prin urmare, reprezintă un grup cu șanse mari de încadrare în muncă și cu risc mai redus de șomaj pe termen lung; |
| --- | --- |

20.

ia act de faptul că circa 80 % dintre lucrătorii disponibilizați au vârsta cuprinsă între 30 și 54 de ani și, prin urmare, reprezintă un grup cu șanse mari de încadrare în muncă și cu risc mai redus de șomaj pe termen lung;

| 21. | ia act de faptul că toate cele 108 disponibilizări au avut loc în sectorul economic clasificat ca „repararea și instalarea mașinilor și echipamentelor”, mai precis motoare cu reacție pentru aeronave, ceea ce înseamnă că lucrătorii sunt calificați și adaptabili la piața muncii; |
| --- | --- |

21.

ia act de faptul că toate cele 108 disponibilizări au avut loc în sectorul economic clasificat ca „repararea și instalarea mașinilor și echipamentelor”, mai precis motoare cu reacție pentru aeronave, ceea ce înseamnă că lucrătorii sunt calificați și adaptabili la piața muncii;

| 22. | ia act de faptul că disponibilizările au avut loc la Rathcoole, o localitate situată în vecinătatea orașului Dublin, un nod economic și industrial unde șomajul se află în scădere, unde activitatea economică crește și unde, în general, se observă creștere economică; |
| --- | --- |

22.

ia act de faptul că disponibilizările au avut loc la Rathcoole, o localitate situată în vecinătatea orașului Dublin, un nod economic și industrial unde șomajul se află în scădere, unde activitatea economică crește și unde, în general, se observă creștere economică;

| 23. | atrage atenția asupra faptului că orice referire la solicitarea EGF/2009/021 IE/SR Technics merge prea departe, deoarece cazul în discuție datează din anul 2009; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția asupra faptului că orice referire la solicitarea EGF/2009/021 IE/SR Technics merge prea departe, deoarece cazul în discuție datează din anul 2009;

| 24. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

24.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 25. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(5)  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik (COM(2013)0047) și EGF/2009/021 IE/SR Technics (COM(2010)0489).

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare

(cererea depusă de Irlanda – EGF/2015/006 IE/PWA International)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2015/2458.)

---

Joi, 17 decembrie 2015

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/246

---

P8_TA(2015)0466

Acordul-cadru global de parteneriat și de cooperare UE-Vietnam (protocol pentru a se ține seama de aderarea Croației) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul-cadru global de parteneriat și de cooperare între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/54)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13079/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13079/2014),

| — | având în vedere proiectul de protocol la Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (13078/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol la Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (13078/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 209 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8–0282/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 209 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8–0282/2014),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0340/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0340/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Socialiste Vietnam. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Socialiste Vietnam.

---

| 24.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 399/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 399/247

---

P8_TA(2015)0467

Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (aprobare)***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 17 decembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 399/55)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05432/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05432/2015),

| — | având în vedere proiectul de Acord-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (18204/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (18204/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 209 și articolul 218 alineatul (6), al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0062/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 207 și 209 și articolul 218 alineatul (6), al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0062/2015),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 17 decembrie 2015 (1), referitoare la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 17 decembrie 2015 (1), referitoare la proiectul de decizie,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1), primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1), primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0339/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0339/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Socialiste Vietnam. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Socialiste Vietnam.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0468.

---