# Uradni list C 405/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 405 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6029. november 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 405

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6029. november 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | 33. zasedanje je potekalo od 19. do 21. junija 2017 v mestu St. Julian’s (Malta). |
| 2017/C 405/01 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v ponedeljek, 19. junija 2017 | 1 |
| 2017/C 405/02 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v torek 20. junija 2017 | 5 |
| 2017/C 405/03 | Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v sredo, 21. junija 2017 | 10 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

33. zasedanje je potekalo od 19. do 21. junija 2017 v mestu St. Julian’s (Malta).

2017/C 405/01

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v ponedeljek, 19. junija 2017

1

2017/C 405/02

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v torek 20. junija 2017

5

2017/C 405/03

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi – Zapisnik seje v sredo, 21. junija 2017

10

---

| UPORABLJENI ZNAKI






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

UPORABLJENI ZNAKI

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

KRATICE IMEN PARLAMENTARNIH ODBOROV

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in enakost spolov |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in enakost spolov

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

KRATICE IMEN POLITIČNIH SKUPIN

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ECR | Evropski konzervativci in reformisti |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| EFDD | Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ECR

Evropski konzervativci in reformisti

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

EFDD

Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

33. zasedanje je potekalo od 19. do 21. junija 2017 v mestu St. Julian’s (Malta).

| 29.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/1

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 19. JUNIJA 2017

(2017/C 405/01)

VSEBINA

| Uradna ustanovna seja | 2 |
| --- | --- |

| Seja skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Sestava skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika z zadnje seje 32. zasedanja skupne parlamentarne skupščine (UL C 170, 30.5.2017) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi s seje predsedstva z dne 18. junija 2017 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Nevena Mimice, evropskega komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Čas za vprašanja Komisiji | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 32. zasedanju skupne parlamentarne skupščine | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migracije: stanje | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 19. JUNIJA 2017

(Seja se je začela ob 11.00)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

predsednik predstavniškega doma Malte Angelo Farrugia, začasna sopredsednica skupne parlamentarne skupščine Mémounatou Ibrahima, sopredsednik skupne parlamentarne skupščine Louis Michel in predsednica Republike Malte Marie-Louise Coleiro Preca.

(Seja je bila prekinjena ob 12.20 in se je nadaljevala ob 15.18)

SEJO VODI: Louis MICHEL

sopredsednik

Seja skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP102.196)

Govorili so: Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija), začasna sopredsednica Mémounatou Ibrahima, sopredsednik Louis Michel, Michael Gahler in Catherine Bearder.

Sklep: glasovanje je načrtovano za sredo, 21. junija 2017, čim bolj zgodaj popoldne, da bi lahko članom omogočili odhod. Sekretariat bo pripravil posodobljen osnutek dnevnega reda in delovni program seje, ki ju bodo predložili skupščini.

2.   Sprejetje zapisnika z zadnje seje 32. zasedanja skupne parlamentarne skupščine (UL C 170, 30.5.2017)

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi s seje predsedstva z dne 18. junija 2017

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva z dne 18. junija 2017.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| (a) | Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila: | Odbor za politične zadeve







  — | odnosi med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja: močna parlamentarna razsežnost |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

Odbor za politične zadeve

—

odnosi med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja: močna parlamentarna razsežnost

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | učinek nezakonite trgovine s fitosanitarnimi proizvodi, semeni in drugimi kmetijskimi surovinami na gospodarstvo držav AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

učinek nezakonite trgovine s fitosanitarnimi proizvodi, semeni in drugimi kmetijskimi surovinami na gospodarstvo držav AKP

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | socialne in okoljske posledice urbanizacije, zlasti glede dobrega upravljanja z industrijskimi in gospodinjskimi odpadki v državah AKP. |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

socialne in okoljske posledice urbanizacije, zlasti glede dobrega upravljanja z industrijskimi in gospodinjskimi odpadki v državah AKP.

| (b) | Potrjeno je bilo, da bo 34. seja skupščine potekala med 18. in 20. decembrom 2017 na območju Karibov. |
| --- | --- |

(b)

Potrjeno je bilo, da bo 34. seja skupščine potekala med 18. in 20. decembrom 2017 na območju Karibov.

| (c) | 14. regionalna seja bo potekala med 19. in 21. julijem 2017 v Portu Vili (Vanuatu). |
| --- | --- |

(c)

14. regionalna seja bo potekala med 19. in 21. julijem 2017 v Portu Vili (Vanuatu).

| (d) | Skupščina bo podala izjavo o podnebnih spremembah. |
| --- | --- |

(d)

Skupščina bo podala izjavo o podnebnih spremembah.

| (e) | Prizadevali si bodo, da se prestavi seje med zasedanjem, da bi lahko seje predsedstva potekale v sredo popoldne in seje odborov v četrtek zjutraj in popoldne. |
| --- | --- |

(e)

Prizadevali si bodo, da se prestavi seje med zasedanjem, da bi lahko seje predsedstva potekale v sredo popoldne in seje odborov v četrtek zjutraj in popoldne.

4.   Izjava Nevena Mimice, evropskega komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj

Evropski komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj Neven Mimica se je v svoji izjavi osredotočil na novo evropsko soglasje o razvoju in na prihodnji vrh Afrika-EU, ki naj bi novembra 2017 potekal v Slonokoščeni obali. Podobno kot Agenda 2030 se tudi novo evropsko soglasje o razvoju osredotoča na pet prioritet: ljudje, planet, blaginja, mir in sodelovanje. Ponovno poudarja, da je osrednji namen razvojne politike EU odpravljanje revščine, in ponovno potrjuje cilj URP/BND v višini 0,7 % do leta 2030. Skupno sporočilo za nov zagon partnerstva med Afriko in EU vsebuje konkretne predloge za časovni načrt za obdobje 2018–2020.

5.   Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov

Govorili so: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambija), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazi), Joseph Owona Kono (Kamerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Gvineja), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambija), Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Clifford André (Sejšeli), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Adjedoue Weidou (Čad), Oumouri Mmadi Hassani (Komori) in Ben Abdallah Banda (Gana).

V izmenjavi mnenj so se osredotočili na predlagani evropski načrt za zunanje naložbe in vlogo zasebnega sektorja pri razvoju. Poudarjeno je bilo, da je treba izboljšati poslovno in naložbeno okolje v ciljnih državah, prav tako je treba podpreti industrializacijo v Afriki. Kot dejavnik rasti je bila omenjena tudi vloga znanosti in tehnologije. Pojavilo se je veliko pomislekov v zvezi s povezavo med varnostjo, migracijami in razvojem. Druga vprašanja so bila usmerjena v obstoječe sporazume o ribolovu, vlogo žensk v razvoju in posebne potrebe manjših otokov. Razpravljali so tudi o povezavi med okvirom za obdobje po izteku sporazuma iz Cotonouja in prihodnjim vrhom Afrika-EU.

Komisar Neven Mimica je na vprašanja poslancev odgovarjal po postopku razprave brez seznama govornikov.

6.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo naslovljenih 17 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar Neven Mimica je ustno odgovarjal na dodatna vprašanja v povezavi z naslednjimi izvornimi vprašanji:

| | vprašanje za ustni odgovor št. 1 o obratih za predelavo rib na Komorih, ki ga je zastavil Oumouri Mmadi Hassani (Komori), |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 1 o obratih za predelavo rib na Komorih, ki ga je zastavil Oumouri Mmadi Hassani (Komori),

| | vprašanje za ustni odgovor št. 3 o izvajanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ki ga je zastavil Norbert Neuser, |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 3 o izvajanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ki ga je zastavil Norbert Neuser,

| | vprašanje za ustni odgovor št. 5 o sredstvih, povezanih z migracijsko politiko, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge, |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 5 o sredstvih, povezanih z migracijsko politiko, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge,

| | vprašanje za ustni odgovor št. 8 o izvajanju obveznosti Medvladne agencije za razvoj (IGAD), ki ga je zastavila Maria Arena, |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 8 o izvajanju obveznosti Medvladne agencije za razvoj (IGAD), ki ga je zastavila Maria Arena,

| | vprašanje za ustni odgovor št. 12 o kazalnikih Mednarodnega konzorcija za boj proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi vrstami (ICCWC), ki ga je zastavila Catherine Bearder, |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 12 o kazalnikih Mednarodnega konzorcija za boj proti kriminalu, povezanemu s prostoživečimi vrstami (ICCWC), ki ga je zastavila Catherine Bearder,

| | vprašanje za ustni odgovor št. 15 o reproduktivnem zdravju, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 15 o reproduktivnem zdravju, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom,

| | vprašanje za ustni odgovor št. 16 o vlogi naložb zasebnega sektorja v boju proti lakoti in podhranjenosti, ki ga je zastavila Julie Ward, |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 16 o vlogi naložb zasebnega sektorja v boju proti lakoti in podhranjenosti, ki ga je zastavila Julie Ward,

| | vprašanje za ustni odgovor št. 17 o pomorski varnosti v regiji Indijskega oceana, ki ga je zastavil Clifford André (Sejšeli). |
| --- | --- |

vprašanje za ustni odgovor št. 17 o pomorski varnosti v regiji Indijskega oceana, ki ga je zastavil Clifford André (Sejšeli).

Avtorji vprašanj št. 6, 9, 10, 11 in 14 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 2, 4, 7 in 13 niso bili navzoči.

7.   Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 32. zasedanju skupne parlamentarne skupščine

Komisar se je skliceval na dokument, ki je vključen v dokumentaciji, o ukrepih, ki sta jih sprejela Komisija in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, glede resolucij, ki jih je decembra 2016 v Nairobiju (Kenija) sprejela skupna parlamentarna skupščina.

Razprava s posebnim odposlancem Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) za osrednje Sredozemlje Vincentom Cochetelom

Posebni odposlanec UNHCR za osrednje Sredozemlje Vincent Cochetel je spomnil na razliko med begunci in ekonomskimi migranti. Trenutno je na svetu 67 milijonov prisilno razseljenih ljudi. Na sredozemski poti so bili begunci/migranti, ki so trenutno ujeti v Libiji, v katastrofalnem položaju. Poroča se tudi o obsežnih kršitvah človekovih pravic. Vincent Cochetel je vztrajal, da je treba državam izvora in tranzita zagotoviti prilagojeno pomoč, da se bodo lahko uspešno soočile s posebnimi situacijami. Tudi sodelovanje na vseh ravneh je potrebno za onemogočanje dejavnosti preprodajalcev, do katerega pa doslej še ni prišlo.

Govorili so: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritreja), Neoklis Silikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambija), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Martina Werner, Uladi Mussa (Malavi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabve), Prim Pujals Nolasco (Dominikanska republika) in Domenico Rosa (Komisija).

Člani so poudarili, da je treba obravnavati temeljne vzroke za migracije, saj je revščina še vedno eden izmed dejavnikov, zaradi katerih prihaja do migracij. Nekateri člani so spomnili, da bi migracije lahko bile koristne za vse, če bi bile dobro upravljane in izvedene v skladu z mednarodnimi obveznostmi. Omenjena je bila razdrobljenost skupnega akcijskega načrta iz Vallette in zastavljena so bila vprašanja o uporabi nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko. Izraženi so bili pomisleki glede pogajanj o številih sporazumih pri ponovnih sprejemih in glede poskusa, da bi migracijskim vprašanjem dali prednost pred razvojnimi cilji.

Vincent Cochetel je zaključil razpravo.

Predstavitev predsednika spremljevalnega odbora AKP in člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yvesa Somvilla

Predsednik spremljevalnega odbora AKP in član Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Yves Somville je predstavil poročilo o trenutnih in prihodnjih dejavnostih spremljevalnega odbora.

Govoril je: Halifa Sallah (Gambija).

Yves Somville je odgovarjal na zastavljena vprašanja.

(Seja se je končala ob 18.35.)

Mémounatou IBRAHIMA(začasna sopredsednica)

Louis MICHEL

Sopredsednika

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (za točko 1)

nadomestil ga je:

Ciril ŠTOKELJ(v. d.)

Generalna sosekretarja

---

| 29.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/5

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK 20. JUNIJA 2017

(2017/C 405/02)

Vsebina

| 1. | Nujna tema št. 1: Varnostne razmere v saharsko-sahelski regiji | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Financiranje političnih strank v državah AKP in EU | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Odbor za politične zadeve | 6 |
| --- | --- |

| Soporočevalca: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Vloga športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Odbor za socialne zadeve in okolje | 6 |
| --- | --- |

| Soporočevalca: Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Nevarnost za izbruh najhujše lakote in humanitarne krize v zgodovini | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Razprava s komisarjem za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosom Stilianidisom | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Sprejetje dnevnega reda | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Nekaznovanje hudodelstev zoper človečnost | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Potrditev zapisnika s ponedeljka, 19. junija 2017 | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Izboljšanje učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Nujna tema št. 2: Razmere v Burundiju | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Poročilo o mladinski konferenci | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Poročilo o ženskem forumu | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

ZAPISNIK SEJE V TOREK 20. JUNIJA 2017

(Seja se je začela ob 9.10.)

SEJO JE VODILA Mémounatou IBRAHIMA

začasna sopredsednica

1.   Nujna tema št. 1: Varnostne razmere v saharsko-sahelski regiji

Govorili so: Joaquin Tasso-Vilallonga (ESZD), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigerija), Halifa Sallah (Gambija), Adjedoue Weidou (Čad), Tadeusz Zwiefka in Cécile Kashetu Kyenge.

Večina članov je dejala, da reševanje krize na območju Sahela in Čadskega jezera zahteva tako kratko- kot dolgoročne ukrepe in bi moralo temeljiti na celovitem in usklajenem pristopu, s katerim bi poostrene ukrepe za boj proti terorizmu združili s trajno diplomatsko in politično pozornostjo, pri čemer bi se posvetili tudi hudim humanitarnim potrebam. Odpravljanje temeljnih vzrokov zahteva okrepljeno dolgoročno sodelovanje na osnovi načel razvojne učinkovitosti, osredotočeno na lokalno odgovornost. Več članov je EU in mednarodno skupnost pozvalo, naj podpreta okvir sodelovanja Sahel G5, ki so ga decembra 2014 ustanovili Burkina Faso, Čad, Mali, Mavretanija in Niger, pri čemer so priznali podporo, ki sta mu jo Evropa in mednarodna skupnost že izkazali. Nerazvitost in podnebne spremembe so skupaj s šibkim vodenjem in zlorabami človekovih pravic sprožile spopade, ki zdaj še dodatno ogrožajo gospodarstvo, razvoj in stabilnost regije. Več članov je izpostavilo tudi problem trgovanja z orožjem, drogami in ljudmi ter obžalovalo izgubo človeških življenj zaradi terorizma in spopadov.

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge in Worlea Saywah Dunnah (Liberija) sta predstavila poročilo, pri čemer sta poudarila pomembno vlogo političnih strank pri posredovanju med ljudstvom in oblastjo ter se zavzela za vzpostavitev preudarnega in trajnostnega financiranja.

Govorili so: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malavi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Sejšeli), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinam), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Čad) in Jacob Oulanyah (Uganda).

Večina članov se je strinjala, da so politične stranke bistveni del demokratičnega procesa in da za njihovo delovanje ne zadostujejo zgolj članarine. Za doseganje enakih konkurenčnih pogojev in zagotavljanje poštene konkurence pri vzponu na oblast so v različnih državah AKP in EU uporabili vrsto različnih pristopov. Ali so bili javni oz. zasebni prispevki dovoljeni, je bilo manj pomembno kot postavitev jasnih in preglednih pravil, jasnih kriterijev, popolne preglednosti in javnih razkritij premoženja ter seznamov donatorjev in njihovih stikov s političnimi strankami, ki jih podpirajo. To bi moralo dopolnjevati učinkovit in neodvisen sistem nadzora ter sankcij.

Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Cécile Kashetu Kyenge sta zaključila razpravo.

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio sta predstavila poročilo in ob tem poudarila dejstvo, da ima šport pomembno vlogo pri razvoju, miru in medkulturnem dialogu. Izpostavila sta tudi pomen fizične aktivnosti pri učenju vrednot, kot so skupinski duh, enakost, disciplina, vzdržljivost, vključenost, odgovornost, vztrajnost in spoštovanje.

Govorili so: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Slonokoščena obala), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Komisija) in Julie Ward.

Člani so zahtevali vključitev športne vzgoje v šolske programe in se strinjali, da bi veliki športni dogodki, če bi bili primerno organizirani in nadzirani, lahko prispevali k promociji države gostiteljice na svetovnem prizorišču ter k ustvarjanju stabilnih in dobro plačanih delovnih mest. Poudarili so pomen izmenjav športnikov in trenerjev med državami AKP in EU. Spodbuditi pa je treba sodelovanje deklet in žensk.

Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jimenez-Becerril Barrio sta zaključila razpravo.

Razprava s komisarjem za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosom Stilianidisom

Komisar za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristos Stilianidis je predstavil pregled razmer v Jemnu, Somaliji, severovzhodni Nigeriji in južnem Sudanu ter opozoril na nevarnost, da se kriza razširi še druga območja. Poudaril je pomen skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, mednarodnega sodelovanja, dialoga med državami in partnerstev med regionalnimi institucijami pri reševanju tovrstnih vprašanj. Čeprav je vsaka humanitarna kriza posebna, je vsem skupen en dejavnik: odločilna vloga človeka je pri njihovem izbruhu žal stalna. Poudaril je tudi pomen finančne podpore Evropske unije, ki predstavlja približno 27 % svetovne humanitarne pomoči.

Govorili so: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberija), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller in Halifa Sallah (Gambija).

Nekateri člani so govorili o kritičnih razmerah v svojih državah in nevarnostih, s katerimi se bodo morda te morale soočiti. Navedli so vzroke, in sicer: podnebne spremembe, slabo vodenje in povezava med humanitarno krizo ter spopadi. Mednarodno skupnost in Evropsko unijo so pozvali, naj si skupaj prizadevata in s tesnim sodelovanjem vseh udeleženih akterjev in donatorjev sprejmeta konkretne nujne ukrepe. Številni člani so poudarili, da je treba okrepiti odpornost držav in prebivalcev, ki jih je prizadela huda lakota.

Hristos Stilianidis je odgovoril na vprašanja in zaključil razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 13.18 in se je nadaljevala ob 15.12)

SEJO JE VODIL: Louis MICHEL

sopredsednik

5.   Sprejetje dnevnega reda

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v tem zapisniku.

Glavna razprava s predsednikom Skupščine držav pogodbenic Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča Sidikijem Kabajem

Predsednik Skupščine držav pogodbenic Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (MKS) Sidiki Kaba je poudaril pomen preprečevanja nekaznovanosti z namenom krepitve pravne države v korist vseh državljanov in pojasnil, zakaj so številne države po svetu, vključno z mnogimi afriškimi, podprle ustanovitev MKS. Sodišče je imelo preprečevalno in odvračilno vlogo, tako kot jo ima kazensko pravo na splošno.

Govorili so: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komori), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Slonokoščena obala), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambija), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibija), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Sejšeli), Jo Leinen, Phel Parkies (Južna Afrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabve) in Joaquin Tasso Vilallonga (ESZD).

Številni člani so podprli mnenje, da nekaznovanost ne kaže le nespoštovanja do žrtev hudodelstev zoper človečnost, ampak tudi podpira neodgovorno in nedemokratično vodenje ter lahko neodgovorne voditelje spodbudi k ustvarjanju sporov znotraj držav in med njimi. Predstavitev je izzvala burne odzive in obtožbe, da je MKS pristransko in nezmožno spopasti se z zlorabami človekovih pravic, za katere je odgovorna zahodna/bela oblast. So se pa številni člani strinjali, da čeprav mednarodno sodstvo še zdaleč ni popolno, vseeno predstavlja najboljši način za odpravo nekaznovanosti in osredotočanje na zločine, kot je genocid, ko nacionalni sodni organi odpovejo. Poudarili so tudi, da je bila ratifikacija Rimskega statuta suverena odločitev držav in to tudi ostaja.

Sidiki Kaba je odgovarjal na vprašanja navzočih in zaključil razpravo.

7.   Potrditev zapisnika s ponedeljka, 19. junija 2017

Zapisnik je bil sprejet.

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Sebastian C. Kopulande (Zambija) in Neoklis Silikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambija) in Neoklis Silikiotis sta predstavila poročilo, ob čemer sta poudarila, da bi morala biti razvojna pomoč dodeljena v obliki nepovratnih sredstev in ne posojil ter usklajena s cilji trajnostnega razvoja, ustrezati pa bi morala tudi potrebam držav prejemnic.

Govorili so: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Sejšeli), Andre Misiekaba (Surinam), Adjedoue Weidou (Čad) in Domenico Rosa (Evropska komisija).

Člani so opozorili, da bi si morale države prizadevati, da bi se čim prej znebile odvisnosti od pomoči in da so, čeprav pomoč lahko spodbudi razvoj, drugi dejavniki enako ali celo bolj pomembni, na primer preudarne politike, odgovorno vodenje in upravljanje virov, pomembni pa so tudi mednarodni, zunanji dejavniki, kot so trgovinski odnosi in boj proti nezakonitim finančnim tokovom.

Nekateri člani so izrazili nezadovoljstvo, ker številne države članice EU niso spoštovale zaveze, da je treba 0,7 % BND nameniti za razvoj, drugi pa so poudarili, da so EU in njene države članice vseeno največji svetovni donator. Pomoč bi morali nameniti predvsem sektorjem, ki ustvarjajo rast in konkurenčnost. Člani so izrazili nasprotujoča si mnenja o tem, ali bi morala biti razvojna pomoč pogojena s sodelovanjem pri upravljanju migracij in ali bi sredstva za razvojno pomoč lahko uporabili za izboljšanje varnosti.

Sebastian C. Kopulande (Zambija) in Neoklis Silikiotis sta zaključila razpravo.

9.   Nujna tema št. 2: Razmere v Burundiju

Govorili so: Joaquin Tasso Vilallonga (ESZD), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreja), Halifa Sallah (Gambija), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Phel Parkies (Južna Afrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamajka), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (ESZD) in Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Številni člani so se strinjali, da so razmere v Burundiju zaskrbljujoče, predstavnik Burundija pa je podrobno razložil, da se te izboljšujejo. Številni so obžalovali, da ni bil sprejet noben dogovor o sporazumni rešitvi spora. Razpravljali so tudi o spornih mnenjih glede zamrznitve razvojne pomoči.

Člani iz držav AKP in člani EP so pohvalili prizadevanje sosednjih držav, da bi burundijskim beguncem zagotovile pomoč in zatočišče. Številni so obsodili etnično delitev, pomanjkanje spoštovanja temeljnih pravic in ustrahovanje opozicijskih skupin in medijev. Nekateri člani so zahtevali napotitev misije za ugotavljanje dejstev v Burundi, drugi pa so menili, da je zaradi obširnega poročanja mednarodnih organizacij, prisotnih v Burundiju, takšna misija odveč.

10.   Poročilo o mladinski konferenci

Bora Kamwanya iz Mreže mladih strokovnjakov AKP, ki je besedo dobil izjemoma s soglasjem skupščine, in Youssouf Goumaneh (Džibuti) sta poročala in pohvalila pobudo kot način spodbujanja zanimanja in udeležbe mladih pri sodelovanju med državami AKP in EU. Razpravljali so o naslednjih temah: lažji dostop do mobilnosti v obliki pripravništev za mlade iz držav AKP, izobraževanje o podnebnih spremembah in priložnosti za mlade kmete v državah AKP.

Govorila sta: Arne Lietz in Halifa Sallah (Gambija).

11.   Poročilo o ženskem forumu

Maria Arena je skupščino obvestila, da je bila tema foruma Spol v migraciji in da so se osredotočili na potrebe migrantk, ki se pogosto soočajo z nasiljem, diskriminacijo in pomanjkanjem gospodarskih priložnosti.

Govorila je: Halifa Sallah (Gambija).

(Seja se je končala ob 19.21.)

Mémounatou IBRAHIMA(začasna sopredsednica)

Louis MICHEL

Sopredsednika

Patrick I. GOMES

Za točki 7 do 11 ga je nadomestil

Léonard-Emile OGNIMBA(v.d.)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Za točki 1 do 4 ga je nadomestil

Ciril ŠTOKELJ(v.d.)

Generalna sosekretarja

---

| 29.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 405/10

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA PARTNERSKEGA SPORAZUMA, PODPISANEGA MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 21. JUNIJA 2017

(2017/C 405/03)

VSEBINA

| 1. | Poročilo o 13. regionalni seji (zahodnoafriška regija), ki je od 22. do 24. februarja 2017 potekala v Freetownu (Sierra Leone) – poročilo sopredsednikov | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Abrahama Tekesteja, ministra za finance in gospodarsko sodelovanje (Etiopija) ter predsedujočega Svetu AKP | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Izjava Carmela Abele, ministra za zunanje zadeve in spodbujanje trgovine (Malta) ter predsedujočega Svetu EU | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Čas za vprašanja Svetu | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Razprava s Svetom – brez seznama govornikov | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultura kot gonilna sila gospodarske rasti | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Zbirna poročila delavnic – brez seznama govornikov | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Sprejetje zapisnika dopoldanske seje v torek, 20. junija 2017 | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročilih treh stalnih odborov | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Glasovanje o osnutku izjave | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Razno | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Sprejetje zapisnika z dopoldanske seje v torek, 20. junija 2017 | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Datum in kraj 34. zasedanja skupne parlamentarne skupščine | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| PRILOGA I | ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE | 16 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | SEZNAM PRISOTNIH NA ZASEDANJU V MESTU ST. JULIAN’S (MALTA) OD 19. DO 21. JUNIJA 2017 | 20 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | SPREJETA BESEDILA | 23 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA III

| Resolucija o financiranju političnih strank v državah AKP in EU | 23 |
| --- | --- |

| Resolucija o izboljšanju učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP | 27 |
| --- | --- |

| Resolucija o vlogi športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine | 32 |
| --- | --- |

| Resolucija o varnostnih razmerah na območju Sahela in Sahare | 38 |
| --- | --- |

| Izjava o podnebnih spremembah | 43 |
| --- | --- |

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 21. JUNIJA 2017

(Seja se je začela ob 9.45)

SEJO JE VODILA: Mémounatou IBRAHIMA

začasna sopredsednica

1.   Poročilo o 13. regionalni seji (zahodnoafriška regija), ki je od 22. do 24. februarja 2017 potekala v Freetownu (Sierra Leone) – poročilo sopredsednikov

Začasna sopredsednica Cécile Kashetu Kyenge je ustno poročala o 13. regionalni seji in predstavila glavne teme razprave.

Govorili so: Halifa Sallah (Gambija), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Gvineja Bissau) in Cécile Kashetu Kyenge.

Govorniki so se osredotočili na napredek pri dobrem upravljanju v zahodnoafriški regiji, aktualne varnostne razmere in potrebo po naložbah v gospodarstvo za omejitev prevelikih migracij. Razpravljali so tudi o nizki udeležbi žensk na tej regionalni seji.

2.   Izjava Abrahama Tekesteja, ministra za finance in gospodarsko sodelovanje (Etiopija) ter predsedujočega Svetu AKP

Minister za finance in gospodarsko sodelovanje (Etiopija) ter predsedujoči Svetu AKP Abraham Tekeste je ponovno zatrdil, da se Etiopija zavzema za dosego ciljev partnerstva AKP-EU. Povedal je, da države AKP želijo po letu 2020 vzpostaviti partnerstvo na osnovi pravno zavezujočega sporazuma, ki bi spodbujal gospodarsko preobrazbo teh držav in temeljil na industrializaciji, spoštovanju okolja, inovacijah in modernizaciji. Poudaril je tudi, da bi morali v prihodnji sporazum vključiti primeren finančni okvir za razvojno sodelovanje.

3.   Izjava Carmela Abele, ministra za zunanje zadeve in spodbujanje trgovine (Malta) ter predsedujočega Svetu EU

Malteški minister za zunanje zadeve in spodbujanje trgovine Carmelo Abela je opozoril na izolacionistične in nacionalistične težnje, ki ogrožajo večstransko sodelovanje. Zavzel se je za svetovni red, temelječ na vladavini prava, človekovih pravicah in demokraciji, ter pohvalil novo evropsko soglasje o razvoju, ki uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja postavlja v ospredje razvojne strategije EU. Navzoče je obvestil o razvoju evropske varnostne in obrambne strategije ter podprl afriška prizadevanja za oblikovanje regionalne varnostne politike. Skupščino je opozoril na pomen izvajanja partnerstva o migracijah iz Vallette, predvsem s spodbujanjem načel solidarnosti. Na osnovi akcijskega načrta iz Vallette je EU oblikovala nujni skrbniški sklad EU za Afriko, ki trenutno financira izvajanje 116 programov v skupni vrednosti 1 889 milijonov EUR.

Govorili so: Halifa Sallah (Gambija), Ana Rita Sithole (Mozambik), Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Ben Abdallah Banda (Gana).

4.   Čas za vprašanja Svetu

Pet vprašanj je bilo naslovljenih na Svet AKP in osem na Svet EU.

Abraham Tekeste je v imenu Sveta AKP odgovoril na naslednje vprašanje in podvprašanje:

| | vprašanje št. 4 o rudarski koncesiji v Bismarckovem morju, ki ga je zastavila Lídia Senra Rodríguez. |
| --- | --- |

vprašanje št. 4 o rudarski koncesiji v Bismarckovem morju, ki ga je zastavila Lídia Senra Rodríguez.

Na naslednja vprašanja je bilo odgovorjeno, ni pa bilo podvprašanj:

| | vprašanje št. 2 o položaju jemenskih beguncev v Džibutiju, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge. |
| --- | --- |

vprašanje št. 2 o položaju jemenskih beguncev v Džibutiju, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge.

| | vprašanje št. 3 o modrem gospodarstvu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščala jo je Nathalie Griesbeck). |
| --- | --- |

vprašanje št. 3 o modrem gospodarstvu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščala jo je Nathalie Griesbeck).

| | vprašanje št. 5 o suši in lakoti v vzhodni Afriki, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck. |
| --- | --- |

vprašanje št. 5 o suši in lakoti v vzhodni Afriki, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck.

Avtor vprašanja št. 1 ni bil navzoč.

Carmelo Abela je v imenu Sveta EU odgovoril na naslednja vprašanja in podvprašanja:

| | vprašanje št. 9 o pomorskem piratstvu, ki ga je zastavil Clifford André (Sejšeli). |
| --- | --- |

vprašanje št. 9 o pomorskem piratstvu, ki ga je zastavil Clifford André (Sejšeli).

| | vprašanje št. 11 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki ga je zastavila Catherine Bearder. |
| --- | --- |

vprašanje št. 11 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami, ki ga je zastavila Catherine Bearder.

| | vprašanje št. 12 o rudarski koncesiji v Bismarckovem morju, ki ga je zastavila Lídia Senra Rodríguez. |
| --- | --- |

vprašanje št. 12 o rudarski koncesiji v Bismarckovem morju, ki ga je zastavila Lídia Senra Rodríguez.

Na naslednja vprašanja je bilo odgovorjeno, ni pa bilo dodatnih vprašanj:

| | vprašanje št. 6 o položaju jemenskih beguncev v Džibutiju, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge. |
| --- | --- |

vprašanje št. 6 o položaju jemenskih beguncev v Džibutiju, ki ga je zastavila Cécile Kashetu Kyenge.

| | vprašanje št. 8 o suši in lakoti v vzhodni Afriki, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck. |
| --- | --- |

vprašanje št. 8 o suši in lakoti v vzhodni Afriki, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck.

| | vprašanje št. 10 o modrem gospodarstvu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščala jo je Nathalie Griesbeck). |
| --- | --- |

vprašanje št. 10 o modrem gospodarstvu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščala jo je Nathalie Griesbeck).

| | vprašanje št. 13 o pokroviteljskih nagnjenjih nekaterih članov EP, ki ga je zastavil Tesfaye Daba (Etiopija). |
| --- | --- |

vprašanje št. 13 o pokroviteljskih nagnjenjih nekaterih članov EP, ki ga je zastavil Tesfaye Daba (Etiopija).

Avtor vprašanja št. 7 ni bil navzoč.

5.   Razprava s Svetom – brez seznama govornikov

Govorili so: Mohamed Youssof Goumaneh (Džibuti), Halifa Sallah (Gambija), Agnima Alain-Michel Lobognon (Slonokoščena obala), Adjedoue Weidou (Čad), Um Keltum Suejd Ahmed (Mavretanija) in Jacob Oulanyah (Uganda).

Poslanci so se osredotočili na teme, kot so migracije in razvojno sodelovanje, vključevanje mladih in žensk v odločanje, kamor spada tudi vključevanje žensk v skupno parlamentarno skupščino, pa tudi na bolj specifična vprašanja, na primer ribolovna območja v Slonokoščeni obali in financiranje skupnih enot držav Sahela G5.

6.   Kultura kot gonilna sila gospodarske rasti

Razprava s Carmelom Abelo, ministrom za zunanje zadeve in spodbujanje trgovine (Malta)

Malteški minister za zunanje zadeve in spodbujanje trgovine je povedal, da je danes, v začetku 21. stoletja, rast vse bolj odvisna od alternativnih stebrov, med katere spada tudi kultura. Zelo pozitivno je opisal malteški kulturni razvoj, kulturno politiko in prispevek kulture h gospodarstvu države. Vsi štirje sestavni deli kulturnega sektorja – dediščina, umetnost, oblikovanje in interdisciplinarne dejavnosti – imajo višjo bruto dodano vrednost kot gradbeni sektor. Minister je pohvalil tudi pametno specializacijo, ki so jo na Malti uvedli za spodbujanje gospodarske rasti.

Govorili so: Abdikadir Omar Aden (Kenija), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Džibuti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka in Louis-Joseph Manscour.

Člani so soglasno potrdili vlogo in pomen kulture kot podpornice gospodarske dejavnosti, pa tudi kot dejavnika identitete in socialne kohezije. Poudarili so sinergijo med kulturnim in izobraževalnim oz. zdravstvenim sektorjem, zaradi katere kultura pospešuje vse gospodarstvo. Nekateri člani so govorili o nevarnosti globalizirane kulture, drugi pa o gospodarski in družbeni učinkovitosti kulture na lokalni ravni, predvsem v mestih. Poudarili so, da je treba kulturo opredeliti kot prednostno nalogo politik in ji dodeliti zadosten proračun, za kar je potrebna tudi politična volja.

Carmelo Abela je zaključil razpravo.

7.   Zbirna poročila delavnic – brez seznama govornikov

Cécile Kashetu Kyenge (ki je nadomestila Enriqueja Guerrera Saloma) je poročala o delavnici Malta kot humanitarno središče. V okviru delavnice so člani obiskali sedež Evropskega azilnega podpornega urada (EASO), agencije EU, katere naloga je nadzorovanje nemotene in učinkovite obravnave prošenj za azil v državah članicah EU ter zagotavljanje pravne pomoči in svetovanja migrantom. Poslušali so informativne predstavitve o položaju migrantov in njihovem nezakonitem prevozu prek Mediteranskega morja. Obveščeni so bili tudi o pogajanjih za vzpostavitev polnopravne agencije Evropske unije za azil.

Phel Parkies (Južna Afrika) je ustno poročal o delavnici Malta kot središče za rast in uspeh pri naložbah v znanje. Člani so obiskali malteški park bioznanosti, ki so ga ustanovili leta 2004, v vrednosti 30 milijonov EUR pa ga v sedanjem obdobju financiranja sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj. Park ponuja mednarodno platformo za inovacije, raziskave in razvoj na področju bioznanosti. Pomembna sta predvsem projekt Malta, digitalno središče na področju programske opreme za slikovno obdelavo in raziskave na področju celičnega zdravljenja in genomike.

Govoril je: Halifa Sallah (Gambija).

8.   Sprejetje zapisnika dopoldanske seje v torek, 20. junija 2017

Govorili so: Sebastian Kopulande (Zambija), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazi).

Člani so prosili za nekaj sprememb razdeljenega zapisnika.

(Seja je bila prekinjena ob 12.55 in se je nadaljevala ob 14.00)

SEJO VODI: Louis MICHEL

9.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročilih treh stalnih odborov

Sopredsednik je skupščino opozoril na postopke glasovanja.

| — | financiranje političnih strank v državah AKP in EU (AKP-EU/102.286/17/fin) |
| --- | --- |

—

financiranje političnih strank v državah AKP in EU (AKP-EU/102.286/17/fin)

Odbor za politične zadeve

Poročilo sta pripravili Worlea Saywah Dunnah (Liberija) in Cécile Kashetu Kyenge

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 4, 6, 9, 13 in 17 (prvi del)

Zavrnjeni predlogi sprememb: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (drugi del) in 18

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogih sprememb 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 in 18.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje tudi o predlogu spremembe 17 in glasovanje po delih o drugem delu predloga spremembe 17.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o uvodni izjavi A in glasovanje po delih o drugem delu tega predloga spremembe. Prvi del je bil sprejet.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o uvodni izjavi B in glasovanje po delih o drugem delu tega predloga spremembe.

Skupina PPE je nadalje zahtevala ločeno glasovanje o uvodni izjavi D in glasovanje po delih o drugem delu tega predloga spremembe. Prvi del je bil sprejet.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o uvodni izjavi K in glasovanje po delih o drugem in tretjem delu tega predloga spremembe. Prvi del je bil sprejet.

Skupini PPE in S&D sta zahtevali ločeno glasovanje o uvodni izjavi R in glasovanje po delih o drugem delu tega predloga spremembe. Prvi del je bil sprejet.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 56 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

| — | izboljšanje učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP (AKP-EU/102.276/17/fin) |
| --- | --- |

—

izboljšanje učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP (AKP-EU/102.276/17/fin)

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo sta pripravila Sebastian C. Kopulande (Zambija) in Neoklis Silikiotis

Sprejeta predloga sprememb: 1 in 3

Zavrnjena predloga sprememb: 2 in 4

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o odstavku 4. Odstavek je bil zavrnjen.

Skupina GUE/NGL je zahtevala ločeno glasovanje o predlogu spremembe 3.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje in glasovanje po delih o odstavku 16. Prvi in tretji del odstavka 16 sta bila sprejeta. Drugi del je bil zavrnjen.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o uvodni izjavi J. Uvodna izjava J je bila zavrnjena.

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o uvodni izjavi L. Uvodna izjava L je bila zavrnjena.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 50 glasovi za in 5 glasovi proti.

| — | vloga športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine (AKP-EU/102.279/17/fin) |
| --- | --- |

—

vloga športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine (AKP-EU/102.279/17/fin)

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročilo sta pripravila Abderrahmane Marrakchy (Mavretanija) in Teresa Jiménez-Becerril Barrio

Sprejeti predlogi sprememb: 2, 4 in 5

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 6 in 7

Umaknjeni predlog spremembe: 3

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

10.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | varnostne razmere na območju Sahela in Sahare AP/102.293/17/SPS |
| --- | --- |

—

varnostne razmere na območju Sahela in Sahare AP/102.293/17/SPS

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 4, 5 in ustni predlog spremembe številka 1

Zavrnjeni predlogi sprememb: 6, 7, 8 in 9

Skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje o predlogih sprememb 6, 7 in 8.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta s 65 glasovi za in 2 glasovoma proti.

| — | razmere v Burundiju (AKP-EU 102.294/17) |
| --- | --- |

—

razmere v Burundiju (AKP-EU 102.294/17)

Poslanci so glasovali o sporazumnem predlogu resolucije, ki so ga vložile skupine PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE in EFDD, in o resoluciji, ki jo je vložila skupina GUE/NGL.

Poslanci so zahtevali tajno glasovanje o sporazumnem predlogu resolucije, ki so ga vložile skupine PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE in EFDD. Zahtevano je bilo tudi ločeno glasovanje o končnem glasovanju.

Sopredsednik je skupščino opozoril na postopke glasovanja.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerun) in Ashneel Sudhakar (Fidži) so bili z žrebom določeni za števce glasov tajnega glasovanja.

SEJO VODI: Cécile Kashetu KYENGE

Resolucija je bila zavrnjena.

Zahtevano je bilo ločeno glasovanje o končnem glasovanju o resoluciji, ki jo je vložila skupina GUE/NGL. Resolucija je bila zavrnjena.

Fitz Jackson (Jamajka) je poudaril, da naj bo umik resolucij, ki sta ju vložila Burundi in Južna Afrika, obravnavan kot odraz zavezanosti skupin držav AKP, da skupaj z EU dosežejo spravo v Burundiju.

11.   Glasovanje o osnutku izjave

Izjava o podnebnih spremembah je bila sprejeta s ploskanjem.

12.   Razno

Govorili so: Abdikadir Omar Aden (Kenija), začasna sopredsednica Cécile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Južna Afrika) in Halifa Sallah (Gambija).

Govorniki so se zahvalili skupščini, da je Keniji omogočila, da je decembra 2016 gostila 32. zasedanje v Nairobiju. Izrazili so obžalovanje glede incidenta med sopredsednikom in predstavnikom Burundija, ki se je zgodil na 33. zasedanju med razpravo o nujnem predlogu za resolucijo o razmerah v Burundiju, in zahtevali, da razprave med poslanci potekajo v duhu vzajemnega spoštovanja, ob popolnem spoštovanju Poslovnika in z glavnim ciljem doseganja javnega dobrega. Prav tako so zahtevali, da EU prispeva k iskanju mirne rešitve za politično krizo v Venezueli.

Price Cyprien (Haiti) je skupščino obvestil, da je njegova država pripravljena gostiti 34. zasedanje skupne parlamentarne skupščine v decembru 2017. Sopredsednika sta zahtevala, da haitijski pristojni organi pripravijo pisno ponudbo.

13.   Sprejetje zapisnika z dopoldanske seje v torek, 20. junija 2017

Spremenjeni zapisnik je bil sprejet.

14.   Datum in kraj 34. zasedanja skupne parlamentarne skupščine

34. zasedanje skupne parlamentarne skupščine bo potekalo od 18. do 20. decembra 2017 na območju Karibov.

Sopredsednik se je zahvalil malteškim oblastem za učinkovito organizacijo zasedanja ter poslancem in sosekretariatu za njihove prispevke.

(Seja se je končala ob 15.30.)

Mémounatou IBRAHIMA(začasna sopredsednica)

Louis MICHEL

S točko 10 ga nadomesti

Cécile Kashetu KYENGE(začasna sopredsednica)

Sopredsednika

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| Mémounatou IBRAHIMA (TOGO), začasna sopredsednica | Louis MICHEL, sopredsednik |
| ANGOLA
  ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (podpredsednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZELENORTSKI OTOKI
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  ČAD (podpredsednik)
  KOMORI
  KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOKI
  SLONOKOŠČENA OBALA
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORIALNA GVINEJA (*1)

  ERITREJA (podpredsednik)
  ETIOPIJA
  FIDŽI (podpredsednik)
  GABON
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINEJA
  GVINEJA BISSAU
  GVAJANA
  HAITI
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI
  MALI
  MARSHALLOVI OTOKI (Republika)
  MAVRETANIJA
  MAURITIUS
  MIKRONEZIJA (Federativne države)
  MOZAMBIK (podpredsednik)
  NAMIBIJA (podpredsednik)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SVETI KRIŠTOF IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SVETI VINCENC IN GRENADINI
  SAMOA (podpredsednik)
  SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEJŠELI
  SIERRA LEONE (podpredsednik)
  SALOMONOVI OTOKI
  SOMALIJA (podpredsednik)
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (podpredsednik)
  SVAZI
  TANZANIJA
  VZHODNI TIMOR
  TOGO (podpredsednik)
  TONGA
  TRINIDAD IN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (podpredsednik)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (podpredsednik)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (podpredsednik)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (podpredsednica)
  LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (podpredsednik)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (podpredsednik)
  MUSSOLINI
  NART (podpredsednik)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (podpredsednik)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (podpredsednik)
  RIVASI (podpredsednica)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (podpredsednica)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

Mémounatou IBRAHIMA (TOGO), začasna sopredsednica

Louis MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (podpredsednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZELENORTSKI OTOKI

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

ČAD (podpredsednik)

KOMORI

KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOKI

SLONOKOŠČENA OBALA

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORIALNA GVINEJA (*1)

ERITREJA (podpredsednik)

ETIOPIJA

FIDŽI (podpredsednik)

GABON

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINEJA

GVINEJA BISSAU

GVAJANA

HAITI

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI

MALI

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

MAVRETANIJA

MAURITIUS

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MOZAMBIK (podpredsednik)

NAMIBIJA (podpredsednik)

NAURU

NIGER

NIGERIJA

NIUE

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SVETI KRIŠTOF IN NEVIS

SVETA LUCIJA

SVETI VINCENC IN GRENADINI

SAMOA (podpredsednik)

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SENEGAL

SEJŠELI

SIERRA LEONE (podpredsednik)

SALOMONOVI OTOKI

SOMALIJA (podpredsednik)

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (podpredsednik)

SVAZI

TANZANIJA

VZHODNI TIMOR

TOGO (podpredsednik)

TONGA

TRINIDAD IN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (podpredsednik)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (podpredsednik)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (podpredsednik)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (podpredsednica)

LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (podpredsednik)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (podpredsednik)

MUSSOLINI

NART (podpredsednik)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (podpredsednik)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (podpredsednik)

RIVASI (podpredsednica)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (podpredsednica)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP | Člani EP |
| --- | --- |
| LOBOGNON (SLONOKOŠČENA OBALA), sopredsednik
  KABINDA NGOY (Demokratična republika Kongo)
  SUDHAKAR (FIDŽI), podpredsednik | GOERENS, sopredsednik
  ZELLER, podpredsednik
  GUERRERO SALOM, podpredsednik |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOCVANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (KAMERUN)
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  GOUMANEH (DŽIBUTI)
  ETIOPIJA
  GVAJANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAJKA
  KIRIBATI
  LIBERIJA
  MALI
  MARSHALLOVI OTOKI
  NAURU
  SVETI VINCENC IN GRENADINI
  TOUM (SUDAN) (*2)

  ACKSON (TANZANIJA)
  VZHODNI TIMOR
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  PORĘBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Člani AKP

Člani EP

LOBOGNON (SLONOKOŠČENA OBALA), sopredsednik

KABINDA NGOY (Demokratična republika Kongo)

SUDHAKAR (FIDŽI), podpredsednik

GOERENS, sopredsednik

ZELLER, podpredsednik

GUERRERO SALOM, podpredsednik

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOCVANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (KAMERUN)

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

GOUMANEH (DŽIBUTI)

ETIOPIJA

GVAJANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAJKA

KIRIBATI

LIBERIJA

MALI

MARSHALLOVI OTOKI

NAURU

SVETI VINCENC IN GRENADINI

TOUM (SUDAN) (*2)

ACKSON (TANZANIJA)

VZHODNI TIMOR

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABVE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

PORĘBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP | Člani EP |
| --- | --- |
| LABOSO (KENIJA, sopredsednik) | FERRARA, sopredsednica
  ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica
  MANSCOUR, podpredsednik |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  ZELENORTSKI OTOKI
  OUMOURI (KOMORI)
  EKVATORIALNA GVINEJA (*3)

  GABON
  KAMANO (GVINEJA)
  GVINEJA BISSAU
  SEKATLE (LESOTO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NIGERIJA
  NIUE
  KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)
  MENGA (REPUBLIKA KONGO)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SVETA LUCIJA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SOLOMONOVI OTOKI
  FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  SVETI KRIŠTOF IN NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD IN TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

Člani AKP

Člani EP

LABOSO (KENIJA, sopredsednik)

FERRARA, sopredsednica

ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica

MANSCOUR, podpredsednik

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

ZELENORTSKI OTOKI

OUMOURI (KOMORI)

EKVATORIALNA GVINEJA (*3)

GABON

KAMANO (GVINEJA)

GVINEJA BISSAU

SEKATLE (LESOTO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NIGERIJA

NIUE

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

MENGA (REPUBLIKA KONGO)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SVETA LUCIJA)

RAINHO (SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

SOLOMONOVI OTOKI

FISH MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

SVETI KRIŠTOF IN NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD IN TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani AKP | Člani EP |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, namestnica sopredsednice) | RIVASI, sopredsednica
  AGEA, podpredsednica
  MUSSOLINI, podpredsednica |
| ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI (KUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ČAD
  JOANE (COOKOVI OTOKI)
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  NAIB (ERITREJA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIJA)
  AMOATEY (GANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  ZAMEL (MAVRETANIJA)
  MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEJŠELI
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIJA
  DLAMINI (SVAZI)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Člani AKP

Člani EP

GIDLOW (SAMOA, namestnica sopredsednice)

RIVASI, sopredsednica

AGEA, podpredsednica

MUSSOLINI, podpredsednica

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI (KUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

ČAD

JOANE (COOKOVI OTOKI)

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

NAIB (ERITREJA)

GABON

SILLAH (GAMBIJA)

AMOATEY (GANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

ZAMEL (MAVRETANIJA)

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIJA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEJŠELI

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIJA

DLAMINI (SVAZI)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  S statusom opazovalca.

(*2)  S statusom opazovalca.

(*3)  S statusom opazovalca.

---

PRILOGA II

SEZNAM PRISOTNIH NA ZASEDANJU V MESTU ST. JULIAN’S (MALTA) OD 19. DO 21. JUNIJA 2017

| MÉMOUNATOU IBRAHIMA (TOGO), začasna sopredsednica | LOUIS MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOCVANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (ZELENORTSKI OTOKI)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMORI)
  KABINDA NGOY (Demokratična republika KONGO)
  VAVIA (COOKOVI OTOKI)
  GOUMANEH (DŽIBUTI)
  (DOMINIKA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)
  NAIB (ERITREJA)
  GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIJA)
  BANDA (GANA)
  KAMANO (GVINEJA)
  SAIEGH (GVINEJA BISSAU)
  NGUEMA MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAJKA)
  ADEN (KENIJA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTO)
  DUNNAH (LIBERIJA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NEKUND (NAMIBIJA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIJA)
  KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SVETA LUCIJA)
  STRAKER (SAINT VINCENT IN GRENADINE)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SAO TOME IN PRINCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEJŠELI)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (SALOMONOVI OTOKI)
  PARKIES (JUŽNA AFRIKA)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAM)
  DLAMINI (SVAZI)
  ACKSON (TANZANIJA)
  WEIDOU (ČAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD IN TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIJA)
  SHUMBA (ZIMBABVE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMENEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PERREIRA
  STOLOJAN
  SILIKIOTIS
  TEOHARUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

MÉMOUNATOU IBRAHIMA (TOGO), začasna sopredsednica

LOUIS MICHEL, sopredsednik

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOCVANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (ZELENORTSKI OTOKI)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMORI)

KABINDA NGOY (Demokratična republika KONGO)

VAVIA (COOKOVI OTOKI)

GOUMANEH (DŽIBUTI)

(DOMINIKA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKANSKA REPUBLIKA)

NAIB (ERITREJA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIJA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIJA)

BANDA (GANA)

KAMANO (GVINEJA)

SAIEGH (GVINEJA BISSAU)

NGUEMA MANANA (EKVATORIALNA GVINEJA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAJKA)

ADEN (KENIJA)

MAHASE-MOILOA (LESOTO)

DUNNAH (LIBERIJA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NEKUND (NAMIBIJA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIJA)

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SVETA LUCIJA)

STRAKER (SAINT VINCENT IN GRENADINE)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SAO TOME IN PRINCIPE)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEJŠELI)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (SALOMONOVI OTOKI)

PARKIES (JUŽNA AFRIKA)

TOUM (SUDAN) (*1)

MISIEKABA (SURINAM)

DLAMINI (SVAZI)

ACKSON (TANZANIJA)

WEIDOU (ČAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD IN TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIJA)

SHUMBA (ZIMBABVE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PERREIRA

STOLOJAN

SILIKIOTIS

TEOHARUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Prisotni so bili tudi:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOCVANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO (REPUBLIKA)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIJA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GANA

FUESINI

GVINEJA

DIALLO

SYLLA

GVINEJA BISSAU

BAME

MALAVI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIK

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIBIJA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIJA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

JUŽNA AFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

JUŽNI SUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZANIJA

MATIKO

LWOTA

ČAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABVE

ZINDI

MLOTSHWA

SVET AKP

ABRAHAM TEKESTE, minister za finance in gospodarsko sodelovanje (Etiopija) ter predsedujoči Svetu AKP

SVET EU

CARMELO ABELA, minister za zunanje zadeve in spodbujanje trgovine (Malta) ter predsedujoči Svetu EU

EVROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj

HRISTOS STILIANIDIS, komisar za humanitarno pomoč in krizno upravljanje

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

YVES SOMVILLE, predsednik spremljevalnega odbora AKP, EESO

SEKRETARIAT AKP

PATRICK I. GOMES, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

LUIS MARCO AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(*1)  S statusom opazovalca.

(1)  Prisoten 19. junija 2017.

(2)  Prisoten 20. junija 2017.

---

PRILOGA III

SPREJETA BESEDILA

RESOLUCIJA (1)

o financiranju političnih strank v državah AKP in EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | srečanje v mestu St. Julian's (Malta) od 19. do 21. junija 2017, |
| --- | --- |

—

srečanje v mestu St. Julian's (Malta) od 19. do 21. junija 2017,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji, zlasti člena 7(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji, zlasti člena 7(3),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju člena 10 Konvencije Afriške unije o preprečevanju korupcije in boju proti njej, ki je bila sprejeta 11. julija 2003 v Maputu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Konvencije Afriške unije o preprečevanju korupcije in boju proti njej, ki je bila sprejeta 11. julija 2003 v Maputu,

| — | ob upoštevanju resolucije o preglednosti in odgovornosti pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj, ki je bila sprejeta na 124. skupščini medparlamentarne unije 20. aprila 2011 v Panami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o preglednosti in odgovornosti pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj, ki je bila sprejeta na 124. skupščini medparlamentarne unije 20. aprila 2011 v Panami,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 o uporabi Uredbe (ES) št. 2004/2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 o uporabi Uredbe (ES) št. 2004/2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja (2),

| — | ob upoštevanju izjave o zavezanosti iz mesta Port of Spain, ki je bila sprejeta dne 19. aprila 2009 na petem vrhu Amerik v Trinidadu in Tobagu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o zavezanosti iz mesta Port of Spain, ki je bila sprejeta dne 19. aprila 2009 na petem vrhu Amerik v Trinidadu in Tobagu,

| — | ob upoštevanju Priporočila Rec(2003)4 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o skupnih pravilih proti korupciji pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj, ki ga je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel dne 8. aprila 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Rec(2003)4 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o skupnih pravilih proti korupciji pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj, ki ga je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel dne 8. aprila 2003,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/102.286/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/102.286/fin.),

| A. | ker dandanes politične stranke potrebujejo veliko finančno podporo, da so lahko konkurenčne v političnih tekmah, da lahko izpolnjujejo svojo nalogo, da zastopajo državljane in da zagotavljajo njihovo udeležbo; |
| --- | --- |

A.

ker dandanes politične stranke potrebujejo veliko finančno podporo, da so lahko konkurenčne v političnih tekmah, da lahko izpolnjujejo svojo nalogo, da zastopajo državljane in da zagotavljajo njihovo udeležbo;

| B. | ker se politične stranke financirajo iz javnih in zasebnih virov, a največ denarja še vedno zberejo same s članarinami in organizacijo dogodkov za zbiranje sredstev; |
| --- | --- |

B.

ker se politične stranke financirajo iz javnih in zasebnih virov, a največ denarja še vedno zberejo same s članarinami in organizacijo dogodkov za zbiranje sredstev;

| C. | ker postaja javno financiranje vse bolj priljubljen način za zagotavljanje redne, enakovredne in poštene podpore političnih strank; |
| --- | --- |

C.

ker postaja javno financiranje vse bolj priljubljen način za zagotavljanje redne, enakovredne in poštene podpore političnih strank;

| D. | ker je v interesu javnosti in demokracije, da so politične stranke primerno financirane z namenom, da bi svoje delo opravljale v skladu z dogovorjenimi mehanizmi odgovornosti in preglednosti; ker bi morala biti vsaka zloraba javnega denarja kaznovana s pomočjo učinkovitih pravil; |
| --- | --- |

D.

ker je v interesu javnosti in demokracije, da so politične stranke primerno financirane z namenom, da bi svoje delo opravljale v skladu z dogovorjenimi mehanizmi odgovornosti in preglednosti; ker bi morala biti vsaka zloraba javnega denarja kaznovana s pomočjo učinkovitih pravil;

| E. | ker je obseg financiranja, tako javnega kot zasebnega, pogosto odvisen od velikosti politične stranke in gospodarskih razmer v državi; |
| --- | --- |

E.

ker je obseg financiranja, tako javnega kot zasebnega, pogosto odvisen od velikosti politične stranke in gospodarskih razmer v državi;

| F. | ker nekatere države AKP nimajo zmogljivosti za subvencioniranje političnih strank, saj gospodarska nerazvitost in omejeni viri omejujejo javno financiranje in zasebne donacije; |
| --- | --- |

F.

ker nekatere države AKP nimajo zmogljivosti za subvencioniranje političnih strank, saj gospodarska nerazvitost in omejeni viri omejujejo javno financiranje in zasebne donacije;

| G. | ker je za pravno državo ter večjo preglednost in odgovornost političnih strank ključnega pomena, da se razkrijejo informacije o financiranju in se tako javnosti omogoči, da bi bolje razumela vlogo in dejavnosti političnih strank; |
| --- | --- |

G.

ker je za pravno državo ter večjo preglednost in odgovornost političnih strank ključnega pomena, da se razkrijejo informacije o financiranju in se tako javnosti omogoči, da bi bolje razumela vlogo in dejavnosti političnih strank;

| H. | ker je preglednost izvora finančnih sredstev političnih strank ključnega pomena za preprečevanje vseh oblik poseganja v zvezi s financiranjem iz dvomljivih ali nezakonitih virov; ker je porast nezakonitega financiranja političnih procesov velika grožnja za demokracijo; |
| --- | --- |

H.

ker je preglednost izvora finančnih sredstev političnih strank ključnega pomena za preprečevanje vseh oblik poseganja v zvezi s financiranjem iz dvomljivih ali nezakonitih virov; ker je porast nezakonitega financiranja političnih procesov velika grožnja za demokracijo;

| I. | ker je korupcija v politiki še vedno velik problem, saj so reforme za omejevanje korupcije pogosto predlagane šele kot posledica škandalov, povezanih s političnim financiranjem, in javnih protestov; ker ima korupcija pri političnem financiranju veliko oblik, od izkoriščanja donacij za osebno obogatitev do zlorabe državnih sredstev; ker je kupovanje glasov v nekaterih državah zelo razširjeno; |
| --- | --- |

I.

ker je korupcija v politiki še vedno velik problem, saj so reforme za omejevanje korupcije pogosto predlagane šele kot posledica škandalov, povezanih s političnim financiranjem, in javnih protestov; ker ima korupcija pri političnem financiranju veliko oblik, od izkoriščanja donacij za osebno obogatitev do zlorabe državnih sredstev; ker je kupovanje glasov v nekaterih državah zelo razširjeno;

| J. | ker lahko zbiranje sredstev povzroči nasprotja interesov, zasebni donatorji pa lahko financiranje političnih dejavnosti izkoristijo za vplivanje na odločanje, kar je v nasprotju z načelom enakosti državljanov; |
| --- | --- |

J.

ker lahko zbiranje sredstev povzroči nasprotja interesov, zasebni donatorji pa lahko financiranje političnih dejavnosti izkoristijo za vplivanje na odločanje, kar je v nasprotju z načelom enakosti državljanov;

| K. | ker so se z razvojem družabnih omrežij zaradi mikrofinanciranja in sodelovanja prostovoljcev spremenili tradicionalni procesi političnega financiranja; |
| --- | --- |

K.

ker so se z razvojem družabnih omrežij zaradi mikrofinanciranja in sodelovanja prostovoljcev spremenili tradicionalni procesi političnega financiranja;

| L. | ker lahko zasebno financiranje vodi do neenakih finančnih zmogljivosti med političnimi strankami; ker je treba upoštevati dodatne možnosti financiranja, da bi zagotovili demokratično poštenost; |
| --- | --- |

L.

ker lahko zasebno financiranje vodi do neenakih finančnih zmogljivosti med političnimi strankami; ker je treba upoštevati dodatne možnosti financiranja, da bi zagotovili demokratično poštenost;

| M. | ker zloraba javnega denarja močno spodkopava zaupanje javnosti v vladne institucije in demokracijo samo; |
| --- | --- |

M.

ker zloraba javnega denarja močno spodkopava zaupanje javnosti v vladne institucije in demokracijo samo;

| N. | ker je neodvisno spremljanje financiranja političnih strank še vedno velik izziv; ker v mnogih državah AKP še vedno ni pristnega regulativnega okvira za politično financiranje in ker ima le majhno število držav potrebne upravne zmogljivosti za zbiranje in preverjanje finančnih poročil; |
| --- | --- |

N.

ker je neodvisno spremljanje financiranja političnih strank še vedno velik izziv; ker v mnogih državah AKP še vedno ni pristnega regulativnega okvira za politično financiranje in ker ima le majhno število držav potrebne upravne zmogljivosti za zbiranje in preverjanje finančnih poročil;

| O. | ker bi morala zakonodaja o političnem financiranju vključevati predpise o zasebnem in javnem financiranju, odhodkih, odgovornostih, razkritju izvora sredstev, nadzoru in sankcijah; |
| --- | --- |

O.

ker bi morala zakonodaja o političnem financiranju vključevati predpise o zasebnem in javnem financiranju, odhodkih, odgovornostih, razkritju izvora sredstev, nadzoru in sankcijah;

| P. | ker je regulacija političnega financiranja in porabe sredstev ključnega pomena za ohranitev demokracije, povečanje konkurenčnosti med več političnimi strankami ter preprečevanje korupcije in uporabe nezakonitih sredstev; |
| --- | --- |

P.

ker je regulacija političnega financiranja in porabe sredstev ključnega pomena za ohranitev demokracije, povečanje konkurenčnosti med več političnimi strankami ter preprečevanje korupcije in uporabe nezakonitih sredstev;

| Q. | ker slabo izvajanje predpisov omogoča nenadzorovano porabo sredstev v času volitev in nezakonite prakse; ker je v večini držav AKP sankcioniranje kršiteljev pravil za politično financiranje še vedno izziv; |
| --- | --- |

Q.

ker slabo izvajanje predpisov omogoča nenadzorovano porabo sredstev v času volitev in nezakonite prakse; ker je v večini držav AKP sankcioniranje kršiteljev pravil za politično financiranje še vedno izziv;

| R. | ker ima večina držav EU stroge predpise o zunanjem ali tujem financiranju, ki preprečujejo, da bi tuji interesi vplivali na politični proces; |
| --- | --- |

R.

ker ima večina držav EU stroge predpise o zunanjem ali tujem financiranju, ki preprečujejo, da bi tuji interesi vplivali na politični proces;

| S. | ker sta ženskam zaradi oteženega dostopa do sredstev v praksi udeležba in dostop do udejstvovanja v politiki omejena; ker imajo politične stranke ključno vlogo pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v politiki; |
| --- | --- |

S.

ker sta ženskam zaradi oteženega dostopa do sredstev v praksi udeležba in dostop do udejstvovanja v politiki omejena; ker imajo politične stranke ključno vlogo pri zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov v politiki;

| 1. | meni, da bi moral biti glavni cilj financiranja političnih strank, da bi z omogočanjem izbire različnih političnih stališč in nazorov ter dejavne udeležbe v političnem procesu ljudem dali glas ter tako skrbeli za dejavno udeležbo in spodbujali demokracijo ter zagotovili možnost spremembe na položajih; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi moral biti glavni cilj financiranja političnih strank, da bi z omogočanjem izbire različnih političnih stališč in nazorov ter dejavne udeležbe v političnem procesu ljudem dali glas ter tako skrbeli za dejavno udeležbo in spodbujali demokracijo ter zagotovili možnost spremembe na položajih;

| 2. | opozarja, da morajo biti politične stranke ustrezno financirane, da lahko opravljajo svojo temeljno funkcijo vodenja volilnih kampanj, ter da lahko izvajajo dejavnosti, povezane z opolnomočenjem, razvojem programov politike, političnim izobraževanjem, usposabljanjem in institucionalnim razvojem; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da morajo biti politične stranke ustrezno financirane, da lahko opravljajo svojo temeljno funkcijo vodenja volilnih kampanj, ter da lahko izvajajo dejavnosti, povezane z opolnomočenjem, razvojem programov politike, političnim izobraževanjem, usposabljanjem in institucionalnim razvojem;

| 3. | meni, da je javno financiranje, kljub temu da dopolnjuje zasebno financiranje, bistvenega pomena za izboljšanje preglednosti, odgovornosti in pravičnosti v političnem financiranju; poziva vse vlade, naj zagotovijo svobodno politično prizorišče z dejansko konkurenčnostjo med političnimi strankami, da bi se lahko ustanavljale in da bi razvijale svojo zmogljivost za pridobivanje sredstev brez ustrahovanja vladajoče stranke; |
| --- | --- |

3.

meni, da je javno financiranje, kljub temu da dopolnjuje zasebno financiranje, bistvenega pomena za izboljšanje preglednosti, odgovornosti in pravičnosti v političnem financiranju; poziva vse vlade, naj zagotovijo svobodno politično prizorišče z dejansko konkurenčnostjo med političnimi strankami, da bi se lahko ustanavljale in da bi razvijale svojo zmogljivost za pridobivanje sredstev brez ustrahovanja vladajoče stranke;

| 4. | je prepričana, da je korupcija velika grožnja za pravno državo, demokracijo, človekove pravice, enakopravnost in socialno pravičnost; zato poziva vse države, naj sprejmejo ali okrepijo zakonodajo za boj proti korupciji v zvezi s financiranjem političnih strank in volilnimi kampanjami ter zagotovijo, da se ta zakonodaja izvaja in izvršuje; |
| --- | --- |

4.

je prepričana, da je korupcija velika grožnja za pravno državo, demokracijo, človekove pravice, enakopravnost in socialno pravičnost; zato poziva vse države, naj sprejmejo ali okrepijo zakonodajo za boj proti korupciji v zvezi s financiranjem političnih strank in volilnimi kampanjami ter zagotovijo, da se ta zakonodaja izvaja in izvršuje;

| 5. | opozarja, da je treba vedno spoštovati načelo nevtralnosti države ter da svoboda združevanja in neodvisnost političnih skupin ali strank ne smeta biti odvisni od razporeditve javnih sredstev; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je treba vedno spoštovati načelo nevtralnosti države ter da svoboda združevanja in neodvisnost političnih skupin ali strank ne smeta biti odvisni od razporeditve javnih sredstev;

| 6. | poziva vlade, naj ločijo institucionalna sredstva od sredstev vladajoče stranke, da ohranijo nevtralnost institucij in spodbujajo okolje, v katerem med strankami vlada prava konkurenca, da bi na ravni volitev zagotovili enake pogoje za vse udeležene; meni, da je zloraba državnih sredstev velika grožnja dobremu upravljanju in vzpostavitvi vključujočega demokratičnega sistema; |
| --- | --- |

6.

poziva vlade, naj ločijo institucionalna sredstva od sredstev vladajoče stranke, da ohranijo nevtralnost institucij in spodbujajo okolje, v katerem med strankami vlada prava konkurenca, da bi na ravni volitev zagotovili enake pogoje za vse udeležene; meni, da je zloraba državnih sredstev velika grožnja dobremu upravljanju in vzpostavitvi vključujočega demokratičnega sistema;

| 7. | poziva vse vlade, naj oblikujejo sklop predpisov o financiranju političnih strank in zagotovijo, da se bodo dosledno izvrševali, vključno z učinkovitimi neodvisnimi nadzornimi mehanizmi, kazenskimi sankcijami in objektivnimi pravili o spoštovanju demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

poziva vse vlade, naj oblikujejo sklop predpisov o financiranju političnih strank in zagotovijo, da se bodo dosledno izvrševali, vključno z učinkovitimi neodvisnimi nadzornimi mehanizmi, kazenskimi sankcijami in objektivnimi pravili o spoštovanju demokracije in človekovih pravic;

| 8. | poziva k uvedbi obveznega razkritja financiranja političnih strank iz vseh virov (javnih, zasebnih, tujih in znotraj stranke), da se zagotovi popolna preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

8.

poziva k uvedbi obveznega razkritja financiranja političnih strank iz vseh virov (javnih, zasebnih, tujih in znotraj stranke), da se zagotovi popolna preglednost in odgovornost;

| 9. | meni, da bi krepitev bančnih sistemov v državah AKP močno omejila vpliv nezakonitega financiranja na politično življenje in omogočila boj proti korupciji; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi krepitev bančnih sistemov v državah AKP močno omejila vpliv nezakonitega financiranja na politično življenje in omogočila boj proti korupciji;

| 10. | poziva parlamente, naj okrepijo zakonodajo, povezano s preglednostjo in odgovornostjo političnih strank, in sprejmejo ustrezno zakonodajo, da bi lahko izvrševali načelo demokratične enakosti in uravnavali dejavnike, ki vplivajo na stroške v politiki, vključno z omejitvijo porabe sredstev za politične kampanje; |
| --- | --- |

10.

poziva parlamente, naj okrepijo zakonodajo, povezano s preglednostjo in odgovornostjo političnih strank, in sprejmejo ustrezno zakonodajo, da bi lahko izvrševali načelo demokratične enakosti in uravnavali dejavnike, ki vplivajo na stroške v politiki, vključno z omejitvijo porabe sredstev za politične kampanje;

| 11. | poziva k ustanovitvi neodvisnih regulativnih organov, odgovornih za spremljanje upravljanja finančnih računov političnih strank, ki bi imeli pristojnosti za uveljavljanje skladnosti, ki bi preverjali finančna poročila političnih strank in nadzorovali finančno stanje izvoljenih predstavnikov ter ob kršitvah izrekali kazenske ali finančne sankcije; poziva EU, naj s tehnično pomočjo in programi za izmenjavo znanja aktivno podpira krepitev upravnih zmogljivosti držav AKP in tako poveča učinkovitost sistema za finančni nadzor; |
| --- | --- |

11.

poziva k ustanovitvi neodvisnih regulativnih organov, odgovornih za spremljanje upravljanja finančnih računov političnih strank, ki bi imeli pristojnosti za uveljavljanje skladnosti, ki bi preverjali finančna poročila političnih strank in nadzorovali finančno stanje izvoljenih predstavnikov ter ob kršitvah izrekali kazenske ali finančne sankcije; poziva EU, naj s tehnično pomočjo in programi za izmenjavo znanja aktivno podpira krepitev upravnih zmogljivosti držav AKP in tako poveča učinkovitost sistema za finančni nadzor;

| 12. | opozarja, da potrebujejo regulativni organi dovolj sredstev in jasna pooblastila, da bi lahko preiskovali kršitve pravil o političnem financiranju in izvrševali primerne sankcije; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da potrebujejo regulativni organi dovolj sredstev in jasna pooblastila, da bi lahko preiskovali kršitve pravil o političnem financiranju in izvrševali primerne sankcije;

| 13. | poziva vse vlade, naj sprejmejo in okrepijo učinkovite preventivne ukrepe za boj proti korupciji in ustanovijo neodvisne disciplinske organe, ki bodo preiskovali korupcijo ali zlorabo finančnih sredstev v političnih strankah ter izvrševali sankcije v primeru kršitev; |
| --- | --- |

13.

poziva vse vlade, naj sprejmejo in okrepijo učinkovite preventivne ukrepe za boj proti korupciji in ustanovijo neodvisne disciplinske organe, ki bodo preiskovali korupcijo ali zlorabo finančnih sredstev v političnih strankah ter izvrševali sankcije v primeru kršitev;

| 14. | poziva vse vlade, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi preprečile goljufije ali nezakonite prakse in tako zagotovile integriteto političnih akterjev; |
| --- | --- |

14.

poziva vse vlade, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi preprečile goljufije ali nezakonite prakse in tako zagotovile integriteto političnih akterjev;

| 15. | meni, da je vdor nezakonitih sredstev v politiko posebna grožnja demokraciji in njenim institucijam na vseh celinah; |
| --- | --- |

15.

meni, da je vdor nezakonitih sredstev v politiko posebna grožnja demokraciji in njenim institucijam na vseh celinah;

| 16. | poziva, naj se z obravnavo vprašanja neurejene uporabe javnih sredstev okrepi javna odgovornost, saj taka uporaba omogoča zlorabo državnih sredstev, javni denar pa se zato ne porablja v skladu z javnim interesom; poleg tega poziva k omejitvi zasebnega financiranja političnih strank in k preglednosti ter nadzoru, ki bi ga izvajal primeren javni organ, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj se z obravnavo vprašanja neurejene uporabe javnih sredstev okrepi javna odgovornost, saj taka uporaba omogoča zlorabo državnih sredstev, javni denar pa se zato ne porablja v skladu z javnim interesom; poleg tega poziva k omejitvi zasebnega financiranja političnih strank in k preglednosti ter nadzoru, ki bi ga izvajal primeren javni organ, kjer je to ustrezno;

| 17. | poziva k uvedbi omejitev, ki bi podjetjem, ki imajo sklenjeno pogodbo o javnem naročilu ali bi jo lahko sklenila, preprečevale, da bi političnim strankam darovala sredstva; |
| --- | --- |

17.

poziva k uvedbi omejitev, ki bi podjetjem, ki imajo sklenjeno pogodbo o javnem naročilu ali bi jo lahko sklenila, preprečevale, da bi političnim strankam darovala sredstva;

| 18. | poziva vse vlade, naj prepovejo ali omejijo tuje donacije, da bi preprečili vpliv tujih interesov na politične procese, ter naj zahtevajo, da se vse donacije iz tujine razkrijejo; |
| --- | --- |

18.

poziva vse vlade, naj prepovejo ali omejijo tuje donacije, da bi preprečili vpliv tujih interesov na politične procese, ter naj zahtevajo, da se vse donacije iz tujine razkrijejo;

| 19. | ugotavlja, da je učinkovito izvajanje predpisov o financiranju političnih strank z mehanizmi odgovornosti in preglednosti pomemben dejavnik pri krepitvi zaupanja javnosti v institucije in volilne procese; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je učinkovito izvajanje predpisov o financiranju političnih strank z mehanizmi odgovornosti in preglednosti pomemben dejavnik pri krepitvi zaupanja javnosti v institucije in volilne procese;

| 20. | meni, da bi jasna in uravnotežena ureditev financiranja političnih strank vzpostavila zaupanje med javnimi organi in političnimi strankami; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi jasna in uravnotežena ureditev financiranja političnih strank vzpostavila zaupanje med javnimi organi in političnimi strankami;

| 21. | poziva vse vlade, naj izvršujejo zahteve za enakost spolov pri sistemih javnega financiranja političnih strank, da bi ženskam omogočili dostop do trajnostnih finančnih virov in tako okrepili njihovo vlogo v politiki; |
| --- | --- |

21.

poziva vse vlade, naj izvršujejo zahteve za enakost spolov pri sistemih javnega financiranja političnih strank, da bi ženskam omogočili dostop do trajnostnih finančnih virov in tako okrepili njihovo vlogo v politiki;

| 22. | poziva organizacije civilne družbe in medije, naj stalno in neodvisno nadzorujejo financiranje političnih strank, obsodijo vse nezakonite prakse in državljane obveščajo o izvajanju pooblastil; poleg tega poziva k zakonodaji, ki bi zaščitila žvižgače; |
| --- | --- |

22.

poziva organizacije civilne družbe in medije, naj stalno in neodvisno nadzorujejo financiranje političnih strank, obsodijo vse nezakonite prakse in državljane obveščajo o izvajanju pooblastil; poleg tega poziva k zakonodaji, ki bi zaščitila žvižgače;

| 23. | meni, da imajo lahko organizacije civilne družbe in finančni regulativni organi pomembno vlogo pri ozaveščanju javnosti, političnih strank in vseh deležnikov o pomembnosti reguliranja političnega financiranja; |
| --- | --- |

23.

meni, da imajo lahko organizacije civilne družbe in finančni regulativni organi pomembno vlogo pri ozaveščanju javnosti, političnih strank in vseh deležnikov o pomembnosti reguliranja političnega financiranja;

| 24. | spodbuja EU in države AKP, naj opredelijo skupne smernice o financiranju političnih strank, da bi zagotovili dobro upravljanje držav; |
| --- | --- |

24.

spodbuja EU in države AKP, naj opredelijo skupne smernice o financiranju političnih strank, da bi zagotovili dobro upravljanje držav;

| 25. | poziva, naj se ta pravila o financiranju političnih strank ne uporabljajo samo za politične stranke, temveč tudi za njihove volilne kampanje in druge oblike političnega udejstvovanja, kot je referendum; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se ta pravila o financiranju političnih strank ne uporabljajo samo za politične stranke, temveč tudi za njihove volilne kampanje in druge oblike političnega udejstvovanja, kot je referendum;

| 26. | poziva tiste države, ki še niso ratificirale Konvencije Združenih narodov proti korupciji in Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, naj to storijo; |
| --- | --- |

26.

poziva tiste države, ki še niso ratificirale Konvencije Združenih narodov proti korupciji in Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, naj to storijo;

| 27. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Afriški uniji, regionalnim organizacijam držav AKP in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

27.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Afriški uniji, regionalnim organizacijam držav AKP in generalnemu sekretarju OZN.

RESOLUCIJA (3)

o izboljšanju učinkovitosti pomoči in razvoja pri sodelovanju med EU in državami AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ki se je sestala v mestu St. Julian's (Malta) od 19. do 21. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ki se je sestala v mestu St. Julian's (Malta) od 19. do 21. junija 2017,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja) (4), in revizij Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2005 in 2010 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja) (4), in revizij Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2005 in 2010 (5),

| — | ob upoštevanju izjave Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU na četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, sprejete maja 2011 v Budimpešti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU na četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, sprejete maja 2011 v Budimpešti,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o ukrepih po pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o ukrepih po pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (7),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (8),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2013 s priporočili Komisiji o usklajenosti med donatorji EU glede razvojne pomoči (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2013 s priporočili Komisiji o usklajenosti med donatorji EU glede razvojne pomoči (9),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (10),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. aprila 2016 o zasebnem sektorju in razvoju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. aprila 2016 o zasebnem sektorju in razvoju (11),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o nadaljnjih korakih in pregledu Agende 2030 (12),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (13),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (14),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (15),

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja OZN o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 17 v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, s katero se države članice OZN zavezujejo, da bodo okrepile načine izvajanja agende ter poživile globalno partnerstvo za trajnostni razvoj (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja OZN o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 17 v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, s katero se države članice OZN zavezujejo, da bodo okrepile načine izvajanja agende ter poživile globalno partnerstvo za trajnostni razvoj (16),

| — | ob upoštevanju akcijske agende iz Adis Abebe, končnega dokumenta, ki je bil sprejet na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj (Adis Abeba, Etiopija, 13.–16. julij 2015) in ki ga je v resoluciji št. 69/313 z dne 27. julija 2015 podprla generalna skupščina OZN (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijske agende iz Adis Abebe, končnega dokumenta, ki je bil sprejet na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj (Adis Abeba, Etiopija, 13.–16. julij 2015) in ki ga je v resoluciji št. 69/313 z dne 27. julija 2015 podprla generalna skupščina OZN (17),

| — | ob upoštevanju soglasja iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju za razvoj in naknadni mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, namenjeni pregledu izvajanja soglasja iz Monterreya, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja iz Monterreya iz leta 2002 o financiranju za razvoj in naknadni mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, namenjeni pregledu izvajanja soglasja iz Monterreya,

| — | ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, sprejete na drugem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2005, agende za ukrepanje iz Akre, sprejete na tretjem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2008 v Akri (Gana) (18), ter rezultatov četrtega foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Republika Koreja) decembra 2011, s katerim se je začelo izvajati svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, sprejete na drugem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2005, agende za ukrepanje iz Akre, sprejete na tretjem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2008 v Akri (Gana) (18), ter rezultatov četrtega foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Republika Koreja) decembra 2011, s katerim se je začelo izvajati svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje (GPEDC) (19),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Dilija z dne 10. aprila 2010 o vzpostavljanju miru in izgradnji države (20) ter „novega dogovora za nestabilne države“, doseženega 30. novembra 2011 na četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Dilija z dne 10. aprila 2010 o vzpostavljanju miru in izgradnji države (20) ter „novega dogovora za nestabilne države“, doseženega 30. novembra 2011 na četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (21),

| — | ob upoštevanju drugega srečanja na visoki ravni GPEDC, ki je potekalo od 28. novembra do 1. decembra 2016 v Nairobiju (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega srečanja na visoki ravni GPEDC, ki je potekalo od 28. novembra do 1. decembra 2016 v Nairobiju (22),

| — | ob upoštevanju poročila OECD in Programa OZN za razvoj (UNDP) o napredku za leto 2014 z naslovom Povečanje učinkovitosti razvojnega sodelovanja (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD in Programa OZN za razvoj (UNDP) o napredku za leto 2014 z naslovom Povečanje učinkovitosti razvojnega sodelovanja (23),

| — | ob upoštevanju stališča skupine držav AKP za tretjo mednarodno konferenco o financiranju za razvoj (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča skupine držav AKP za tretjo mednarodno konferenco o financiranju za razvoj (24),

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki opredeljuje zmanjševanje in izkoreninjenje revščine kot osrednja cilja razvojne politike EU in zahteva, da Unija in države članice izpolnijo zaveze, ki so jih sprejele v sklopu OZN in drugih pristojnih organizacij, ter upoštevajo cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvajajo in lahko vplivajo na države v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki opredeljuje zmanjševanje in izkoreninjenje revščine kot osrednja cilja razvojne politike EU in zahteva, da Unija in države članice izpolnijo zaveze, ki so jih sprejele v sklopu OZN in drugih pristojnih organizacij, ter upoštevajo cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvajajo in lahko vplivajo na države v razvoju,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju iz leta 2005 (25) in predloga novega evropskega soglasja o razvoju (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju iz leta 2005 (25) in predloga novega evropskega soglasja o razvoju (26),

| — | ob upoštevanju Kodeksa ravnanja Evropske unije o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike z dne 15. maja 2007 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kodeksa ravnanja Evropske unije o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike z dne 15. maja 2007 (27),

| — | ob upoštevanju operativnega okvira za učinkovitost pomoči (28), temelječega na sklepih Sveta z dne 17. novembra 2009 o operativnem okviru za učinkovitost pomoči, sklepih Sveta z dne 14. junija 2010 o delitvi dela med državami in sklepih Sveta z dne 9. decembra 2010 o preglednosti in vzajemni odgovornosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnega okvira za učinkovitost pomoči (28), temelječega na sklepih Sveta z dne 17. novembra 2009 o operativnem okviru za učinkovitost pomoči, sklepih Sveta z dne 14. junija 2010 o delitvi dela med državami in sklepih Sveta z dne 9. decembra 2010 o preglednosti in vzajemni odgovornosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o novem svetovnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o novem svetovnem partnerstvu za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj po letu 2015 (29),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o pospešitvi skupnega načrtovanja programov (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o pospešitvi skupnega načrtovanja programov (30),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o letnem poročilu Evropskemu svetu glede ciljev razvojne pomoči EU za leto 2016 (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o letnem poročilu Evropskemu svetu glede ciljev razvojne pomoči EU za leto 2016 (31),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. junija 2015 z naslovom Poročilo o odgovornosti EU na področju financiranja za razvoj za leto 2015 – Pregled napredka EU in držav članic (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. junija 2015 z naslovom Poročilo o odgovornosti EU na področju financiranja za razvoj za leto 2015 – Pregled napredka EU in držav članic (SWD(2015)0128),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije: Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, ki jo je junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije: Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, ki jo je junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (32),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/xxxxxx),

| A. | ker učinkovitost pomoči prispeva k izboljšanju kakovosti življenja, zmanjševanju revščine in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker učinkovitost pomoči prispeva k izboljšanju kakovosti življenja, zmanjševanju revščine in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja;

| B. | ker so zmanjšanje revščine, krepitev demokracije, pravna država, dobro upravljanje ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin glavni cilji Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja in ker je Evropski razvojni sklad glavni finančni instrument EU za razvoj in humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

B.

ker so zmanjšanje revščine, krepitev demokracije, pravna država, dobro upravljanje ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin glavni cilji Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja in ker je Evropski razvojni sklad glavni finančni instrument EU za razvoj in humanitarno pomoč;

| C. | ker bi morala razvojna pomoč upoštevati vprašanje varnosti, saj je postalo glavna skrb ljudstev v več regijah v razvoju in na kriznih območjih; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala razvojna pomoč upoštevati vprašanje varnosti, saj je postalo glavna skrb ljudstev v več regijah v razvoju in na kriznih območjih;

| D. | ker je večina držav AKP kljub več kot 50-letnemu razvojnemu sodelovanju še vedno med državami z nizkim dohodkom; |
| --- | --- |

D.

ker je večina držav AKP kljub več kot 50-letnemu razvojnemu sodelovanju še vedno med državami z nizkim dohodkom;

| E. | ker se je treba s trenutnimi izzivi glede učinkovitosti pomoči spopasti na celosten način, ki bo odražal realnost 21. stoletja, vključno z varnostjo, hrano, zalogami vode in učinkovito uporabo zemlje ter drugih naravnih virov; |
| --- | --- |

E.

ker se je treba s trenutnimi izzivi glede učinkovitosti pomoči spopasti na celosten način, ki bo odražal realnost 21. stoletja, vključno z varnostjo, hrano, zalogami vode in učinkovito uporabo zemlje ter drugih naravnih virov;

| F. | ker so države, ki zagotavljajo uradno razvojno pomoč, razvoju namenile le 0,46 % bruto nacionalnega dohodka (BND), zaradi česar države v razvoju niso imele na voljo več kot dveh bilijonov ameriških dolarjev; |
| --- | --- |

F.

ker so države, ki zagotavljajo uradno razvojno pomoč, razvoju namenile le 0,46 % bruto nacionalnega dohodka (BND), zaradi česar države v razvoju niso imele na voljo več kot dveh bilijonov ameriških dolarjev;

| G. | ker ima lahko uradna razvojna pomoč bistveno vlogo pri uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti v državah z nizkim dohodkom, pa tudi pri boju proti skrajni revščini in neenakosti, če se bodo spoštovala načela učinkovitega razvojnega sodelovanja, torej odgovornost držav, preglednost, osredotočanje na rezultate in vključenost; |
| --- | --- |

G.

ker ima lahko uradna razvojna pomoč bistveno vlogo pri uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti v državah z nizkim dohodkom, pa tudi pri boju proti skrajni revščini in neenakosti, če se bodo spoštovala načela učinkovitega razvojnega sodelovanja, torej odgovornost držav, preglednost, osredotočanje na rezultate in vključenost;

| H. | ker je v poročilu svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje (GPEDC) za leto 2016 omenjeno, da se je napredek pri izvajanju zavez odgovornosti držav v zadnjih letih umiril; |
| --- | --- |

H.

ker je v poročilu svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje (GPEDC) za leto 2016 omenjeno, da se je napredek pri izvajanju zavez odgovornosti držav v zadnjih letih umiril;

| I. | ker le polovica razvojnega sodelovanja poteka prek sistemov za upravljanje javnih financ in javnih naročil držav prejemnic; |
| --- | --- |

I.

ker le polovica razvojnega sodelovanja poteka prek sistemov za upravljanje javnih financ in javnih naročil držav prejemnic;

| J. | ker bi morali biti projekti in programi, financirani z razvojno pomočjo, pripravljeni v skladu s cilji in prednostnimi nalogami držav upravičenk; |
| --- | --- |

J.

ker bi morali biti projekti in programi, financirani z razvojno pomočjo, pripravljeni v skladu s cilji in prednostnimi nalogami držav upravičenk;

| K. | ker se razvojna pomoč usmerja prek številnih nekoordiniranih projektov in programov in tako slabi sposobnost držav za usklajeno oblikovanje politike; |
| --- | --- |

K.

ker se razvojna pomoč usmerja prek številnih nekoordiniranih projektov in programov in tako slabi sposobnost držav za usklajeno oblikovanje politike;

| L. | ker sedanja višina dolga raste, čeprav je bil na začetku tisočletja viden napredek pri zmanjševanju bremena dolga držav v razvoju; |
| --- | --- |

L.

ker sedanja višina dolga raste, čeprav je bil na začetku tisočletja viden napredek pri zmanjševanju bremena dolga držav v razvoju;

| M. | ker dolgoročna prisotnost razvojnega partnerja, podpora na podlagi programov ter sistematično vključevanje in dialog z nacionalno vlado spodbujajo vzajemno zaupanje in razumevanje; |
| --- | --- |

M.

ker dolgoročna prisotnost razvojnega partnerja, podpora na podlagi programov ter sistematično vključevanje in dialog z nacionalno vlado spodbujajo vzajemno zaupanje in razumevanje;

| N. | ker so poleg razvojne pomoči in razvojnega sodelovanja potrebna druga orodja razvojne politike, da bi uspešno izkoreninili revščino in spodbujali cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

N.

ker so poleg razvojne pomoči in razvojnega sodelovanja potrebna druga orodja razvojne politike, da bi uspešno izkoreninili revščino in spodbujali cilje trajnostnega razvoja;

| O. | ker razvojna učinkovitost, ki se razume kot učinkovita uporaba vseh virov in sredstev, namenjenih razvoju, ni odvisna zgolj od donatorjev pomoči, temveč tudi od učinkovitih in odzivnih institucij, preudarnih politik, pravne države, vključujočega demokratičnega upravljanja ter varoval za preprečevanje korupcije v državah v razvoju in nezakonitih finančnih tokov na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

O.

ker razvojna učinkovitost, ki se razume kot učinkovita uporaba vseh virov in sredstev, namenjenih razvoju, ni odvisna zgolj od donatorjev pomoči, temveč tudi od učinkovitih in odzivnih institucij, preudarnih politik, pravne države, vključujočega demokratičnega upravljanja ter varoval za preprečevanje korupcije v državah v razvoju in nezakonitih finančnih tokov na mednarodni ravni;

| 1. | obžaluje, da številne države članice Evropske unije niso dosegle cilja, da bi razvojni pomoči namenile 0,7 % bruto nacionalnega dohodka, in da so nekatere svoj delež razvojne pomoči celo znižale; čestita petim državam članicam EU, ki so dosegle ta cilj, in poudarja, da so le evropske države dosegle ta cilj ali si resno prizadevale, da bi ga dosegle; poziva države članice EU, naj spoštujejo zavezo, da bodo uradni razvojni pomoči namenile 0,7 % bruto nacionalnega dohodka, ter sprejmejo jasen načrt, kako in kdaj bodo dosegle ta cilj; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da številne države članice Evropske unije niso dosegle cilja, da bi razvojni pomoči namenile 0,7 % bruto nacionalnega dohodka, in da so nekatere svoj delež razvojne pomoči celo znižale; čestita petim državam članicam EU, ki so dosegle ta cilj, in poudarja, da so le evropske države dosegle ta cilj ali si resno prizadevale, da bi ga dosegle; poziva države članice EU, naj spoštujejo zavezo, da bodo uradni razvojni pomoči namenile 0,7 % bruto nacionalnega dohodka, ter sprejmejo jasen načrt, kako in kdaj bodo dosegle ta cilj;

| 2. | poziva donatorje, naj dodelijo potrebna finančna, tehnična in politična sredstva za dosego ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030; |
| --- | --- |

2.

poziva donatorje, naj dodelijo potrebna finančna, tehnična in politična sredstva za dosego ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030;

| 3. | poziva države donatorice, naj nemudoma ukrepajo, da bodo izpolnile zaveze pariške deklaracije in partnerstva iz Busana; poudarja, da bi moral biti glavni cilj tega sodelovanja neodvisnost in samozadostnost držav, ki prejemajo razvojno pomoč; |
| --- | --- |

3.

poziva države donatorice, naj nemudoma ukrepajo, da bodo izpolnile zaveze pariške deklaracije in partnerstva iz Busana; poudarja, da bi moral biti glavni cilj tega sodelovanja neodvisnost in samozadostnost držav, ki prejemajo razvojno pomoč;

| 4. | opozarja, da merila za uradno razvojno pomoč ne smejo razvodeneti, da bi se krili stroški, ki niso neposredno povezani s spodbujanjem trajnostnega razvoja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da merila za uradno razvojno pomoč ne smejo razvodeneti, da bi se krili stroški, ki niso neposredno povezani s spodbujanjem trajnostnega razvoja v državah v razvoju;

| 5. | poziva Evropsko unijo, naj podpre diferenciran pristop in pri tem upošteva ravni razvoja, gospodarske in socialne potrebe, geografske in podnebne razmere ter odločitve in prednostne naloge posameznih držav upravičenk; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko unijo, naj podpre diferenciran pristop in pri tem upošteva ravni razvoja, gospodarske in socialne potrebe, geografske in podnebne razmere ter odločitve in prednostne naloge posameznih držav upravičenk;

| 6. | želi opomniti, da bi morala biti ključna prednostna naloga zmanjšanje in dolgoročno tudi izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

6.

želi opomniti, da bi morala biti ključna prednostna naloga zmanjšanje in dolgoročno tudi izkoreninjenje revščine;

| 7. | ponovno poudarja, da je treba državam AKP zagotoviti pravico do prehranske varnosti, ki vključuje pravico kmetov, da proizvajajo hrano za svoje prebivalce, in odpraviti prilaščanje zemljišč ter zagotoviti, da bodo imeli kmetje dostop do zemlje, semen in vode; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja, da je treba državam AKP zagotoviti pravico do prehranske varnosti, ki vključuje pravico kmetov, da proizvajajo hrano za svoje prebivalce, in odpraviti prilaščanje zemljišč ter zagotoviti, da bodo imeli kmetje dostop do zemlje, semen in vode;

| 8. | poziva parlamente držav prejemnic, naj sprejmejo nacionalno politiko o razvojni pomoči, da bi povečali odgovornost donatorjev in vlad prejemnic, izboljšali upravljanje in sposobnost črpanja javnih sredstev ter pogoje za prejemanje proračunske podpore, dolgoročno pa tudi zmanjšali odvisnost od pomoči; |
| --- | --- |

8.

poziva parlamente držav prejemnic, naj sprejmejo nacionalno politiko o razvojni pomoči, da bi povečali odgovornost donatorjev in vlad prejemnic, izboljšali upravljanje in sposobnost črpanja javnih sredstev ter pogoje za prejemanje proračunske podpore, dolgoročno pa tudi zmanjšali odvisnost od pomoči;

| 9. | poziva, naj donatorji natančneje ocenijo lokalne potrebe in razmere, da bi zagotovili čim večjo učinkovitost pomoči; poziva prejemnike, naj v zvezi s tem zagotovijo pravočasne in natančne informacije; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj donatorji natančneje ocenijo lokalne potrebe in razmere, da bi zagotovili čim večjo učinkovitost pomoči; poziva prejemnike, naj v zvezi s tem zagotovijo pravočasne in natančne informacije;

| 10. | poziva donatorje in prejemnike, naj si skupaj prizadevajo za boljše usklajevanje programov pomoči, med drugim z vzpostavitvijo natančnih mehanizmov za spremljanje učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

10.

poziva donatorje in prejemnike, naj si skupaj prizadevajo za boljše usklajevanje programov pomoči, med drugim z vzpostavitvijo natančnih mehanizmov za spremljanje učinkovitosti pomoči;

| 11. | spominja, da bi morale države prejemnice same opredeliti razvojni model in prednostne naloge, ki jih želijo izvajati, v skladu z načelom odgovornosti držav; |
| --- | --- |

11.

spominja, da bi morale države prejemnice same opredeliti razvojni model in prednostne naloge, ki jih želijo izvajati, v skladu z načelom odgovornosti držav;

| 12. | poziva države AKP, naj okrepijo prizadevanja za regionalno vključevanje, da bi tako naslovile skupne izzive, kot so regionalna varnost, varstvo okolja, gospodarjenje z naravnimi viri, organizacija gospodarskih tokov ter trgovinski odnosi; |
| --- | --- |

12.

poziva države AKP, naj okrepijo prizadevanja za regionalno vključevanje, da bi tako naslovile skupne izzive, kot so regionalna varnost, varstvo okolja, gospodarjenje z naravnimi viri, organizacija gospodarskih tokov ter trgovinski odnosi;

| 13. | poudarja, da bi bilo treba razvojno pomoč dodeliti v obliki nepovratnih sredstev in ne posojil, da bi se izognili večanju dolga; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi bilo treba razvojno pomoč dodeliti v obliki nepovratnih sredstev in ne posojil, da bi se izognili večanju dolga;

| 14. | meni, da bo dolgotrajna rešitev razmer v številnih državah AKP možna le, če se bo zagotovilo, da bodo imeli ljudje končno korist od naravnih virov lastnih držav; |
| --- | --- |

14.

meni, da bo dolgotrajna rešitev razmer v številnih državah AKP možna le, če se bo zagotovilo, da bodo imeli ljudje končno korist od naravnih virov lastnih držav;

| 15. | poudarja dejstvo, da je raven javnega dolga in servisiranja dolga nekaterih držav AKP očitno nevzdržna ter močno omejuje naložbe, rast in sposobnost države za ustrezno financiranje njenih socialnih funkcij, kot so zdravje, izobraževanje in socialna varnost; poziva k novemu okviru za sodelovanje, s katerim bi resnično lahko pospešili samostojen razvoj držav AKP; poziva države članice EU, naj v skladu z zgoraj omenjenimi pobudami OZN začnejo in podprejo postopek odpisa dolga v najbolj zadolženih državah in tako spodbudijo gospodarski in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

15.

poudarja dejstvo, da je raven javnega dolga in servisiranja dolga nekaterih držav AKP očitno nevzdržna ter močno omejuje naložbe, rast in sposobnost države za ustrezno financiranje njenih socialnih funkcij, kot so zdravje, izobraževanje in socialna varnost; poziva k novemu okviru za sodelovanje, s katerim bi resnično lahko pospešili samostojen razvoj držav AKP; poziva države članice EU, naj v skladu z zgoraj omenjenimi pobudami OZN začnejo in podprejo postopek odpisa dolga v najbolj zadolženih državah in tako spodbudijo gospodarski in družbeni razvoj;

| 16. | poziva EU in njene države članice, naj povečajo finančno podporo in humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

16.

poziva EU in njene države članice, naj povečajo finančno podporo in humanitarno pomoč;

| 17. | obžaluje, da se sodelovanje držav članic EU v programih pomoči v hrani zmanjšuje; poziva, naj se pomoč EU in držav članic državam AKP prednostno usmeri v reševanje težav, povezanih s hudimi neenakostmi, revščino, kronično neustrezno prehranjenostjo, dostopom do zdravstvenega varstva in javnih storitev, zlasti zdravstvenih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ter doseganje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da se sodelovanje držav članic EU v programih pomoči v hrani zmanjšuje; poziva, naj se pomoč EU in držav članic državam AKP prednostno usmeri v reševanje težav, povezanih s hudimi neenakostmi, revščino, kronično neustrezno prehranjenostjo, dostopom do zdravstvenega varstva in javnih storitev, zlasti zdravstvenih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ter doseganje ciljev trajnostnega razvoja;

| 18. | poziva tudi, naj se pomoč v hrani poveča in prednostno nameni za nakup živil od lokalnih kmetov; |
| --- | --- |

18.

poziva tudi, naj se pomoč v hrani poveča in prednostno nameni za nakup živil od lokalnih kmetov;

| 19. | poziva države članice, naj objavijo načrte za izvajanje iz Busana ter poročila o svojih prizadevanjih; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj objavijo načrte za izvajanje iz Busana ter poročila o svojih prizadevanjih;

| 20. | poudarja, da je treba GPEDC trdno umestiti v kontekst izvajanja Agende 2030 in program ukrepov iz Adis Abebe; poudarja, da bi moral GPEDC igrati veliko vlogo pri vidikih spremljanja, ki temeljijo na dokazih, in odgovornosti; poudarja, da bi moral GPEDC zagotoviti jasno opredeljene kanale za sodelovanje akterjev posebnega razvoja, ki ne vključujejo donatorjev Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba GPEDC trdno umestiti v kontekst izvajanja Agende 2030 in program ukrepov iz Adis Abebe; poudarja, da bi moral GPEDC igrati veliko vlogo pri vidikih spremljanja, ki temeljijo na dokazih, in odgovornosti; poudarja, da bi moral GPEDC zagotoviti jasno opredeljene kanale za sodelovanje akterjev posebnega razvoja, ki ne vključujejo donatorjev Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD);

| 21. | pozdravlja pobude OECD, ki bi lahko pripomogle k zmanjšanju nezakonitih finančnih tokov, in poziva mednarodno skupnost, naj izboljša sodelovanje, da bi povečala preglednost davčnih režimov; vztraja, da so v zvezi s tem bistvenega pomena vloga in odgovornosti mednarodnih podjetij in finančnih institucij; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja pobude OECD, ki bi lahko pripomogle k zmanjšanju nezakonitih finančnih tokov, in poziva mednarodno skupnost, naj izboljša sodelovanje, da bi povečala preglednost davčnih režimov; vztraja, da so v zvezi s tem bistvenega pomena vloga in odgovornosti mednarodnih podjetij in finančnih institucij;

| 22. | poziva donatorje in prejemnike, naj pod okriljem OZN pripravijo skupen in zavezujoč normativni okvir ter vzpostavijo zaščitne ukrepe in jamstva, da bi zagotovili, da bodo javna in zasebna podjetja delovala v skladu z načeli konvencij OZN o delovnih standardih ter s socialnimi, okoljskimi in protikorupcijskimi standardi; |
| --- | --- |

22.

poziva donatorje in prejemnike, naj pod okriljem OZN pripravijo skupen in zavezujoč normativni okvir ter vzpostavijo zaščitne ukrepe in jamstva, da bi zagotovili, da bodo javna in zasebna podjetja delovala v skladu z načeli konvencij OZN o delovnih standardih ter s socialnimi, okoljskimi in protikorupcijskimi standardi;

| 23. | poudarja, da je treba poenostaviti dostop do projektov za pomoč, da bi državljanom, organizacijam civilne družbe ter državam olajšali udeležbo; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba poenostaviti dostop do projektov za pomoč, da bi državljanom, organizacijam civilne družbe ter državam olajšali udeležbo;

| 24. | poudarja, da je pomoč katalizator razvoja, ne pa njegov glavni vir; v zvezi s tem priznava, da je glavni cilj pomoči ustvariti razmere, v katerih pomoč ni več potrebna; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je pomoč katalizator razvoja, ne pa njegov glavni vir; v zvezi s tem priznava, da je glavni cilj pomoči ustvariti razmere, v katerih pomoč ni več potrebna;

| 25. | nagovarja, naj se preseže paradigma donator-prejemnik, in poziva k okrepljenemu sodelovanju na znanstvenem in tehnološkem področju; |
| --- | --- |

25.

nagovarja, naj se preseže paradigma donator-prejemnik, in poziva k okrepljenemu sodelovanju na znanstvenem in tehnološkem področju;

| 26. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

26.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (33)

o vlogi športa kot pomembnega dejavnika pri izobraževanju in odpravljanju revščine

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ki se je sestala v mestu St. Julian's (na Malti) od 19. do 21. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ki se je sestala v mestu St. Julian's (na Malti) od 19. do 21. junija 2017,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), in poznejših revizij sporazuma, sprejetih v letih 2005 in 2010 (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), in poznejših revizij sporazuma, sprejetih v letih 2005 in 2010 (34),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. junija 2003 o ženskah v športu (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. junija 2003 o ženskah v športu (35),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2004 o spoštovanju temeljnih delovnih standardov pri proizvodnji športne opreme za olimpijske igre (36), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2004 o spoštovanju temeljnih delovnih standardov pri proizvodnji športne opreme za olimpijske igre (36),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2007 o vlogi športa v izobraževanju (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2007 o vlogi športa v izobraževanju (37),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o beli knjigi o športu (38), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o beli knjigi o športu (38),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (39),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2017 o celovitem pristopu k športni politiki: dobro upravljanje, dostopnost in celovitost (40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2017 o celovitem pristopu k športni politiki: dobro upravljanje, dostopnost in celovitost (40),

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o večji podpori Evropske unije za šport na ljubiteljski ravni (41), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2010 o večji podpori Evropske unije za šport na ljubiteljski ravni (41),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 11. julija 2007 o športu (COM(2007) 0391), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 11. julija 2007 o športu (COM(2007) 0391),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. decembra 2005 z naslovom Ukrepanje EU na področju izobraževanja s športom: graditi na dosežkih Evropskega leta izobraževanja s športom 2004 (COM(2005) 0680), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. decembra 2005 z naslovom Ukrepanje EU na področju izobraževanja s športom: graditi na dosežkih Evropskega leta izobraževanja s športom 2004 (COM(2005) 0680),

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju, ki sta ga leta 2006 podpisali Komisija in FIFA, da bi nogomet v afriških, karibskih in pacifiških državah postal dejavnik razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju, ki sta ga leta 2006 podpisali Komisija in FIFA, da bi nogomet v afriških, karibskih in pacifiških državah postal dejavnik razvoja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2010 o vlogi športa kot sredstvu in vzpodbudi za dejavno socialno vključevanje (42), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. novembra 2010 o vlogi športa kot sredstvu in vzpodbudi za dejavno socialno vključevanje (42),

| — | ob upoštevanju Deklaracije iz Punta de l’Este iz decembra 1999 in Unescove okrogle mize o tradicionalnih športih in igrah v zvezi s priznavanjem tradicionalnih športov in iger kot dela nematerialne dediščine in simbola kulturne raznolikosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije iz Punta de l’Este iz decembra 1999 in Unescove okrogle mize o tradicionalnih športih in igrah v zvezi s priznavanjem tradicionalnih športov in iger kot dela nematerialne dediščine in simbola kulturne raznolikosti,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na vrhunskem srečanju OZN o trajnostnem razvoju septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na vrhunskem srečanju OZN o trajnostnem razvoju septembra 2015,

| — | ob upoštevanju razvojne agende OZN do leta 2030 z naslovom Spreminjamo naš svet, sprejete septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojne agende OZN do leta 2030 z naslovom Spreminjamo naš svet, sprejete septembra 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2016 z naslovom Šport kot sredstvo za spodbujanje izobraževanja, zdravja, razvoja in miru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2016 z naslovom Šport kot sredstvo za spodbujanje izobraževanja, zdravja, razvoja in miru,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | ker je bila pravica do športa in telesne vzgoje priznana kot temeljna pravica za vse ter je bila postopoma vključena v glavne deklaracije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker je bila pravica do športa in telesne vzgoje priznana kot temeljna pravica za vse ter je bila postopoma vključena v glavne deklaracije o človekovih pravicah;

| B. | ker odstavek 37 agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 določa, da je tudi šport pomemben dejavnik pri trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

B.

ker odstavek 37 agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 določa, da je tudi šport pomemben dejavnik pri trajnostnem razvoju;

| C. | ker se je šport izkazal za stroškovno učinkovito in prilagodljivo orodje za spodbujanje miru in razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

C.

ker se je šport izkazal za stroškovno učinkovito in prilagodljivo orodje za spodbujanje miru in razvojnih ciljev;

| D. | ker je šport močno socialno orodje, ki lahko združuje ljudi iz različnih etničnih, kulturnih, verskih, jezikovnih in socialno-ekonomskih okolij; |
| --- | --- |

D.

ker je šport močno socialno orodje, ki lahko združuje ljudi iz različnih etničnih, kulturnih, verskih, jezikovnih in socialno-ekonomskih okolij;

| E. | ker so stroški, povezani s športnimi dejavnostmi, odvisni od športne zvrsti; |
| --- | --- |

E.

ker so stroški, povezani s športnimi dejavnostmi, odvisni od športne zvrsti;

| F. | ker lahko tako šport kot igra v otroštvu pripomoreta k odvračanju mladih in otrok od nasilja ter pomagata zmanjšati tveganje, da predčasno opustijo šolanje; |
| --- | --- |

F.

ker lahko tako šport kot igra v otroštvu pripomoreta k odvračanju mladih in otrok od nasilja ter pomagata zmanjšati tveganje, da predčasno opustijo šolanje;

| G. | ker je lahko šport sredstvo in vzpodbuda za socialno vključevanje in enakost spolov; |
| --- | --- |

G.

ker je lahko šport sredstvo in vzpodbuda za socialno vključevanje in enakost spolov;

| H. | ker je telesna dejavnost bistvena za izobrazbo in zdravje ljudi v vseh življenjskih obdobjih ter prispeva k njihovemu družbenemu, telesnemu in duševnemu razvoju; |
| --- | --- |

H.

ker je telesna dejavnost bistvena za izobrazbo in zdravje ljudi v vseh življenjskih obdobjih ter prispeva k njihovemu družbenemu, telesnemu in duševnemu razvoju;

| I. | ker je pravica otrok do športnega udejstvovanja in uživanja v njem ključnega pomena za njihovo zdravje ter njihov telesni, družbeni in osebni razvoj; |
| --- | --- |

I.

ker je pravica otrok do športnega udejstvovanja in uživanja v njem ključnega pomena za njihovo zdravje ter njihov telesni, družbeni in osebni razvoj;

| J. | ker lahko šport služi tudi kot učinkovito sredstvo odvračanja od uživanja drog med mladimi, saj mu posvetijo čas in energijo, ter kot ukrep za reševanje družbenih težav; |
| --- | --- |

J.

ker lahko šport služi tudi kot učinkovito sredstvo odvračanja od uživanja drog med mladimi, saj mu posvetijo čas in energijo, ter kot ukrep za reševanje družbenih težav;

| K. | ker je lahko šport učinkovit odgovor na nasilje; |
| --- | --- |

K.

ker je lahko šport učinkovit odgovor na nasilje;

| L. | ker lahko šport prispeva k izgradnji miru in reševanju sporov, kot dokazuje pobuda „Nogomet za mir“; |
| --- | --- |

L.

ker lahko šport prispeva k izgradnji miru in reševanju sporov, kot dokazuje pobuda „Nogomet za mir“;

| M. | ker lahko športne dejavnosti mladim pomagajo razvijati vodstvene spodobnosti, jih seznanjajo s pozitivnimi družbenimi normami in jim vračajo samozavest; |
| --- | --- |

M.

ker lahko športne dejavnosti mladim pomagajo razvijati vodstvene spodobnosti, jih seznanjajo s pozitivnimi družbenimi normami in jim vračajo samozavest;

| N. | ker načelo poštene igre, ki je vodilo pri športnih tekmovanjih, pri mladih spodbuja moralnost in tako pomaga pri izgradnji družbe, ki je zdrava na telesni in moralni ravni; |
| --- | --- |

N.

ker načelo poštene igre, ki je vodilo pri športnih tekmovanjih, pri mladih spodbuja moralnost in tako pomaga pri izgradnji družbe, ki je zdrava na telesni in moralni ravni;

| O. | ker sta telesna vzgoja in šport pomembni orodji za krepitev vloge deklet in žensk, ki lahko pozitivno vplivata na njihovo zdravje in psihološko stanje; |
| --- | --- |

O.

ker sta telesna vzgoja in šport pomembni orodji za krepitev vloge deklet in žensk, ki lahko pozitivno vplivata na njihovo zdravje in psihološko stanje;

| P. | ker so dekleta in ženske diskriminirane pri dostopu do športa, zlasti pri zvrsteh, s katerimi se tradicionalno ukvarjajo moški; |
| --- | --- |

P.

ker so dekleta in ženske diskriminirane pri dostopu do športa, zlasti pri zvrsteh, s katerimi se tradicionalno ukvarjajo moški;

| Q. | ker šport igra pomembno vlogo pri ozaveščanju o telesu in zdravju ter pri spodbujanju spoštovanja do njiju; |
| --- | --- |

Q.

ker šport igra pomembno vlogo pri ozaveščanju o telesu in zdravju ter pri spodbujanju spoštovanja do njiju;

| R. | ker je pomembno spodbujati dostop do športa za vse otroke in mlade, s čimer se zmanjša možnost za vse oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

R.

ker je pomembno spodbujati dostop do športa za vse otroke in mlade, s čimer se zmanjša možnost za vse oblike diskriminacije;

| S. | ker lahko šport pomaga pri spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti med mladimi v obdobju učenja; |
| --- | --- |

S.

ker lahko šport pomaga pri spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti med mladimi v obdobju učenja;

| T. | ker lahko prihodki, ki izhajajo iz športnih dejavnosti in prireditev, ustvarjajo delovna mesta na področju športa, usposabljanja in kampanj, če so pravično porazdeljeni vzdolž vrednostne verige; |
| --- | --- |

T.

ker lahko prihodki, ki izhajajo iz športnih dejavnosti in prireditev, ustvarjajo delovna mesta na področju športa, usposabljanja in kampanj, če so pravično porazdeljeni vzdolž vrednostne verige;

| U. | ker bi lahko z zagotavljanjem podpore na področjih, povezanih z organizacijo športnih prireditev, kot sta gostinstvo in hotelirstvo, omogočili raznovrstnost pridobitnih dejavnosti; ker je za zagotovitev učinkovitosti in preglednosti bistvenega pomena, da se izvaja skrben in stalen nadzor nad uporabo teh sredstev; |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko z zagotavljanjem podpore na področjih, povezanih z organizacijo športnih prireditev, kot sta gostinstvo in hotelirstvo, omogočili raznovrstnost pridobitnih dejavnosti; ker je za zagotovitev učinkovitosti in preglednosti bistvenega pomena, da se izvaja skrben in stalen nadzor nad uporabo teh sredstev;

| V. | ker so družboslovne raziskave pokazale, da šport prispeva k ozaveščanju o virusu HIV/aidsu in pomaga pri zmanjševanju njunega širjenja; |
| --- | --- |

V.

ker so družboslovne raziskave pokazale, da šport prispeva k ozaveščanju o virusu HIV/aidsu in pomaga pri zmanjševanju njunega širjenja;

| W. | ker lahko šport služi kot oblika humanitarne pomoči, zlasti pri preprečevanju konfliktov, programih za mir in spravo ter pri zdravljenju psiholoških travm; |
| --- | --- |

W.

ker lahko šport služi kot oblika humanitarne pomoči, zlasti pri preprečevanju konfliktov, programih za mir in spravo ter pri zdravljenju psiholoških travm;

| X. | ker je šport učinkovito orodje za izboljšanje in krepitev duševnega dobrega počutja udeležencev; |
| --- | --- |

X.

ker je šport učinkovito orodje za izboljšanje in krepitev duševnega dobrega počutja udeležencev;

| Y. | ker lahko šport državam v razvoju pomaga pri ustvarjanju pozitivne podobe, športne prireditve pa lahko ustvarijo izjemne priložnosti za ozaveščanje o potencialu držav AKP; |
| --- | --- |

Y.

ker lahko šport državam v razvoju pomaga pri ustvarjanju pozitivne podobe, športne prireditve pa lahko ustvarijo izjemne priložnosti za ozaveščanje o potencialu držav AKP;

| Z. | ker ima lahko šport pomembno vlogo v boju proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji ter prispeva k vključevanju oseb in pri tem presega pojme rase, vere in narodnosti; |
| --- | --- |

Z.

ker ima lahko šport pomembno vlogo v boju proti rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji ter prispeva k vključevanju oseb in pri tem presega pojme rase, vere in narodnosti;

| AA. | ker lahko šport postane močno orodje za zbiranje sredstev zaradi svoje komunikacijske moči; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko šport postane močno orodje za zbiranje sredstev zaradi svoje komunikacijske moči;

| AB. | ker je dejavna udeležba držav v razvoju na olimpijskih igrah in drugih mednarodnih športnih prireditvah bistvena pri ustvarjanju vključujočih in pravičnih družb; |
| --- | --- |

AB.

ker je dejavna udeležba držav v razvoju na olimpijskih igrah in drugih mednarodnih športnih prireditvah bistvena pri ustvarjanju vključujočih in pravičnih družb;

| AC. | ker je šport ključni instrument za socialno vključevanje in spodbujanje človeških vrednot, kot so medsebojno spoštovanje, skupinsko delo, poštenost, empatija, komunikacija, sodelovanje, socialna pravičnost, enakost, preglednost, nepristranskost in prijateljstvo; |
| --- | --- |

AC.

ker je šport ključni instrument za socialno vključevanje in spodbujanje človeških vrednot, kot so medsebojno spoštovanje, skupinsko delo, poštenost, empatija, komunikacija, sodelovanje, socialna pravičnost, enakost, preglednost, nepristranskost in prijateljstvo;

| AD. | ker vrednote, ki jih posreduje šport, pomagajo pri razvijanju znanja, motivacije in spretnosti, vključno s skupinskim delom, načelom poštene igre, sodelovanjem, disciplino ter strpnostjo, in pripravljenosti za lastna prizadevanja; ker so te spretnosti bistvene za prihodnje sodelovanje v skupinskih dejavnostih in poklicnem življenju ter lahko spodbudijo socialno kohezijo v skupnostih in družbah; |
| --- | --- |

AD.

ker vrednote, ki jih posreduje šport, pomagajo pri razvijanju znanja, motivacije in spretnosti, vključno s skupinskim delom, načelom poštene igre, sodelovanjem, disciplino ter strpnostjo, in pripravljenosti za lastna prizadevanja; ker so te spretnosti bistvene za prihodnje sodelovanje v skupinskih dejavnostih in poklicnem življenju ter lahko spodbudijo socialno kohezijo v skupnostih in družbah;

| AE. | ker lahko športne dejavnosti prispevajo k razvoju trajnostnega turizma na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ustvarjajo delovna mesta; |
| --- | --- |

AE.

ker lahko športne dejavnosti prispevajo k razvoju trajnostnega turizma na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter ustvarjajo delovna mesta;

| AF. | ker ima lahko šport velik okoljski odtis; |
| --- | --- |

AF.

ker ima lahko šport velik okoljski odtis;

| 1. | poziva Evropsko unijo, naj v okviru svoje razvojne politike spodbuja uporabo športa in prizadevanja v podporo razvoju vključujočih nacionalnih politik, ki obravnavajo potrebe in želje, predvsem mladih fantov in deklet, ter naj nameni več pozornosti športnim in telesnim dejavnostim v ustreznih sektorskih strategijah; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropsko unijo, naj v okviru svoje razvojne politike spodbuja uporabo športa in prizadevanja v podporo razvoju vključujočih nacionalnih politik, ki obravnavajo potrebe in želje, predvsem mladih fantov in deklet, ter naj nameni več pozornosti športnim in telesnim dejavnostim v ustreznih sektorskih strategijah;

| 2. | ugotavlja, da Evropska unija uporablja dolgoročen in celosten pristop z velikim učinkom, zasnovan z namenom podpreti upravičence na poti k izobrazbi, usposabljanju in zaposlitvi, da bi jim zagotovili trajen vir dohodka; poudarja, da je treba v tem okviru na najbolj pravičen in trajnosten način razširiti obseg posebnih ukrepov v podporo športu kot orodju za človekovo duhovno in telesno rast; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da Evropska unija uporablja dolgoročen in celosten pristop z velikim učinkom, zasnovan z namenom podpreti upravičence na poti k izobrazbi, usposabljanju in zaposlitvi, da bi jim zagotovili trajen vir dohodka; poudarja, da je treba v tem okviru na najbolj pravičen in trajnosten način razširiti obseg posebnih ukrepov v podporo športu kot orodju za človekovo duhovno in telesno rast;

| 3. | opozarja, da je dobro upravljanje v skladu z načeli preglednosti, odgovornosti, enakih možnosti, socialnega vključevanja in demokracije, vključno z vključenostjo ustreznih deležnikov, pogoj za avtonomnost športnih organizacij; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je dobro upravljanje v skladu z načeli preglednosti, odgovornosti, enakih možnosti, socialnega vključevanja in demokracije, vključno z vključenostjo ustreznih deležnikov, pogoj za avtonomnost športnih organizacij;

| 4. | priporoča, naj se financiranje športa skrbno nadzoruje, da se zagotovi učinkovito izpolnjevanje predvidenega namena; |
| --- | --- |

4.

priporoča, naj se financiranje športa skrbno nadzoruje, da se zagotovi učinkovito izpolnjevanje predvidenega namena;

| 5. | poziva države AKP in države članice EU, naj prispevajo k oblikovanju etičnih standardov in reform, s čimer bi zagotovili, da bi šport v polni meri prispeval k trajnostnemu razvoju in miru; zlasti poudarja, da je potrebna politika ničelne tolerance do korupcije in drugih oblik kriminalitete v športu; poudarja, da je uporaba načel dobrega upravljanja v športu, skupaj s spremljanjem, nadzorom in ustreznimi pravnimi instrumenti, ključni dejavnik, ki prispeva k odpravljanju korupcije in drugih nepravilnosti; |
| --- | --- |

5.

poziva države AKP in države članice EU, naj prispevajo k oblikovanju etičnih standardov in reform, s čimer bi zagotovili, da bi šport v polni meri prispeval k trajnostnemu razvoju in miru; zlasti poudarja, da je potrebna politika ničelne tolerance do korupcije in drugih oblik kriminalitete v športu; poudarja, da je uporaba načel dobrega upravljanja v športu, skupaj s spremljanjem, nadzorom in ustreznimi pravnimi instrumenti, ključni dejavnik, ki prispeva k odpravljanju korupcije in drugih nepravilnosti;

| 6. | poudarja, da je potrebna politika ničelne tolerance do rasističnega skandiranja ter spodbujanja nasilja in sovraštva; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je potrebna politika ničelne tolerance do rasističnega skandiranja ter spodbujanja nasilja in sovraštva;

| 7. | poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov, da bi preprečili, da bi ženske postale žrtve nasilja v športu, zlasti spolnega ali šovinističnega; |
| --- | --- |

7.

poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov, da bi preprečili, da bi ženske postale žrtve nasilja v športu, zlasti spolnega ali šovinističnega;

| 8. | poudarja, da sta telesna dejavnost in šport bistvena za izobrazbo in zdravje ljudi v vseh življenjskih obdobjih; poziva države AKP in države članice EU, naj vključijo šport in telesno vzgojo v učne načrte ter podpirajo te dejavnosti z ustrezno infrastrukturo in metodologijo; zato meni, da morata biti področje športne vzgoje in ukvarjanje s telesnimi in športnimi dejavnostmi v veliki meri v pristojnosti javne službe, da se omogoči enak dostop za vse in to od najzgodnejše starosti; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da sta telesna dejavnost in šport bistvena za izobrazbo in zdravje ljudi v vseh življenjskih obdobjih; poziva države AKP in države članice EU, naj vključijo šport in telesno vzgojo v učne načrte ter podpirajo te dejavnosti z ustrezno infrastrukturo in metodologijo; zato meni, da morata biti področje športne vzgoje in ukvarjanje s telesnimi in športnimi dejavnostmi v veliki meri v pristojnosti javne službe, da se omogoči enak dostop za vse in to od najzgodnejše starosti;

| 9. | poziva države AKP in države članice EU, naj okrepijo vlogo športa v svojih strateških nacionalnih politikah in razvojnih načrtih; |
| --- | --- |

9.

poziva države AKP in države članice EU, naj okrepijo vlogo športa v svojih strateških nacionalnih politikah in razvojnih načrtih;

| 10. | zlasti poziva Komisijo, naj bolje vključi šport v osrednje sektorje razvojne pomoči ter podpira države AKP pri proaktivnem reševanju socialnih in okoljskih izzivov v športu ter pri tem razvija najboljše prakse in išče rešitve; |
| --- | --- |

10.

zlasti poziva Komisijo, naj bolje vključi šport v osrednje sektorje razvojne pomoči ter podpira države AKP pri proaktivnem reševanju socialnih in okoljskih izzivov v športu ter pri tem razvija najboljše prakse in išče rešitve;

| 11. | opozarja, da je lahko šport poceni in da je mogoče uporabljati lokalno razpoložljive vire; zato poziva države AKP, naj spodbujajo ustanavljanje lokalnih športnih organizacij; spodbuja lokalne organe, naj zagotovijo dostop do telesnih dejavnosti in razvijajo dostopno športno infrastrukturo; spodbuja podjetniški sektor, naj prispeva k tem ciljem; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je lahko šport poceni in da je mogoče uporabljati lokalno razpoložljive vire; zato poziva države AKP, naj spodbujajo ustanavljanje lokalnih športnih organizacij; spodbuja lokalne organe, naj zagotovijo dostop do telesnih dejavnosti in razvijajo dostopno športno infrastrukturo; spodbuja podjetniški sektor, naj prispeva k tem ciljem;

| 12. | poudarja vlogo športa pri lajšanju vključevanja prikrajšanih skupin; poudarja pomen izobraževanja s športom; priznava pomen množičnega športa pri doseganju socialne vključenosti in spodbuja pobude v zvezi s tem; |
| --- | --- |

12.

poudarja vlogo športa pri lajšanju vključevanja prikrajšanih skupin; poudarja pomen izobraževanja s športom; priznava pomen množičnega športa pri doseganju socialne vključenosti in spodbuja pobude v zvezi s tem;

| 13. | poudarja pomembno vlogo športa pri spodbujanju prostovoljstva, ki ustvarja in krepi povezanost skupnosti, prinaša samoizpolnitev in vzajemnost, omogoča organizacijo dostopnih in cenovno ugodnih športnih dejavnosti in prireditev, zlasti na ravni množičnega športa, ter je pomembno sredstvo neformalnega izobraževanja in zaposlovanja mladih; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomembno vlogo športa pri spodbujanju prostovoljstva, ki ustvarja in krepi povezanost skupnosti, prinaša samoizpolnitev in vzajemnost, omogoča organizacijo dostopnih in cenovno ugodnih športnih dejavnosti in prireditev, zlasti na ravni množičnega športa, ter je pomembno sredstvo neformalnega izobraževanja in zaposlovanja mladih;

| 14. | poziva vse strani, naj izboljšajo in razširijo programe športnih in telesnih dejavnosti, ki potekajo po pouku v javnih šolah; poudarja, da bi morale države AKP in države članice EU več vlagati v razvoj športne infrastrukture in dejavnosti; meni, da je treba izvajati strateške načrte za izgradnjo javnih objektov, ki jih lahko uporabljajo tako dekleta kot fantje, in skrbno povezane nacionalne infrastrukture, ki bo deležna zadostnega javnega financiranja, da bi spodbujali amaterski in vrhunski šport ter da uporaba športnih objektov ne bi bila mogoča le za tiste z največ sredstvi, temveč za vse v enaki meri; |
| --- | --- |

14.

poziva vse strani, naj izboljšajo in razširijo programe športnih in telesnih dejavnosti, ki potekajo po pouku v javnih šolah; poudarja, da bi morale države AKP in države članice EU več vlagati v razvoj športne infrastrukture in dejavnosti; meni, da je treba izvajati strateške načrte za izgradnjo javnih objektov, ki jih lahko uporabljajo tako dekleta kot fantje, in skrbno povezane nacionalne infrastrukture, ki bo deležna zadostnega javnega financiranja, da bi spodbujali amaterski in vrhunski šport ter da uporaba športnih objektov ne bi bila mogoča le za tiste z največ sredstvi, temveč za vse v enaki meri;

| 15. | poziva vse strani, naj razvijejo poceni in cenovno dostopne programe za usposabljanje učiteljev in športnih trenerjev; |
| --- | --- |

15.

poziva vse strani, naj razvijejo poceni in cenovno dostopne programe za usposabljanje učiteljev in športnih trenerjev;

| 16. | poudarja, da je bistveni cilj udeležba žensk in deklet v vseh športih ter da morajo vse strani zagotoviti enak in pravičen dostop do športa za ženske in dekleta, da bi izboljšali njihovo telesno in duševno zdravje ter izobrazbo, preprečili seksistične stereotipe in razvili bolj enakopravne družbe; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je bistveni cilj udeležba žensk in deklet v vseh športih ter da morajo vse strani zagotoviti enak in pravičen dostop do športa za ženske in dekleta, da bi izboljšali njihovo telesno in duševno zdravje ter izobrazbo, preprečili seksistične stereotipe in razvili bolj enakopravne družbe;

| 17. | poudarja, da je treba spodbujati pravice invalidov s podpiranjem športnih dejavnosti ter s pomočjo javnih kampanj in športnih turnirjev; pozive tako države članice EU kot države AKP, naj izvajajo vsem dostopne športne programe za invalide, ki se začnejo v šoli; poudarja, da bi morali imeti invalidi enak dostop do vseh športnih objektov, ustreznega podpornega osebja ter do prevoza in ostalih storitev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba spodbujati pravice invalidov s podpiranjem športnih dejavnosti ter s pomočjo javnih kampanj in športnih turnirjev; pozive tako države članice EU kot države AKP, naj izvajajo vsem dostopne športne programe za invalide, ki se začnejo v šoli; poudarja, da bi morali imeti invalidi enak dostop do vseh športnih objektov, ustreznega podpornega osebja ter do prevoza in ostalih storitev;

| 18. | opozarja na velik potencial športa pri omogočanju socialnega vključevanja; zato poziva k organizaciji ad hoc športnih prireditev, da bi izboljšali socialno vključevanje žensk, otrok, starejših, invalidov in etničnih/kulturnih manjšin; priporoča, naj se te vrednote učijo dnevno in ne zgolj na športnih prireditvah in predstavah; |
| --- | --- |

18.

opozarja na velik potencial športa pri omogočanju socialnega vključevanja; zato poziva k organizaciji ad hoc športnih prireditev, da bi izboljšali socialno vključevanje žensk, otrok, starejših, invalidov in etničnih/kulturnih manjšin; priporoča, naj se te vrednote učijo dnevno in ne zgolj na športnih prireditvah in predstavah;

| 19. | poziva države članice EU in države AKP, naj spodbujajo proaktivno politiko na področju enakega dostopa žensk do vseh športnih disciplin in vrednotijo rezultate v ženskih disciplinah enako kot rezultate v moških disciplinah; poziva javne medije, naj o vseh športih enako poročajo; spodbuja zasebne medije, naj v športnih časopisih poročajo o ženskih športnih dejavnostih; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice EU in države AKP, naj spodbujajo proaktivno politiko na področju enakega dostopa žensk do vseh športnih disciplin in vrednotijo rezultate v ženskih disciplinah enako kot rezultate v moških disciplinah; poziva javne medije, naj o vseh športih enako poročajo; spodbuja zasebne medije, naj v športnih časopisih poročajo o ženskih športnih dejavnostih;

| 20. | poziva države AKP in države članice EU, naj ponovno uvedejo in spodbujajo tradicionalne športe ter oblikujejo in krepijo programe, povezane z njimi; |
| --- | --- |

20.

poziva države AKP in države članice EU, naj ponovno uvedejo in spodbujajo tradicionalne športe ter oblikujejo in krepijo programe, povezane z njimi;

| 21. | poziva države AKP in države članice EU, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo mladim pomagale razvijati talente in spretnosti, tudi v finančno zahtevnih športih; |
| --- | --- |

21.

poziva države AKP in države članice EU, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo mladim pomagale razvijati talente in spretnosti, tudi v finančno zahtevnih športih;

| 22. | poudarja pomen netekmovalnih in individualnih športov ter iger na ulici; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen netekmovalnih in individualnih športov ter iger na ulici;

| 23. | poziva Komisijo in države članice EU, naj ob upoštevanju zaveze, da ne bi smel biti nihče zapostavljen, ki je bila pomembna tema v razpravah o agendi 2030, vključijo šport v razvojne agende in dialog s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice EU, naj ob upoštevanju zaveze, da ne bi smel biti nihče zapostavljen, ki je bila pomembna tema v razpravah o agendi 2030, vključijo šport v razvojne agende in dialog s partnerskimi državami;

| 24. | je seznanjena s pozitivnimi učinki na duševno zdravje, ki jih imajo športne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru humanitarne pomoči; zato poziva vse ustrezne akterje iz držav AKP in držav članic EU, naj v svoje strategije za humanitarno pomoč vključijo športno razsežnost; |
| --- | --- |

24.

je seznanjena s pozitivnimi učinki na duševno zdravje, ki jih imajo športne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru humanitarne pomoči; zato poziva vse ustrezne akterje iz držav AKP in držav članic EU, naj v svoje strategije za humanitarno pomoč vključijo športno razsežnost;

| 25. | opaža, da bi lahko športna industrija, ki ustvarja velike dobičke, postala bolj dejavna pri podpiranju dejavnosti družbenega razvoja, kot je strukturirano združevanje športnih dejavnosti z izobraževanjem, učenjem življenjskih veščin in zdravstvenimi programi; zato poziva države AKP in države članice EU, naj s športno industrijo dosežejo dogovor o programih po zgledu memoranduma o soglasju iz leta 2006, ki sta ga podpisali Komisija in FIFA; priporoča, naj se spodbuja tudi množični šport, da bi neomejeno sodelovanje razširili tudi na podeželska in obrobna območja; |
| --- | --- |

25.

opaža, da bi lahko športna industrija, ki ustvarja velike dobičke, postala bolj dejavna pri podpiranju dejavnosti družbenega razvoja, kot je strukturirano združevanje športnih dejavnosti z izobraževanjem, učenjem življenjskih veščin in zdravstvenimi programi; zato poziva države AKP in države članice EU, naj s športno industrijo dosežejo dogovor o programih po zgledu memoranduma o soglasju iz leta 2006, ki sta ga podpisali Komisija in FIFA; priporoča, naj se spodbuja tudi množični šport, da bi neomejeno sodelovanje razširili tudi na podeželska in obrobna območja;

| 26. | poziva vse strani, naj razvijejo programe mobilnosti EU in AKP ter ustrezne ukrepe za mlade amaterske športnike in trenerje ter jim tako omogočijo učenje novih metod treninga; poziva, naj se sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov obravnavajo kot del tovrstnih programov mobilnosti; |
| --- | --- |

26.

poziva vse strani, naj razvijejo programe mobilnosti EU in AKP ter ustrezne ukrepe za mlade amaterske športnike in trenerje ter jim tako omogočijo učenje novih metod treninga; poziva, naj se sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov obravnavajo kot del tovrstnih programov mobilnosti;

| 27. | spodbuja lokalne organe, naj sodelujejo med seboj in z drugimi sektorji, da bi razvili čezmejne in regionalne športne pobude; |
| --- | --- |

27.

spodbuja lokalne organe, naj sodelujejo med seboj in z drugimi sektorji, da bi razvili čezmejne in regionalne športne pobude;

| 28. | je seznanjena, da primanjkuje športne infrastrukture za amaterske športnike in usposobljenega osebja, specializiranega za telesno dejavnost v državah AKP; zato poziva Komisijo, naj zagotovi strokovno znanje in spodbuja programe mobilnosti med državami AKP in državami članicami EU, da bi usposobili učitelje športne vzgoje; |
| --- | --- |

28.

je seznanjena, da primanjkuje športne infrastrukture za amaterske športnike in usposobljenega osebja, specializiranega za telesno dejavnost v državah AKP; zato poziva Komisijo, naj zagotovi strokovno znanje in spodbuja programe mobilnosti med državami AKP in državami članicami EU, da bi usposobili učitelje športne vzgoje;

| 29. | obžaluje, da je med trenerji, sodniki, zdravniki, tehniki in upravitelji premalo žensk; poziva države AKP in države članice EU, naj spodbujajo posebne programe, da bi zagotovili udeležbo žensk na teh področjih; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da je med trenerji, sodniki, zdravniki, tehniki in upravitelji premalo žensk; poziva države AKP in države članice EU, naj spodbujajo posebne programe, da bi zagotovili udeležbo žensk na teh področjih;

| 30. | poudarja, da je treba spodbujati sporazume o dvojni poklicni poti, ki športnikom omogočajo usklajevanje športne poklicne poti z izobraževanjem in delom ter začetek nove poklicne poti po koncu športne poklicne poti; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba spodbujati sporazume o dvojni poklicni poti, ki športnikom omogočajo usklajevanje športne poklicne poti z izobraževanjem in delom ter začetek nove poklicne poti po koncu športne poklicne poti;

| 31. | poudarja, da je treba spodbujati športno dejavnost kot pomembno sredstvo osebne in kolektivne izpolnitve in ne samo kot poklicno pot, da si mladi ne bi ustvarjali lažnih predstav; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba spodbujati športno dejavnost kot pomembno sredstvo osebne in kolektivne izpolnitve in ne samo kot poklicno pot, da si mladi ne bi ustvarjali lažnih predstav;

| 32. | poziva Komisijo, naj podpira zbiranje podatkov in raziskave, da bi ocenili pozitivni učinek športa na razvoj in socialno vključevanje; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj podpira zbiranje podatkov in raziskave, da bi ocenili pozitivni učinek športa na razvoj in socialno vključevanje;

| 33. | poziva države AKP in države članice EU, v katerih je pomembna ista vrsta športa, naj sklenejo dvostranske sporazume o tehnični pomoči ter izmenjavi športnikov in strokovnega znanja; se zaveda tudi, da lahko profesionalni klubi in nevladne organizacije igrajo pomembno vlogo pri zagotavljanju strokovnega znanja o treniranju; |
| --- | --- |

33.

poziva države AKP in države članice EU, v katerih je pomembna ista vrsta športa, naj sklenejo dvostranske sporazume o tehnični pomoči ter izmenjavi športnikov in strokovnega znanja; se zaveda tudi, da lahko profesionalni klubi in nevladne organizacije igrajo pomembno vlogo pri zagotavljanju strokovnega znanja o treniranju;

| 34. | poziva države AKP in države članice EU, naj financirajo športne dejavnosti, ki se osredotočajo na najstnike in mlade, pri katerih obstaja tveganje za zlorabo drog in druge družbene težave; |
| --- | --- |

34.

poziva države AKP in države članice EU, naj financirajo športne dejavnosti, ki se osredotočajo na najstnike in mlade, pri katerih obstaja tveganje za zlorabo drog in druge družbene težave;

| 35. | obžaluje, da je raven sponzoriranja v ženskem športu zelo nizka; poziva države AKP in države članice EU, naj si prizadevajo za enakovredno spodbujanje športa; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da je raven sponzoriranja v ženskem športu zelo nizka; poziva države AKP in države članice EU, naj si prizadevajo za enakovredno spodbujanje športa;

| 36. | poziva vlade držav AKP in držav članic EU, naj spodbujajo in priznajo pomen ustvarjalnosti in inovativnosti, ter države članice EU prosi, naj državam AKP pomagajo pri financiranju športne infrastrukture, da bodo lahko mladi brezposelni uporabljali te objekte za osebni razvoj, namesto da se izseljujejo v EU in drugam; |
| --- | --- |

36.

poziva vlade držav AKP in držav članic EU, naj spodbujajo in priznajo pomen ustvarjalnosti in inovativnosti, ter države članice EU prosi, naj državam AKP pomagajo pri financiranju športne infrastrukture, da bodo lahko mladi brezposelni uporabljali te objekte za osebni razvoj, namesto da se izseljujejo v EU in drugam;

| 37. | ponovno poudarja, da je telesna vzgoja v šolah nujna vstopna točka za otroke, da se naučijo življenjskih spretnosti in usvojijo vrednote, znanje in razumevanje, kar jim bo pomagalo pri razvijanju pozitivnih vzorcev za vseživljenjsko telesno dejavnost in zdrav življenjski slog; |
| --- | --- |

37.

ponovno poudarja, da je telesna vzgoja v šolah nujna vstopna točka za otroke, da se naučijo življenjskih spretnosti in usvojijo vrednote, znanje in razumevanje, kar jim bo pomagalo pri razvijanju pozitivnih vzorcev za vseživljenjsko telesno dejavnost in zdrav življenjski slog;

| 38. | je seznanjena s pozitivno vlogo športa za begunce, prosilce za azil in razseljene osebe, saj daje občutek normalnosti in strukturiranosti v nestabilnih okoljih, ter poziva k oblikovanju programov za spodbujanje udeležbe teh oseb v športu; |
| --- | --- |

38.

je seznanjena s pozitivno vlogo športa za begunce, prosilce za azil in razseljene osebe, saj daje občutek normalnosti in strukturiranosti v nestabilnih okoljih, ter poziva k oblikovanju programov za spodbujanje udeležbe teh oseb v športu;

| 39. | poudarja pomen športa pri ponovnem vključevanju otrok delavcev in vojakov v družbo ter kot sredstva za preprečevanje otroškega dela in uporabe otrok za vojake; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen športa pri ponovnem vključevanju otrok delavcev in vojakov v družbo ter kot sredstva za preprečevanje otroškega dela in uporabe otrok za vojake;

| 40. | poudarja pomembno vlogo športa pri varovanju mladih pred trgovino z ljudmi in kot sredstva za preprečevanje te prakse; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomembno vlogo športa pri varovanju mladih pred trgovino z ljudmi in kot sredstva za preprečevanje te prakse;

| 41. | poudarja vlogo športa kot orodja za zmanjševanje širjenja in vpliva virusa HIV/aidsa z vključevanjem preventivnih programov v športne dejavnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja vlogo športa kot orodja za zmanjševanje širjenja in vpliva virusa HIV/aidsa z vključevanjem preventivnih programov v športne dejavnosti;

| 42. | poudarja, da morajo biti športni organi okoljsko odgovorni, čim bolj zmanjšati vpliv športa na okolje ter zagotavljati čisto in varno okolje za športne udeležence; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da morajo biti športni organi okoljsko odgovorni, čim bolj zmanjšati vpliv športa na okolje ter zagotavljati čisto in varno okolje za športne udeležence;

| 43. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

43.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in državam članicam EU ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (43)

o varnostnih razmerah na območju Sahela in Sahare

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | srečanje v mestu St. Julian's (Malta) od 19. do 21. junija 2017, |
| --- | --- |

—

srečanje v mestu St. Julian's (Malta) od 19. do 21. junija 2017,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 in spremenjenega v Luksemburgu 25. junija 2005 ter Ouagadougouju 22 junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 in spremenjenega v Luksemburgu 25. junija 2005 ter Ouagadougouju 22 junija 2010,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina OZN,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o izvajanju mirovnega in spravnega sporazuma v Maliju iz alžirskega procesa, ki so jo 7. marca 2017 podpisali Afriška unija, Organizacija združenih narodov, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in Evropska unija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o izvajanju mirovnega in spravnega sporazuma v Maliju iz alžirskega procesa, ki so jo 7. marca 2017 podpisali Afriška unija, Organizacija združenih narodov, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in Evropska unija,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2295(2016) z dne 29. junija 2016 o podaljšanju mandata večdimenzionalne integrirane stabilizacijske misije OZN v Maliju (MINUSMA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2295(2016) z dne 29. junija 2016 o podaljšanju mandata večdimenzionalne integrirane stabilizacijske misije OZN v Maliju (MINUSMA),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2337(2017) z dne 18. septembra 2014 o krepitvi miru v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2337(2017) z dne 18. septembra 2014 o krepitvi miru v Afriki,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2349(2017) z dne 31. marca 2017 o miru in varnosti v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2349(2017) z dne 31. marca 2017 o miru in varnosti v Afriki,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2100(2013) z dne 25. aprila 2013 o ustanovitvi večdimenzionalne integrirane stabilizacijske misije OZN v Maliju (MINUSMA) in ob upoštevanju sklepa varnostnega sveta OZN št. S/2013/354 za sprejetje celovite strategije OZN za območje Sahela junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2100(2013) z dne 25. aprila 2013 o ustanovitvi večdimenzionalne integrirane stabilizacijske misije OZN v Maliju (MINUSMA) in ob upoštevanju sklepa varnostnega sveta OZN št. S/2013/354 za sprejetje celovite strategije OZN za območje Sahela junija 2013,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN varnostnemu svetu OZN o Zahodni Sahari z dne 8. aprila 2013, zlasti njegovega sklicevanja na tesno povezavo med Zahodno Saharo in razmerami v Sahelu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN varnostnemu svetu OZN o Zahodni Sahari z dne 8. aprila 2013, zlasti njegovega sklicevanja na tesno povezavo med Zahodno Saharo in razmerami v Sahelu,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN varnostnemu svetu OZN z dne 17. junija 2013 o mednarodnem organiziranemu kriminalu in nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami v Zahodni Afriki in na območju Sahela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN varnostnemu svetu OZN z dne 17. junija 2013 o mednarodnem organiziranemu kriminalu in nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami v Zahodni Afriki in na območju Sahela,

| — | ob upoštevanju končnega poročila varnostnega sveta OZN o ustanovitvi skupine strokovnjakov na podlagi resolucije 1973(2011) v zvezi z Libijo z dne 19. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila varnostnega sveta OZN o ustanovitvi skupine strokovnjakov na podlagi resolucije 1973(2011) v zvezi z Libijo z dne 19. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju izjav posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Sahel varnostnemu svetu OZN z dne 10. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav posebnega odposlanca generalnega sekretarja OZN za Sahel varnostnemu svetu OZN z dne 10. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev z dne 27. junija 1981 v Nairobiju (Kenija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev z dne 27. junija 1981 v Nairobiju (Kenija),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju z dne 30. januarja 2007 v Adisu Abebi (Etiopija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju z dne 30. januarja 2007 v Adisu Abebi (Etiopija),

| — | ob upoštevanju konvencije skupine G5 Sahel, ki so jo 19. decembra 2014 v Nouakchottu (Mavretanija) podpisali Burkina Faso, Čad, Mali, Mavretanija in Niger, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije skupine G5 Sahel, ki so jo 19. decembra 2014 v Nouakchottu (Mavretanija) podpisali Burkina Faso, Čad, Mali, Mavretanija in Niger,

| — | ob upoštevanju politične izjave Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) o preprečevanju zlorabe drog, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami in organiziranega kriminala v Zahodni Afriki ter z njo povezanega akcijskega načrta iz Praie za obdobje 2008–2011, ki so ga sprejeli leta 2008 in mu bo sledil novi akcijski načrt za obdobje 2016–2020, ki so ga sprejeli septembra 2016 v Abuji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične izjave Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) o preprečevanju zlorabe drog, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami in organiziranega kriminala v Zahodni Afriki ter z njo povezanega akcijskega načrta iz Praie za obdobje 2008–2011, ki so ga sprejeli leta 2008 in mu bo sledil novi akcijski načrt za obdobje 2016–2020, ki so ga sprejeli septembra 2016 v Abuji,

| — | ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in 16 zahodnoafriškimi državami, ECOWAS in Zahodnoafriško ekonomsko in monetarno unijo (UEMOA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in 16 zahodnoafriškimi državami, ECOWAS in Zahodnoafriško ekonomsko in monetarno unijo (UEMOA),

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, sprejete leta 2007, in časovnega načrta za sodelovanje med EU in Afriko (2014–2017), ki je bil sprejet na četrtem vrhu EU-Afrika aprila 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, sprejete leta 2007, in časovnega načrta za sodelovanje med EU in Afriko (2014–2017), ki je bil sprejet na četrtem vrhu EU-Afrika aprila 2014,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Evropske komisije (VP/PP) z dne 4. maja 2017 o novem zagonu partnerstva me Afriko in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Evropske komisije (VP/PP) z dne 4. maja 2017 o novem zagonu partnerstva me Afriko in EU,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila VP/PP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki jo je 28. junija 2016 predstavila VP/PP,

| — | ob upoštevanju strategije EU za varnost in razvoj Sahela, prejete marca 2011, in regionalnem akcijskem načrtu EU za Sahel za obdobje 2015–2020, ki je bil sprejet 20. aprila 2015 in posodobljen junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za varnost in razvoj Sahela, prejete marca 2011, in regionalnem akcijskem načrtu EU za Sahel za obdobje 2015–2020, ki je bil sprejet 20. aprila 2015 in posodobljen junija 2016,

| — | ob upoštevanju skrbniškega sklada EU za Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skrbniškega sklada EU za Afriko,

| — | ob upoštevanju akcijskih načrtov evropske sosedske politike (ESP), ki so se začeli leta 2003 in so bili posodobljeni novembra 2015, ter pridružitvenih sporazumov za Alžirijo in Maroko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskih načrtov evropske sosedske politike (ESP), ki so se začeli leta 2003 in so bili posodobljeni novembra 2015, ter pridružitvenih sporazumov za Alžirijo in Maroko,

| — | ob upoštevanju načrta Evropske komisije za izvajanje humanitarne pomoči za Sahel, sprejetega leta 2014, in sprožitve pobude za Globalno zavezništvo za odpornost v Sahelu in Zahodni Afriki (AGIR) leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Evropske komisije za izvajanje humanitarne pomoči za Sahel, sprejetega leta 2014, in sprožitve pobude za Globalno zavezništvo za odpornost v Sahelu in Zahodni Afriki (AGIR) leta 2012,

| — | ob upoštevanju misije za krepitev zmogljivosti (EUCAP Sahel Niger), ki je bila julija 2012 vzpostavljena v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU (SVOP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije za krepitev zmogljivosti (EUCAP Sahel Niger), ki je bila julija 2012 vzpostavljena v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU (SVOP),

| — | ob upoštevanju začetka vojaške misije EU, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), februarja 2013 v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetka vojaške misije EU, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), februarja 2013 v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU,

| — | ob upoštevanju misije EU za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libija), ki se je začela leta 2013 in se bo iztekla avgusta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije EU za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libija), ki se je začela leta 2013 in se bo iztekla avgusta 2017,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Maliju in Sahelu z dne 19. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o Maliju in Sahelu z dne 19. junija 2017,

| A. | ker je območje Sahela in Sahare eno od najmanj razvitih območij afriške celine in ena najrevnejših regij na svetu, kjer ljudje trpijo zaradi neenakomerne porazdelitve prihodkov; ker se regija spopada z različnimi izzivi, vključno s političnimi šoki in nestabilnostmi, sistemsko revščino in neenakostjo, oboroženimi spopadi, naravnimi katastrofami in izjemno demografsko rastjo ter stalnim pomanjkanjem vladnih zmogljivosti in državnega vpliva; |
| --- | --- |

A.

ker je območje Sahela in Sahare eno od najmanj razvitih območij afriške celine in ena najrevnejših regij na svetu, kjer ljudje trpijo zaradi neenakomerne porazdelitve prihodkov; ker se regija spopada z različnimi izzivi, vključno s političnimi šoki in nestabilnostmi, sistemsko revščino in neenakostjo, oboroženimi spopadi, naravnimi katastrofami in izjemno demografsko rastjo ter stalnim pomanjkanjem vladnih zmogljivosti in državnega vpliva;

| B. | ker težave, s katerimi se srečuje regija, lajšajo širjenje terorističnih skupin, kot so Al Kaida v Magrebu, Boko Haram, Daiš, Al Mourabitoun, Ansar Dine in Al Šabab; ker je njihova prisotnost še dodatno spodkopala varnost in gospodarstvo, zaostrila skrajno revščino in povzročila, da se v državah v regiji oskrbujejo skrajneži, mladi v regiji pa so izpostavljeni novačenju teroristov; ker so ženske še posebej ranljive zaradi negotovosti in kriminalnih dejavnosti v regiji; |
| --- | --- |

B.

ker težave, s katerimi se srečuje regija, lajšajo širjenje terorističnih skupin, kot so Al Kaida v Magrebu, Boko Haram, Daiš, Al Mourabitoun, Ansar Dine in Al Šabab; ker je njihova prisotnost še dodatno spodkopala varnost in gospodarstvo, zaostrila skrajno revščino in povzročila, da se v državah v regiji oskrbujejo skrajneži, mladi v regiji pa so izpostavljeni novačenju teroristov; ker so ženske še posebej ranljive zaradi negotovosti in kriminalnih dejavnosti v regiji;

| C. | ker na regijo močno vplivajo posledice podnebnih sprememb in je zelo izpostavljena suši, ekstremnim vremenskim pojavom, poplavam, degradaciji tal in neustrezni prehranski varnosti; ker podnebna tveganja v prvi vrsti vplivajo na najranljivejše prebivalce in njihove možnosti za preživetje, hkrati pa zaostrujejo spore in imajo velik vpliv na gospodarstvo; |
| --- | --- |

C.

ker na regijo močno vplivajo posledice podnebnih sprememb in je zelo izpostavljena suši, ekstremnim vremenskim pojavom, poplavam, degradaciji tal in neustrezni prehranski varnosti; ker podnebna tveganja v prvi vrsti vplivajo na najranljivejše prebivalce in njihove možnosti za preživetje, hkrati pa zaostrujejo spore in imajo velik vpliv na gospodarstvo;

| D. | ker so težave v regijah Sahel in Čadsko jezero čezmejne narave in močno prepletene, zato se lahko rešijo samo s celostno regionalno strategijo; |
| --- | --- |

D.

ker so težave v regijah Sahel in Čadsko jezero čezmejne narave in močno prepletene, zato se lahko rešijo samo s celostno regionalno strategijo;

| E. | ker so čedalje slabši varnostni pogoji izziv za razvojno sodelovanje in omejujejo človekoljubno pomoč, kar še dodatno povečuje ranljivost regije; |
| --- | --- |

E.

ker so čedalje slabši varnostni pogoji izziv za razvojno sodelovanje in omejujejo človekoljubno pomoč, kar še dodatno povečuje ranljivost regije;

| F. | ker se je stabilnost regije dodatno poslabšala zaradi nedavnih sporov, predvsem v Maliju, Nigeriji, Srednjeafriški republiki in Libiji; ker je imel predvsem spor v Libiji resne posledice za varnost v regiji; ker je tok bojevnikov povratnikov in nezakonitega orožja iz Libije poslabšal varnostne razmere v državah Mali, Čad in Niger ter znatno zaostril težave, s katerimi se je regija že srečevala; |
| --- | --- |

F.

ker se je stabilnost regije dodatno poslabšala zaradi nedavnih sporov, predvsem v Maliju, Nigeriji, Srednjeafriški republiki in Libiji; ker je imel predvsem spor v Libiji resne posledice za varnost v regiji; ker je tok bojevnikov povratnikov in nezakonitega orožja iz Libije poslabšal varnostne razmere v državah Mali, Čad in Niger ter znatno zaostril težave, s katerimi se je regija že srečevala;

| G. | ker brez varnosti ne more biti trajnostnega razvoja; ker imajo ti spori neposredne in resne posledice za varnost in blaginjo prebivalcev v sosednjih regijah, vključno z EU, saj se težave vse pogosteje širijo v obliki terorizma in množičnih tokov beguncev; |
| --- | --- |

G.

ker brez varnosti ne more biti trajnostnega razvoja; ker imajo ti spori neposredne in resne posledice za varnost in blaginjo prebivalcev v sosednjih regijah, vključno z EU, saj se težave vse pogosteje širijo v obliki terorizma in množičnih tokov beguncev;

| H. | ker slabo upravljanje in vsesplošna korupcija ovirata razvoj učinkovitega varnostnega sektorja in boj proti terorističnim in kriminalnim mrežam; ker je regija vse bolj pomembno tranzicijsko vozlišče za združbe, ki trgujejo z drogami in orožjem; |
| --- | --- |

H.

ker slabo upravljanje in vsesplošna korupcija ovirata razvoj učinkovitega varnostnega sektorja in boj proti terorističnim in kriminalnim mrežam; ker je regija vse bolj pomembno tranzicijsko vozlišče za združbe, ki trgujejo z drogami in orožjem;

| I. | ker je EU leta 2011 sprejela Strategijo za razvoj in varnost Sahela, ki ji je sledil regijski akcijski načrt za Sahel za obdobje 2015–2020, ki kažeta na celovit pristop EU k sodelovanju z državami v regiji; |
| --- | --- |

I.

ker je EU leta 2011 sprejela Strategijo za razvoj in varnost Sahela, ki ji je sledil regijski akcijski načrt za Sahel za obdobje 2015–2020, ki kažeta na celovit pristop EU k sodelovanju z državami v regiji;

| J. | ker se sicer prizadeva za izboljšanje usklajevanja različnih politik in instrumentov na globalni, nacionalni in regionalni ravni, vendar pa dolgoročnih in trajnih rezultatov še ni; ker razmere v regijah Sahel in Čadsko jezero zahtevajo združevanje sredstev in večjo pozitivno politično zavezanost mednarodne skupnosti in lokalnih vlad; |
| --- | --- |

J.

ker se sicer prizadeva za izboljšanje usklajevanja različnih politik in instrumentov na globalni, nacionalni in regionalni ravni, vendar pa dolgoročnih in trajnih rezultatov še ni; ker razmere v regijah Sahel in Čadsko jezero zahtevajo združevanje sredstev in večjo pozitivno politično zavezanost mednarodne skupnosti in lokalnih vlad;

| K. | ker se je nekaj držav iz Sahela povezalo v Sahel G5, da bi vzpostavile koristen forum za dialog in usklajevanje; ker so se 6. februarja 2017 na vrhu G5 odločile ustanoviti skupno vojaško silo v Sahelu; ker se je EU zavezala, da bo za to prispevala 50 milijonov EUR; |
| --- | --- |

K.

ker se je nekaj držav iz Sahela povezalo v Sahel G5, da bi vzpostavile koristen forum za dialog in usklajevanje; ker so se 6. februarja 2017 na vrhu G5 odločile ustanoviti skupno vojaško silo v Sahelu; ker se je EU zavezala, da bo za to prispevala 50 milijonov EUR;

| L. | ker se trenutno 42 milijonov ljudi sooča z močno ali zmerno neustrezno prehransko varnostjo, vključno z 9,3 milijona ljudi, ki nujno potrebujejo pomoč pri oskrbi s hrano; ker se pričakuje, da bodo te številke še višje zaradi nenehnih konfliktov in negotovosti, in se ocenjuje, da bo do avgusta 2017 zaradi negotove preskrbe s hrano ogroženih 53 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

L.

ker se trenutno 42 milijonov ljudi sooča z močno ali zmerno neustrezno prehransko varnostjo, vključno z 9,3 milijona ljudi, ki nujno potrebujejo pomoč pri oskrbi s hrano; ker se pričakuje, da bodo te številke še višje zaradi nenehnih konfliktov in negotovosti, in se ocenjuje, da bo do avgusta 2017 zaradi negotove preskrbe s hrano ogroženih 53 milijonov ljudi;

| M. | ker Evropska unija prispeva enega največjih deležev humanitarne pomoči za Sahel, saj je leta 2016 prispevala 299 milijonov EUR za pomoč ljudem, ki jih je prizadela zelo neustrezna prehranska in hranilna varnost; |
| --- | --- |

M.

ker Evropska unija prispeva enega največjih deležev humanitarne pomoči za Sahel, saj je leta 2016 prispevala 299 milijonov EUR za pomoč ljudem, ki jih je prizadela zelo neustrezna prehranska in hranilna varnost;

| N. | ker so francoske enote v operaciji Serval in člani mednarodne podporne misije v Maliju pod afriškim vodstvom (AFISMA) s pomočjo čadskih sil, pripadnikov operacije Barkhane in večdimenzionalne integrirane stabilizacijske misije OZN v Maliju (MINUSMA) ter skupnih večnacionalnih sil pomagali pregnati džihadistične skupine iz nekaterih regij v Maliju in oslabili Boko Haram v regiji Čadskega jezera, niso pa uspeli popolnoma poraziti nobene od skupin; |
| --- | --- |

N.

ker so francoske enote v operaciji Serval in člani mednarodne podporne misije v Maliju pod afriškim vodstvom (AFISMA) s pomočjo čadskih sil, pripadnikov operacije Barkhane in večdimenzionalne integrirane stabilizacijske misije OZN v Maliju (MINUSMA) ter skupnih večnacionalnih sil pomagali pregnati džihadistične skupine iz nekaterih regij v Maliju in oslabili Boko Haram v regiji Čadskega jezera, niso pa uspeli popolnoma poraziti nobene od skupin;

| O. | ker je negotovost v regiji povzročila takšno razselitev, predvsem v sosednje države, kot še nikoli prej; ker je Sahel tako izhodiščna točka kot točka postanka na migracijski poti za večino migrantov, ki želijo priti do Evrope; |
| --- | --- |

O.

ker je negotovost v regiji povzročila takšno razselitev, predvsem v sosednje države, kot še nikoli prej; ker je Sahel tako izhodiščna točka kot točka postanka na migracijski poti za večino migrantov, ki želijo priti do Evrope;

| 1. | meni, da je ključno zagotoviti skladnost med varnostno, obrambno, človekoljubno in razvojno politiko ter se hkrati lotiti reševanja razmer v regiji Sahel in na območju Čadskega jezera; meni, da so krepitev politične stabilnosti, varnost, dobro upravljanje, socialna kohezija ter priložnosti v gospodarstvu in izobraževanju v državah regije Sahel in na območju Čadskega jezera ključnega pomena za spodbujanje trajnostnega razvoja in uničenje terorističnih in kriminalnih združb v Sahelu; |
| --- | --- |

1.

meni, da je ključno zagotoviti skladnost med varnostno, obrambno, človekoljubno in razvojno politiko ter se hkrati lotiti reševanja razmer v regiji Sahel in na območju Čadskega jezera; meni, da so krepitev politične stabilnosti, varnost, dobro upravljanje, socialna kohezija ter priložnosti v gospodarstvu in izobraževanju v državah regije Sahel in na območju Čadskega jezera ključnega pomena za spodbujanje trajnostnega razvoja in uničenje terorističnih in kriminalnih združb v Sahelu;

| 2. | odločno obsoja vsa teroristična dejanja in zlorabe človekovih pravic na območju Sahela in Čadskega jezera, vključno z nasiljem nad civilnim prebivalstvom, predvsem ženskami in otroki, ugrabitvami, umori, jemanjem talcev ter plenjenjem in uničevanjem civilne lastnine; kot tudi teroristične napade na varnostne sile; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja vsa teroristična dejanja in zlorabe človekovih pravic na območju Sahela in Čadskega jezera, vključno z nasiljem nad civilnim prebivalstvom, predvsem ženskami in otroki, ugrabitvami, umori, jemanjem talcev ter plenjenjem in uničevanjem civilne lastnine; kot tudi teroristične napade na varnostne sile;

| 3. | želi spomniti na močno povezavo med razvojem in
  varnostjo
  , saj je revščina pogosto začetek in posledica sporov; opozarja, da bo vsa regija ranljiva, dokler bo v Libiji prevladovala nestabilnost; poudarja, da je teroristične grožnje mogoče izkoreniniti samo s skupno, dogovorjeno in usklajeno akcijo; poziva EU in države članice, naj aktivno spodbujajo in podpirajo povezave med Afriško unijo in ECOWAS ter drugimi ključnimi akterji, kot so Arabska liga, OZN, ZDA in države Magreba; |
| --- | --- |

3.

želi spomniti na močno povezavo med razvojem in
  varnostjo
  , saj je revščina pogosto začetek in posledica sporov; opozarja, da bo vsa regija ranljiva, dokler bo v Libiji prevladovala nestabilnost; poudarja, da je teroristične grožnje mogoče izkoreniniti samo s skupno, dogovorjeno in usklajeno akcijo; poziva EU in države članice, naj aktivno spodbujajo in podpirajo povezave med Afriško unijo in ECOWAS ter drugimi ključnimi akterji, kot so Arabska liga, OZN, ZDA in države Magreba;

| 4. | spodbuja vse partnerje, naj skupaj oblikujejo dosledno in robustno strategije za izboljšanje upravljanja, odgovornosti in legitimnosti državnih in regionalnih institucij, boljšo varnost ter boj proti radikalizaciji in trgovini z ljudmi, orožjem in prepovedanimi drogami v Sahelu in na območju Čadskega jezera; poziva k ponovnemu pregledu mandata MINUSMA; |
| --- | --- |

4.

spodbuja vse partnerje, naj skupaj oblikujejo dosledno in robustno strategije za izboljšanje upravljanja, odgovornosti in legitimnosti državnih in regionalnih institucij, boljšo varnost ter boj proti radikalizaciji in trgovini z ljudmi, orožjem in prepovedanimi drogami v Sahelu in na območju Čadskega jezera; poziva k ponovnemu pregledu mandata MINUSMA;

| 5. | želi spomniti, da je glavna odgovornost vlad v regiji stabilizacija političnih, gospodarskih in varnostnih razmer v svojih državah; |
| --- | --- |

5.

želi spomniti, da je glavna odgovornost vlad v regiji stabilizacija političnih, gospodarskih in varnostnih razmer v svojih državah;

| 6. | poziva vlade v Sahelu in na območju Čadskega jezera k oblikovanju celovite strategije, s katero bi se lotili temeljnih vzrokov terorizma; ponavlja, da v teh razmerah samo vojaški pristop ne bo zadostoval za boj proti uporom in terorizmu; |
| --- | --- |

6.

poziva vlade v Sahelu in na območju Čadskega jezera k oblikovanju celovite strategije, s katero bi se lotili temeljnih vzrokov terorizma; ponavlja, da v teh razmerah samo vojaški pristop ne bo zadostoval za boj proti uporom in terorizmu;

| 7. | še posebej opozarja na izzive v zvezi z dobrim upravljanjem, gradnjo države, nekaznovanjem in človekovimi pravicami v regiji; vztraja, da bi se moralo partnerstvo s temi državami in med njimi osredotočiti na vzpostavitev pravne države in nepristranskih institucij v skladu z zavezo vseh partnerjev v okviru cilja trajnostnega razvoja 16 o miru in pravičnosti; |
| --- | --- |

7.

še posebej opozarja na izzive v zvezi z dobrim upravljanjem, gradnjo države, nekaznovanjem in človekovimi pravicami v regiji; vztraja, da bi se moralo partnerstvo s temi državami in med njimi osredotočiti na vzpostavitev pravne države in nepristranskih institucij v skladu z zavezo vseh partnerjev v okviru cilja trajnostnega razvoja 16 o miru in pravičnosti;

| 8. | meni, da se je treba spoprijeti s temeljnimi vzroki nestabilnosti ter prisilnih in nedovoljenih migracij, torej z revščino, pomanjkanjem gospodarskih priložnosti, oboroženimi konflikti, slabim upravljanjem, podnebnimi spremembami, kršitvami človekovih pravic, neenakostjo in trgovinskimi politikami, ki teh težav ne rešujejo; |
| --- | --- |

8.

meni, da se je treba spoprijeti s temeljnimi vzroki nestabilnosti ter prisilnih in nedovoljenih migracij, torej z revščino, pomanjkanjem gospodarskih priložnosti, oboroženimi konflikti, slabim upravljanjem, podnebnimi spremembami, kršitvami človekovih pravic, neenakostjo in trgovinskimi politikami, ki teh težav ne rešujejo;

| 9. | je trdno prepričana, da mora tudi zasebni sektor pomembno prispevati k razvoju regije in da mora delovati znotraj obveznih pravnih okvirov, ki določajo, da mora poslovni sektor spoštovati človekove, socialne in okoljske pravice ter s preglednim poslovanjem zagotavljati, da se ne financirajo oborožene skupine; |
| --- | --- |

9.

je trdno prepričana, da mora tudi zasebni sektor pomembno prispevati k razvoju regije in da mora delovati znotraj obveznih pravnih okvirov, ki določajo, da mora poslovni sektor spoštovati človekove, socialne in okoljske pravice ter s preglednim poslovanjem zagotavljati, da se ne financirajo oborožene skupine;

| 10. | vztraja, da je regionalno sodelovanje in sodelovanje med regijami pomemben del reševanja varnostne krize v Sahelu in na območju Čadskega jezera, predvsem pri izvajanju sporazuma za mir in spravo v Maliju, čeprav je njegov napredek žal počasen; meni, da je prizadevanje Afriške unije, Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) in držav Magreba nujno za ponovno vzpostavitev stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da je regionalno sodelovanje in sodelovanje med regijami pomemben del reševanja varnostne krize v Sahelu in na območju Čadskega jezera, predvsem pri izvajanju sporazuma za mir in spravo v Maliju, čeprav je njegov napredek žal počasen; meni, da je prizadevanje Afriške unije, Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) in držav Magreba nujno za ponovno vzpostavitev stabilnosti v regiji;

| 11. | izraža pohvalo političnim voditeljem držav, vključenih v Sahel G5; poziva EU, naj ohrani stalni dialog na najvišji ravni z državami in organizacijami v regiji ter dodatno okrepi partnerstvo med EU in organizacijo Sahel G5; pozdravlja ustanovitev Skupnost sahelskih in saharskih držav (CEN-SAD); |
| --- | --- |

11.

izraža pohvalo političnim voditeljem držav, vključenih v Sahel G5; poziva EU, naj ohrani stalni dialog na najvišji ravni z državami in organizacijami v regiji ter dodatno okrepi partnerstvo med EU in organizacijo Sahel G5; pozdravlja ustanovitev Skupnost sahelskih in saharskih držav (CEN-SAD);

| 12. | pozdravlja sprejetje strategije EU za varnost in razvoj v Sahelu, ustanovitev afriške enote za hitro posredovanje in oblikovanje regionalnega akcijskega načrta za Sahel za obdobje 2015–2020 kot konkretna prizadevanja za učinkovito izvajanje celovitega pristopa EU, ki učinkovito združuje odzive na področju varnosti, razvoja in upravljanja, pa tudi izkoreninjenje skrajne revščine; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sprejetje strategije EU za varnost in razvoj v Sahelu, ustanovitev afriške enote za hitro posredovanje in oblikovanje regionalnega akcijskega načrta za Sahel za obdobje 2015–2020 kot konkretna prizadevanja za učinkovito izvajanje celovitega pristopa EU, ki učinkovito združuje odzive na področju varnosti, razvoja in upravljanja, pa tudi izkoreninjenje skrajne revščine;

| 13. | verjame, da bi morali svetovno razvojno pomoč regiji dopolniti s krepitvijo zmogljivosti; ponovno poziva k oblikovanju novega instrumenta EU za povezovanje varnosti in razvoja, da bi omejili neusklajenosti in povečali učinkovitost zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

13.

verjame, da bi morali svetovno razvojno pomoč regiji dopolniti s krepitvijo zmogljivosti; ponovno poziva k oblikovanju novega instrumenta EU za povezovanje varnosti in razvoja, da bi omejili neusklajenosti in povečali učinkovitost zunanjega delovanja EU;

| 14. | ponovno zatrjuje, da bi lahko pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu med EU in Zahodno Afriko za Evropsko komisijo pomenila izjemno priložnost za vzpostavitev vključujoče in trajnostne rasti ter povečanje lokalne dodane vrednosti, kar bi lahko ustvarilo nova lokalna delovna mesta in pomagalo pri boju proti socialni izključenosti; |
| --- | --- |

14.

ponovno zatrjuje, da bi lahko pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu med EU in Zahodno Afriko za Evropsko komisijo pomenila izjemno priložnost za vzpostavitev vključujoče in trajnostne rasti ter povečanje lokalne dodane vrednosti, kar bi lahko ustvarilo nova lokalna delovna mesta in pomagalo pri boju proti socialni izključenosti;

| 15. | poudarja, da misije SVOP znatno prispevajo k stabilnosti regije, zlasti v Maliju (EUTM in EUCAP), Nigru (EUCAP) in Somaliji (EUTM), ter poziva k njihovi regionalizaciji; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da misije SVOP znatno prispevajo k stabilnosti regije, zlasti v Maliju (EUTM in EUCAP), Nigru (EUCAP) in Somaliji (EUTM), ter poziva k njihovi regionalizaciji;

| 16. | spodbuja EU, Afriško unijo in njune države članice, naj podprejo OZN pri vzdrževanju miru in naj sodelujejo z OZN pri krepitvi zmogljivosti regionalnih organizacij za mirovna prizadevanja; izraža podporo posebni odposlanki OZN za Sahel Hiroute Guebre Sellassie pri njenih prizadevanjih za preprečitev nadaljnje destabilizacije v Sahelu z izvajanjem integrirane strategije OZN za Sahel; |
| --- | --- |

16.

spodbuja EU, Afriško unijo in njune države članice, naj podprejo OZN pri vzdrževanju miru in naj sodelujejo z OZN pri krepitvi zmogljivosti regionalnih organizacij za mirovna prizadevanja; izraža podporo posebni odposlanki OZN za Sahel Hiroute Guebre Sellassie pri njenih prizadevanjih za preprečitev nadaljnje destabilizacije v Sahelu z izvajanjem integrirane strategije OZN za Sahel;

| 17. | želi spomniti na medsebojno odvisnost migracij, varnosti in razvojnih ciljev; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev skrbniškega sklada Evropske unije za Afriko in njegov oddelek za regiji Sahel in Čadsko jezero in je seznanjen z ustanovitvijo novih partnerskih okvirov za bolj prožen in celovit odziv na oslabljenost in nestabilnost teh držav; poziva k hitremu izvajanju teh okvirov ob celovitem upoštevanju načel razvojne učinkovitosti in spodbuja vse donatorje, naj izpolnijo svoje finančne zaveze; |
| --- | --- |

17.

želi spomniti na medsebojno odvisnost migracij, varnosti in razvojnih ciljev; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev skrbniškega sklada Evropske unije za Afriko in njegov oddelek za regiji Sahel in Čadsko jezero in je seznanjen z ustanovitvijo novih partnerskih okvirov za bolj prožen in celovit odziv na oslabljenost in nestabilnost teh držav; poziva k hitremu izvajanju teh okvirov ob celovitem upoštevanju načel razvojne učinkovitosti in spodbuja vse donatorje, naj izpolnijo svoje finančne zaveze;

| 18. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi skrb zbujajočih humanitarnih razmer v regiji; poziva lokalne oblasti, naj s pomočjo EU in mednarodnih partnerjev uporabijo vse potrebne ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva in odpravijo temeljne vzroke neustrezne prehranske varnosti in podhranjenosti; obsoja vsakršno oviranje dostave človekoljubne pomoči in pomoči v hrani ter poziva vse udeležence, naj ne glede na okoliščine zagotovijo polno spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

18.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi skrb zbujajočih humanitarnih razmer v regiji; poziva lokalne oblasti, naj s pomočjo EU in mednarodnih partnerjev uporabijo vse potrebne ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva in odpravijo temeljne vzroke neustrezne prehranske varnosti in podhranjenosti; obsoja vsakršno oviranje dostave človekoljubne pomoči in pomoči v hrani ter poziva vse udeležence, naj ne glede na okoliščine zagotovijo polno spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava;

| 19. | meni, da bi se morale razvojne politike EU osredotočiti predvsem na razvoj podeželja in predvsem kmetijstva, da bi zagotovili prehransko varnost in tako prispevali k trajnemu socialnemu in gospodarskemu razvoju podsaharske Afrike; poudarja, da morajo zaradi podnebnih sprememb, ki še posebej močno vplivajo na regiji Sahel in Čadsko jezero, uporabljati močno prilagojene kmetijske prakse, ki so bolj odporne na skrajne podnebne pojave; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi se morale razvojne politike EU osredotočiti predvsem na razvoj podeželja in predvsem kmetijstva, da bi zagotovili prehransko varnost in tako prispevali k trajnemu socialnemu in gospodarskemu razvoju podsaharske Afrike; poudarja, da morajo zaradi podnebnih sprememb, ki še posebej močno vplivajo na regiji Sahel in Čadsko jezero, uporabljati močno prilagojene kmetijske prakse, ki so bolj odporne na skrajne podnebne pojave;

| 20. | vztraja, da je treba izboljšati odpornost zadevnih držav z jasno osredotočenostjo na najranljivejša gospodinjstva in skupnosti, vključno z ženskami in otroki; poudarja, da je izboljšanje dostopa lokalnega prebivalstva do osnovnih storitev (vključno z zdravstvenimi, izobraževalnimi in socialnimi storitvami) ključnega pomena in bi moralo ostati osrednji element podpore iz proračuna EU; |
| --- | --- |

20.

vztraja, da je treba izboljšati odpornost zadevnih držav z jasno osredotočenostjo na najranljivejša gospodinjstva in skupnosti, vključno z ženskami in otroki; poudarja, da je izboljšanje dostopa lokalnega prebivalstva do osnovnih storitev (vključno z zdravstvenimi, izobraževalnimi in socialnimi storitvami) ključnega pomena in bi moralo ostati osrednji element podpore iz proračuna EU;

| 21. | izraža podporo mednarodnim in regionalnim pobudam za boj proti terorizmu in mednarodnemu organiziranemu kriminalu, vključno s kriminalnimi združbami, ki so vpletene v tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi, drogami in orožjem; |
| --- | --- |

21.

izraža podporo mednarodnim in regionalnim pobudam za boj proti terorizmu in mednarodnemu organiziranemu kriminalu, vključno s kriminalnimi združbami, ki so vpletene v tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi, drogami in orožjem;

| 22. | naroči svojemu sopredsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju OZN in predsedniku Generalne skupščine, Afriški uniji, Svetu ministrov AKP-EU, predsednikom, predsednikom vlad in parlamentom v državah regij Sahel in Čadsko jezero ter ECOWAS. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu sopredsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju OZN in predsedniku Generalne skupščine, Afriški uniji, Svetu ministrov AKP-EU, predsednikom, predsednikom vlad in parlamentom v državah regij Sahel in Čadsko jezero ter ECOWAS.

IZJAVA (1)

o podnebnih spremembah

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU poudarja, da so podnebne spremembe svetovni pojav, ki bo nedvoumno tudi v prihodnosti izjemno vplival na okolje v vseh državah. Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU ponovno potrjuje popolno zavezanost k celovitem izvajanju pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in poziva svetovno skupnost, naj ohrani zagon za ambiciozno ukrepanje.

Skupščina ponovno potrjuje odločno podporo sporazumu, podpisanemu na 21. konferenci pogodbenic (COP 21) v Parizu leta 2015. Skupščina zato močno obžaluje odločitev sedanje ameriške vlade, da odstopi od Pariškega sporazuma. Mednarodna skupnost je zaradi te odločitve presenečena, razočarana in ogorčena ter bo še naprej ohranjala solidarnost in zavezanost k izvajanju vseh elementov Pariškega sporazuma. Z zadovoljstvom ugotavlja, da so poslovna skupnost in nekatere zvezne države ZDA v celoti potrdile svojo zavezanost obvladovanju posledic podnebnih sprememb, Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU pa poziva ameriško vlado, naj ponovno premisli svoje stališče in se ponovno zaveže spoštovanju Pariškega sporazuma. Skupščina poziva EU in države AKP, naj od zdaj naprej pri izvajanju ciljev COP 21 sodelujejo s tistimi ameriškimi pogodbenicami, ki to želijo.

Skupščina poudarja, da so za boj proti emisijam toplogrednih plinov in preprečevanju negativnih posledic podnebnih sprememb nujni usklajeni ukrepi na svetovni ravni. Spoštovanje dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma je ključnega pomena.

Skupščina poudarja, da bi morala biti ključna tema konference OZN o podnebnih spremembah novembra letos (COP 23) ohranjanje zagona in usklajenosti v okviru zaveze k izvajanju Pariškega sporazuma, še posebej pa reševanje težav, s katerimi se srečujejo najranljivejše države, vključno z majhnimi otoškimi državami v razvoju, najmanj razvitimi državami ter kopenskimi in otoškimi državami.

Skupščina zato poziva vse pogodbenice in deležnike, naj nadaljujejo gospodarsko široko zastavljene ukrepe za prehod na nizkoogljično družbo, s katerimi bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov, in naj zagotovijo, da imajo vsi narodi podporo, ki jo potrebujejo za izvajanje, da ne bo nihče zaostajal.

Skupščina izraža pohvalo Fidžiju, ki bo predsedoval 23. Konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, za vse priprave in vodenje, s katerimi zagotavlja uspeh konference.

Skupščina poudarja, da je treba do leta 2018 zaključiti delovni program Pariškega sporazuma, saj bo tako postalo jasno, kako ga nameravajo države izvajati in pospešiti podnebne ukrepe na nacionalni ravni ter tako prispevati k skupnemu cilju. Skupščina poziva k prizadevanjem za prilagoditev in dostop do financiranja, ki je še posebej potrebno za države, na katere podnebne spremembe najbolj vplivajo in imajo posebne potrebe ter nezadostne zmogljivosti.

---

(1)  Sprejeta 21. junija 2017 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v mestu St. Julian's (Malta).

1

(2)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 46.

2

(3)  Sprejeta 21. junija 2017 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v mestu St. Julian's (Malta).

3

(4)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

4

(5)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

5

(6)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 100.

6

(7)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 38.

7

(8)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 80.

8

(9)  UL C 468 R, 15.12.2016, str. 73.

9

(10)  UL C 353, 27.9.2016, str. 2.

10

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015 %20Rev.7 %20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

25

(26)  COM(2016) 0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SL&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Dokument Sveta 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/sl/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/sl/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/sl/pdf

31

(32)  Dokument Sveta 10715/16.

32

(33)  Sprejeta 21. junija 2017 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v mestu St. Julian's (Malta).

33

(34)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

34

(35)  UL C 68 E, 18.3.2004, str. 605.

35

(36)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1067.

36

(37)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 131.

37

(38)  UL C 271 E, 12.11.2009, str. 51.

38

(39)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

39

(40)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 138.

41

(42)  UL C 326, 3.12.2010, str. 5.

42

(43)  Sprejeta 21. junija 2017 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v mestu St. Julian's (Malta).

43

(1)  Sprejeta 21. junija 2017 na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v mestu St. Julian's (Malta).

1

---