# Europos Sąjungos C 325/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 325 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. gruodžio 19d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 325

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. gruodžio 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 76-oji plenarinė sesija, 2008 m. spalio 8–9 d. |
| 2008/C 325/01 | Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva — Kovos su terorizmu stiprinimas: vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas | 1 |
| 2008/C 325/02 | Regionų komiteto nuomonė — Krovininio transporto paketas | 6 |
| 2008/C 325/03 | Regionų komiteto nuomonė — Atsinaujinančios energijos vartojimo skatinimas | 12 |
| 2008/C 325/04 | Regionų komiteto nuomonė — Prekyba apyvartiniais taršos leidimais | 19 |
| 2008/C 325/05 | Regionų komiteto nuomonė — Komisijos teisės aktų pasiūlymai dėl bendrosios žemės ūkio politikos atlikus jos padėties įvertinimą | 28 |
| 2008/C 325/06 | Regionų komiteto nuomonė — Ikiprekybiniai viešieji pirkimai. Naujovių skatinimas siekiant užtikrinti ilgalaikes kokybiškas viešąsias paslaugas Europoje | 44 |
| 2008/C 325/07 | Regionų komiteto nuomonė — Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo sistema ir Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistema | 48 |
| 2008/C 325/08 | Regionų komiteto nuomonė — Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ir jos poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms | 52 |
| 2008/C 325/09 | Regionų komiteto nuomonė — Valdymas ir partnerystė nacionaliniu ir regionų lygiu ir įgyvendinant projektus regioninės politikos srityje | 56 |
| 2008/C 325/10 | Regionų komiteto nuomonė — Pramoniniai išmetamieji teršalai | 60 |
| 2008/C 325/11 | Regionų komiteto nuomonė — 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planas | 66 |
| 2008/C 325/12 | Regionų komiteto nuomonė — Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir Kūrinių platinimas prijungties režimu | 70 |
| 2008/C 325/13 | Regionų komiteto nuomonė — Piliečių teisės: Pagrindinių teisių ir Europos pilietybės suteikiamų teisių skatinimas | 76 |
| 2008/C 325/14 | Regionų komitetas nuomonė — Saugesnio interneto programa (2009–2013 m.) | 81 |
| 2008/C 325/15 | Regionų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas — Ryžtinga Europos kaimynystės politika | 87 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

76-oji plenarinė sesija, 2008 m. spalio 8–9 d.

2008/C 325/01

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva — Kovos su terorizmu stiprinimas: vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas

1

2008/C 325/02

Regionų komiteto nuomonė — Krovininio transporto paketas

6

2008/C 325/03

Regionų komiteto nuomonė — Atsinaujinančios energijos vartojimo skatinimas

12

2008/C 325/04

Regionų komiteto nuomonė — Prekyba apyvartiniais taršos leidimais

19

2008/C 325/05

Regionų komiteto nuomonė — Komisijos teisės aktų pasiūlymai dėl bendrosios žemės ūkio politikos atlikus jos padėties įvertinimą

28

2008/C 325/06

Regionų komiteto nuomonė — Ikiprekybiniai viešieji pirkimai. Naujovių skatinimas siekiant užtikrinti ilgalaikes kokybiškas viešąsias paslaugas Europoje

44

2008/C 325/07

Regionų komiteto nuomonė — Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo sistema ir Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistema

48

2008/C 325/08

Regionų komiteto nuomonė — Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ir jos poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms

52

2008/C 325/09

Regionų komiteto nuomonė — Valdymas ir partnerystė nacionaliniu ir regionų lygiu ir įgyvendinant projektus regioninės politikos srityje

56

2008/C 325/10

Regionų komiteto nuomonė — Pramoniniai išmetamieji teršalai

60

2008/C 325/11

Regionų komiteto nuomonė — 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planas

66

2008/C 325/12

Regionų komiteto nuomonė — Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir Kūrinių platinimas prijungties režimu

70

2008/C 325/13

Regionų komiteto nuomonė — Piliečių teisės: Pagrindinių teisių ir Europos pilietybės suteikiamų teisių skatinimas

76

2008/C 325/14

Regionų komitetas nuomonė — Saugesnio interneto programa (2009–2013 m.)

81

2008/C 325/15

Regionų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas — Ryžtinga Europos kaimynystės politika

87

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 325/16 | Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

2008/C 325/16

Pastaba skaitytojui(žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

76-oji plenarinė sesija, 2008 m. spalio 8–9 d.

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/1

---

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva — Kovos su terorizmu stiprinimas: vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas

(2008/C 325/01)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | visiškai pritaria nuomonei, kad pasaulinė terorizmo grėsmė kelia didelį pavojų demokratijai, žmogaus teisėms ir ekonominiam bei socialiniam vystymuisi visoje tarptautinėje bendruomenėje, |
| --- | --- |

—

visiškai pritaria nuomonei, kad pasaulinė terorizmo grėsmė kelia didelį pavojų demokratijai, žmogaus teisėms ir ekonominiam bei socialiniam vystymuisi visoje tarptautinėje bendruomenėje,

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms teks svarbiausias vaidmuo įgyvendinant ES kovos su terorizmu strategiją. Būtent šios institucijos bus „prevencijos“ ramsčio ir kovos su terorizmu ir radikalėjimu iniciatyvų įgyvendinimo valstybėse narėse varomoji jėga, |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms teks svarbiausias vaidmuo įgyvendinant ES kovos su terorizmu strategiją. Būtent šios institucijos bus „prevencijos“ ramsčio ir kovos su terorizmu ir radikalėjimu iniciatyvų įgyvendinimo valstybėse narėse varomoji jėga,

| — | pripažįsta ES kovos su radikalėjimu strategijos, įgyvendinamos kartu su ES kovos su terorizmu strategija, svarbą, tačiau pabrėžia, kad šiose strategijose turi būti numatytos galimybės jas įgyvendinti vietos lygiu, remiantis vietos patirtimi ir žiniomis, sukuriant aiškias struktūras bendruomenėms rinkti informaciją, teikiant paramą ir skiriant išteklius vietos valdžios institucijoms kovos su smurtiniu radikalėjimu projektams, kur tai būtina, įgyvendinti; pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios administracijų vaidmuo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir smurtinio radikalėjimo plitimui turėtų būti stiprinamas bendradarbiaujant kartu su ES ir valstybių narių vyriausybėmis, |
| --- | --- |

—

pripažįsta ES kovos su radikalėjimu strategijos, įgyvendinamos kartu su ES kovos su terorizmu strategija, svarbą, tačiau pabrėžia, kad šiose strategijose turi būti numatytos galimybės jas įgyvendinti vietos lygiu, remiantis vietos patirtimi ir žiniomis, sukuriant aiškias struktūras bendruomenėms rinkti informaciją, teikiant paramą ir skiriant išteklius vietos valdžios institucijoms kovos su smurtiniu radikalėjimu projektams, kur tai būtina, įgyvendinti; pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios administracijų vaidmuo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir smurtinio radikalėjimo plitimui turėtų būti stiprinamas bendradarbiaujant kartu su ES ir valstybių narių vyriausybėmis,

| — | rekomenduoja valstybėse narėse rengti viešas konsultacijas vietos lygiu, kad būtų kuo įvairiapusiškiau suvokta su terorizmu susijusi vietos lygio patirtis, terorizmo koncepcija ir motyvai, dėl kurių linkstama į ekstremizmą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad konsultacijos ir dalyvavimas atvertų galimybes tiems asmenims, kurie paprastai nedalyvauja vietos demokratijoje, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja valstybėse narėse rengti viešas konsultacijas vietos lygiu, kad būtų kuo įvairiapusiškiau suvokta su terorizmu susijusi vietos lygio patirtis, terorizmo koncepcija ir motyvai, dėl kurių linkstama į ekstremizmą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad konsultacijos ir dalyvavimas atvertų galimybes tiems asmenims, kurie paprastai nedalyvauja vietos demokratijoje,

| — | pritaria antrajam krizės valdymo planų tarpusavio vertinimui, kurį šiuo metu atlieka Komisija; vis dėlto ragina Komisiją užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai ir aktyviai dalyvautų vertinime, |
| --- | --- |

—

pritaria antrajam krizės valdymo planų tarpusavio vertinimui, kurį šiuo metu atlieka Komisija; vis dėlto ragina Komisiją užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai ir aktyviai dalyvautų vertinime,

| — | ragina Sąjungą užtikrinti, kad visoje kovos su terorizmu politikoje būtų tiesiogiai atsižvelgta į lygybę ir žmogaus teises ir būtų užtikrinta, kad intervencinės priemonės tam tikrose bendruomenėse nesukeltų neigiamų išgyvenimų ir nepastūmėtų susvetimėjimo ir ekstremizmo link. |
| --- | --- |

—

ragina Sąjungą užtikrinti, kad visoje kovos su terorizmu politikoje būtų tiesiogiai atsižvelgta į lygybę ir žmogaus teises ir būtų užtikrinta, kad intervencinės priemonės tam tikrose bendruomenėse nesukeltų neigiamų išgyvenimų ir nepastūmėtų susvetimėjimo ir ekstremizmo link.

| Pranešėjas | : | Lordas Graham TOPE (UK/LDAE) Londono Satono tarybos ir Londono miesto policijos priežiūros valdybos (Metropolitan Police Authority) narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Lordas Graham TOPE (UK/LDAE) Londono Satono tarybos ir Londono miesto policijos priežiūros valdybos (Metropolitan Police Authority) narys

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Kovos su terorizmu stiprinimas“

COM(2007) 649 galutinis

Pasiūlymas priimti Tarybos pagrindų sprendimą, iš dalies keičiantį 2002 m. birželio 13 d. Pagrindų sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu

COM(2007) 650 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Sustiprinti „prevencijos“ ramstį

| 1. | visiškai pritaria nuomonei, kad pasaulinė terorizmo grėsmė kelia didelį pavojų demokratijai, žmogaus teisėms ir ekonominei bei socialinei plėtrai visoje tarptautinėje bendruomenėje; |
| --- | --- |

1.

visiškai pritaria nuomonei, kad pasaulinė terorizmo grėsmė kelia didelį pavojų demokratijai, žmogaus teisėms ir ekonominei bei socialinei plėtrai visoje tarptautinėje bendruomenėje;

| 2. | pripažįsta, kad dėmesys neišvengiamai bus nukreiptas į Al-Qaeda kurstomą terorizmą ir mūsų bendruomenėse pastebimą radikalėjimą, vedantį į smurtinį ekstremizmą, tačiau primena, kad daug pastarojo laikotarpio teroro aktų įvykdė žmonės, gimę ir užaugę šalyje, kurioje aktas buvo įvykdytas, arba kitoje ES valstybėje, dažnai reaguodami į šalies, kurioje įvyko išpuolis, vidaus padėtį ir nebūtinai visų pirma vadovaudamiesi religiniais motyvais. Nepaisant to, RK pripažįsta, kad Al-Qaeda kurstomo terorizmo grėsmė yra svarbus saugumo klausimas, su kuriuo šiandien susiduria ES; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad dėmesys neišvengiamai bus nukreiptas į Al-Qaeda kurstomą terorizmą ir mūsų bendruomenėse pastebimą radikalėjimą, vedantį į smurtinį ekstremizmą, tačiau primena, kad daug pastarojo laikotarpio teroro aktų įvykdė žmonės, gimę ir užaugę šalyje, kurioje aktas buvo įvykdytas, arba kitoje ES valstybėje, dažnai reaguodami į šalies, kurioje įvyko išpuolis, vidaus padėtį ir nebūtinai visų pirma vadovaudamiesi religiniais motyvais. Nepaisant to, RK pripažįsta, kad Al-Qaeda kurstomo terorizmo grėsmė yra svarbus saugumo klausimas, su kuriuo šiandien susiduria ES;

| 3. | mano, kad ES kovojant su terorizmu daugiausiai dėmesio turi būti skirta dviems aspektams: pirma, tiesioginei kovai su teroristine veikla, ir, antra, prevencijos priemonėms. Kuo anksčiau bus nustatytos ir pašalintos smurtinius išpuolius lemiančios priežastys, tuo geriau. Labai naudinga būtų išsamiau išanalizuoti priežastis ir motyvus, skatinančius asmenis remti ir finansuoti teroristinę veiklą bei joje dalyvauti; |
| --- | --- |

3.

mano, kad ES kovojant su terorizmu daugiausiai dėmesio turi būti skirta dviems aspektams: pirma, tiesioginei kovai su teroristine veikla, ir, antra, prevencijos priemonėms. Kuo anksčiau bus nustatytos ir pašalintos smurtinius išpuolius lemiančios priežastys, tuo geriau. Labai naudinga būtų išsamiau išanalizuoti priežastis ir motyvus, skatinančius asmenis remti ir finansuoti teroristinę veiklą bei joje dalyvauti;

| 4. | pripažįsta, kad kalbant apie terorizmą negalima neatsižvelgti į religinį aspektą. Reikėtų plačiau skelbti, kad jokiomis aplinkybėmis negalima pateisinti teroristinių veiksmų; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad kalbant apie terorizmą negalima neatsižvelgti į religinį aspektą. Reikėtų plačiau skelbti, kad jokiomis aplinkybėmis negalima pateisinti teroristinių veiksmų;

| 5. | todėl mano, kad ES privalo imtis iniciatyvos ir remti priemones, kuriomis siekiama sumažinti terorizmą pasitelkiant religijų ir kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

5.

todėl mano, kad ES privalo imtis iniciatyvos ir remti priemones, kuriomis siekiama sumažinti terorizmą pasitelkiant religijų ir kultūrų dialogą;

| 6. | mano, kad terorizmo prevencijos srityje ypač svarbus ES bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. Turėtų būti remiamos šio išorės bendradarbiavimo strategijos, tiek keičiantis informacija, tiek plėtojant labiau praktinį policijos ar muitinių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad terorizmo prevencijos srityje ypač svarbus ES bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. Turėtų būti remiamos šio išorės bendradarbiavimo strategijos, tiek keičiantis informacija, tiek plėtojant labiau praktinį policijos ar muitinių bendradarbiavimą;

| 7. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms teks svarbiausias vaidmuo įgyvendinant ES kovos su terorizmu strategiją. Būtent šios institucijos, bendradarbiaudamos su nacionaliniais ir regionų teisėsaugos organais, atsakingais už asmenų ir nuosavybės apsaugą, sieks įgyvendinti „prevencijos“ ramstį ir būsimas kovos su terorizmu ir radikalėjimu iniciatyvas valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms teks svarbiausias vaidmuo įgyvendinant ES kovos su terorizmu strategiją. Būtent šios institucijos, bendradarbiaudamos su nacionaliniais ir regionų teisėsaugos organais, atsakingais už asmenų ir nuosavybės apsaugą, sieks įgyvendinti „prevencijos“ ramstį ir būsimas kovos su terorizmu ir radikalėjimu iniciatyvas valstybėse narėse;

| 8. | atkreipia dėmesį į didelę pažangą, pasiektą valstybėse narėse nuo 2002 m., kai buvo parengti pagrindų teisės aktai įgyvendinant kitus tris ramsčius: apsaugos, persekiojimo ir reagavimo. Be to, pritaria dabartinės iniciatyvos pasiūlymams sustiprinti kovą su terorizmu: sukurti kovos su terorizmu strategijos teisinę bazę, įskaitant baudžiamąją atsakomybę už teroristų rengimą, verbavimą ir viešą kurstymą įvykdyti teroristinius nusikaltimus, užkirsti kelią teroristams naudoti sprogmenis, naudoti oro linijų keleivius duomenis atliekant ikiteisminį tyrimą, nustatyti terorizmo finansavimo veikos baudžiamumą ir vykdyti prevenciją šioje srityje, pripažinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros būtinybę ir taip padėti policijai visoje Sąjungoje apsaugoti gyventojus nuo teroristinių išpuolių; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į didelę pažangą, pasiektą valstybėse narėse nuo 2002 m., kai buvo parengti pagrindų teisės aktai įgyvendinant kitus tris ramsčius: apsaugos, persekiojimo ir reagavimo. Be to, pritaria dabartinės iniciatyvos pasiūlymams sustiprinti kovą su terorizmu: sukurti kovos su terorizmu strategijos teisinę bazę, įskaitant baudžiamąją atsakomybę už teroristų rengimą, verbavimą ir viešą kurstymą įvykdyti teroristinius nusikaltimus, užkirsti kelią teroristams naudoti sprogmenis, naudoti oro linijų keleivius duomenis atliekant ikiteisminį tyrimą, nustatyti terorizmo finansavimo veikos baudžiamumą ir vykdyti prevenciją šioje srityje, pripažinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros būtinybę ir taip padėti policijai visoje Sąjungoje apsaugoti gyventojus nuo teroristinių išpuolių;

| 9. | vis dėlto teigia, kad ES, stiprindama kovą su terorizmu, kartu su valstybėmis narėmis, teisėsaugos organais, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir joms pavaldžiomis saugumo pajėgomis turėtų daugiau investuoti į „prevencijos“ ramstį. Terorizmo ir smurtinio ekstremizmo prevencijos negalima pasiekti tik teisinėmis priemonėmis ir privalomu įstatymų vykdymu. Be to, vien represinės priemonės nebus veiksmingos ir net gali turėti skaudžių pasekmių, jei nebus imtasi veiksmų siekiant užtikrinti palankias perspektyvas ir vietą visuomenėje asmenims, kuriems radikalėjimas ir teroristų verbavimas gali daryti ypač stiprų poveikį; |
| --- | --- |

9.

vis dėlto teigia, kad ES, stiprindama kovą su terorizmu, kartu su valstybėmis narėmis, teisėsaugos organais, vietos ir regionų valdžios institucijomis ir joms pavaldžiomis saugumo pajėgomis turėtų daugiau investuoti į „prevencijos“ ramstį. Terorizmo ir smurtinio ekstremizmo prevencijos negalima pasiekti tik teisinėmis priemonėmis ir privalomu įstatymų vykdymu. Be to, vien represinės priemonės nebus veiksmingos ir net gali turėti skaudžių pasekmių, jei nebus imtasi veiksmų siekiant užtikrinti palankias perspektyvas ir vietą visuomenėje asmenims, kuriems radikalėjimas ir teroristų verbavimas gali daryti ypač stiprų poveikį;

| 10. | mano, kad siekiant užkirsti kelią terorizmui, būtina vykdyti prevenciją šalinant glaudžiai su juo susijusius veiksnius, kurie sudaro palankias sąlygas radikalėjimui ir gali lemti teroristinius veiksmus; |
| --- | --- |

10.

mano, kad siekiant užkirsti kelią terorizmui, būtina vykdyti prevenciją šalinant glaudžiai su juo susijusius veiksnius, kurie sudaro palankias sąlygas radikalėjimui ir gali lemti teroristinius veiksmus;

| 11. | pripažįsta, kad terorizmo prigimtis ir jį įkvepiančios idėjos dažnai būna pasaulinio masto. Tačiau Komitetas teigia, kad tiesioginį terorizmo poveikį realiai ir asmeniškai patiria kiekvienas pilietis ir bendruomenė. Asmenys, kurie planuoja ir remia smurtinio ekstremizmo veiksmus, gyvena ir veikia nevaržomai kaip Europos piliečiai ir mūsų bendruomenių nariai, naudojasi vietos paslaugomis ir vietos demokratija, bendrauja su vietos gyventojais. Todėl valstybės narės, remdamosi visoje ES sukaupta patirtimi, pripažįsta būtinybę iš esmės išanalizuoti priežastis ir įvykius, pastūmėjusius Europos piliečius smurtinio ekstremizmo ir Al-Qaeda judėjimo link, siekiant juos suprasti ir užkirsti jiems kelią; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad terorizmo prigimtis ir jį įkvepiančios idėjos dažnai būna pasaulinio masto. Tačiau Komitetas teigia, kad tiesioginį terorizmo poveikį realiai ir asmeniškai patiria kiekvienas pilietis ir bendruomenė. Asmenys, kurie planuoja ir remia smurtinio ekstremizmo veiksmus, gyvena ir veikia nevaržomai kaip Europos piliečiai ir mūsų bendruomenių nariai, naudojasi vietos paslaugomis ir vietos demokratija, bendrauja su vietos gyventojais. Todėl valstybės narės, remdamosi visoje ES sukaupta patirtimi, pripažįsta būtinybę iš esmės išanalizuoti priežastis ir įvykius, pastūmėjusius Europos piliečius smurtinio ekstremizmo ir Al-Qaeda judėjimo link, siekiant juos suprasti ir užkirsti jiems kelią;

| 12. | mano, kad siekiant kovoti su smurtiniu radikalėjimu būtina parengti tikslines priemones vietos lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos, esančios arčiausiai pažeidžiamiausių visuomenės grupių, atlieka ypač svarbų vaidmenį užtikrinant ES piliečiams kuo visapusiškesnę socialinę įtrauktį vengiant bet kokios diskriminacijos bei vykstančios taikioje ir demokratiškoje aplinkoje; |
| --- | --- |

12.

mano, kad siekiant kovoti su smurtiniu radikalėjimu būtina parengti tikslines priemones vietos lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos, esančios arčiausiai pažeidžiamiausių visuomenės grupių, atlieka ypač svarbų vaidmenį užtikrinant ES piliečiams kuo visapusiškesnę socialinę įtrauktį vengiant bet kokios diskriminacijos bei vykstančios taikioje ir demokratiškoje aplinkoje;

| 13. | primena, kad 2003 m. Europos Tarybos kongresas patvirtino konkrečias rekomendacijas dėl vietos valdžios institucijų vaidmens sprendžiant terorizmo klausimą. |
| --- | --- |

13.

primena, kad 2003 m. Europos Tarybos kongresas patvirtino konkrečias rekomendacijas dėl vietos valdžios institucijų vaidmens sprendžiant terorizmo klausimą.

Veiksmų planas: vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 14. | pritaria Europos Komisijos pastangoms dėmesį sutelkti į kovos su terorizmu strategijos prevencijos ramstį ir pritaria planams 2008 m. paskelbti komunikatą dėl kovos su smurtiniu radikalėjimu. Tačiau Komitetas norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad antiteroristinėms žinyboms prevencija yra svarbus organizacinis posūkis, kuriam reikia vietos ir regionų valdžios institucijų žinių, patirties ir bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

14.

pritaria Europos Komisijos pastangoms dėmesį sutelkti į kovos su terorizmu strategijos prevencijos ramstį ir pritaria planams 2008 m. paskelbti komunikatą dėl kovos su smurtiniu radikalėjimu. Tačiau Komitetas norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad antiteroristinėms žinyboms prevencija yra svarbus organizacinis posūkis, kuriam reikia vietos ir regionų valdžios institucijų žinių, patirties ir bendradarbiavimo;

| 15. | pritaria Europos Sąjungos iniciatyvai paskelbti 2008 m. Kultūrų dialogo metais, kadangi tai yra išskirtinė priemonė skatinti veiksmingą dialogą, toleranciją ir skirtingų kultūrų bei tikėjimų tarpusavio supratimą; |
| --- | --- |

15.

pritaria Europos Sąjungos iniciatyvai paskelbti 2008 m. Kultūrų dialogo metais, kadangi tai yra išskirtinė priemonė skatinti veiksmingą dialogą, toleranciją ir skirtingų kultūrų bei tikėjimų tarpusavio supratimą;

| 16. | pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios administracijų vaidmuo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir smurtinio radikalėjimo plitimui turėtų būti stiprinamas bendradarbiaujant kartu su ES ir valstybių narių vyriausybėmis. Todėl rekomenduoja kiekvienoje valstybėje narėje, bendradarbiaujant su nacionalinėmis vyriausybėmis, policija ir vietos bendruomenėmis, sukurti vietos ir regionų valdžios institucijų tinklų sistemą (dalyvaujant regionų pajėgoms, turinčioms išimtinę kompetenciją asmenų ir turto apsaugos srityje), kad būtų galima lengviau keistis gera praktika socialinės įtraukties srityje ir profesionaliai išnagrinėti, kaip atsiranda smurtinis ekstremizmas rajonuose ir seniūnijose ir padėti suprasti šį reiškinį; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad regionų ir vietos valdžios administracijų vaidmuo siekiant užkirsti kelią terorizmui ir smurtinio radikalėjimo plitimui turėtų būti stiprinamas bendradarbiaujant kartu su ES ir valstybių narių vyriausybėmis. Todėl rekomenduoja kiekvienoje valstybėje narėje, bendradarbiaujant su nacionalinėmis vyriausybėmis, policija ir vietos bendruomenėmis, sukurti vietos ir regionų valdžios institucijų tinklų sistemą (dalyvaujant regionų pajėgoms, turinčioms išimtinę kompetenciją asmenų ir turto apsaugos srityje), kad būtų galima lengviau keistis gera praktika socialinės įtraukties srityje ir profesionaliai išnagrinėti, kaip atsiranda smurtinis ekstremizmas rajonuose ir seniūnijose ir padėti suprasti šį reiškinį;

| 17. | rekomenduoja valstybėse narėse rengti viešas konsultacijas vietos lygiu, kad būtų kuo įvairiapusiškiau suvokta su terorizmu susijusi vietos lygio patirtis, terorizmo koncepcija ir motyvai, dėl kurių linkstama į ekstremizmą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad konsultacijos ir dalyvavimas atvertų galimybes tiems asmenims, kurie paprastai nedalyvauja vietos demokratijoje; |
| --- | --- |

17.

rekomenduoja valstybėse narėse rengti viešas konsultacijas vietos lygiu, kad būtų kuo įvairiapusiškiau suvokta su terorizmu susijusi vietos lygio patirtis, terorizmo koncepcija ir motyvai, dėl kurių linkstama į ekstremizmą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad konsultacijos ir dalyvavimas atvertų galimybes tiems asmenims, kurie paprastai nedalyvauja vietos demokratijoje;

| 18. | ketina šią nuomonę papildyti ir suteikti paramą Komisijai ir kovos su terorizmu koordinatoriui rengiant praktines gaires, kuriose būtų išdėstyta geriausia įvairių sričių dalyvavimo ir partnerystės projektų, skirtų kovai su radikalėjimu, vykdymo praktika; |
| --- | --- |

18.

ketina šią nuomonę papildyti ir suteikti paramą Komisijai ir kovos su terorizmu koordinatoriui rengiant praktines gaires, kuriose būtų išdėstyta geriausia įvairių sričių dalyvavimo ir partnerystės projektų, skirtų kovai su radikalėjimu, vykdymo praktika;

| 19. | rekomenduoja, kad pats RK kiekvienais metais organizuotų renginį, skatinantį strateginį mokymąsi, vietos ir regionų valdžios institucijoms keičiantis patirtimi visos Europos lygiu, ir remiantį tolesnį vietos lygio intervencijos iniciatyvų vystymą siekiant užkirsti kelią terorizmui ir smurtiniam ekstremizmui. |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja, kad pats RK kiekvienais metais organizuotų renginį, skatinantį strateginį mokymąsi, vietos ir regionų valdžios institucijoms keičiantis patirtimi visos Europos lygiu, ir remiantį tolesnį vietos lygio intervencijos iniciatyvų vystymą siekiant užkirsti kelią terorizmui ir smurtiniam ekstremizmui.

Įgyvendinimas

Mokymasis dalyvaujant ir dirbant kartu su partneriais

| 20. | pripažįsta ES kovos su radikalėjimu strategijos, įgyvendinamos kartu su ES kovos su terorizmu strategija, svarbą, tačiau pabrėžia, kad abiejose šiose strategijose turi būti numatytos galimybės jas įgyvendinti vietos lygiu, remiantis vietos patirtimi ir žiniomis, sukuriant aiškų pagrindą bendruomenėms rinkti informaciją, teikiant paramą ir skiriant išteklius vietos valdžios institucijoms kovos su smurtiniu radikalėjimu projektams, kur tai būtina, įgyvendinti; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta ES kovos su radikalėjimu strategijos, įgyvendinamos kartu su ES kovos su terorizmu strategija, svarbą, tačiau pabrėžia, kad abiejose šiose strategijose turi būti numatytos galimybės jas įgyvendinti vietos lygiu, remiantis vietos patirtimi ir žiniomis, sukuriant aiškų pagrindą bendruomenėms rinkti informaciją, teikiant paramą ir skiriant išteklius vietos valdžios institucijoms kovos su smurtiniu radikalėjimu projektams, kur tai būtina, įgyvendinti;

| 21. | rekomenduoja priimti Priumo konvencijos nuostatas dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo kovojant su terorizmu. |
| --- | --- |

21.

rekomenduoja priimti Priumo konvencijos nuostatas dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo kovojant su terorizmu.

Bendruomenių operatyvinė veikla

| 22. | ragina valstybes nares ir policiją sukurti aiškią ir saugią sistemą vietos ir regionų partneriams (įskaitant vietos ir regionų policijos padalinius) keistis informacija su kovos su terorizmu ir smurtiniu radikalėjimu prevencijos padaliniais; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares ir policiją sukurti aiškią ir saugią sistemą vietos ir regionų partneriams (įskaitant vietos ir regionų policijos padalinius) keistis informacija su kovos su terorizmu ir smurtiniu radikalėjimu prevencijos padaliniais;

| 23. | pabrėžia, kad įdiegtoje sistemoje, skirtoje bendruomenės lygiu rinkti operatyvinius duomenis, turėtų būtų atsižvelgtą į saugumo aspektą, pagrindines piliečių teises ir duomenų apsaugą, susijusią su vietos partnerių ir policijos informacijos keitimusi tarpusavyje. Būtina sudaryti galimybes piliečiams anonimiškai teikti informaciją vietos valdžios institucijoms ir policijai apie galimus terorizmo aktus; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad įdiegtoje sistemoje, skirtoje bendruomenės lygiu rinkti operatyvinius duomenis, turėtų būtų atsižvelgtą į saugumo aspektą, pagrindines piliečių teises ir duomenų apsaugą, susijusią su vietos partnerių ir policijos informacijos keitimusi tarpusavyje. Būtina sudaryti galimybes piliečiams anonimiškai teikti informaciją vietos valdžios institucijoms ir policijai apie galimus terorizmo aktus;

| 24. | taip pat mano, jog labai svarbu, kad renkant informaciją apie bendruomenes būtų aiškios ribos tarp policijos, policijos įstaigų ir vietos valdžios institucijų; sistemos turi būti sukurtos taip, kad vietos ir regionų partneriai būtų užtikrinti, jog toks dalyvavimas nepakenks santykiams su bendruomenėmis, kad informacijos šaltiniai būtų apsaugoti, o policijai nepriklausantys partneriai padėtų savanoriškai; |
| --- | --- |

24.

taip pat mano, jog labai svarbu, kad renkant informaciją apie bendruomenes būtų aiškios ribos tarp policijos, policijos įstaigų ir vietos valdžios institucijų; sistemos turi būti sukurtos taip, kad vietos ir regionų partneriai būtų užtikrinti, jog toks dalyvavimas nepakenks santykiams su bendruomenėmis, kad informacijos šaltiniai būtų apsaugoti, o policijai nepriklausantys partneriai padėtų savanoriškai;

| 25. | rekomenduoja Europos Sąjungai parengti gaires, padėsiančias sukurti informacijos keitimosi sistemas, ir užtikrinti, kad jos būtų stabilios, teisingos ir saugios. |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja Europos Sąjungai parengti gaires, padėsiančias sukurti informacijos keitimosi sistemas, ir užtikrinti, kad jos būtų stabilios, teisingos ir saugios.

Kova su radikalėjimu

| 26. | ragina valstybes nares remti vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiančias užmegzti glaudesnius darbo santykius su policija (tiek pavaldžia valstybei, tiek regionų lygmens) ir baudžiamojo teisingumo institucijomis kovos su radikalėjimu projektams parengti. Projektai turėtų būtų rengiami ir skirti sritims, nustatytoms remiantis turimais operatyviniais duomenimis, naudojantis naujausiais policijos duomenis kartu su vietos ir regionų žiniomis ir patirtimi; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares remti vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiančias užmegzti glaudesnius darbo santykius su policija (tiek pavaldžia valstybei, tiek regionų lygmens) ir baudžiamojo teisingumo institucijomis kovos su radikalėjimu projektams parengti. Projektai turėtų būtų rengiami ir skirti sritims, nustatytoms remiantis turimais operatyviniais duomenimis, naudojantis naujausiais policijos duomenis kartu su vietos ir regionų žiniomis ir patirtimi;

| 27. | siūlo remti kultūrų dialogo idėją ir socialinės integracijos plano įgyvendinimą vietos lygiu siekiant užkirsti kelią radikalėjimui ir smurtui; |
| --- | --- |

27.

siūlo remti kultūrų dialogo idėją ir socialinės integracijos plano įgyvendinimą vietos lygiu siekiant užkirsti kelią radikalėjimui ir smurtui;

| 28. | pripažįsta, kad valstybių narių skiriamų išteklių dydis svyruos atsižvelgiant į surinktus operatyvinius duomenis. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad ir toliau būtina nuolat veikti išvien su bendruomenėmis siekiant ištirti dabartinių projektų veiksmingumą, užmegzti ilgalaikius piliečių, teisėsaugos organų ir vyriausybių tarpusavio ryšius kovojant su terorizmu, ir atsižvelgti į nuomonių ir demografinių procesų raidą. Atitinkamai turėtų būti pakoreguoti projektų ištekliai ir tikslai; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta, kad valstybių narių skiriamų išteklių dydis svyruos atsižvelgiant į surinktus operatyvinius duomenis. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad ir toliau būtina nuolat veikti išvien su bendruomenėmis siekiant ištirti dabartinių projektų veiksmingumą, užmegzti ilgalaikius piliečių, teisėsaugos organų ir vyriausybių tarpusavio ryšius kovojant su terorizmu, ir atsižvelgti į nuomonių ir demografinių procesų raidą. Atitinkamai turėtų būti pakoreguoti projektų ištekliai ir tikslai;

| 29. | rekomenduoja valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms su bendruomenėmis parengti projektus smurtinio ekstremizmo ideologijai pakirsti, o tradicinei mąstysenai — paremti. Tokie projektai turėtų būti pagrįsti tvirtomis profesinėmis gairėmis, o jų veiksmingumą turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Todėl RK siūlo valstybėms narėms bei vietos ir regionų valdžios institucijoms bendrai surasti tradicinius bendruomenės lyderius smurtiniams radikalams diskredituoti ir remti įtikinamas alternatyvias idėjas, paneigiančias ekstremistų idėjas; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms su bendruomenėmis parengti projektus smurtinio ekstremizmo ideologijai pakirsti, o tradicinei mąstysenai — paremti. Tokie projektai turėtų būti pagrįsti tvirtomis profesinėmis gairėmis, o jų veiksmingumą turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Todėl RK siūlo valstybėms narėms bei vietos ir regionų valdžios institucijoms bendrai surasti tradicinius bendruomenės lyderius smurtiniams radikalams diskredituoti ir remti įtikinamas alternatyvias idėjas, paneigiančias ekstremistų idėjas;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbiausios žinomos terorizmo priežastys yra nepasitenkinimas visuomene, bejėgiškumo jausmas ir atskirtis. Gerai veikiančioje demokratinėje visuomenėje pavojus, kad įsitvirtins ir išplis teroristinės idėjos ir teroristiniai tinklai, yra mažesnis; todėl mano, kad ypač svarbu, jog demokratijos skleidimas ir pilietinių ir politinių teisių gerbimas būtų svarbi kovos su terorizmu priemonių dalis; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbiausios žinomos terorizmo priežastys yra nepasitenkinimas visuomene, bejėgiškumo jausmas ir atskirtis. Gerai veikiančioje demokratinėje visuomenėje pavojus, kad įsitvirtins ir išplis teroristinės idėjos ir teroristiniai tinklai, yra mažesnis; todėl mano, kad ypač svarbu, jog demokratijos skleidimas ir pilietinių ir politinių teisių gerbimas būtų svarbi kovos su terorizmu priemonių dalis;

| 31. | pripažįsta, kad terminologija yra sudėtingas ir opus klausimas, todėl asmenys, vadovaujantys kovos su radikalėjimu iniciatyvoms, turi turėti nemažai žinių ir atlikti daug tyrimų; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta, kad terminologija yra sudėtingas ir opus klausimas, todėl asmenys, vadovaujantys kovos su radikalėjimu iniciatyvoms, turi turėti nemažai žinių ir atlikti daug tyrimų;

| 32. | rekomenduoja valstybėms narėms ir regionų valdžios institucijoms remti pažeidžiamas vietos įstaigas, pavyzdžiui, mokyklas, tęstinio švietimo centrus, universitetus, mečetes ir religines institucijas, kad būtų nustatyta smurtinio radikalėjimo veikla mokyklų ir universitetų teritorijose, sužlugdyti radikalių veikėjų veiklą ir skleidžiant teigiamas ir įdomias alternatyvias idėjas remti tuos asmenis, kurie neapsaugoti nuo smurtinio radikalėjimo, kad jie atsispirtų ekstremistų propagandai; |
| --- | --- |

32.

rekomenduoja valstybėms narėms ir regionų valdžios institucijoms remti pažeidžiamas vietos įstaigas, pavyzdžiui, mokyklas, tęstinio švietimo centrus, universitetus, mečetes ir religines institucijas, kad būtų nustatyta smurtinio radikalėjimo veikla mokyklų ir universitetų teritorijose, sužlugdyti radikalių veikėjų veiklą ir skleidžiant teigiamas ir įdomias alternatyvias idėjas remti tuos asmenis, kurie neapsaugoti nuo smurtinio radikalėjimo, kad jie atsispirtų ekstremistų propagandai;

| 33. | rekomenduoja valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti su kalėjimais, probacijos ir pataisos įstaigomis, kad būtų išaiškinta, sužlugdyta ir sustabdyta sulaikymo įstaigose atsidūrusių smurtinio radikalizmo šalininkų veikla; |
| --- | --- |

33.

rekomenduoja valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiauti su kalėjimais, probacijos ir pataisos įstaigomis, kad būtų išaiškinta, sužlugdyta ir sustabdyta sulaikymo įstaigose atsidūrusių smurtinio radikalizmo šalininkų veikla;

| 34. | mano, kad tokių projektų įgyvendinimas turėtų būti koordinuojamas regionų mastu su policija ir policijos agentūromis, o ją prižiūrėti turėtų vietos ir regionų valdžios institucijos ar panašios įstaigos ir teikti informaciją nacionalinei vyriausybei, kad ji įvertintų veiksmų raidą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad tokių projektų įgyvendinimas turėtų būti koordinuojamas regionų mastu su policija ir policijos agentūromis, o ją prižiūrėti turėtų vietos ir regionų valdžios institucijos ar panašios įstaigos ir teikti informaciją nacionalinei vyriausybei, kad ji įvertintų veiksmų raidą;

| 35. | mano, kad, norint remti šiuos projektus, Europos Sąjungai, valstybėms narėms ir policijai labai svarbu sukurti ES tinklus, apimančius regionams pavaldžias policijos tarnybas, atsakingas už asmenų ir turto apsaugą, bei antiteroristinius padalinius, geriausiai praktikai, gairėms, paramai nustatyti ir parengti specialistus, atsakingus už įgyvendinimą vietos lygiu. |
| --- | --- |

35.

mano, kad, norint remti šiuos projektus, Europos Sąjungai, valstybėms narėms ir policijai labai svarbu sukurti ES tinklus, apimančius regionams pavaldžias policijos tarnybas, atsakingas už asmenų ir turto apsaugą, bei antiteroristinius padalinius, geriausiai praktikai, gairėms, paramai nustatyti ir parengti specialistus, atsakingus už įgyvendinimą vietos lygiu.

Piliečių dalyvavimas ir vadovavimas

| 36. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vadovaujantis vaidmuo yra labai svarbus įgyvendinant terorizmo prevencijos strategiją visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

36.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vadovaujantis vaidmuo yra labai svarbus įgyvendinant terorizmo prevencijos strategiją visose valstybėse narėse;

| 37. | rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms tvirtu vadovavimu padidinti gyventojų gebėjimą atsispirti smurtinių ekstremistų propagandai. Todėl rekomenduoja valdžios institucijoms:






  — | visose vietos bendruomenėse dirbant su bendruomenės grupėmis, partnerystėmis ir lyderiais rodyti bendras vertybes, kad sustiprėtų bendruomenės sanglauda, |
| --- | --- | --- |

37.

rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms tvirtu vadovavimu padidinti gyventojų gebėjimą atsispirti smurtinių ekstremistų propagandai. Todėl rekomenduoja valdžios institucijoms:

—

visose vietos bendruomenėse dirbant su bendruomenės grupėmis, partnerystėmis ir lyderiais rodyti bendras vertybes, kad sustiprėtų bendruomenės sanglauda,

| — | rasti būdus duoti atkirtį arba pripažinti ir imtis priemonių kilus konfliktams, kurie gali skatinti susvetimėjimą ir pastūmėti į smurtinį ekstremizmą, |
| --- | --- |

—

rasti būdus duoti atkirtį arba pripažinti ir imtis priemonių kilus konfliktams, kurie gali skatinti susvetimėjimą ir pastūmėti į smurtinį ekstremizmą,

| — | veiksmingai spręsti neapykantos sukeltų nusikaltimų klausimą glaudžiai bendradarbiaujant su policija ir įgyvendinant bendruomenės paramos projektus, |
| --- | --- |

—

veiksmingai spręsti neapykantos sukeltų nusikaltimų klausimą glaudžiai bendradarbiaujant su policija ir įgyvendinant bendruomenės paramos projektus,

| — | kai vyksta saugumo operacijos, atlikti tarpininko vaidmenį bendruomenėje, |
| --- | --- |

—

kai vyksta saugumo operacijos, atlikti tarpininko vaidmenį bendruomenėje,

| — | teikti paramą ir nurodyti gaires bendruomenių grupėms ir organizacijoms, siekiančioms duoti atkirtį smurtinio ekstremizmo ideologijai; |
| --- | --- |

—

teikti paramą ir nurodyti gaires bendruomenių grupėms ir organizacijoms, siekiančioms duoti atkirtį smurtinio ekstremizmo ideologijai;

| 38. | mano, kad skaidri ir atskaitinga policija yra pamatinis veiksnys visuomenės pasitikėjimui ugdyti, kad galima sutramdyti terorizmą skatinant visuomenę remti antiteroristines operacijas ir nacionalines bei vietos intervencines priemones, skirtas duoti atkirtį smurtiniam ekstremizmui. Todėl RK siūlo tiek valstybėms narėms, tiek ir už saugumą bei asmenų bei turto apsaugą atsakingoms regionų lygio struktūroms, turinčioms antiteroristinius padalinius arba rinktines, apsvarstyti būdus, kaip sustiprinti pasitikėjimą policija vietos lygiu, kai reikia, prašant paramos ir mokantis iš Europos ir tarptautinių partnerių; |
| --- | --- |

38.

mano, kad skaidri ir atskaitinga policija yra pamatinis veiksnys visuomenės pasitikėjimui ugdyti, kad galima sutramdyti terorizmą skatinant visuomenę remti antiteroristines operacijas ir nacionalines bei vietos intervencines priemones, skirtas duoti atkirtį smurtiniam ekstremizmui. Todėl RK siūlo tiek valstybėms narėms, tiek ir už saugumą bei asmenų bei turto apsaugą atsakingoms regionų lygio struktūroms, turinčioms antiteroristinius padalinius arba rinktines, apsvarstyti būdus, kaip sustiprinti pasitikėjimą policija vietos lygiu, kai reikia, prašant paramos ir mokantis iš Europos ir tarptautinių partnerių;

| 39. | ragina Komisiją siūlyti būdus, kaip ji galėtų paremti valstybes nares svarstant kovos su terorizmu integravimo į tradicinę policijos veiklą klausimą, prireikus padedant valstybėms narėms ir policijai mokytis vienos iš kitų; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją siūlyti būdus, kaip ji galėtų paremti valstybes nares svarstant kovos su terorizmu integravimo į tradicinę policijos veiklą klausimą, prireikus padedant valstybėms narėms ir policijai mokytis vienos iš kitų;

| 40. | pripažįsta, jog labai svarbu, kad policijos sudėtis atspindėtų bendruomenės, kuriai ji tarnauja, įvairovę, nes taip ugdomas pasitikėjimas ir kuriami konstruktyvūs policijos ir visuomenės bendravimo būdai. Todėl RK mano, kad visose valstybėse narėse vietos lygiu turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos konstruktyvioms diskusijoms, skatinančiomis policijos tarnybų įvairovę ir vienodas galimybes. |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, jog labai svarbu, kad policijos sudėtis atspindėtų bendruomenės, kuriai ji tarnauja, įvairovę, nes taip ugdomas pasitikėjimas ir kuriami konstruktyvūs policijos ir visuomenės bendravimo būdai. Todėl RK mano, kad visose valstybėse narėse vietos lygiu turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos konstruktyvioms diskusijoms, skatinančiomis policijos tarnybų įvairovę ir vienodas galimybes.

Parengtis ir reagavimas ekstremalių įvykių metu

| 41. | pritaria antrajam krizės valdymo planų tarpusavio vertinimui, kurį šiuo metu atlieka Komisija; |
| --- | --- |

41.

pritaria antrajam krizės valdymo planų tarpusavio vertinimui, kurį šiuo metu atlieka Komisija;

| 42. | vis dėlto ragina Komisiją užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai ir aktyviai dalyvautų vertinime. Pasimokiusi iš 2005 m. liepos mėn. Londone įvykdytų sprogdinimų tyrimo, ji turėtų užtikrinti aiškų atsakomybės pasidalijimą ir pavaldumo tvarką tarp įvairių agentūrų ir įstaigų, kurios buvo įpareigotos parengti nepaprastosios padėties planus bei teikti skubios pagalbos paslaugas; |
| --- | --- |

42.

vis dėlto ragina Komisiją užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai ir aktyviai dalyvautų vertinime. Pasimokiusi iš 2005 m. liepos mėn. Londone įvykdytų sprogdinimų tyrimo, ji turėtų užtikrinti aiškų atsakomybės pasidalijimą ir pavaldumo tvarką tarp įvairių agentūrų ir įstaigų, kurios buvo įpareigotos parengti nepaprastosios padėties planus bei teikti skubios pagalbos paslaugas;

| 43. | tvirtai remia nuostatą dėl asociacijų, teikiančių paramą teroristinių išpuolių aukoms, tinklų sukūrimo ir pripažįsta RK vaidmenį padedant skleisti patirtį visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

43.

tvirtai remia nuostatą dėl asociacijų, teikiančių paramą teroristinių išpuolių aukoms, tinklų sukūrimo ir pripažįsta RK vaidmenį padedant skleisti patirtį visose valstybėse narėse;

| 44. | pritaria planams teikti paramą moksliniams tyrimams ir parengti techninius sprendimus, padėsiančius policijai dirbti visoje Sąjungoje, kad piliečiai būtų apsaugoti nuo teroristinių išpuolių. Komitetas ragina Sąjungą remti techninius sprendimus visuose keturiuose ramsčiuose, tarp jų apsunkinti ekstremistams galimybes naudoti savo veiklai internetą, ir užtikrinti, kad už tai būtų atsakingi ne tik teisėsaugos organai. Todėl RK ragina valstybes nares skirti pakankamai išteklių tokiems vystomiems projektams; |
| --- | --- |

44.

pritaria planams teikti paramą moksliniams tyrimams ir parengti techninius sprendimus, padėsiančius policijai dirbti visoje Sąjungoje, kad piliečiai būtų apsaugoti nuo teroristinių išpuolių. Komitetas ragina Sąjungą remti techninius sprendimus visuose keturiuose ramsčiuose, tarp jų apsunkinti ekstremistams galimybes naudoti savo veiklai internetą, ir užtikrinti, kad už tai būtų atsakingi ne tik teisėsaugos organai. Todėl RK ragina valstybes nares skirti pakankamai išteklių tokiems vystomiems projektams;

| 45. | ragina valstybes nares sukurti saugumo srityje koordinavimo mechanizmus atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus, kad šios institucijos galėtų užtikrinti visuomenės saugumą žmonių susibūrimo vietose, pirmiausia rengti planus taip, kad būtų užkirstas kelias teroristiniams išpuoliams; |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares sukurti saugumo srityje koordinavimo mechanizmus atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus, kad šios institucijos galėtų užtikrinti visuomenės saugumą žmonių susibūrimo vietose, pirmiausia rengti planus taip, kad būtų užkirstas kelias teroristiniams išpuoliams;

| 46. | ragina Sąjungą užtikrinti, kad visoje kovos su terorizmu politikoje būtų tiesiogiai atsižvelgta į lygybę ir žmogaus teises ir būtų užtikrinta, kad intervencinės priemonės tam tikrose bendruomenėse nesukeltų neigiamų išgyvenimų ir nepastūmėtų susvetimėjimo ir ekstremizmo link. |
| --- | --- |

46.

ragina Sąjungą užtikrinti, kad visoje kovos su terorizmu politikoje būtų tiesiogiai atsižvelgta į lygybę ir žmogaus teises ir būtų užtikrinta, kad intervencinės priemonės tam tikrose bendruomenėse nesukeltų neigiamų išgyvenimų ir nepastūmėtų susvetimėjimo ir ekstremizmo link.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/6

---

Regionų komiteto nuomonė — Krovininio transporto paketas

(2008/C 325/02)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, jog būtina didinti energijos efektyvumą diegiant technologines inovacijas ir vystant aplinką tausojančias transporto alternatyvas. Transportas turi būti orientuotas į labiausiai aplinką ir energiją tausojančias transporto priemones; |
| --- | --- |

—

mano, jog būtina didinti energijos efektyvumą diegiant technologines inovacijas ir vystant aplinką tausojančias transporto alternatyvas. Transportas turi būti orientuotas į labiausiai aplinką ir energiją tausojančias transporto priemones;

| — | mano, kad ES geležinkelių transportui valdyti reikėtų nustatyti bendrą darbo kalbą; |
| --- | --- |

—

mano, kad ES geležinkelių transportui valdyti reikėtų nustatyti bendrą darbo kalbą;

| — | didelė geležinkelių ruožų dalis bendrai naudojama krovinių ir keleivių vežimui. Tai kartais gali apriboti abiejų sistemų pajėgumus ir patikimumą ne tik tankiai gyvenamose vietovėse, bet ir tarpregioniniuose maršrutuose. Dažnai tarp šių sistemų kyla tam tikrų prieštaravimų, kurie stabdo labiau aplinką ir energiją tausojančio transporto sistemos vystymą. ES, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti tokius trūkumus ir padėti juos pašalinti. Ilgalaikėje perspektyvoje ES ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad pirmiausiai tose geležinkelio tinklo dalyse, kurios yra intensyviausiai naudojamos vežimui, būtų sukurti atskiri krovinių ir keleivių vežimo tinklai, jeigu nekyla kliūčių dėl laisvos žemės trūkumo; |
| --- | --- |

—

didelė geležinkelių ruožų dalis bendrai naudojama krovinių ir keleivių vežimui. Tai kartais gali apriboti abiejų sistemų pajėgumus ir patikimumą ne tik tankiai gyvenamose vietovėse, bet ir tarpregioniniuose maršrutuose. Dažnai tarp šių sistemų kyla tam tikrų prieštaravimų, kurie stabdo labiau aplinką ir energiją tausojančio transporto sistemos vystymą. ES, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti tokius trūkumus ir padėti juos pašalinti. Ilgalaikėje perspektyvoje ES ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad pirmiausiai tose geležinkelio tinklo dalyse, kurios yra intensyviausiai naudojamos vežimui, būtų sukurti atskiri krovinių ir keleivių vežimo tinklai, jeigu nekyla kliūčių dėl laisvos žemės trūkumo;

| — | mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų skirti dėmesio miesto transporto planavimui, ypač krovinių pristatymo sistemoms, kad prekių pristatymas mieste būtų organizuojamas veiksmingiau aplinkos ir ekonominiu požiūriu; |
| --- | --- |

—

mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų skirti dėmesio miesto transporto planavimui, ypač krovinių pristatymo sistemoms, kad prekių pristatymas mieste būtų organizuojamas veiksmingiau aplinkos ir ekonominiu požiūriu;

| — | vystydamos vidaus uostus, įskaitant ir įvairių rūšių infrastruktūrą, ir gerindamos jų prieinamumą, regionų ir vietos valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant tvaraus krovinių transporto politiką; |
| --- | --- |

—

vystydamos vidaus uostus, įskaitant ir įvairių rūšių infrastruktūrą, ir gerindamos jų prieinamumą, regionų ir vietos valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant tvaraus krovinių transporto politiką;

| — | mano, kad būtina glaudžiau susieti geležinkelių ir jūrų transportą, kadangi kai kur tai daroma nepakankamai veiksmingai; remia šalies viduje vietos ir regionų valdžios institucijų plėtojamus logistinius sprendimus, susijusius su logistinių platformų ir sausumos uostų kūrimu, kadangi minėti objektai yra labai svarbi priemonė siekiant patobulinti bendrą krovinių paskirstymo sistemą ir paskatinti vystymąsi bei sanglaudą šalies viduje. |
| --- | --- |

—

mano, kad būtina glaudžiau susieti geležinkelių ir jūrų transportą, kadangi kai kur tai daroma nepakankamai veiksmingai; remia šalies viduje vietos ir regionų valdžios institucijų plėtojamus logistinius sprendimus, susijusius su logistinių platformų ir sausumos uostų kūrimu, kadangi minėti objektai yra labai svarbi priemonė siekiant patobulinti bendrą krovinių paskirstymo sistemą ir paskatinti vystymąsi bei sanglaudą šalies viduje.

| Pranešėjas | : | José Macário CORREIA (ELP/PT), Taviros meras |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

José Macário CORREIA (ELP/PT), Taviros meras

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas „ES krovininio transporto darbotvarkė: našesnis, geriau integruotas ir tvaresnis krovininis transportas Europoje“

COM(2007) 606 galutinis

Komisijos komunikatas „Krovininio transporto logistikos veiksmų planas“

COM(2007) 607 galutinis

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Į krovinių vežimą orientuoto geležinkelių tinklo link“

COM(2007) 608 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | Komisijos komunikatai dėl krovininio transporto paskelbti atsižvelgiant į politines problemas, išdėstytas 2001 m. baltojoje knygoje dėl transporto politikos ir 2006 m. atliktoje vidurio laikotarpio peržiūroje. Šiais klausimais surengta 13 seminarų ir konferencijų ir daugiau nei 30 išvažiuojamųjų renginių, pateikta 160 rašto darbų. Komisija gavo ir 500 pranešimų dėl logistinių kliūčių. |
| --- | --- |

1.

Komisijos komunikatai dėl krovininio transporto paskelbti atsižvelgiant į politines problemas, išdėstytas 2001 m. baltojoje knygoje dėl transporto politikos ir 2006 m. atliktoje vidurio laikotarpio peržiūroje. Šiais klausimais surengta 13 seminarų ir konferencijų ir daugiau nei 30 išvažiuojamųjų renginių, pateikta 160 rašto darbų. Komisija gavo ir 500 pranešimų dėl logistinių kliūčių.

| 2. | Baltosios knygos apžvalgoje aptariama, kaip nuo 2001 m. pasikeitė aplinkybės: nuolat spartėjanti gamybos globalizacija, nepatikimas energijos išteklių tiekimas, spartesnis klimato šilimas, Europos Sąjungos plėtra įstojus Vidurio ir Rytų Europos šalims. Atsižvelgiant į šias naujas aplinkybes ir tam, kad būtų galima spręsti naujai iškilusias problemas, rekomenduojama išplėsti transporto politikos sritį ir priemones. Ypač pabrėžiamas poreikis didinti skirtingų transporto rūšių efektyvumą, nepriklausomai nuo to, ar transporto rūšis naudojama atskirai, ar derinama su kitomis transporto rūšimis (mišrusis transportas). |
| --- | --- |

2.

Baltosios knygos apžvalgoje aptariama, kaip nuo 2001 m. pasikeitė aplinkybės: nuolat spartėjanti gamybos globalizacija, nepatikimas energijos išteklių tiekimas, spartesnis klimato šilimas, Europos Sąjungos plėtra įstojus Vidurio ir Rytų Europos šalims. Atsižvelgiant į šias naujas aplinkybes ir tam, kad būtų galima spręsti naujai iškilusias problemas, rekomenduojama išplėsti transporto politikos sritį ir priemones. Ypač pabrėžiamas poreikis didinti skirtingų transporto rūšių efektyvumą, nepriklausomai nuo to, ar transporto rūšis naudojama atskirai, ar derinama su kitomis transporto rūšimis (mišrusis transportas).

Politinės rekomendacijos

Mano, kad

| 3. | atsižvelgiant į gaires, kylančias iš pirmiau minėtų tyrimų, galima aiškiai išskirti keletą toliau plėtotinų politinių priemonių. Tarp jų yra šios:






  — | mažinti išmetamą CO2 kiekį atsižvelgiant į Kioto protokolą; |
| --- | --- | --- |

3.

atsižvelgiant į gaires, kylančias iš pirmiau minėtų tyrimų, galima aiškiai išskirti keletą toliau plėtotinų politinių priemonių. Tarp jų yra šios:

—

mažinti išmetamą CO2 kiekį atsižvelgiant į Kioto protokolą;

| — | mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, palaipsniui pradedant naudoti kurą, pagamintą iš atsinaujinančių šaltinių; |
| --- | --- |

—

mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, palaipsniui pradedant naudoti kurą, pagamintą iš atsinaujinančių šaltinių;

| — | RK nuomone, būtina didinti energijos efektyvumą diegiant technologines inovacijas ir vystant aplinką tausojančias transporto alternatyvas. Tai gali būti daroma įvairiais būdais. Į sąnaudas įtraukiant išorės išlaidas transportas turi būti orientuotas į labiausiai aplinką ir energiją tausojančias transporto priemones; |
| --- | --- |

—

RK nuomone, būtina didinti energijos efektyvumą diegiant technologines inovacijas ir vystant aplinką tausojančias transporto alternatyvas. Tai gali būti daroma įvairiais būdais. Į sąnaudas įtraukiant išorės išlaidas transportas turi būti orientuotas į labiausiai aplinką ir energiją tausojančias transporto priemones;

| — | ES ypatingą dėmesį turėtų skirti pavojingų krovinių vežimui. Kalbant apie geležinkelio transportą ir kelių transportą, reikėtų suderinti administracines procedūras, kad būtų išvengta klaidų dėl per menko vežėjų kalbos supratimo ar sudėtingų kitų šalių teisinių sistemų. Dėl pavojingų krovinių vežimo jūrų transportu ES turi persvarstyti taisykles, taikomas aplinkybėms, kuriomis keleivių vežimas gali būti derinamas su krovinių vežimu; |
| --- | --- |

—

ES ypatingą dėmesį turėtų skirti pavojingų krovinių vežimui. Kalbant apie geležinkelio transportą ir kelių transportą, reikėtų suderinti administracines procedūras, kad būtų išvengta klaidų dėl per menko vežėjų kalbos supratimo ar sudėtingų kitų šalių teisinių sistemų. Dėl pavojingų krovinių vežimo jūrų transportu ES turi persvarstyti taisykles, taikomas aplinkybėms, kuriomis keleivių vežimas gali būti derinamas su krovinių vežimu;

| — | tobulinti geležinkelių sistemos technologijas, kad geležinkeliai neprarastų konkurencingumo kitų transporto rūšių atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

tobulinti geležinkelių sistemos technologijas, kad geležinkeliai neprarastų konkurencingumo kitų transporto rūšių atžvilgiu;

| — | tarptautiniai geležinkelių transporto operatoriai, norėdami racionaliai ir veiksmingai organizuoti vežimą, susiduria su daugeliu problemų ir sunkumų. Viena problemų yra tai, kad kiekvienoje valstybėje narėje geležinkelių transporto valdymas vyksta atitinkamos šalies kalba, todėl traukinių operatoriams sunkiau valdyti transportą už savo šalies ribų. RK mano, kad ES geležinkelių transportui valdyti reikėtų nustatyti bendrą darbo kalbą, vadovaujantis tarptautinės bendros darbo kalbos oro transporto srityje pavyzdžiu; |
| --- | --- |

—

tarptautiniai geležinkelių transporto operatoriai, norėdami racionaliai ir veiksmingai organizuoti vežimą, susiduria su daugeliu problemų ir sunkumų. Viena problemų yra tai, kad kiekvienoje valstybėje narėje geležinkelių transporto valdymas vyksta atitinkamos šalies kalba, todėl traukinių operatoriams sunkiau valdyti transportą už savo šalies ribų. RK mano, kad ES geležinkelių transportui valdyti reikėtų nustatyti bendrą darbo kalbą, vadovaujantis tarptautinės bendros darbo kalbos oro transporto srityje pavyzdžiu;

| — | traukinių mašinistų rengimo reikalavimai ir saugumo bei pakrovimo standartai įvairiose ES valstybėse narėse skiriasi. Šie skirtumai kelia problemų vežėjams tarpvalstybiniais geležinkelių maršrutais. Todėl šias taisykles reikėtų suderinti ES lygiu; |
| --- | --- |

—

traukinių mašinistų rengimo reikalavimai ir saugumo bei pakrovimo standartai įvairiose ES valstybėse narėse skiriasi. Šie skirtumai kelia problemų vežėjams tarpvalstybiniais geležinkelių maršrutais. Todėl šias taisykles reikėtų suderinti ES lygiu;

| — | plėtoti informacines ir ryšių technologijas, skatinant taip vadinamą krovinių internetą ir geriau naudojant palydovines ir radijo dažnių sistemas; |
| --- | --- |

—

plėtoti informacines ir ryšių technologijas, skatinant taip vadinamą krovinių internetą ir geriau naudojant palydovines ir radijo dažnių sistemas;

| — | kadangi įvairiarūšio transporto grandinėje esama nemažai dalyvių, gali būti neaiški atsakomybė klientų atžvilgiu, todėl dažnai nukenčia vežimų punktualumas, saugumas ir kokybė. ES tenka svarbus vaidmuo kuriant aiškią transporto sistemos struktūrą ir nustatant atsakomybės sritis; |
| --- | --- |

—

kadangi įvairiarūšio transporto grandinėje esama nemažai dalyvių, gali būti neaiški atsakomybė klientų atžvilgiu, todėl dažnai nukenčia vežimų punktualumas, saugumas ir kokybė. ES tenka svarbus vaidmuo kuriant aiškią transporto sistemos struktūrą ir nustatant atsakomybės sritis;

| 4. | be to:






  — | mažinti sunkumus kertant sienas, su kuriais susiduria tarptautinis geležinkelių transportas, nepriklausomai nuo to, ar šie sunkumai kyla dėl techninių problemų (skirtingų vėžių matmenų, skirtingos įtampos sistemos, skirtingų riedmenų patvirtinimo kriterijų ir kt.) ar administracinių kliūčių; |
| --- | --- | --- |

4.

be to:

—

mažinti sunkumus kertant sienas, su kuriais susiduria tarptautinis geležinkelių transportas, nepriklausomai nuo to, ar šie sunkumai kyla dėl techninių problemų (skirtingų vėžių matmenų, skirtingos įtampos sistemos, skirtingų riedmenų patvirtinimo kriterijų ir kt.) ar administracinių kliūčių;

| — | ilgainiui sukurti vien tik kroviniams skirtą tinklą, atsižvelgiant į tai, kad jam kurti reikės didelių sąnaudų, todėl reikėtų atlikti rimtą ekonominės naudos analizę; |
| --- | --- |

—

ilgainiui sukurti vien tik kroviniams skirtą tinklą, atsižvelgiant į tai, kad jam kurti reikės didelių sąnaudų, todėl reikėtų atlikti rimtą ekonominės naudos analizę;

| — | plėtoti žaliuosius transporto koridorius, kurių pagrindinis tikslas — sutrumpinti vežimo laiką ir pagerinti paslaugos kokybę; |
| --- | --- |

—

plėtoti žaliuosius transporto koridorius, kurių pagrindinis tikslas — sutrumpinti vežimo laiką ir pagerinti paslaugos kokybę;

| — | didelė geležinkelių ruožų dalis bendrai naudojama krovinių ir keleivių vežimui. Kartais tai gali riboti abiejų sistemų pajėgumus ir patikimumą ne tik tankiai gyvenamose vietovėse, bet ir tarpregioninio transporto srityje. Dažnai tarp šių sistemų kyla tam tikrų prieštaravimų, kurie stabdo labiau aplinką ir energiją tausojančio transporto sistemos vystymą. ES, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti tokius trūkumus ir padėti juos pašalinti siekiant kuo geriau panaudoti esamą ir būsimą geležinkelio infrastruktūrą. Ilgalaikėje perspektyvoje ES ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad pirmiausiai tose geležinkelio tinklo dalyse, kurios yra intensyviausiai naudojamos vežimui, būtų sukurti atskiri krovinių ir keleivių vežimo tinklai, jeigu nekyla kliūčių dėl laisvos žemės trūkumo; |
| --- | --- |

—

didelė geležinkelių ruožų dalis bendrai naudojama krovinių ir keleivių vežimui. Kartais tai gali riboti abiejų sistemų pajėgumus ir patikimumą ne tik tankiai gyvenamose vietovėse, bet ir tarpregioninio transporto srityje. Dažnai tarp šių sistemų kyla tam tikrų prieštaravimų, kurie stabdo labiau aplinką ir energiją tausojančio transporto sistemos vystymą. ES, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti tokius trūkumus ir padėti juos pašalinti siekiant kuo geriau panaudoti esamą ir būsimą geležinkelio infrastruktūrą. Ilgalaikėje perspektyvoje ES ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad pirmiausiai tose geležinkelio tinklo dalyse, kurios yra intensyviausiai naudojamos vežimui, būtų sukurti atskiri krovinių ir keleivių vežimo tinklai, jeigu nekyla kliūčių dėl laisvos žemės trūkumo;

| — | geriau derinti įvairias transporto rūšis, kad sistema iš tikrųjų būtų veiksmingesnė; |
| --- | --- |

—

geriau derinti įvairias transporto rūšis, kad sistema iš tikrųjų būtų veiksmingesnė;

| — | išanalizuoti traukinių ir kelių transporto priemonių matmenis bei ilgį siekiant padidinti transporto veiksmingumą tuo pat metu tausojant aplinką; |
| --- | --- |

—

išanalizuoti traukinių ir kelių transporto priemonių matmenis bei ilgį siekiant padidinti transporto veiksmingumą tuo pat metu tausojant aplinką;

| 5. | ir






  — | panaikinti sudėtingas jūrų transportui taikomas muitinės procedūras ypač ES uostuose; |
| --- | --- | --- |

5.

ir

—

panaikinti sudėtingas jūrų transportui taikomas muitinės procedūras ypač ES uostuose;

| — | įvesti Europos traukinio mašinisto pažymėjimą, kad kvalifikuoti darbuotojai turėtų daugiau galimybių dirbti bet kurioje ES valstybėje, turint omenyje tai, kad skirtingose šalyse naudojamos nevienodos sistemos ir įranga; |
| --- | --- |

—

įvesti Europos traukinio mašinisto pažymėjimą, kad kvalifikuoti darbuotojai turėtų daugiau galimybių dirbti bet kurioje ES valstybėje, turint omenyje tai, kad skirtingose šalyse naudojamos nevienodos sistemos ir įranga;

| — | norint užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas, svarbi lygybė prieš įstatymą. Priėmus Reglamentą dėl važiavimo ir poilsio laiko — neatsižvelgiant į transporto įmonės buveinės vietą — ES buvo suderintos atitinkamos taisyklės. Tačiau skiriasi galimybės nubausti reglamento nuostatų pažeidėjus. Tai priklauso nuo to, ar pažeidimas padarytas šalyje, kurioje įregistruota transporto priemonė ir kuri yra transporto priemonės vairuotojo gyvenamoji vieta, ar kitoje šalyje. Komisijos pasiūlymas priimti direktyvą, kuria siekiama palengvinti kelių eismo taisyklių pažeidėjų patraukimą baudžiamojon atsakomybėn už nacionalinių sienų ribų, apima greičio viršijimą, vairavimą esant neblaiviam, važiavimą neprisisegus saugos diržo ir važiavimą degant raudonam šviesoforo signalui. Kelių eismo ir poilsio laiko taisyklių pažeidimai turi būti įtraukti į tarptautinį bendradarbiavimą dėl kelių eismo taisyklių pažeidėjų patraukimo baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

—

norint užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas, svarbi lygybė prieš įstatymą. Priėmus Reglamentą dėl važiavimo ir poilsio laiko — neatsižvelgiant į transporto įmonės buveinės vietą — ES buvo suderintos atitinkamos taisyklės. Tačiau skiriasi galimybės nubausti reglamento nuostatų pažeidėjus. Tai priklauso nuo to, ar pažeidimas padarytas šalyje, kurioje įregistruota transporto priemonė ir kuri yra transporto priemonės vairuotojo gyvenamoji vieta, ar kitoje šalyje. Komisijos pasiūlymas priimti direktyvą, kuria siekiama palengvinti kelių eismo taisyklių pažeidėjų patraukimą baudžiamojon atsakomybėn už nacionalinių sienų ribų, apima greičio viršijimą, vairavimą esant neblaiviam, važiavimą neprisisegus saugos diržo ir važiavimą degant raudonam šviesoforo signalui. Kelių eismo ir poilsio laiko taisyklių pažeidimai turi būti įtraukti į tarptautinį bendradarbiavimą dėl kelių eismo taisyklių pažeidėjų patraukimo baudžiamojon atsakomybėn;

| — | laikytis punktualumo taisyklių, visų pirma Tarptautinės mišriojo vežimo kelių ir geležinkelių transportu bendrovių sąjungos (UIRR) taisyklių; |
| --- | --- |

—

laikytis punktualumo taisyklių, visų pirma Tarptautinės mišriojo vežimo kelių ir geležinkelių transportu bendrovių sąjungos (UIRR) taisyklių;

| — | traukinių mašinistų nakvynės kitoje šalyje taisyklės yra nepalankios atokių šalių vežėjams, kai kalbama apie tarptautinį vežimą dideliais atstumais. Todėl šiuo požiūriu reikėtų persvarstyti darbo taisykles, kad atokių šalių vežėjams tarptautiniais geležinkelių maršrutais būtų suteiktos tokios pat galimybės kaip ir Vidurio Europos šalių vežėjams; |
| --- | --- |

—

traukinių mašinistų nakvynės kitoje šalyje taisyklės yra nepalankios atokių šalių vežėjams, kai kalbama apie tarptautinį vežimą dideliais atstumais. Todėl šiuo požiūriu reikėtų persvarstyti darbo taisykles, kad atokių šalių vežėjams tarptautiniais geležinkelių maršrutais būtų suteiktos tokios pat galimybės kaip ir Vidurio Europos šalių vežėjams;

| — | ES turėtų atidžiai stebėti padidėjusį nusikalstamumą ir terorizmo išpuolius prieš krovininį kelių ir geležinkelių transportą. Reikėtų vystyti organizuotą valstybių narių bendradarbiavimą, kuriame svarbus vaidmuo tektų ES. Svarbus saugumo skatinimo veiksnys — papildomų saugių poilsio vietų, ypač prie TEN-T tinklo, įrengimas; |
| --- | --- |

—

ES turėtų atidžiai stebėti padidėjusį nusikalstamumą ir terorizmo išpuolius prieš krovininį kelių ir geležinkelių transportą. Reikėtų vystyti organizuotą valstybių narių bendradarbiavimą, kuriame svarbus vaidmuo tektų ES. Svarbus saugumo skatinimo veiksnys — papildomų saugių poilsio vietų, ypač prie TEN-T tinklo, įrengimas;

| — | spręsti eismo spūsčių problemą, tiesti tinkamesnes traukinių linijas ir |
| --- | --- |

—

spręsti eismo spūsčių problemą, tiesti tinkamesnes traukinių linijas ir

| — | apskritai gerinti paslaugų kokybę ir šiame sektoriuje įvesti gero elgesio kodeksą, kad pakiltų naudotojų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

—

apskritai gerinti paslaugų kokybę ir šiame sektoriuje įvesti gero elgesio kodeksą, kad pakiltų naudotojų pasitikėjimas;

| — | svarbu, kad ES atidžiai stebėtų nusikalstamumą, visų pirma susijusį su krovinių vežimu keliais. Ne paslaptis, kad kontrabanda ir nelegali prekyba visų pirma tabaku ir alkoholiu poilsio aikštelėse, esančiose šalia transporto jungčių, toli gražu nėra tik pavieniai atvejai. Kad ši problema būtų išspręsta, reikalingas tarptautinis bendradarbiavimas, kurį turėtų inicijuoti ir koordinuoti ES; |
| --- | --- |

—

svarbu, kad ES atidžiai stebėtų nusikalstamumą, visų pirma susijusį su krovinių vežimu keliais. Ne paslaptis, kad kontrabanda ir nelegali prekyba visų pirma tabaku ir alkoholiu poilsio aikštelėse, esančiose šalia transporto jungčių, toli gražu nėra tik pavieniai atvejai. Kad ši problema būtų išspręsta, reikalingas tarptautinis bendradarbiavimas, kurį turėtų inicijuoti ir koordinuoti ES;

| — | stiprinti vandens kelių transporto konkurencingumą, |
| --- | --- |

—

stiprinti vandens kelių transporto konkurencingumą,

| — | kartu su vietos valdžios institucijomis sukurti tvarų vandens kelių ir uostų tinklą, pagrįstą transporto tinklų r grandinių susiejimu; |
| --- | --- |

—

kartu su vietos valdžios institucijomis sukurti tvarų vandens kelių ir uostų tinklą, pagrįstą transporto tinklų r grandinių susiejimu;

| — | skatinti naujovių diegimą vidaus vandens kelių transporto srityje, |
| --- | --- |

—

skatinti naujovių diegimą vidaus vandens kelių transporto srityje,

| — | siekti vidaus vandens kelių saugumo ir tvarumo. |
| --- | --- |

—

siekti vidaus vandens kelių saugumo ir tvarumo.

Santykiai su vietos ir regionų valdžios institucijomis

| 6. | mano, kad ilgalaikėje perspektyvoje reikėtų sukurti patikimą ir pakankamai pajėgumų turinčią geležinkelių transporto infrastruktūrą, kurioje krovinių vežimas nesikirstų su kitais transporto srities tikslais ar kitais socialiniais interesais ir kuri sudarytų sąlygas naudotis efektyviai energiją naudojančiu ir aplinkos apsaugos reikalavimus atitinkančiu transportu; |
| --- | --- |

6.

mano, kad ilgalaikėje perspektyvoje reikėtų sukurti patikimą ir pakankamai pajėgumų turinčią geležinkelių transporto infrastruktūrą, kurioje krovinių vežimas nesikirstų su kitais transporto srities tikslais ar kitais socialiniais interesais ir kuri sudarytų sąlygas naudotis efektyviai energiją naudojančiu ir aplinkos apsaugos reikalavimus atitinkančiu transportu;

| 7. | mano, kad trumpuoju laikotarpiu visų pirma reikėtų nustatyti ir pašalinti sistemoje esančias kliūtis ir pajėgumų trūkumą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad trumpuoju laikotarpiu visų pirma reikėtų nustatyti ir pašalinti sistemoje esančias kliūtis ir pajėgumų trūkumą;

| 8. | mano, kad krovininis transportas, nors ir vertinamas iš pagrindinių nacionalinių ir tarptautinių koridorių perspektyvos, negalėtų be vietos ir regionų valdžios institucijų, per kurių teritorijas transporto linijos yra nutiestos, pagalbos; |
| --- | --- |

8.

mano, kad krovininis transportas, nors ir vertinamas iš pagrindinių nacionalinių ir tarptautinių koridorių perspektyvos, negalėtų be vietos ir regionų valdžios institucijų, per kurių teritorijas transporto linijos yra nutiestos, pagalbos;

| 9. | mano, kad miestų ir regionų planavimas, susijęs su krovinių išvežiojimu, yra itin svarbus norint sukurti energiją tausojančius ir ekologiškus transporto srautus. Taigi, bet kurią naują transporto politiką turi aktyviai remti visi subjektai, kurie gali labai prisidėti prie jos veiksmingumo, ypač tie, kurie gali problemas spręsti vietos lygiu, nes savo veiklą vykdo arčiausiai piliečių esančiu lygmeniu; |
| --- | --- |

9.

mano, kad miestų ir regionų planavimas, susijęs su krovinių išvežiojimu, yra itin svarbus norint sukurti energiją tausojančius ir ekologiškus transporto srautus. Taigi, bet kurią naują transporto politiką turi aktyviai remti visi subjektai, kurie gali labai prisidėti prie jos veiksmingumo, ypač tie, kurie gali problemas spręsti vietos lygiu, nes savo veiklą vykdo arčiausiai piliečių esančiu lygmeniu;

| 10. | tik naudojantis, kai įmanoma, vidaus vandens keliais galima tikėtis sukurti efektyviai energiją vartojantį ir aplinką tausojantį krovininį transportą. Tai taip pat gali padėti sumažinti spūstis tarp uostų ir pakrančių rajonų; |
| --- | --- |

10.

tik naudojantis, kai įmanoma, vidaus vandens keliais galima tikėtis sukurti efektyviai energiją vartojantį ir aplinką tausojantį krovininį transportą. Tai taip pat gali padėti sumažinti spūstis tarp uostų ir pakrančių rajonų;

| 11. | mano, kad įvairiarūšio transporto sistemoje terminalai, krovos punktai ir uostai yra svarbios infrastruktūros dalys. Už jų planavimą ir vietos parinkimą atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos. Svarbu, kad miestai dalyvautų rengiant tokių įrenginių planus ankstyvuoju etapu, o tam būtina, kad ES ir nacionalinės valdžios institucijos sudarytų ilgalaikes ir stabilias miestų planavimo sąlygas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad įvairiarūšio transporto sistemoje terminalai, krovos punktai ir uostai yra svarbios infrastruktūros dalys. Už jų planavimą ir vietos parinkimą atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos. Svarbu, kad miestai dalyvautų rengiant tokių įrenginių planus ankstyvuoju etapu, o tam būtina, kad ES ir nacionalinės valdžios institucijos sudarytų ilgalaikes ir stabilias miestų planavimo sąlygas;

| 12. | kadangi Europos Sąjungoje 40 proc. transporto priemonių naudojama prekėms pristatyti arba paslaugoms teikti, o dauguma vartotojų gyvena miestuose, reikia valdyti intensyvius transporto srautus miestuose. Reikėtų numatyti skleisti miesto krovininio transporto politikos geriausią praktiką; |
| --- | --- |

12.

kadangi Europos Sąjungoje 40 proc. transporto priemonių naudojama prekėms pristatyti arba paslaugoms teikti, o dauguma vartotojų gyvena miestuose, reikia valdyti intensyvius transporto srautus miestuose. Reikėtų numatyti skleisti miesto krovininio transporto politikos geriausią praktiką;

| 13. | pastebi, kad valstybėse narėse sukūrus regionines ir miestų transporto institucijas iš tikrųjų galima derinti skirtingus norus, reikalavimus ir rezultatus. RK nurodo, kad tai turi vykti laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

13.

pastebi, kad valstybėse narėse sukūrus regionines ir miestų transporto institucijas iš tikrųjų galima derinti skirtingus norus, reikalavimus ir rezultatus. RK nurodo, kad tai turi vykti laikantis subsidiarumo principo;

| 14. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi papildomų galimybių vesti dialogą su gamintojais ir krovininio transporto vartotojais; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi papildomų galimybių vesti dialogą su gamintojais ir krovininio transporto vartotojais;

| 15. | ypatingą dėmesį reikia skirti paslaugų ir prekių pristatymui miestuose, kadangi pagrindinis judumo miestuose veiksnys yra sumanus miestų logistikos planavimas; |
| --- | --- |

15.

ypatingą dėmesį reikia skirti paslaugų ir prekių pristatymui miestuose, kadangi pagrindinis judumo miestuose veiksnys yra sumanus miestų logistikos planavimas;

| 16. | mano, kad ateityje steigiant terminalus, logistinius išvežiojimo centrus ir pačius prekybos vietas reikės aktyvesnio vietos valdžios institucijų dalyvavimo; |
| --- | --- |

16.

mano, kad ateityje steigiant terminalus, logistinius išvežiojimo centrus ir pačius prekybos vietas reikės aktyvesnio vietos valdžios institucijų dalyvavimo;

| 17. | pabrėžia, kad regioninė logistika taps nauja politikos sritimi ir ateityje sparčiai vystysis. Bus labai svarbu decentralizuoti tinklų jungimo valdymą ir priskirti jį regionų valdžios institucijų kompetencijai, o valstybių narių kompetencijai palikti nustatyti pagrindinius tarptautinius koridorius; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad regioninė logistika taps nauja politikos sritimi ir ateityje sparčiai vystysis. Bus labai svarbu decentralizuoti tinklų jungimo valdymą ir priskirti jį regionų valdžios institucijų kompetencijai, o valstybių narių kompetencijai palikti nustatyti pagrindinius tarptautinius koridorius;

| 18. | laikosi nuomonės, kad gerą miesto politiką vykdančios vietos valdžios institucijos gali daug prisidėti prie geležinkelių transporto plėtros; tokia pagalba yra neįkainojama; |
| --- | --- |

18.

laikosi nuomonės, kad gerą miesto politiką vykdančios vietos valdžios institucijos gali daug prisidėti prie geležinkelių transporto plėtros; tokia pagalba yra neįkainojama;

| 19. | mano, kad antrinės geležinkelių paslaugos, ypač terminalai ir rūšiavimo centrai, turėtų būti remiamos iš struktūrinių fondų; |
| --- | --- |

19.

mano, kad antrinės geležinkelių paslaugos, ypač terminalai ir rūšiavimo centrai, turėtų būti remiamos iš struktūrinių fondų;

| 20. | mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų skirti dėmesio miesto transporto planavimui, ypač krovinių pristatymo sistemoms, kad prekių pristatymas mieste būtų organizuojamas veiksmingai aplinkos ir ekonominiu požiūriu. Šiuo tikslu reikia ir toliau dėti pastangas gerinti transporto priemonių ekologinius rodiklius ir didinti apkrovos veiksnius, kad reisų skaičiaus ir nugabentų krovinių tonažo santykis būtų geresnis; |
| --- | --- |

20.

mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų skirti dėmesio miesto transporto planavimui, ypač krovinių pristatymo sistemoms, kad prekių pristatymas mieste būtų organizuojamas veiksmingai aplinkos ir ekonominiu požiūriu. Šiuo tikslu reikia ir toliau dėti pastangas gerinti transporto priemonių ekologinius rodiklius ir didinti apkrovos veiksnius, kad reisų skaičiaus ir nugabentų krovinių tonažo santykis būtų geresnis;

| 21. | vystydamos vidaus uostus, įskaitant ir įvairių rūšių infrastruktūrą, ir gerindamos jų prieinamumą, regionų ir vietos valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant tvaraus krovinių transporto politiką; |
| --- | --- |

21.

vystydamos vidaus uostus, įskaitant ir įvairių rūšių infrastruktūrą, ir gerindamos jų prieinamumą, regionų ir vietos valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant tvaraus krovinių transporto politiką;

| 22. | vietos ir regionų valdžios institucijos gali skatinti vidaus vandens kelių transportą vykdydamos erdvinio planavimo politiką, pavyzdžiui, parinkdamos pramonės objektų vietą. Taigi, su vandeniu susijusią veiklą vykdančioms įmonėms, vidaus vandens keliams ir vidaus uostams turi būti teikiama didelė struktūrinių fondų parama. |
| --- | --- |

22.

vietos ir regionų valdžios institucijos gali skatinti vidaus vandens kelių transportą vykdydamos erdvinio planavimo politiką, pavyzdžiui, parinkdamos pramonės objektų vietą. Taigi, su vandeniu susijusią veiklą vykdančioms įmonėms, vidaus vandens keliams ir vidaus uostams turi būti teikiama didelė struktūrinių fondų parama.

Išvados ir rekomendacijos

| 23. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka vis svarbesnį vaidmenį rengiant logistikos strategijas veiksmingam ir tinkamam planavimui, infrastruktūrai ir koordinavimui; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka vis svarbesnį vaidmenį rengiant logistikos strategijas veiksmingam ir tinkamam planavimui, infrastruktūrai ir koordinavimui;

| 24. | didelė krovininio transporto dalis apsunkina Vidurio Europos transporto tinklus ir tais atvejais, kai krovinių paskirties vieta nėra Vidurio Europoje. Todėl, atsižvelgiant į problemas, susijusias su Vidurio Europos transporto tinklų pajėgumais, labai svarbu, kad ES remtų jungčių ir koridorių, kurie neapsunkina šių tinklų arba sumažina apkrovą, plėtrą. Rytų-Vakarų transporto koridoriai Šiaurės Europoje yra geras tokių jungčių pavyzdys, kartu jie prisideda prie šių regionų vystymosi. Šiuo metu rengiamoje būsimoje strategijoje Baltijos jūros regionui, be kitų aspektų, pabrėžiama gerai veikiančių transporto tinklų ir įvairiarūšių sprendimų svarba kuriant tvarų ir konkurencingą regioną. Ypač svarbu, kad ES ir ateityje skirtų lėšų tokioms priemonėms, pavyzdžiui, iš struktūrinių fondų arba konkretiems sektoriams skirtų programų; |
| --- | --- |

24.

didelė krovininio transporto dalis apsunkina Vidurio Europos transporto tinklus ir tais atvejais, kai krovinių paskirties vieta nėra Vidurio Europoje. Todėl, atsižvelgiant į problemas, susijusias su Vidurio Europos transporto tinklų pajėgumais, labai svarbu, kad ES remtų jungčių ir koridorių, kurie neapsunkina šių tinklų arba sumažina apkrovą, plėtrą. Rytų-Vakarų transporto koridoriai Šiaurės Europoje yra geras tokių jungčių pavyzdys, kartu jie prisideda prie šių regionų vystymosi. Šiuo metu rengiamoje būsimoje strategijoje Baltijos jūros regionui, be kitų aspektų, pabrėžiama gerai veikiančių transporto tinklų ir įvairiarūšių sprendimų svarba kuriant tvarų ir konkurencingą regioną. Ypač svarbu, kad ES ir ateityje skirtų lėšų tokioms priemonėms, pavyzdžiui, iš struktūrinių fondų arba konkretiems sektoriams skirtų programų;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad žaliavas gaminantiems regionams labai svarbus yra krovinių vežimas jūra. Perdirbamoji pramonė yra priklausoma nuo patikimo žaliavų tiekimo visus metus. Tam, kad vežimas jūra būtų galimas ir žiemą, ledlaužių naudojimas turėtų tapti prioritetiniu ir būti įtrauktas į TEN-T; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad žaliavas gaminantiems regionams labai svarbus yra krovinių vežimas jūra. Perdirbamoji pramonė yra priklausoma nuo patikimo žaliavų tiekimo visus metus. Tam, kad vežimas jūra būtų galimas ir žiemą, ledlaužių naudojimas turėtų tapti prioritetiniu ir būti įtrauktas į TEN-T;

| 26. | mano, kad Bendrija turėtų laikytis integruoto požiūrio planuodama infrastruktūrą Europos Sąjungoje bei tarp ES ir kaimyninių šalių ir regionų. Todėl ES krovininio transporto paketas turėtų būti taip parengtas, kad derėtų su kitais Europos Sąjungos jau parengtais ir priimtais transporto ir infrastruktūros planais, pavyzdžiui, TEN-T ir tarptautinių transporto koridorių žemėlapiu; |
| --- | --- |

26.

mano, kad Bendrija turėtų laikytis integruoto požiūrio planuodama infrastruktūrą Europos Sąjungoje bei tarp ES ir kaimyninių šalių ir regionų. Todėl ES krovininio transporto paketas turėtų būti taip parengtas, kad derėtų su kitais Europos Sąjungos jau parengtais ir priimtais transporto ir infrastruktūros planais, pavyzdžiui, TEN-T ir tarptautinių transporto koridorių žemėlapiu;

| 27. | primena, kad pastaraisiais metais daugelis regionų vystė tokio pobūdžio strategijas siekdami numatyti transporto apimtis artimiausioje ateityje ir padarė atitinkamas išvadas. Vyksta vis didesnis pasienio ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas rengiant Europos logistikos projektus. Vienas iš šios tendencijos pavyzdžių yra Europos chemijos pramonės regionų tinklo Vidurio ir Rytų Europos chemijos pramonės logistikos iniciatyva, kuria siekiama, pasitelkiant koordinavimo strategiją, pagerinti bendras chemijos pramonės gamybos centrų Vidurio ir Rytų Europoje ilgalaikes sąlygas. Kitas pavyzdys — tai geležinkelių koridoriaus (EU4SeaRail), susiejančio Baltijos jūrą, Šiaurės jūrą, Viduržemio jūrą ir Juodąją jūrą, projektas. Kiti svarbūs Šiaurės Europos transporto koridorių pavyzdžiai — Botnijos koridorius ir Šiaurės ašis. Regionai atliko svarbų vaidmenį vystydami logistikos erdves, kurios sudaro sąlygas papildomumui ir įvairiarūšiams mainams, visų pirma krovininio transporto, ir užtikrina optimalų visų transporto rūšių naudojimą; pavyzdžiu galėtų būti Aragono logistikos platforma PLAZA ir jos jungtys su kitomis platformomis, pavyzdžiui, Eurocentre Tulūzoje, arba įvairiais Pirėnų pusiasalio uostais; |
| --- | --- |

27.

primena, kad pastaraisiais metais daugelis regionų vystė tokio pobūdžio strategijas siekdami numatyti transporto apimtis artimiausioje ateityje ir padarė atitinkamas išvadas. Vyksta vis didesnis pasienio ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas rengiant Europos logistikos projektus. Vienas iš šios tendencijos pavyzdžių yra Europos chemijos pramonės regionų tinklo Vidurio ir Rytų Europos chemijos pramonės logistikos iniciatyva, kuria siekiama, pasitelkiant koordinavimo strategiją, pagerinti bendras chemijos pramonės gamybos centrų Vidurio ir Rytų Europoje ilgalaikes sąlygas. Kitas pavyzdys — tai geležinkelių koridoriaus (EU4SeaRail), susiejančio Baltijos jūrą, Šiaurės jūrą, Viduržemio jūrą ir Juodąją jūrą, projektas. Kiti svarbūs Šiaurės Europos transporto koridorių pavyzdžiai — Botnijos koridorius ir Šiaurės ašis. Regionai atliko svarbų vaidmenį vystydami logistikos erdves, kurios sudaro sąlygas papildomumui ir įvairiarūšiams mainams, visų pirma krovininio transporto, ir užtikrina optimalų visų transporto rūšių naudojimą; pavyzdžiu galėtų būti Aragono logistikos platforma PLAZA ir jos jungtys su kitomis platformomis, pavyzdžiui, Eurocentre Tulūzoje, arba įvairiais Pirėnų pusiasalio uostais;

| 28. | mano, kad veiksmingas transportas tarp Europos šalių labai prisidėtų prie ekonomikos augimo. Todėl ragina Komisiją atsižvelgti į šias pastabas 2009–2010 m. rengiant TEN direktyvų peržiūrą, visų pirma sudarant sąlygas įgyvendinti jau patvirtintus ir prioritetiniais laikomus su šiais tinklais susijusius projektus, ypač kelio atkarpose, kurios kelia daug problemų veiksmingam krovinių vežimui, t. y. valstybių sienas arba kalnuotas vietoves kertančiose kelio atkarpose. |
| --- | --- |

28.

mano, kad veiksmingas transportas tarp Europos šalių labai prisidėtų prie ekonomikos augimo. Todėl ragina Komisiją atsižvelgti į šias pastabas 2009–2010 m. rengiant TEN direktyvų peržiūrą, visų pirma sudarant sąlygas įgyvendinti jau patvirtintus ir prioritetiniais laikomus su šiais tinklais susijusius projektus, ypač kelio atkarpose, kurios kelia daug problemų veiksmingam krovinių vežimui, t. y. valstybių sienas arba kalnuotas vietoves kertančiose kelio atkarpose.

Taip pat reikėtų pabrėžti, kad Regionų komitetas

| 29. | palankiai vertina ligšiolines pastangas (visų pirma pirmininkavusių Suomijos ir Vokietijos) toliau siekti pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina ligšiolines pastangas (visų pirma pirmininkavusių Suomijos ir Vokietijos) toliau siekti pažangos šioje srityje;

| 30. | iš esmės pritaria komunikatuose, sudarančiuose geležinkelių transporto paketą, pateiktai analizei ir priemonėms; |
| --- | --- |

30.

iš esmės pritaria komunikatuose, sudarančiuose geležinkelių transporto paketą, pateiktai analizei ir priemonėms;

| 31. | tačiau rekomenduoja atsižvelgti į tai, kad būtina palaikyti gerus ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kaip jau buvo aptarta pirmesniame punkte; |
| --- | --- |

31.

tačiau rekomenduoja atsižvelgti į tai, kad būtina palaikyti gerus ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kaip jau buvo aptarta pirmesniame punkte;

| 32. | gerai supranta, kad jokia nauja krovininio transporto politika nebus veiksminga, jei tarpusavyje glaudžiai nebendradarbiaus vietos ir regionų valdžios institucijos; prašo būtinai užmegzti tvirtus ryšius tarp šių institucijų ir žada pats kiek galėdamas prisidėti prie šios veiklos; |
| --- | --- |

32.

gerai supranta, kad jokia nauja krovininio transporto politika nebus veiksminga, jei tarpusavyje glaudžiai nebendradarbiaus vietos ir regionų valdžios institucijos; prašo būtinai užmegzti tvirtus ryšius tarp šių institucijų ir žada pats kiek galėdamas prisidėti prie šios veiklos;

| 33. | rekomenduoja dėti dar daugiau pastangų ir supažindinti visas politines jėgas su šia problema, turint omenyje tai, kad šis sektorius yra labai svarbus BVP ir turi tiesioginės ir netiesioginės įtakos ekonomikai ir visuomenei apskritai; |
| --- | --- |

33.

rekomenduoja dėti dar daugiau pastangų ir supažindinti visas politines jėgas su šia problema, turint omenyje tai, kad šis sektorius yra labai svarbus BVP ir turi tiesioginės ir netiesioginės įtakos ekonomikai ir visuomenei apskritai;

| 34. | mano, kad persvarstyti Direktyvą 96/53 nėra tikslinga. Reikėtų išlaikyti tą pačią nuostatą ir ieškoti aplinkos apsaugos požiūriu palankesnių sprendimų, t. y. daugiau traukinių ir nebūtinai daugiau sunkvežimių; |
| --- | --- |

34.

mano, kad persvarstyti Direktyvą 96/53 nėra tikslinga. Reikėtų išlaikyti tą pačią nuostatą ir ieškoti aplinkos apsaugos požiūriu palankesnių sprendimų, t. y. daugiau traukinių ir nebūtinai daugiau sunkvežimių;

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad miestų aglomeracijos yra didelės bendro krovininio transporto dalies paskirties vieta. Todėl miestų ir regionų krovinių paskirstymo planavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti energiją ir aplinką tausojančio krovininio transporto srautus. Labai svarbi yra krovos punktų vieta bendro krovininio transporto tinklo atžvilgiu. Dėl šios priežasties reikalinga sklandi vietos ir regionų bei ES bendros transporto logistikos politikos sąveika. Komitetas mano, kad krovininio transporto politika turi būti suderinta su miesto transporto veiksmų planu; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į tai, kad miestų aglomeracijos yra didelės bendro krovininio transporto dalies paskirties vieta. Todėl miestų ir regionų krovinių paskirstymo planavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti energiją ir aplinką tausojančio krovininio transporto srautus. Labai svarbi yra krovos punktų vieta bendro krovininio transporto tinklo atžvilgiu. Dėl šios priežasties reikalinga sklandi vietos ir regionų bei ES bendros transporto logistikos politikos sąveika. Komitetas mano, kad krovininio transporto politika turi būti suderinta su miesto transporto veiksmų planu;

| 36. | mano, kad, atsižvelgiant į energijos kainas, labai svarbu diegti naujoves biodegalų srityje, tačiau mano, kad šio tikslo reikėtų siekti tinkamai atsižvelgiant į reikalavimą nepažeisti pasaulio žemės ūkio gamybos pusiausvyros, todėl ragina Europos Komisiją skatinti šios srities tyrimus; |
| --- | --- |

36.

mano, kad, atsižvelgiant į energijos kainas, labai svarbu diegti naujoves biodegalų srityje, tačiau mano, kad šio tikslo reikėtų siekti tinkamai atsižvelgiant į reikalavimą nepažeisti pasaulio žemės ūkio gamybos pusiausvyros, todėl ragina Europos Komisiją skatinti šios srities tyrimus;

| 37. | palaiko mintį, jog reikia liberalizuoti visą geležinkelių transportą pagal visuomenės interesus atitinkančias koordinavimo taisykles; |
| --- | --- |

37.

palaiko mintį, jog reikia liberalizuoti visą geležinkelių transportą pagal visuomenės interesus atitinkančias koordinavimo taisykles;

| 38. | norėtų, kad būtų siekiama kuo didesnės pažangos krovinių vežimui skirtų geležinkelių linijų srityje; |
| --- | --- |

38.

norėtų, kad būtų siekiama kuo didesnės pažangos krovinių vežimui skirtų geležinkelių linijų srityje;

| 39. | mano, kad transporto tinklai turėtų būti vis labiau įtraukiami į logistikos politiką dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, be to, turėtų būti plėtojama sausumos uostų koncepcija ir atsižvelgiama į akivaizdžias aplinkos problemas; |
| --- | --- |

39.

mano, kad transporto tinklai turėtų būti vis labiau įtraukiami į logistikos politiką dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, be to, turėtų būti plėtojama sausumos uostų koncepcija ir atsižvelgiama į akivaizdžias aplinkos problemas;

| 40. | mano, kad būtina glaudžiau susieti geležinkelių ir jūrų transportą, kadangi kai kur tai daroma nepakankamai veiksmingai; remia šalies viduje vietos ir regionų valdžios institucijų plėtojamus logistinius sprendimus, susijusius su logistinių platformų ir sausumos uostų kūrimu, kadangi minėti objektai yra labai svarbi priemonė siekiant patobulinti bendrą krovinių paskirstymo sistemą ir paskatinti vystymąsi bei sanglaudą šalies viduje; |
| --- | --- |

40.

mano, kad būtina glaudžiau susieti geležinkelių ir jūrų transportą, kadangi kai kur tai daroma nepakankamai veiksmingai; remia šalies viduje vietos ir regionų valdžios institucijų plėtojamus logistinius sprendimus, susijusius su logistinių platformų ir sausumos uostų kūrimu, kadangi minėti objektai yra labai svarbi priemonė siekiant patobulinti bendrą krovinių paskirstymo sistemą ir paskatinti vystymąsi bei sanglaudą šalies viduje;

| 41. | pabrėžia būtinybę suderinti technologines priemones ir standartus, kad geležinkelių transportas galėtų greitai įveikti dabartines kliūtis, susidarančias dėl skirtingų elektros tiekimo sistemų ir nevienodų matmenų; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia būtinybę suderinti technologines priemones ir standartus, kad geležinkelių transportas galėtų greitai įveikti dabartines kliūtis, susidarančias dėl skirtingų elektros tiekimo sistemų ir nevienodų matmenų;

| 42. | yra įsitikinęs, kad Kioto protokolas ir jo įtaka transporto politikai turės labai akivaizdų poveikį krovinių logistikai; |
| --- | --- |

42.

yra įsitikinęs, kad Kioto protokolas ir jo įtaka transporto politikai turės labai akivaizdų poveikį krovinių logistikai;

| 43. | mano, kad didžiausias laimėjimas būtų, jei ateityje greitaeigiai traukiniai galėtų pervažiuoti visą Europą: iš Lisabonos pasiekti visą Viduržemio jūros regioną, Baltijos jūros regiono šalis ir naujas sienas su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

43.

mano, kad didžiausias laimėjimas būtų, jei ateityje greitaeigiai traukiniai galėtų pervažiuoti visą Europą: iš Lisabonos pasiekti visą Viduržemio jūros regioną, Baltijos jūros regiono šalis ir naujas sienas su trečiosiomis šalimis;

| 44. | siūlo atlikti išsamesnius tyrimus ir nustatyti dabartinėje infrastruktūroje ir reglamentuose esančias kliūtis bei imtis reikiamų priemonių joms pašalinti; mano, kad siekiant greičiau nustatyti tokio pobūdžio problemas ir rasti jų sprendimus, reikia kurti specializuotų logistikos ir įvairiarūšio transporto centrų žinių ir gerosios praktikos mainų tinklus vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

44.

siūlo atlikti išsamesnius tyrimus ir nustatyti dabartinėje infrastruktūroje ir reglamentuose esančias kliūtis bei imtis reikiamų priemonių joms pašalinti; mano, kad siekiant greičiau nustatyti tokio pobūdžio problemas ir rasti jų sprendimus, reikia kurti specializuotų logistikos ir įvairiarūšio transporto centrų žinių ir gerosios praktikos mainų tinklus vietos ir regionų lygiu;

| 45. | mano, kad reikia parengti ilgalaikes strategijas ir veiksmų planus siekiant išplėsti Europos koridorius; |
| --- | --- |

45.

mano, kad reikia parengti ilgalaikes strategijas ir veiksmų planus siekiant išplėsti Europos koridorius;

| 46. | remia priemones, užtikrinančias neutralias konkurencijos tarp valstybių narių sąlygas; |
| --- | --- |

46.

remia priemones, užtikrinančias neutralias konkurencijos tarp valstybių narių sąlygas;

| 47. | pritaria, kad reikėtų suderinti ir supaprastinti taisykles ir reglamentus, ypač svorio ir matmenų standartus, saugumo taisykles, susijusias su krovinio pritvirtinimu ir šalių atsakomybe, lygybės prieš įstatymą nepaisant vežėjo gyvenamosios vietos ir bendros kalbos eismo kontrolei bei importui iš ES nepriklausančių šalių nuostatas; |
| --- | --- |

47.

pritaria, kad reikėtų suderinti ir supaprastinti taisykles ir reglamentus, ypač svorio ir matmenų standartus, saugumo taisykles, susijusias su krovinio pritvirtinimu ir šalių atsakomybe, lygybės prieš įstatymą nepaisant vežėjo gyvenamosios vietos ir bendros kalbos eismo kontrolei bei importui iš ES nepriklausančių šalių nuostatas;

| 48. | mano, kad administracinės kliūtys turėtų būti pašalintos dokumentus kuo dažniau siunčiant elektroniniu būdu; |
| --- | --- |

48.

mano, kad administracinės kliūtys turėtų būti pašalintos dokumentus kuo dažniau siunčiant elektroniniu būdu;

| 49. | rekomenduoja didinti transporto veiksmingumą gerinant ir panaudojant kiekvienos transporto rūšies pajėgumus ir tobulinant bei skatinant įvairių transporto rūšių derinimą; |
| --- | --- |

49.

rekomenduoja didinti transporto veiksmingumą gerinant ir panaudojant kiekvienos transporto rūšies pajėgumus ir tobulinant bei skatinant įvairių transporto rūšių derinimą;

| 50. | rekomenduoja didinti transporto sistemų veiksmingumą ir šiuo tikslu stiprinti uostų ir terminalų logistikos politiką; |
| --- | --- |

50.

rekomenduoja didinti transporto sistemų veiksmingumą ir šiuo tikslu stiprinti uostų ir terminalų logistikos politiką;

| 51. | mano, kad informacija apie uostų sąlygas ir vietos ypatumus turėtų būti prieinama internetu. |
| --- | --- |

51.

mano, kad informacija apie uostų sąlygas ir vietos ypatumus turėtų būti prieinama internetu.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/12

---

Regionų komiteto nuomonė — Atsinaujinančios energijos vartojimo skatinimas

(2008/C 325/03)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | norėtų užtikrinti, kad paramos schemos būtų prieinamos stambiems ir smulkiems atsinaujinančios energijos gamintojams, įskaitant mažus įrenginius, ir mano, kad nuoseklumo sumetimais paramą atsinaujinančiai energijai turėtų lydėti laipsniškas subsidijų panaikinimas iškastinio kuro gamybai ir naudojimui (išskyrus galimą paramą energijos kogeneraciniams įrenginiams, užtikrinantiems centralizuotą šildymą) bei branduolinės energijos gamybai ir naudojimui. Išimtis turi būti padaryta ir tais atvejais, kai siekiant sumažinti anglies dioksido išlakas iškastinį kurą naudojantys įrenginiai taiko anglies pagavą ir saugojimą; |
| --- | --- |

—

norėtų užtikrinti, kad paramos schemos būtų prieinamos stambiems ir smulkiems atsinaujinančios energijos gamintojams, įskaitant mažus įrenginius, ir mano, kad nuoseklumo sumetimais paramą atsinaujinančiai energijai turėtų lydėti laipsniškas subsidijų panaikinimas iškastinio kuro gamybai ir naudojimui (išskyrus galimą paramą energijos kogeneraciniams įrenginiams, užtikrinantiems centralizuotą šildymą) bei branduolinės energijos gamybai ir naudojimui. Išimtis turi būti padaryta ir tais atvejais, kai siekiant sumažinti anglies dioksido išlakas iškastinį kurą naudojantys įrenginiai taiko anglies pagavą ir saugojimą;

| — | siūlo užtikrinti maksimalų šioje srityje priimtų pagrindinių Europos teisės aktų suderinimą, t. y. direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo, direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų, trečiojo energijos rinkos liberalizavimo paketo ir įvairių energijos ir klimato kaitos paketą sudarančių aktų, įskaitant direktyvą dėl atsinaujinančios energijos; |
| --- | --- |

—

siūlo užtikrinti maksimalų šioje srityje priimtų pagrindinių Europos teisės aktų suderinimą, t. y. direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo, direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų, trečiojo energijos rinkos liberalizavimo paketo ir įvairių energijos ir klimato kaitos paketą sudarančių aktų, įskaitant direktyvą dėl atsinaujinančios energijos;

| — | todėl ragina Komisiją skubiai iš dalies pakeisti 4 straipsnį, kad būtų numatytas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius veiksmų planus ir tuos planus vertinant deramai atsižvelgti į šį veiksnį; |
| --- | --- |

—

todėl ragina Komisiją skubiai iš dalies pakeisti 4 straipsnį, kad būtų numatytas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius veiksmų planus ir tuos planus vertinant deramai atsižvelgti į šį veiksnį;

| — | pažymi, kad nustačius tikslą padidinti transporte naudojamų biodegalų kiekį 10 proc., planuojami teigiami rezultatai bus pasiekti tik tokiu atveju, jei biodegalai bus gaminami iš žaliavų, kurių gamyba nepažeis aplinkos natūralios pusiausvyros, maisto produktų pasiūlos arba rinkos ekonominės pusiausvyros, arba socialinės pusiausvyros. |
| --- | --- |

—

pažymi, kad nustačius tikslą padidinti transporte naudojamų biodegalų kiekį 10 proc., planuojami teigiami rezultatai bus pasiekti tik tokiu atveju, jei biodegalai bus gaminami iš žaliavų, kurių gamyba nepažeis aplinkos natūralios pusiausvyros, maisto produktų pasiūlos arba rinkos ekonominės pusiausvyros, arba socialinės pusiausvyros.

| Pranešėja | : | Paula BAKER (UK/LDAE), Basingstoke ir Deane miesto tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Paula BAKER (UK/LDAE), Basingstoke ir Deane miesto tarybos narė

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių

COM(2008) 19 galutinis

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina atsinaujinančios energijos direktyvą, kadangi mano, jog gaminant atsinaujinančią energiją galima sumažinti išmetamą šiltnamio dujų kiekį, padidinti energijos tiekimo saugumą, skatinti technologijų vystymą, padidinti užimtumo galimybes ir prisidėti prie regionų vystymosi; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina atsinaujinančios energijos direktyvą, kadangi mano, jog gaminant atsinaujinančią energiją galima sumažinti išmetamą šiltnamio dujų kiekį, padidinti energijos tiekimo saugumą, skatinti technologijų vystymą, padidinti užimtumo galimybes ir prisidėti prie regionų vystymosi;

| 2. | pabrėžia, kad, siekiant direktyva nustatytų tikslų, labai svarbu sukurti vietos ir regionų valdžios institucijų strateginį aljansą, kad būtų užtikrintas atsinaujinančios energijos vystymas vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad, siekiant direktyva nustatytų tikslų, labai svarbu sukurti vietos ir regionų valdžios institucijų strateginį aljansą, kad būtų užtikrintas atsinaujinančios energijos vystymas vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“;

| 3. | ragina greičiau parengti teisinę bazę, kuri suteiktų ilgalaikio stabilumo investavimo sprendimams priimti, kad novatoriški atsinaujinančios energijos projektai, kuriuose naudojamos įvairios šiuo metu turimos technologijos, taptų konkurencingi tradicinių technologijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.

ragina greičiau parengti teisinę bazę, kuri suteiktų ilgalaikio stabilumo investavimo sprendimams priimti, kad novatoriški atsinaujinančios energijos projektai, kuriuose naudojamos įvairios šiuo metu turimos technologijos, taptų konkurencingi tradicinių technologijų atžvilgiu;

| 4. | teigiamai vertina nustatytus privalomus tikslus atsinaujinančios energijos srityje. Tačiau pabrėžia, kad, siekiant toliau veiksmingai įgyvendinti ir pasiekti galutinius tikslus, būtina, kad pasiūlymo priimti direktyvą I priedo B dalyje nustatyti tarpiniai tikslai būtų taip pat privalomi. RK ragina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į diskusijas su valstybėmis narėmis rengiant nacionalinius veiksmų planus, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į tarpinius tikslus ir nustatytos įgyvendinimo priemonės, kurios turi būti priimtos vietos lygiu; |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina nustatytus privalomus tikslus atsinaujinančios energijos srityje. Tačiau pabrėžia, kad, siekiant toliau veiksmingai įgyvendinti ir pasiekti galutinius tikslus, būtina, kad pasiūlymo priimti direktyvą I priedo B dalyje nustatyti tarpiniai tikslai būtų taip pat privalomi. RK ragina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į diskusijas su valstybėmis narėmis rengiant nacionalinius veiksmų planus, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į tarpinius tikslus ir nustatytos įgyvendinimo priemonės, kurios turi būti priimtos vietos lygiu;

| 5. | visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui, kad valstybės narės sukurtų elektros tinklo infrastruktūrą siekiant sudaryti sąlygas elektros energijos gamybai iš atsinaujinančių šaltinių ir suteiktų tokiai elektrai prieigos prie tinklo pirmenybę, bet pabrėžia, kad už naudojimąsi tinklu reikėtų nustatyti priimtiną ir konkurencingą kainą, nesvarbu, ar taikant tiekimo, ar kitokį tarifą; |
| --- | --- |

5.

visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui, kad valstybės narės sukurtų elektros tinklo infrastruktūrą siekiant sudaryti sąlygas elektros energijos gamybai iš atsinaujinančių šaltinių ir suteiktų tokiai elektrai prieigos prie tinklo pirmenybę, bet pabrėžia, kad už naudojimąsi tinklu reikėtų nustatyti priimtiną ir konkurencingą kainą, nesvarbu, ar taikant tiekimo, ar kitokį tarifą;

| 6. | taip pat pabrėžia tinklo infrastruktūros dujoms ir šildymo naudojant atsinaujinančius šaltinius ir likutinę šilumą svarbą, todėl siūlytų šioms energijos rūšims suteikti tinkamą prieigą prie jų atitinkamos tinklo infrastruktūros; |
| --- | --- |

6.

taip pat pabrėžia tinklo infrastruktūros dujoms ir šildymo naudojant atsinaujinančius šaltinius ir likutinę šilumą svarbą, todėl siūlytų šioms energijos rūšims suteikti tinkamą prieigą prie jų atitinkamos tinklo infrastruktūros;

| 7. | mano, kad tinklo tiekėjai savo lėšomis turėtų pritaikyti tinklą atsinaujinantiems energijos šaltiniams, tačiau neturėtų šių sąnaudų paskirstyti visiems energijos vartotojams; |
| --- | --- |

7.

mano, kad tinklo tiekėjai savo lėšomis turėtų pritaikyti tinklą atsinaujinantiems energijos šaltiniams, tačiau neturėtų šių sąnaudų paskirstyti visiems energijos vartotojams;

| 8. | pritaria Europos Komisijos raginimams, kad nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos vykdytų politiką, skatinančią mažai energijos naudojančių ir pasyviųjų pastatų statybą. Nors šios srities politika turėtų būti svarstoma atskirai, ji yra būtina, ypač aktuali ir svarbi siekiant atsinaujinančios energijos direktyvoje nustatytų tikslų. Komitetas rekomenduoja tikslinant direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo atidžiai įvertinti su minėtu klausimu susijusias atsinaujinančios energijos direktyvos nuostatas. Komitetas taip pat siūlo užtikrinti maksimalų šioje srityje priimtų pagrindinių Europos teisės aktų suderinimą, t. y. direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo, direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų, trečiojo energijos rinkos liberalizavimo paketo ir įvairių energijos ir klimato kaitos paketą sudarančių aktų, visų pirma direktyvos dėl atsinaujinančios energijos išteklių. Būtent siekiant privalomų nacionalinių tikslų reikia skirti ypatingą dėmesį nacionaliniam direktyvos dėl atsinaujinančios energijos išteklių įgyvendinimui. |
| --- | --- |

8.

pritaria Europos Komisijos raginimams, kad nacionalinės, vietos ir regionų valdžios institucijos vykdytų politiką, skatinančią mažai energijos naudojančių ir pasyviųjų pastatų statybą. Nors šios srities politika turėtų būti svarstoma atskirai, ji yra būtina, ypač aktuali ir svarbi siekiant atsinaujinančios energijos direktyvoje nustatytų tikslų. Komitetas rekomenduoja tikslinant direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo atidžiai įvertinti su minėtu klausimu susijusias atsinaujinančios energijos direktyvos nuostatas. Komitetas taip pat siūlo užtikrinti maksimalų šioje srityje priimtų pagrindinių Europos teisės aktų suderinimą, t. y. direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo, direktyvos dėl energijos vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų, trečiojo energijos rinkos liberalizavimo paketo ir įvairių energijos ir klimato kaitos paketą sudarančių aktų, visų pirma direktyvos dėl atsinaujinančios energijos išteklių. Būtent siekiant privalomų nacionalinių tikslų reikia skirti ypatingą dėmesį nacionaliniam direktyvos dėl atsinaujinančios energijos išteklių įgyvendinimui.

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 9. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi patirties ir reikiamų įgaliojimų, kad darytų poveikį energijos infrastruktūrai ir jų regionuose vykdomai politikai. Daug Europos regionų demonstruoja politinį ryžtą skatinti atsinaujinančią energiją, šioje srityje tie regionai užsibrėžė konkrečius tikslus ir aktyviai siekia juos įgyvendinti. Savo veiksmais teritorijų planavimo, regionų vystymosi srityse, taip pat darydami įtaką atskirų piliečių veiksmams, regionai jau dabar daro įtaką energijos infrastruktūrai ir politikai ir daugeliu atvejų paskatino naujoviškai taikyti atsinaujinančią energiją (saulės, geoterminę, biomasės, hidroelektros ir vėjo) pastatuose ir transporto bei kitose srityse; |
| --- | --- |

9.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi patirties ir reikiamų įgaliojimų, kad darytų poveikį energijos infrastruktūrai ir jų regionuose vykdomai politikai. Daug Europos regionų demonstruoja politinį ryžtą skatinti atsinaujinančią energiją, šioje srityje tie regionai užsibrėžė konkrečius tikslus ir aktyviai siekia juos įgyvendinti. Savo veiksmais teritorijų planavimo, regionų vystymosi srityse, taip pat darydami įtaką atskirų piliečių veiksmams, regionai jau dabar daro įtaką energijos infrastruktūrai ir politikai ir daugeliu atvejų paskatino naujoviškai taikyti atsinaujinančią energiją (saulės, geoterminę, biomasės, hidroelektros ir vėjo) pastatuose ir transporto bei kitose srityse;

| 10. | pažymi, kad perėjimas nuo neatsinaujinančių prie atsinaujinančių energijos šaltinių reiškia, jog padidės palyginti nedidelės apimties, vietoje vykdoma energijos gamyba, o tai sumažins nuostolius, susidarančius dėl energijos perdavimo ilgais atstumais, ir darys poveikį visoms vietos ir regionų valdžios institucijoms bei pareikalaus jų dalyvavimo; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad perėjimas nuo neatsinaujinančių prie atsinaujinančių energijos šaltinių reiškia, jog padidės palyginti nedidelės apimties, vietoje vykdoma energijos gamyba, o tai sumažins nuostolius, susidarančius dėl energijos perdavimo ilgais atstumais, ir darys poveikį visoms vietos ir regionų valdžios institucijoms bei pareikalaus jų dalyvavimo;

| 11. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų veikla, kuria jos gali prisidėti siekiant direktyva nustatytų tikslų, apima:






  — | teritorijų planavimą (rengdamos aiškius planus ir vystymo specifikacijas, jos atliks ir reglamentuojančių, ir įgyvendinančių institucijų vaidmenį), |
| --- | --- | --- |

11.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų veikla, kuria jos gali prisidėti siekiant direktyva nustatytų tikslų, apima:

—

teritorijų planavimą (rengdamos aiškius planus ir vystymo specifikacijas, jos atliks ir reglamentuojančių, ir įgyvendinančių institucijų vaidmenį),

| — | valstybės žemės ir turto nuosavybę ir valdymą (pavyzdžiui, gatvių apšvietimas, būstas, transportas, visuomeniniai pastatai ir biurai, transporto priemonių parkai), |
| --- | --- |

—

valstybės žemės ir turto nuosavybę ir valdymą (pavyzdžiui, gatvių apšvietimas, būstas, transportas, visuomeniniai pastatai ir biurai, transporto priemonių parkai),

| — | tausojančių ir alternatyvių transporto paslaugų teikimą (pavyzdžiui, dviračių arba elektra varomų automobilių nuoma), |
| --- | --- |

—

tausojančių ir alternatyvių transporto paslaugų teikimą (pavyzdžiui, dviračių arba elektra varomų automobilių nuoma),

| — | šilumos ir vėdinimo tinklų paslaugų teikimą namų ūkiams ir dideliems vešiesiems pastatams (baseinams, mokykloms, miestų ir regionų savivaldybėms ir pan.), |
| --- | --- |

—

šilumos ir vėdinimo tinklų paslaugų teikimą namų ūkiams ir dideliems vešiesiems pastatams (baseinams, mokykloms, miestų ir regionų savivaldybėms ir pan.),

| — | regionų vystymąsi, |
| --- | --- |

—

regionų vystymąsi,

| — | priemones, skirtas padėti atsinaujinančios energijos įmonėms, įskaitant dotacijų teikimą ir geresnių sąlygų gauti finansavimą sudarymą, |
| --- | --- |

—

priemones, skirtas padėti atsinaujinančios energijos įmonėms, įskaitant dotacijų teikimą ir geresnių sąlygų gauti finansavimą sudarymą,

| — | dotacijų teikimą ir geresnių sąlygų sudarymą gauti finansavimą atsinaujinančios energijos šaltinius norintiems integruoti namų ūkiams, viešosioms įstaigoms ir įmonėms; |
| --- | --- |

—

dotacijų teikimą ir geresnių sąlygų sudarymą gauti finansavimą atsinaujinančios energijos šaltinius norintiems integruoti namų ūkiams, viešosioms įstaigoms ir įmonėms;

| — | bendravimą su piliečiais, |
| --- | --- |

—

bendravimą su piliečiais,

| — | informacijos apie paramos schemas teikimą ir mokymų rengimą (piliečiams, statytojams, įrangos montuotojams ir remontininkams, taip pat mažosioms ir vidutinėms įmonėms), |
| --- | --- |

—

informacijos apie paramos schemas teikimą ir mokymų rengimą (piliečiams, statytojams, įrangos montuotojams ir remontininkams, taip pat mažosioms ir vidutinėms įmonėms),

| — | energijos mokslinių tyrimų, vystymo ir technologinių inovacijų skatinimą, ypač tausaus energijos naudojimo, energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos srityse; |
| --- | --- |

—

energijos mokslinių tyrimų, vystymo ir technologinių inovacijų skatinimą, ypač tausaus energijos naudojimo, energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos srityse;

| 12. | ragina Komisiją atsispirti spaudimui ir nereikalauti, kad kiekviena valstybė narė įsteigtų centralizuotą, vienintelę valdžios instituciją, kuri būtų atsakinga už paraiškas dėl naujų atsinaujinančios energijos įrenginių ir už paramą jiems; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją atsispirti spaudimui ir nereikalauti, kad kiekviena valstybė narė įsteigtų centralizuotą, vienintelę valdžios instituciją, kuri būtų atsakinga už paraiškas dėl naujų atsinaujinančios energijos įrenginių ir už paramą jiems;

| 13. | perspėja dėl „perteklinės energijos“ standartų taikymo viešosios paskirties pastatams atgaline data; |
| --- | --- |

13.

perspėja dėl „perteklinės energijos“ standartų taikymo viešosios paskirties pastatams atgaline data;

| 14. | primena patirtį, įgytą sudarant nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus, ir ragina Komisiją skirti visas reikiamas priemones (taip pat ir žmogiškųjų išteklių srityje) bei imtis visų būtinų priemonių (taip pat ir teismo procedūrų bei finansinių sankcijų) siekiant užtikrinti, kad valstybės narės per nurodytą terminą pateiktų kokybiškus nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus, kurie padės įgyvendinti direktyvos tikslus; |
| --- | --- |

14.

primena patirtį, įgytą sudarant nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus, ir ragina Komisiją skirti visas reikiamas priemones (taip pat ir žmogiškųjų išteklių srityje) bei imtis visų būtinų priemonių (taip pat ir teismo procedūrų bei finansinių sankcijų) siekiant užtikrinti, kad valstybės narės per nurodytą terminą pateiktų kokybiškus nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus, kurie padės įgyvendinti direktyvos tikslus;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat valdo ir didelį biudžetą, skirtą vešiesiems energiją vartojančių produktų bei paslaugų pirkimams. Pabrėžia, kad pradiniais perėjimo prie didesnio atsinaujinančios energijos vartojimo Europoje etapais bus stiprinamas svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo nustatant taisykles, diegiant inovacijas ir derantis su atsinaujinančios energijos sektoriaus subjektais; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat valdo ir didelį biudžetą, skirtą vešiesiems energiją vartojančių produktų bei paslaugų pirkimams. Pabrėžia, kad pradiniais perėjimo prie didesnio atsinaujinančios energijos vartojimo Europoje etapais bus stiprinamas svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo nustatant taisykles, diegiant inovacijas ir derantis su atsinaujinančios energijos sektoriaus subjektais;

| 16. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų veikla, skirta sumažinti bendrą energijos poreikį padidinant energijos naudojimo efektyvumą, labai padeda siekti atsinaujinančios energijos direktyvoje numatytų tikslų. |
| --- | --- |

16.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų veikla, skirta sumažinti bendrą energijos poreikį padidinant energijos naudojimo efektyvumą, labai padeda siekti atsinaujinančios energijos direktyvoje numatytų tikslų.

Nacionaliniai veiksmų planai

| 17. | mano, kad daugelį veiksmų (pvz., žr. 12 straipsnį), kurie bus įtraukti į nacionalinius veiksmų planus, teks įgyvendinti vietos ir regionų valdžios institucijoms; šios institucijos jau dabar nemažai padarė, tad ši patirtis turėtų būti visapusiškai panaudota rengiant, įgyvendinant ir kontroliuojant nacionalinius veiksmų planus; |
| --- | --- |

17.

mano, kad daugelį veiksmų (pvz., žr. 12 straipsnį), kurie bus įtraukti į nacionalinius veiksmų planus, teks įgyvendinti vietos ir regionų valdžios institucijoms; šios institucijos jau dabar nemažai padarė, tad ši patirtis turėtų būti visapusiškai panaudota rengiant, įgyvendinant ir kontroliuojant nacionalinius veiksmų planus;

| 18. | todėl ragina Komisiją skubiai iš dalies pakeisti 4 straipsnį, kad būtų numatytas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius veiksmų planus, o tuos planus vertinant deramai atsižvelgti į šį veiksnį; |
| --- | --- |

18.

todėl ragina Komisiją skubiai iš dalies pakeisti 4 straipsnį, kad būtų numatytas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius veiksmų planus, o tuos planus vertinant deramai atsižvelgti į šį veiksnį;

| 19. | primena patirtį, įgytą sudarant nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus, ir ragina Komisiją kuo skubiau paskelbti gaires planams rengti, įskaitant ir plano pavyzdį. Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius atsinaujinančios energijos veiksmų planus visuose Europos Komisijos skelbiamuose planų pavyzdžiuose, gairėse ar kitokio pobūdžio rekomendacijose turi būti aiškiai nurodytas, kaip vienas iš esminių aspektų nacionalinių planų rengimo procese. |
| --- | --- |

19.

primena patirtį, įgytą sudarant nacionalinius efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planus, ir ragina Komisiją kuo skubiau paskelbti gaires planams rengti, įskaitant ir plano pavyzdį. Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas rengiant nacionalinius atsinaujinančios energijos veiksmų planus visuose Europos Komisijos skelbiamuose planų pavyzdžiuose, gairėse ar kitokio pobūdžio rekomendacijose turi būti aiškiai nurodytas, kaip vienas iš esminių aspektų nacionalinių planų rengimo procese.

Paramos priemonės

| 20. | ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų paremti esamų pagalbos atsinaujinančiai energijai schemų įsisavinimą. Pavyzdžiui, struktūriniai fondai, Europos investicijų banko (EIB) paskolos, programa „Pažangi energetika Europai“ pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, įvairios programos ir iniciatyvos pagal Septintąją pagrindų programą ir Komisijos planai, numatyti komunikate „Strateginis energetikos technologijų planas“ (COM(2007) 723 galutinis); |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją skubiai imtis veiksmų paremti esamų pagalbos atsinaujinančiai energijai schemų įsisavinimą. Pavyzdžiui, struktūriniai fondai, Europos investicijų banko (EIB) paskolos, programa „Pažangi energetika Europai“ pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, įvairios programos ir iniciatyvos pagal Septintąją pagrindų programą ir Komisijos planai, numatyti komunikate „Strateginis energetikos technologijų planas“ (COM(2007) 723 galutinis);

| 21. | norėtų užtikrinti, kad paramos schemos būtų prieinamos stambiems ir smulkiems atsinaujinančios energijos gamintojams, įskaitant mažus įrenginius, ir mano, kad nuoseklumo sumetimais paramą atsinaujinančiai energijai turėtų lydėti laipsniškas subsidijų panaikinimas iškastinio kuro gamybai ir naudojimui (išskyrus galimą paramą energijos kogeneraciniams įrenginiams, užtikrinantiems centralizuotą šildymą) bei branduolinės energijos gamybai ir naudojimui. Išimtis turi būti padaryta ir tais atvejais, kai siekiant sumažinti anglies dioksido išlakas iškastinį kurą naudojantys įrenginiai taiko anglies pagavą ir saugojimą; |
| --- | --- |

21.

norėtų užtikrinti, kad paramos schemos būtų prieinamos stambiems ir smulkiems atsinaujinančios energijos gamintojams, įskaitant mažus įrenginius, ir mano, kad nuoseklumo sumetimais paramą atsinaujinančiai energijai turėtų lydėti laipsniškas subsidijų panaikinimas iškastinio kuro gamybai ir naudojimui (išskyrus galimą paramą energijos kogeneraciniams įrenginiams, užtikrinantiems centralizuotą šildymą) bei branduolinės energijos gamybai ir naudojimui. Išimtis turi būti padaryta ir tais atvejais, kai siekiant sumažinti anglies dioksido išlakas iškastinį kurą naudojantys įrenginiai taiko anglies pagavą ir saugojimą;

| 22. | nori, kad Komisija pripažintų ir teiktų pakankamą paramą, skatinančią tyrinėti ir vystyti švarias, atsinaujinančias jūrų energijos rūšis būtent vėjo, bangų, potvynių ir atoslūgių bei vandenyno srovių. Pažymi, kad nacionalinės ir regioninės pagalbos programos, padedančios priimti nacionalinę, regiono ir vietos padėtį atitinkančius sprendimus, parodė, kad galima sėkmingai skatinti atsinaujinančios energijos naudojimą. Todėl nacionalinės ir regioninės paramos programos turi ir toliau likti pagrindine skatinimo priemone, nors papildoma Europos parama vis dar reikalinga. Reikėtų vengti Europos mastu nustatyti paramos programų sąlygas. |
| --- | --- |

22.

nori, kad Komisija pripažintų ir teiktų pakankamą paramą, skatinančią tyrinėti ir vystyti švarias, atsinaujinančias jūrų energijos rūšis būtent vėjo, bangų, potvynių ir atoslūgių bei vandenyno srovių. Pažymi, kad nacionalinės ir regioninės pagalbos programos, padedančios priimti nacionalinę, regiono ir vietos padėtį atitinkančius sprendimus, parodė, kad galima sėkmingai skatinti atsinaujinančios energijos naudojimą. Todėl nacionalinės ir regioninės paramos programos turi ir toliau likti pagrindine skatinimo priemone, nors papildoma Europos parama vis dar reikalinga. Reikėtų vengti Europos mastu nustatyti paramos programų sąlygas.

Kilmės garantijos

| 23. | pažymi, kad Komisijos pasiūlymas visos ES mastu įvesti kilmės garantijų sistemą siekiant patvirtinti, kad elektra gaunama, šildymas ir vėdinimas vykdomi naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius, atitinka Regionų komiteto nuomonę dėl Pasaulio klimato kaitos apribojimo (1), kurioje raginama įvesti žaliosios energijos sertifikatą; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad Komisijos pasiūlymas visos ES mastu įvesti kilmės garantijų sistemą siekiant patvirtinti, kad elektra gaunama, šildymas ir vėdinimas vykdomi naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius, atitinka Regionų komiteto nuomonę dėl Pasaulio klimato kaitos apribojimo (1), kurioje raginama įvesti žaliosios energijos sertifikatą;

| 24. | mano, kad naudoti kilmės garantijas dar ir prekybos bei apskaitos srityse yra pernelyg sudėtinga, ir siūlo Komisijai tai apsvarstyti ir išaiškinti siekiant geriau užtikrinti sistemos skaidrumą ir teisinį apibrėžtumą. Komitetas taip pat siūlo Komisijai užtikrinti, kad kilmės garantijų prekybos ir rinkodaros sistema nesutrukdytų veiksmingai įgyvendinti nacionalinių ir regioninių pagalbos programų ir numatyti galimybę naudoti atskirą sertifikatą savanoriškai prekybai; |
| --- | --- |

24.

mano, kad naudoti kilmės garantijas dar ir prekybos bei apskaitos srityse yra pernelyg sudėtinga, ir siūlo Komisijai tai apsvarstyti ir išaiškinti siekiant geriau užtikrinti sistemos skaidrumą ir teisinį apibrėžtumą. Komitetas taip pat siūlo Komisijai užtikrinti, kad kilmės garantijų prekybos ir rinkodaros sistema nesutrukdytų veiksmingai įgyvendinti nacionalinių ir regioninių pagalbos programų ir numatyti galimybę naudoti atskirą sertifikatą savanoriškai prekybai;

| 25. | mano, kad būtina atsižvelgti į mikrogeneracijos indėlį, kad šis energijos gamybos būdas būtų tinkamai pripažintas ir remiamas kiekvienos valstybės narės energetikos struktūroje. |
| --- | --- |

25.

mano, kad būtina atsižvelgti į mikrogeneracijos indėlį, kad šis energijos gamybos būdas būtų tinkamai pripažintas ir remiamas kiekvienos valstybės narės energetikos struktūroje.

Informavimas ir mokymas

| 26. | pažymi, kad energijos gamyba, skirstymas ir naudojimas sparčiai keičiasi, ir tų pokyčių ateinančiais metais tik daugės. Todėl reikia plačiai skleisti informaciją ir rengti mokymus, kad energijos gamintojai, įrenginių montuotojai ir vartotojai gerai suprastų naujas technologijas, tuo užtikrinant, kad pokyčiai vyks veiksmingai ir teisingai; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad energijos gamyba, skirstymas ir naudojimas sparčiai keičiasi, ir tų pokyčių ateinančiais metais tik daugės. Todėl reikia plačiai skleisti informaciją ir rengti mokymus, kad energijos gamintojai, įrenginių montuotojai ir vartotojai gerai suprastų naujas technologijas, tuo užtikrinant, kad pokyčiai vyks veiksmingai ir teisingai;

| 27. | remia Komisijos pasiūlymą valstybėms narėms sukurti reikalingas informavimo, konsultavimo ir sertifikavimo programas; |
| --- | --- |

27.

remia Komisijos pasiūlymą valstybėms narėms sukurti reikalingas informavimo, konsultavimo ir sertifikavimo programas;

| 28. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį švietimo ir mokymo srityje, o piliečiai vis dažniau kreipiasi į jas prašydami geresnės nei jų turima informacija. Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat tiesiogiai dalyvaus įgyvendinant projektavimo kontrolės ir naujų pastatų standartų gaires, todėl Komitetas ragina visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į informavimo, sąmoninimo, konsultavimo, švietimo ir mokymo programų rengimo ir įgyvendinimo procesą. |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį švietimo ir mokymo srityje, o piliečiai vis dažniau kreipiasi į jas prašydami geresnės nei jų turima informacija. Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat tiesiogiai dalyvaus įgyvendinant projektavimo kontrolės ir naujų pastatų standartų gaires, todėl Komitetas ragina visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į informavimo, sąmoninimo, konsultavimo, švietimo ir mokymo programų rengimo ir įgyvendinimo procesą.

Biodegalai

| 29. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos skatina naudoti biodegalus, pavyzdžiui, rinkdamos panaudotą kepamąjį aliejų, iš nuotekų ir kitų bioatliekų gamindamos biodegalus savivaldybės transporto priemonėms ir užtikrindamos medienos granulių gamybą iš vietos lygiu tvarkomo miško ir medienos atliekų. Šios granulės visų pirma naudojamos šildymui ir šilumos bei elektros energijos generavimo schemoms. Turi būti stiprinamos įvairių Europos regionų pastangos kurti biodegalų tinklus. Šiomis struktūromis siekiama koordinuoti biodegalų gamybą ir vartojimą regionų lygiu su sąlyga, kad biodegalai gaminami taikant tvarios gamybos metodus, t. y. atsižvelgiant į visus ekonominius, aplinkosauginius ir socialinius aspektus, tokie tinklai gali padėti vystyti regionų ekonomiką; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos skatina naudoti biodegalus, pavyzdžiui, rinkdamos panaudotą kepamąjį aliejų, iš nuotekų ir kitų bioatliekų gamindamos biodegalus savivaldybės transporto priemonėms ir užtikrindamos medienos granulių gamybą iš vietos lygiu tvarkomo miško ir medienos atliekų. Šios granulės visų pirma naudojamos šildymui ir šilumos bei elektros energijos generavimo schemoms. Turi būti stiprinamos įvairių Europos regionų pastangos kurti biodegalų tinklus. Šiomis struktūromis siekiama koordinuoti biodegalų gamybą ir vartojimą regionų lygiu su sąlyga, kad biodegalai gaminami taikant tvarios gamybos metodus, t. y. atsižvelgiant į visus ekonominius, aplinkosauginius ir socialinius aspektus, tokie tinklai gali padėti vystyti regionų ekonomiką;

| 30. | mano, kad 10 proc. atsinaujinančios energijos tikslą transporte bus lengviausia pasiekti, jei bus naudojama daugiau transporto priemonių, varomų elektra, pagaminta naudojant atsinaujinančią energiją; |
| --- | --- |

30.

mano, kad 10 proc. atsinaujinančios energijos tikslą transporte bus lengviausia pasiekti, jei bus naudojama daugiau transporto priemonių, varomų elektra, pagaminta naudojant atsinaujinančią energiją;

| 31. | laikosi nuomonės, kad iš atliekų, šalutinių produktų ir likučių pagaminti biodegalai yra dvejopai naudingi aplinkai, kadangi padeda sumažinti transporto išmetamų teršalų kiekį ir kai kurios medžiagos nebevirsta atliekomis, o tai lemia taupesnį biomasės, kaip riboto ištekliaus, naudojimą. Be to, šių biodegalų gamyba nesudaro konkurencijos maisto produktų gamybai; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad iš atliekų, šalutinių produktų ir likučių pagaminti biodegalai yra dvejopai naudingi aplinkai, kadangi padeda sumažinti transporto išmetamų teršalų kiekį ir kai kurios medžiagos nebevirsta atliekomis, o tai lemia taupesnį biomasės, kaip riboto ištekliaus, naudojimą. Be to, šių biodegalų gamyba nesudaro konkurencijos maisto produktų gamybai;

| 32. | pastebi, kad transporte dažniau naudojant biodegalus norimi teigiami rezultatai bus pasiekti tik tada, jei biodegalai bus gaminami iš žaliavų, kurių gamyba nepažeis natūralios aplinkos, maisto pasiūlos arba rinkos ekonominės, arba socialinės pusiausvyros; |
| --- | --- |

32.

pastebi, kad transporte dažniau naudojant biodegalus norimi teigiami rezultatai bus pasiekti tik tada, jei biodegalai bus gaminami iš žaliavų, kurių gamyba nepažeis natūralios aplinkos, maisto pasiūlos arba rinkos ekonominės, arba socialinės pusiausvyros;

| 33. | pažymi, kad žmogaus sveikatai kenksmingi oro teršalai, išmetami transporte naudojant biodegalus, gali būti skirtingi priklausomai nuo jų šaltinio. Taigi, biodegalai gali ir pagerinti, ir pabloginti oro kokybę, už kurios priežiūrą visų pirma atsako vietos valdžia; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad žmogaus sveikatai kenksmingi oro teršalai, išmetami transporte naudojant biodegalus, gali būti skirtingi priklausomai nuo jų šaltinio. Taigi, biodegalai gali ir pagerinti, ir pabloginti oro kokybę, už kurios priežiūrą visų pirma atsako vietos valdžia;

| 34. | rekomenduoja, kad į nacionalinius veiksmų planus (kuriuos rengiant dalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos) būtų įtrauktos išsamios nuostatos dėl žaliavų, iš kurių bus gaminami degalai. Nacionaliniuose veiksmų planuose reikia atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės gamtinius išteklius ir žemės ūkio potencialą; |
| --- | --- |

34.

rekomenduoja, kad į nacionalinius veiksmų planus (kuriuos rengiant dalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos) būtų įtrauktos išsamios nuostatos dėl žaliavų, iš kurių bus gaminami degalai. Nacionaliniuose veiksmų planuose reikia atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės gamtinius išteklius ir žemės ūkio potencialą;

| 35. | todėl ragina kruopščiai ištirti, kokia būtų tarša iš automobilių, naudojančių įvairių rūšių biodegalus, išmetimo vamzdžio, o vertinant tvarumą vadovautis holistiškumo principu ir atsižvelgti į poveikį oro kokybei; |
| --- | --- |

35.

todėl ragina kruopščiai ištirti, kokia būtų tarša iš automobilių, naudojančių įvairių rūšių biodegalus, išmetimo vamzdžio, o vertinant tvarumą vadovautis holistiškumo principu ir atsižvelgti į poveikį oro kokybei;

| 36. | ragina remti tik tuos biodegalus, kurie leidžia iš esmės ir dideliu kiekiu sumažinti išmetamas šiltnamio dujas; |
| --- | --- |

36.

ragina remti tik tuos biodegalus, kurie leidžia iš esmės ir dideliu kiekiu sumažinti išmetamas šiltnamio dujas;

| 37. | suvokia, kad biomasė iš celiuliozės (2) ir dumblių gali būti gaminama mažiau trukdant maisto pramonei ir mažiau naudojant vietos išteklius, jeigu ši gamyba suderinama su kita jūrų veikla. Nors gamybos metodai dar tik vystomi, teigiama, kad tai gali padėti net ir 90 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio dujų (3), be to, pūvant atliekoms, iš jų galima pagaminti biodujas ir tuo pačiu sumažinti šiltnamio dujų kiekį; |
| --- | --- |

37.

suvokia, kad biomasė iš celiuliozės (2) ir dumblių gali būti gaminama mažiau trukdant maisto pramonei ir mažiau naudojant vietos išteklius, jeigu ši gamyba suderinama su kita jūrų veikla. Nors gamybos metodai dar tik vystomi, teigiama, kad tai gali padėti net ir 90 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio dujų (3), be to, pūvant atliekoms, iš jų galima pagaminti biodujas ir tuo pačiu sumažinti šiltnamio dujų kiekį;

| 38. | ragina Europos Komisiją dar labiau plėtoti biodegalams taikomus aplinkos tvarumo kriterijus, apibrėžtus pasiūlymo priimti direktyvą 15 straipsnyje. Šie kriterijai turi padėti rasti šių klausimų, kurie yra esminiai klabant apie biodegalų tvarumą, sprendimus:






  — | sąnaudų klausimas (trąšų ir sintetinių pesticidų naudojimo praktika); |
| --- | --- | --- |

38.

ragina Europos Komisiją dar labiau plėtoti biodegalams taikomus aplinkos tvarumo kriterijus, apibrėžtus pasiūlymo priimti direktyvą 15 straipsnyje. Šie kriterijai turi padėti rasti šių klausimų, kurie yra esminiai klabant apie biodegalų tvarumą, sprendimus:

—

sąnaudų klausimas (trąšų ir sintetinių pesticidų naudojimo praktika);

| — | vandens taupymas, taikant kultivavimo metodus; |
| --- | --- |

—

vandens taupymas, taikant kultivavimo metodus;

| — | žemės, kuri gali būti naudojama maisto produktų gamybai, naudojimo klausimas. |
| --- | --- |

—

žemės, kuri gali būti naudojama maisto produktų gamybai, naudojimo klausimas.

Be to, remdamasis pirmiau minėtų regioninių tinklų pavyzdžiais, Komitetas ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į regionų gamybos ir vartojimo grandinių potencialą;

| 39. | ragina skubiai atlikti griežtą biodegalų tvarumo vertinimą atsižvelgiant į vykstančius pokyčius technologijų srityje ir vystantis technologijoms iš dalies keisti minimalaus išmetamo šiltnamio dujų kiekio sumažinimo reikalavimus; |
| --- | --- |

39.

ragina skubiai atlikti griežtą biodegalų tvarumo vertinimą atsižvelgiant į vykstančius pokyčius technologijų srityje ir vystantis technologijoms iš dalies keisti minimalaus išmetamo šiltnamio dujų kiekio sumažinimo reikalavimus;

| 40. | mano, kad tvarumo kriterijai turi būti taikomi ES ir ne ES pagamintiems biodegalams siekiant padidinti visuomenės pasitikėjimą savo priimamais pirkimo sprendimais ir visomis vietos valdžios institucijų įgyvendinamomis schemomis; |
| --- | --- |

40.

mano, kad tvarumo kriterijai turi būti taikomi ES ir ne ES pagamintiems biodegalams siekiant padidinti visuomenės pasitikėjimą savo priimamais pirkimo sprendimais ir visomis vietos valdžios institucijų įgyvendinamomis schemomis;

| 41. | nurodo, kad biodegalai turėtų būti gaminami tvariu būdu ir darant kuo mažesnę žalą klimatui. Jokiu būdu negalima iškirsti ištisų miškų, siekiant paruošti plotus energetinių augalų, kurie faktiškai absorbuoja mažiau anglies dioksido, auginimui. |
| --- | --- |

41.

nurodo, kad biodegalai turėtų būti gaminami tvariu būdu ir darant kuo mažesnę žalą klimatui. Jokiu būdu negalima iškirsti ištisų miškų, siekiant paruošti plotus energetinių augalų, kurie faktiškai absorbuoja mažiau anglies dioksido, auginimui.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1-as pakeitimas

3 straipsnio, 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos energijos, gaunamos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, dalis transporto sektoriuje sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriuje suvartojamo galutinio energijos kiekio.
  Apskaičiuojant visą transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekį pagal pirmą šio straipsnio dalį, atsižvelgiama tik į tokius naftos produktus kaip benzinas ir dyzelinas. | Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos energijos, gaunamos iš atsinaujinančių šaltinių, dalis transporto sektoriuje sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriuje suvartojamo galutinio energijos kiekio. Ši energija turi būti gaminama tik iš tokių žaliavų, kurių gavyba nepažeis atskirų valstybių narių natūralios aplinkos pusiausvyros ar rinkos ekonominės pusiausvyros.

  Apskaičiuojant visą transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekį pagal pirmą šio straipsnio dalį atsižvelgiama tik į tokius naftos produktus kaip benzinas ir dyzelinas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos energijos, gaunamos iš atsinaujinančių energijos šaltinių, dalis transporto sektoriuje sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriuje suvartojamo galutinio energijos kiekio.

Apskaičiuojant visą transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekį pagal pirmą šio straipsnio dalį, atsižvelgiama tik į tokius naftos produktus kaip benzinas ir dyzelinas.

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos energijos, gaunamos iš atsinaujinančių šaltinių, dalis transporto sektoriuje sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriuje suvartojamo galutinio energijos kiekio. Ši energija turi būti gaminama tik iš tokių žaliavų, kurių gavyba nepažeis atskirų valstybių narių natūralios aplinkos pusiausvyros ar rinkos ekonominės pusiausvyros.

Apskaičiuojant visą transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekį pagal pirmą šio straipsnio dalį atsižvelgiama tik į tokius naftos produktus kaip benzinas ir dyzelinas.

Paaiškinimas

Kadangi biodegalų gamybos metodai, leidžiantys iš esmės sumažinti šiltnamio dujų išmetimą, vis dar vystomi, šiuo etapu tikslų užsibrėžimas gali iškreipti padėtį pasaulio maisto produktų rinkoje.

2-as pakeitimas

4 straipsnio, 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1   Kiekviena valstybė narė patvirtina nacionalinį veiksmų planą.
  Nacionaliniuose veiksmų planuose nustatomi valstybių narių energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalių 2020 m. planiniai rodikliai transporto, elektros energijos ir šildymo bei aušinimo sektoriuose ir adekvačios priemonės, kurių reikia imtis šiems rodikliams pasiekti, įskaitant nacionalinę esamų biomasės išteklių plėtojimo ir naujų biomasės išteklių sutelkimo skirtingoms reikmėms politiką ir priemones, kurių reikia imtis 12–17 straipsniuose nustatytiems reikalavimams įvykdyti. | 1.   Kiekviena valstybė narė patvirtina nacionalinį veiksmų planą, remdamasi vietos ir regionų lygiu parengtais ir su regionine bei žemėtvarkos politika suderintais energijos veiksmų planais. Valstybės narės aktyviai konsultuojasi su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir ankstyvuoju laikotarpiu jas įtraukia į nacionalinių veiksmų planųrengimo procesą.

  Nacionaliniuose veiksmų planuose nustatomi valstybių narių energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalies 2020 m. planiniai rodikliai transporto, elektros energijos ir šildymo bei vėdinimo srityse ir adekvačios priemonės, kurių reikia imtis šiems rodikliams pasiekti, įskaitant ekologiškus viešuosius pirkimus (įvedant ekologiškumo kriterijus, skatinančius naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių valstybės institucijoms perkant energijos paslaugas) ir nacionalinę esamų biomasės išteklių vystymo ir naujų biomasės išteklių sutelkimo įvairioms reikmėms politiką, o taip pat priemones, kurių reikia imtis 12–17 straipsniuose nustatytiems reikalavimams įvykdyti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1   Kiekviena valstybė narė patvirtina nacionalinį veiksmų planą.

Nacionaliniuose veiksmų planuose nustatomi valstybių narių energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalių 2020 m. planiniai rodikliai transporto, elektros energijos ir šildymo bei aušinimo sektoriuose ir adekvačios priemonės, kurių reikia imtis šiems rodikliams pasiekti, įskaitant nacionalinę esamų biomasės išteklių plėtojimo ir naujų biomasės išteklių sutelkimo skirtingoms reikmėms politiką ir priemones, kurių reikia imtis 12–17 straipsniuose nustatytiems reikalavimams įvykdyti.

1.   Kiekviena valstybė narė patvirtina nacionalinį veiksmų planą, remdamasi vietos ir regionų lygiu parengtais ir su regionine bei žemėtvarkos politika suderintais energijos veiksmų planais. Valstybės narės aktyviai konsultuojasi su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir ankstyvuoju laikotarpiu jas įtraukia į nacionalinių veiksmų planųrengimo procesą.

Nacionaliniuose veiksmų planuose nustatomi valstybių narių energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalies 2020 m. planiniai rodikliai transporto, elektros energijos ir šildymo bei vėdinimo srityse ir adekvačios priemonės, kurių reikia imtis šiems rodikliams pasiekti, įskaitant ekologiškus viešuosius pirkimus (įvedant ekologiškumo kriterijus, skatinančius naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių valstybės institucijoms perkant energijos paslaugas) ir nacionalinę esamų biomasės išteklių vystymo ir naujų biomasės išteklių sutelkimo įvairioms reikmėms politiką, o taip pat priemones, kurių reikia imtis 12–17 straipsniuose nustatytiems reikalavimams įvykdyti.

Paaiškinimas

Kadangi daugumą veiksmų, numatytų nacionaliniuose veiksmų planuose, teks įgyvendinti vietos ir regionų valdžios institucijoms, svarbu, kad jos dalyvautų tuos planus rengiant.

Įgyvendindamos Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą (ETAP), skirtą aplinkosaugos technologijų sklaidai, 25 valstybės narės patvirtino nacionalinius ekologinius viešųjų pirkimų veiksmų planus (Italija tokį planą patvirtino 2008 m. balandžio 11 d. vyriausybiniu įsaku). Vykdant viešuosius energijos paslaugų pirkimus reikalingi tokie viešieji pirkimai, kurių metu taikomi ekologiniai kriterijai (dėl atsinaujinančių energijos šaltinių).

Dabartiniame direktyvos projekte mažai užsimenama apie teigiamą vaidmenį, kurį gali atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos (12 straipsnio 1 dalies a punktas, 12 straipsnio 3 dalis ir 12 straipsnio 7 dalis). Pripažindamas Komisijos ketinimą teikti pirmenybę tikslo pasiekimui nekliudant valstybėms narėms pasirinkti savų būdų jo siekti, šis pakeitimas gali padidinti skaidrumą ir pagarbą subnacionalinių vietos valdžios institucijų kompetencijai bei, kas yra labai svarbu, paskatinti nacionalines valdžios institucijas aktyviai su jomis bendradarbiauti rengiant ir įgyvendinant nacionalinius veiksmų planus.

3-as pakeitimas

12 straipsnis, 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės reikalauja, kad regioninės administracinės institucijos, planuodamos, projektuodamos, statydamos ir atnaujindamos pramoninius ar gyvenamuosius rajonus, apsvarstytų galimybę diegti įrenginius ir sistemas, skirtas šildymo, aušinimo ir elektros energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimui, taip pat centralizuotam šildymui ir aušinimui. | Valstybės narės reikalauja, kad regioninės administracinės institucijos, planuodamos, projektuodamos, statydamos ir atnaujindamos pramoninius, prekybinius, administracinius, biurų ar gyvenamuosius rajonus, apsvarstytų galimybę diegti įrenginius ir sistemas, skirtas šildymo, vėdinimo ir elektros energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimui, taip pat centralizuotam šildymui ir vėdinimui. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės reikalauja, kad regioninės administracinės institucijos, planuodamos, projektuodamos, statydamos ir atnaujindamos pramoninius ar gyvenamuosius rajonus, apsvarstytų galimybę diegti įrenginius ir sistemas, skirtas šildymo, aušinimo ir elektros energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimui, taip pat centralizuotam šildymui ir aušinimui.

Valstybės narės reikalauja, kad regioninės administracinės institucijos, planuodamos, projektuodamos, statydamos ir atnaujindamos pramoninius, prekybinius, administracinius, biurų ar gyvenamuosius rajonus, apsvarstytų galimybę diegti įrenginius ir sistemas, skirtas šildymo, vėdinimo ir elektros energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimui, taip pat centralizuotam šildymui ir vėdinimui.

4-as pakeitimas

13 straipsnis, 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie paramos priemones būtų prieinama šildymo, aušinimo ir elektros įrenginių bei transporto priemonių, kuriose gali būti naudojamas grynasis biokuras arba kuras, kuriame biokuro dalis yra didelė, vartotojams, statytojams, montuotojams, architektams ir tiekėjams. | Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, užtikrina, kad informacija apie paramos priemones būtų prieinama šildymo, vėdinimo ir elektros įrenginių bei transporto priemonių, kuriose gali būti naudojamas grynasis biokuras arba kuras, kuriame biokuro dalis yra didelė, vartotojams, statytojams, montuotojams, architektams ir tiekėjams. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie paramos priemones būtų prieinama šildymo, aušinimo ir elektros įrenginių bei transporto priemonių, kuriose gali būti naudojamas grynasis biokuras arba kuras, kuriame biokuro dalis yra didelė, vartotojams, statytojams, montuotojams, architektams ir tiekėjams.

Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, užtikrina, kad informacija apie paramos priemones būtų prieinama šildymo, vėdinimo ir elektros įrenginių bei transporto priemonių, kuriose gali būti naudojamas grynasis biokuras arba kuras, kuriame biokuro dalis yra didelė, vartotojams, statytojams, montuotojams, architektams ir tiekėjams.

Paaiškinimas

Vietos ir regionų institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį vykdant informavimo veiklą, kurios tikslas — skatinti naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius, kad būtų pasiekti programoje 20-20-20 numatyti tikslai.

5-as pakeitimas

13 straipsnio, 4 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės nustato gaires projektuotojams ir architektams, kad planuodami, projektuodami, statydami ir atnaujindami pramoninius ar gyvenamuosius rajonus jie galėtų tinkamai atsižvelgti į energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimą ir centralizuotą šildymą bei aušinimą. | Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, nustato gaires projektuotojams ir architektams, kad planuodami, projektuodami, statydami ir atnaujindami pramoninius ar gyvenamuosius rajonus jie galėtų tinkamai atsižvelgti į energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimą ir centralizuotą šildymą bei vėdinimą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės nustato gaires projektuotojams ir architektams, kad planuodami, projektuodami, statydami ir atnaujindami pramoninius ar gyvenamuosius rajonus jie galėtų tinkamai atsižvelgti į energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimą ir centralizuotą šildymą bei aušinimą.

Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, nustato gaires projektuotojams ir architektams, kad planuodami, projektuodami, statydami ir atnaujindami pramoninius ar gyvenamuosius rajonus jie galėtų tinkamai atsižvelgti į energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimą ir centralizuotą šildymą bei vėdinimą.

Paaiškinimas

Vietos ir regionų institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį vykdant informavimo veiklą, kurios tikslas — skatinti naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius, kad būtų pasiekti programoje 20-20-20 numatyti tikslai.

6-as pakeitimas

14 straipsnio a) dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | nepakenkdamos tinklo patikimumui ir saugumui, valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai savo teritorijoje esančiuose tinkluose pirmenybę priimtinomis sąlygomis teiktų dujoms, pagamintoms iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir likutinės šilumos; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

nepakenkdamos tinklo patikimumui ir saugumui, valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai savo teritorijoje esančiuose tinkluose pirmenybę priimtinomis sąlygomis teiktų dujoms, pagamintoms iš atsinaujinančių energijos šaltinių ir likutinės šilumos;

Paaiškinimas

Dujoms (biodujoms) ir šilumai, pagamintai iš atsinaujinančių šaltinių, turėtų būti suteikta prieiga prie reikiamų tinklų. Likutinė pramoninių procesų bei atliekų deginimo ir pan. šiluma teikia dideles pirminės energijos taupymo galimybes.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 110/2007 fin.

1

(2)  Medžiai (pvz., gluosnis, hibridinė tuopa, eukaliptas), dideli daugiamečiai žoliniai augalai (pvz., sora ir diskantai), augalų liekanos ir buitinės organinės atliekos.

2

(3)  Žr. National Geographic, 2007 m. spalio mėn. ir Engineering & Technology, 2008 m. gegužės mėn.

3

National Geographic

Engineering & Technology

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/19

---

Regionų komiteto nuomonė — Prekyba apyvartiniais taršos leidimais

(2008/C 325/04)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | ragina Komisiją skubiau patvirtinti teisės aktus dėl oro transporto įtraukimo į prekybos ATL sistemą ir dėl kuo skubesnio jūrų transporto sektoriaus įtraukimo į šią sistemą; |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją skubiau patvirtinti teisės aktus dėl oro transporto įtraukimo į prekybos ATL sistemą ir dėl kuo skubesnio jūrų transporto sektoriaus įtraukimo į šią sistemą;

| — | reiškia susirūpinimą, kad direktyva neskatina mažinti šiltnamio dujų išlakų atliekų tvarkybos sektoriuje, kuris yra itin svarbus išlakų ir žemėtvarkos požiūriu; |
| --- | --- |

—

reiškia susirūpinimą, kad direktyva neskatina mažinti šiltnamio dujų išlakų atliekų tvarkybos sektoriuje, kuris yra itin svarbus išlakų ir žemėtvarkos požiūriu;

| — | rekomenduoja, kad ne mažiau kaip 30 proc. įplaukų, gautų parduodant leidimus aukcione valstybės narės turėtų skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms siekiant skatinti galutinius vartotojus naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir gerinti energijos vartojimo efektyvumą, kad būtų galima įvykdyti Bendrijos tikslą iki 2020 m. 20 proc. visos energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir iki 2020 m. padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 proc.; skatinti šiltnamio dujų kiekio mažinimo priemones prekybos ATL sistemai nepriklausančiuose sektoriuose, ypač transporto ir atliekų sektoriuose; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja, kad ne mažiau kaip 30 proc. įplaukų, gautų parduodant leidimus aukcione valstybės narės turėtų skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms siekiant skatinti galutinius vartotojus naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir gerinti energijos vartojimo efektyvumą, kad būtų galima įvykdyti Bendrijos tikslą iki 2020 m. 20 proc. visos energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir iki 2020 m. padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 proc.; skatinti šiltnamio dujų kiekio mažinimo priemones prekybos ATL sistemai nepriklausančiuose sektoriuose, ypač transporto ir atliekų sektoriuose;

| — | rekomenduoja priemones remti energijai imlius sektorius „anglies dioksido nutekėjimo“ atveju; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja priemones remti energijai imlius sektorius „anglies dioksido nutekėjimo“ atveju;

| — | ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija, pasikonsultavusi su visais atitinkamais partneriais ir Regionų komitetu, pateiks konkrečius pasiūlymus, kaip užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui iš energijai imlių sektorių ir pasektorių. |
| --- | --- |

—

ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija, pasikonsultavusi su visais atitinkamais partneriais ir Regionų komitetu, pateiks konkrečius pasiūlymus, kaip užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui iš energijai imlių sektorių ir pasektorių.

| Pranešėjas | : | Pietro MARRAZZO (IT/ESP), Lacijaus regiono pirmininkas |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Pietro MARRAZZO (IT/ESP), Lacijaus regiono pirmininkas

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ES prekybos šiltnamio dujų apyvartiniais taršos leidimais sistemą ir išplėsti jos taikymo sritį

COM(2008) 16 galutinis — 2008/0013 (COD)

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios rekomendacijos

| 1. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos įneša svarų indėlį į sėkmingą Europos iniciatyvų įgyvendinimą ir atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant aplinkosauginę, pramonės ir energetikos politiką; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos įneša svarų indėlį į sėkmingą Europos iniciatyvų įgyvendinimą ir atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant aplinkosauginę, pramonės ir energetikos politiką;

| 2. | pritaria, kad visose ES politikos srityse, susijusiose su aplinkos apsauga ir klimatu, būtų faktiškai taikomas principas „teršėjas moka“; aplinkos apsaugos sąnaudų įtraukimas į produktų gamybos ir paslaugų teikimo sąnaudas yra itin svarbus tinkamos valstybės politikos aspektas, paremtas darnaus, subalansuoto ir ekologijai palankaus ekonomikos vystymo principais; |
| --- | --- |

2.

pritaria, kad visose ES politikos srityse, susijusiose su aplinkos apsauga ir klimatu, būtų faktiškai taikomas principas „teršėjas moka“; aplinkos apsaugos sąnaudų įtraukimas į produktų gamybos ir paslaugų teikimo sąnaudas yra itin svarbus tinkamos valstybės politikos aspektas, paremtas darnaus, subalansuoto ir ekologijai palankaus ekonomikos vystymo principais;

| 3. | todėl teigiamai vertina iki šiol Europos Komisijos atliktą darbą kuriant veiksmingą anglies dioksido rinką, kuri sugebėtų, taikant laisvo susitarimo sistemą, nustatyti „taršos kainą už vieną anglies dioksido toną“; |
| --- | --- |

3.

todėl teigiamai vertina iki šiol Europos Komisijos atliktą darbą kuriant veiksmingą anglies dioksido rinką, kuri sugebėtų, taikant laisvo susitarimo sistemą, nustatyti „taršos kainą už vieną anglies dioksido toną“;

| 4. | palankiai vertina pasiūlymą pakoreguoti ir atnaujinti prekybos ATL sistemą suderinant ją su iki šiol pasiektais rezultatais ir pirmuoju sistemos veikimo laikotarpiu (2005–2007 m.) atsiskleidusiomis problemomis; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina pasiūlymą pakoreguoti ir atnaujinti prekybos ATL sistemą suderinant ją su iki šiol pasiektais rezultatais ir pirmuoju sistemos veikimo laikotarpiu (2005–2007 m.) atsiskleidusiomis problemomis;

| 5. | mano, kad nepaisant pasiektos pažangos būtina ir toliau siekti prekybos ATL sistemos didesnio skaidrumo bei ilgalaikio patikimumo ir atidžiai sekti socialines bei aplinkosaugines pasekmes, kurias gali sukelti siūlomos priemonės, ypač vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

5.

mano, kad nepaisant pasiektos pažangos būtina ir toliau siekti prekybos ATL sistemos didesnio skaidrumo bei ilgalaikio patikimumo ir atidžiai sekti socialines bei aplinkosaugines pasekmes, kurias gali sukelti siūlomos priemonės, ypač vietos ir regionų lygiu;

Prekybos ATL sistemos koregavimas

Techniniai pakeitimai

| 6. | primena, kad Komisijos siūlomas supaprastinimas, įskaitant galimybę neįtraukti į sistemą smulkiausius pramonės įrenginius ir kurą deginančio įrenginio sąvokos išaiškinimą, prisideda prie visos anglies dvideginio rinkos patikimumo, veiksmingumo ir skaidrumo gerinimo; |
| --- | --- |

6.

primena, kad Komisijos siūlomas supaprastinimas, įskaitant galimybę neįtraukti į sistemą smulkiausius pramonės įrenginius ir kurą deginančio įrenginio sąvokos išaiškinimą, prisideda prie visos anglies dvideginio rinkos patikimumo, veiksmingumo ir skaidrumo gerinimo;

| 7. | vis dėlto ragina Komisiją konkrečiai įvardyti lygiavertes priemones, kurias valstybės narės galėtų įgyvendinti siekdamos sumažinti smulkių įrenginių išmetamą teršalų kiekį, ne tik pateikiant bendrą atskaitinį tašką, bet ir numatant galimas mokesčių politikos priemones (anglies dvideginio mokestis); |
| --- | --- |

7.

vis dėlto ragina Komisiją konkrečiai įvardyti lygiavertes priemones, kurias valstybės narės galėtų įgyvendinti siekdamos sumažinti smulkių įrenginių išmetamą teršalų kiekį, ne tik pateikiant bendrą atskaitinį tašką, bet ir numatant galimas mokesčių politikos priemones (anglies dvideginio mokestis);

| 8. | konstatuoja, kad parduodant kvotas aukcione būtų tikslinga nuo visiškai nemokamo leidimų suteikimo etapo laipsniškai pereiti prie viešųjų aukcionų; tvirtai remia būtinybę apsaugoti vargingesnes visuomenės grupes nuo galimo pramonės gaminių, ypač elektros energijos ir kitų energijos šaltinių, konkrečiau elektros energijos, kainų kilimo, kartu padedant jiems padidinti būstų energijos suvartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

8.

konstatuoja, kad parduodant kvotas aukcione būtų tikslinga nuo visiškai nemokamo leidimų suteikimo etapo laipsniškai pereiti prie viešųjų aukcionų; tvirtai remia būtinybę apsaugoti vargingesnes visuomenės grupes nuo galimo pramonės gaminių, ypač elektros energijos ir kitų energijos šaltinių, konkrečiau elektros energijos, kainų kilimo, kartu padedant jiems padidinti būstų energijos suvartojimo efektyvumą;

| 9. | sutinka su Komisija dėl pasiūlymo keisti iki šiol taikytą požiūrį priimant nacionalinius paskirstymo planus (NPP) kiekvienai valstybei narei ir teigiamai vertina sprendimą Bendrijos lygiu nustatyti bendrus tikslus, apimančius vienodą, solidarų, visai ES taikomą požiūrį; |
| --- | --- |

9.

sutinka su Komisija dėl pasiūlymo keisti iki šiol taikytą požiūrį priimant nacionalinius paskirstymo planus (NPP) kiekvienai valstybei narei ir teigiamai vertina sprendimą Bendrijos lygiu nustatyti bendrus tikslus, apimančius vienodą, solidarų, visai ES taikomą požiūrį;

| 10. | sutinka su Komisijos pasiūlymu įtraukti anglies dvideginio surinkimą, transportavimą ir geologinį saugojimą į prekybos ATL sistemą ir šiuo klausimu tikisi, kad bus skiriama pakankama parama moksliniams tyrimams, susijusiems su atitinkamomis technologijoms, kurioms dar reikia tolesnio vystymo ir investicijų, bet tik tuo atveju, jei bus atsižvelgiama į žalingą poveikį, kurį anglies saugojimas gali turėti ekosistemoms, į kurias jis patenka; |
| --- | --- |

10.

sutinka su Komisijos pasiūlymu įtraukti anglies dvideginio surinkimą, transportavimą ir geologinį saugojimą į prekybos ATL sistemą ir šiuo klausimu tikisi, kad bus skiriama pakankama parama moksliniams tyrimams, susijusiems su atitinkamomis technologijoms, kurioms dar reikia tolesnio vystymo ir investicijų, bet tik tuo atveju, jei bus atsižvelgiama į žalingą poveikį, kurį anglies saugojimas gali turėti ekosistemoms, į kurias jis patenka;

| 11. | primena, kad moksliniai tyrimai energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant dujų išlakas bei keičiant padėtį, ir tikisi, kad direktyva bus veiksminga priemonė, užtikrinanti pastovų finansavimo šaltinį tokiai veiklai; |
| --- | --- |

11.

primena, kad moksliniai tyrimai energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant dujų išlakas bei keičiant padėtį, ir tikisi, kad direktyva bus veiksminga priemonė, užtikrinanti pastovų finansavimo šaltinį tokiai veiklai;

| 12. | pabrėžia, kad naujų sektorių ir veiklos sričių įtraukimas į prekybos ATL sistemą turi būti įvertintas ne tik atsižvelgiant į pavojų Europos pramonei prarasti konkurencingumą tarptautinėse rinkose, bet ir į faktinę šio sektoriaus sukeliamą taršą, įvertinant atitinkamo sektoriaus technologinių tobulinimų potencialą ir jo galimybes papildomas sąnaudas perleisti galutiniams vartotojams; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad naujų sektorių ir veiklos sričių įtraukimas į prekybos ATL sistemą turi būti įvertintas ne tik atsižvelgiant į pavojų Europos pramonei prarasti konkurencingumą tarptautinėse rinkose, bet ir į faktinę šio sektoriaus sukeliamą taršą, įvertinant atitinkamo sektoriaus technologinių tobulinimų potencialą ir jo galimybes papildomas sąnaudas perleisti galutiniams vartotojams;

| 13. | todėl ragina Komisiją skubiau patvirtinti teisės aktus dėl oro transporto įtraukimo į prekybos ATL sistemą ir dėl kuo skubesnio jūrų transporto sektoriaus įtraukimo į prekybos ATL sistemą (žr. RK nuomonės Nr. 22/2008 65 punktą); |
| --- | --- |

13.

todėl ragina Komisiją skubiau patvirtinti teisės aktus dėl oro transporto įtraukimo į prekybos ATL sistemą ir dėl kuo skubesnio jūrų transporto sektoriaus įtraukimo į prekybos ATL sistemą (žr. RK nuomonės Nr. 22/2008 65 punktą);

| 14. | pritaria valstybių bendradarbiavimo ir solidarumo principui, pradėtam taikyti naujoje prekybos ATL sistemoje tarp technologijų srityje labiau pažengusių šalių (turinčių dideliu energijos efektyvumu pasižyminčius pramonės sektorius) ir menkiau išsivysčiusių valstybių (kurių ekonomika suvartoja daugiau energijos ir kurios turi padidinti savo augimo tempus); |
| --- | --- |

14.

pritaria valstybių bendradarbiavimo ir solidarumo principui, pradėtam taikyti naujoje prekybos ATL sistemoje tarp technologijų srityje labiau pažengusių šalių (turinčių dideliu energijos efektyvumu pasižyminčius pramonės sektorius) ir menkiau išsivysčiusių valstybių (kurių ekonomika suvartoja daugiau energijos ir kurios turi padidinti savo augimo tempus);

Klimato kaitos problemos sprendimo tarptautiniai aspektai

| 15. | teigiamai vertina iki šiol ES dėtas pastangas dalyvaujant tarptautinėse derybose dėl Kioto protokolo įgyvendinimo (paskutinį kartą konferencijoje Balyje) ir apibrėžiant bendras visuotines strategijos pasaulio lygiu, ypač padalijant užduotis turtingoms ir besivystančioms šalims. Todėl Komitetas tikisi, kad iki šiol pasiekti rezultatai bus toliau grindžiami ir vystomi pasirašant susitarimus būsimose tarptautinėse konferencijose Poznanėje ir Kopenhagoje; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina iki šiol ES dėtas pastangas dalyvaujant tarptautinėse derybose dėl Kioto protokolo įgyvendinimo (paskutinį kartą konferencijoje Balyje) ir apibrėžiant bendras visuotines strategijos pasaulio lygiu, ypač padalijant užduotis turtingoms ir besivystančioms šalims. Todėl Komitetas tikisi, kad iki šiol pasiekti rezultatai bus toliau grindžiami ir vystomi pasirašant susitarimus būsimose tarptautinėse konferencijose Poznanėje ir Kopenhagoje;

| 16. | ragina imtis papildomų priemonių sprendžiant klimato kaitos problemą ir aukštesnių tikslų nustatymui prekybos ATL sistemoje suderinant juos su siekiu 30 proc. sumažinti visas išlakas remiantis šioje srityje pasirašytais tarptautiniais susitarimais; |
| --- | --- |

16.

ragina imtis papildomų priemonių sprendžiant klimato kaitos problemą ir aukštesnių tikslų nustatymui prekybos ATL sistemoje suderinant juos su siekiu 30 proc. sumažinti visas išlakas remiantis šioje srityje pasirašytais tarptautiniais susitarimais;

| 17. | pabrėžia jog būtina, kad siūlomas tarptautinis susitarimas paskatintų sudaryti vienodas sąlygas atitinkamiems sektoriams visame pasaulyje. Todėl reikia nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos susitarimas turi tenkinti, kad būtų laikomas tarptautiniu susitarimu pagal direktyvą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia jog būtina, kad siūlomas tarptautinis susitarimas paskatintų sudaryti vienodas sąlygas atitinkamiems sektoriams visame pasaulyje. Todėl reikia nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos susitarimas turi tenkinti, kad būtų laikomas tarptautiniu susitarimu pagal direktyvą;

Nauji reguliuojami sektoriai

| 18. | pabrėžia būtinybę atlikti tinkamas ekonominės naudos analizes, susijusias su naujų gamybos sektorių įtraukimu į prekybos ATL sistemą, kad dėl nevienodų pramonės sektorių varžymosi nebūtų konkurencijos iškraipymų, kuriuos sukeltų šiltnamio dujų susidarymo ribojimas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia būtinybę atlikti tinkamas ekonominės naudos analizes, susijusias su naujų gamybos sektorių įtraukimu į prekybos ATL sistemą, kad dėl nevienodų pramonės sektorių varžymosi nebūtų konkurencijos iškraipymų, kuriuos sukeltų šiltnamio dujų susidarymo ribojimas;

| 19. | reiškia susirūpinimą, kad direktyva neskatina mažinti šiltnamio dujų išlakų atliekų tvarkybos sektoriuje, kuris yra itin svarbus išlakų ir žemėtvarkos požiūriais; |
| --- | --- |

19.

reiškia susirūpinimą, kad direktyva neskatina mažinti šiltnamio dujų išlakų atliekų tvarkybos sektoriuje, kuris yra itin svarbus išlakų ir žemėtvarkos požiūriais;

| 20. | pažymi, kad taikant prekybos ATL sistemą kartu reikalingos didelės pastangos, kad pervežimai pirmiausia būtų vykdomi aplinką tausojančiomis transporto priemonėmis. Valstybių narių vyriausybės turi prisiimti atsakomybę, kad būtų plečiama geležinkelio ir vandens kelių infrastruktūra kartu apskritai skatinant daugiarūšį transportą; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad taikant prekybos ATL sistemą kartu reikalingos didelės pastangos, kad pervežimai pirmiausia būtų vykdomi aplinką tausojančiomis transporto priemonėmis. Valstybių narių vyriausybės turi prisiimti atsakomybę, kad būtų plečiama geležinkelio ir vandens kelių infrastruktūra kartu apskritai skatinant daugiarūšį transportą;

Įmonių konkurencingumas ir vartotojų apsauga

| 21. | pažymi, kad Komisija dar turi įvertinti pramonės sektorių mažėjančio konkurencingumo riziką ir kad naujoje direktyvoje dar nėra numatyta tinkamų paramos ir apsaugos priemonių ES šalių ekonomikai. Šiuo klausimu Komitetas pabrėžia stabilios ir patrauklios investicinės aplinkos svarbą ir skubią būtinybę spręsti klausimus, susijusius su teršalų perkėlimu į šalis, kuriose galioja žemesni aplinkos standartai ir patiriama mažiau sąnaudų (anglies dioksido nutekėjimas); ragina Europos Komisiją kaip galima anksčiau pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl visapusiškai suderintų Bendrijos lygmens taisyklių, reguliuojančių nemokamą taršos leidimų paskirstymą. Šios taisyklės turėtų būti įtrauktos į pačią direktyvą, o ne nustatomos taikant komitologijos procedūrą. Šiuo atveju reikia atkreipti ypatingą dėmesį į energijai imlius sektorius ir pasektorius, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad Komisija dar turi įvertinti pramonės sektorių mažėjančio konkurencingumo riziką ir kad naujoje direktyvoje dar nėra numatyta tinkamų paramos ir apsaugos priemonių ES šalių ekonomikai. Šiuo klausimu Komitetas pabrėžia stabilios ir patrauklios investicinės aplinkos svarbą ir skubią būtinybę spręsti klausimus, susijusius su teršalų perkėlimu į šalis, kuriose galioja žemesni aplinkos standartai ir patiriama mažiau sąnaudų (anglies dioksido nutekėjimas); ragina Europos Komisiją kaip galima anksčiau pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl visapusiškai suderintų Bendrijos lygmens taisyklių, reguliuojančių nemokamą taršos leidimų paskirstymą. Šios taisyklės turėtų būti įtrauktos į pačią direktyvą, o ne nustatomos taikant komitologijos procedūrą. Šiuo atveju reikia atkreipti ypatingą dėmesį į energijai imlius sektorius ir pasektorius, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika;

| 22. | rekomenduoja sprendžiant klimato kaitos problemą tinkamai padalyti užduotis dalyvaujančioms pramonės įmonėms ir galutiniams vartotojams vengiant pavojaus, kad visa papildomų sąnaudų našta, susijusi su priimtomis strategijomis, tektų išskirtinai vien pastariesiems, ypač tam tikruose pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja sprendžiant klimato kaitos problemą tinkamai padalyti užduotis dalyvaujančioms pramonės įmonėms ir galutiniams vartotojams vengiant pavojaus, kad visa papildomų sąnaudų našta, susijusi su priimtomis strategijomis, tektų išskirtinai vien pastariesiems, ypač tam tikruose pramonės sektoriuose;

| 23. | pažymi, kad Komisijos pasiūlyme neskiriama pakankamai dėmesio būtinybei vengti neigiamų padarinių vargingesnėms visuomenės grupėms, ypač kalbant apie direktyvos dėl elektros energijos tarifų galimą poveikį; todėl Komitetas ragina Komisijos įdėmiau stebėti rinkas, stiprinti vartotojų pasitikėjimą ir riboti rinkos manipuliavimo pavojų; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad Komisijos pasiūlyme neskiriama pakankamai dėmesio būtinybei vengti neigiamų padarinių vargingesnėms visuomenės grupėms, ypač kalbant apie direktyvos dėl elektros energijos tarifų galimą poveikį; todėl Komitetas ragina Komisijos įdėmiau stebėti rinkas, stiprinti vartotojų pasitikėjimą ir riboti rinkos manipuliavimo pavojų;

| 24. | teigia, kad atskirų įmonių pažangą mažinant taršą reikia įvertinti suteikiant nemokamus taršos leidimus; šiuo atveju įrenginiams, kurie dėl mažiausio šiltnamio dujų kiekio vienam produkcijos vienetui išmetimo tapo atskaitos tašku savo gamybos sektoriuje,. leidimų turėtų būti suteikiama 100 proc. nemokamai; |
| --- | --- |

24.

teigia, kad atskirų įmonių pažangą mažinant taršą reikia įvertinti suteikiant nemokamus taršos leidimus; šiuo atveju įrenginiams, kurie dėl mažiausio šiltnamio dujų kiekio vienam produkcijos vienetui išmetimo tapo atskaitos tašku savo gamybos sektoriuje,. leidimų turėtų būti suteikiama 100 proc. nemokamai;

Vietos ir regionų valdžios institucijų indėlis

| 25. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pačios pirmos susiduria su klimato kaitos problemų sprendimu ir todėl jos privalo tinkamai dalyvauti priimant visas strategijas, skirtas šiai problemai spręsti ir keisti padėtį; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pačios pirmos susiduria su klimato kaitos problemų sprendimu ir todėl jos privalo tinkamai dalyvauti priimant visas strategijas, skirtas šiai problemai spręsti ir keisti padėtį;

| 26. | ragina Europos Komisiją atkreipti dėmesį į tai, kad reikia apsvarstyti galimybę peržiūrėti prekybos ATL sistemą atsižvelgiant ne tik į pasekmes konkurencijai nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu, bet ir į pavojų įvairių ES regionų konkurencingumui ir patrauklumui; |
| --- | --- |

26.

ragina Europos Komisiją atkreipti dėmesį į tai, kad reikia apsvarstyti galimybę peržiūrėti prekybos ATL sistemą atsižvelgiant ne tik į pasekmes konkurencijai nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu, bet ir į pavojų įvairių ES regionų konkurencingumui ir patrauklumui;

| 27. | todėl rekomenduoja tinkamai atsižvelgti į regioninio vystymosi politikos reikalavimus ir pažymi, kad, siekiant skatinti skaidresnę ir veiksmingesnę anglies dioksido rinką, būtų galima visiškai restruktūrizuoti daugelį pramonės įrenginių, kad gamybos sistema atsikratytų įrenginių, kurie mažiau veiksmingi arba kurie jau patiria krizę. Šiuo pagrindu Komitetas rekomenduoja imtis veiksmų remti pramonės atsinaujinimo procesą ir darbuotojų perkvalifikavimą; |
| --- | --- |

27.

todėl rekomenduoja tinkamai atsižvelgti į regioninio vystymosi politikos reikalavimus ir pažymi, kad, siekiant skatinti skaidresnę ir veiksmingesnę anglies dioksido rinką, būtų galima visiškai restruktūrizuoti daugelį pramonės įrenginių, kad gamybos sistema atsikratytų įrenginių, kurie mažiau veiksmingi arba kurie jau patiria krizę. Šiuo pagrindu Komitetas rekomenduoja imtis veiksmų remti pramonės atsinaujinimo procesą ir darbuotojų perkvalifikavimą;

| 28. | pripažįsta prekybos ATL sistemos stiprinimo ir koregavimo srityje būtinybę apskritai gerinti priemonių nuoseklumą ir nustatyti aukštesnius tikslus įtraukiant į šiuo metu svarstomus tarptautinius susitarimus siekį 30 proc. sumažinti šiltnamio dujų išlakas iki 2020 m.; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta prekybos ATL sistemos stiprinimo ir koregavimo srityje būtinybę apskritai gerinti priemonių nuoseklumą ir nustatyti aukštesnius tikslus įtraukiant į šiuo metu svarstomus tarptautinius susitarimus siekį 30 proc. sumažinti šiltnamio dujų išlakas iki 2020 m.;

| 29. | pritaria, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant didesnio visuomenės dalyvavimo ES klimato kaitos problemų sprendime, padedant vietos ir regionų valdžios institucijomis; Tokia sąmoningumo ugdymo veikla turėtų skatinti kiekvieną žmogų elgtis atsakingai ir padėti visuomenei suprasti pagrindinius pramonės ir technologijos klausimus, kurie dažnai pagrindžia priimtas strategijas; |
| --- | --- |

29.

pritaria, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant didesnio visuomenės dalyvavimo ES klimato kaitos problemų sprendime, padedant vietos ir regionų valdžios institucijomis; Tokia sąmoningumo ugdymo veikla turėtų skatinti kiekvieną žmogų elgtis atsakingai ir padėti visuomenei suprasti pagrindinius pramonės ir technologijos klausimus, kurie dažnai pagrindžia priimtas strategijas;

| 30. | pritaria, kad būtina aktyviau vykdyti vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą mokant ir informuojant galutinius vartotojus ir mažąsias bei vidutines įmones, kurioms taikoma prekybos ATL direktyva. |
| --- | --- |

30.

pritaria, kad būtina aktyviau vykdyti vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą mokant ir informuojant galutinius vartotojus ir mažąsias bei vidutines įmones, kurioms taikoma prekybos ATL direktyva.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

1 straipsnio 5 dalis, 9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 9 straipsnis
  Visas Bendrijos leidimų skaičius
  Nuo 2013 m. kasmet išduodamas visas Bendrijos leidimų skaičius turėtų mažėti tolygia seka pradedant skaičiuoti nuo 2008–2012 m. laikotarpio vidurio. Leidimų skaičius mažėja pagal 1,74 % linijinį koeficientą, palyginti su vidutiniu metiniu bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išduoda pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.
  Iki 2010 m. birželio 30 d. Komisija paskelbia bendrą 2013 m. leidimų skaičių, kuris apskaičiuojamas remiantis bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išdavė pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.
  Ne vėliau kaip 2025 m. Komisija peržiūri linijinį koeficientą. | 9 straipsnis
  Visas Bendrijos leidimų skaičius
  Nuo 2013 m. kasmet išduodamas visas Bendrijos apyvartinių taršos leidimų skaičius turėtų mažėti tolygia seka pradedant skaičiuoti nuo 2008–2012 m. laikotarpio vidurio. Leidimų skaičius mažėja pagal 1,74 % linijinį koeficientą, palyginti su vidutiniu metiniu bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išduoda pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.
  Iki 2010 m. birželio 30 d. Komisija paskelbia bendrą 2013 m. leidimų skaičių, kuris apskaičiuojamas remiantis bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išdavė pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.
  Ne vėliau kaip 2018
  25 m. Komisija peržiūri linijinį koeficientą.
  direktyvą atsižvelgdama į tolesnę pažangą po 2020 m. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

9 straipsnis

Visas Bendrijos leidimų skaičius

Nuo 2013 m. kasmet išduodamas visas Bendrijos leidimų skaičius turėtų mažėti tolygia seka pradedant skaičiuoti nuo 2008–2012 m. laikotarpio vidurio. Leidimų skaičius mažėja pagal 1,74 % linijinį koeficientą, palyginti su vidutiniu metiniu bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išduoda pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.

Iki 2010 m. birželio 30 d. Komisija paskelbia bendrą 2013 m. leidimų skaičių, kuris apskaičiuojamas remiantis bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išdavė pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.

Ne vėliau kaip 2025 m. Komisija peržiūri linijinį koeficientą.

9 straipsnis

Visas Bendrijos leidimų skaičius

Nuo 2013 m. kasmet išduodamas visas Bendrijos apyvartinių taršos leidimų skaičius turėtų mažėti tolygia seka pradedant skaičiuoti nuo 2008–2012 m. laikotarpio vidurio. Leidimų skaičius mažėja pagal 1,74 % linijinį koeficientą, palyginti su vidutiniu metiniu bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išduoda pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.

Iki 2010 m. birželio 30 d. Komisija paskelbia bendrą 2013 m. leidimų skaičių, kuris apskaičiuojamas remiantis bendru leidimų, kuriuos valstybės narės išdavė pagal Komisijos sprendimus dėl 2008–2012 m. nacionalinių paskirstymo planų, skaičiumi.

Ne vėliau kaip 2018
  25 m. Komisija peržiūri linijinį koeficientą.
  direktyvą atsižvelgdama į tolesnę pažangą po 2020 m.

Paaiškinimas

Siūlomas direktyvos pakeitimas yra skirtas 2013–2020 m. prekybos laikotarpiui. Todėl čia neturėtų būti nuostatų, skirtų vėlesniam laikotarpiui. Vietoj to, išsamūs pakeitimai garantuoja bendrą prekybos susitarimų peržiūrėjimą ne vėliau kaip 2018 m.

2 pakeitimas

1 straipsnio 7 dalis, 10 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne mažiau kaip 20 % pajamų, gautų parduodant leidimus aukcione pagal 2 dalį, įskaitant visas pajamas, gautas iš aukcionų pagal tos dalies b punktą, reikėtų naudoti šiems tikslams: | Ne mažiau kaip 20 % įplaukų, gautų parduodant leidimus aukcione pagal 2 dalį, įskaitant visas įplaukas, gautas iš aukcionų pagal tos dalies b punktą, valstybės narės ir jų vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų reikėtų naudoti šiems tikslams: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ne mažiau kaip 20 % pajamų, gautų parduodant leidimus aukcione pagal 2 dalį, įskaitant visas pajamas, gautas iš aukcionų pagal tos dalies b punktą, reikėtų naudoti šiems tikslams:

Ne mažiau kaip 20 % įplaukų, gautų parduodant leidimus aukcione pagal 2 dalį, įskaitant visas įplaukas, gautas iš aukcionų pagal tos dalies b punktą, valstybės narės ir jų vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų reikėtų naudoti šiems tikslams:

3 pakeitimas

1 straipsnio 7 dalis, 10 straipsnio 3 dalies f punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes arba vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais, pavyzdžiui, didinant jų energijos vartojimo efektyvumą ir gerinant pastatų šiluminę izoliaciją; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

f)

spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes arba vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais, pavyzdžiui, didinant jų energijos vartojimo efektyvumą ir gerinant pastatų šiluminę izoliaciją;

| f) | spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes arba vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais, pavyzdžiui, didinant
  ekonominio pobūdžio priemonėmis, sukurtomis bet kokiam elektros energijos tarifų padidėjimui kompensuoti, kartu padidinant jų būsto energijos vartojimo efektyvumą ir gerinant pastatų šiluminę izoliaciją; |
| --- | --- |

f)

spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes arba vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais, pavyzdžiui, didinant
  ekonominio pobūdžio priemonėmis, sukurtomis bet kokiam elektros energijos tarifų padidėjimui kompensuoti, kartu padidinant jų būsto energijos vartojimo efektyvumą ir gerinant pastatų šiluminę izoliaciją;

Paaiškinimas

Siekiama įtraukti į mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams skirtas kompensacines priemones ir konkretaus ekonominio pobūdžio priemones.

4 pakeitimas

1 straipsnio 7 dalis, 10 straipsnio 3 dalis. Įrašyti naują 3a dalį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a   Ne mažiau kaip 30 proc. įplaukų, gautų parduodant apyvartinius taršos leidimus aukcione pagal 2 dalį, įskaitant visas įplaukas, gautas iš aukcionų pagal tos dalies b punktą, valstybės narės turėtų paskirti vietos ir regionų valdžios institucijoms šiems tikslams:








  a) | skatinti galutinius vartotojus naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir gerinti energijos vartojimo efektyvumą, kad būtų galima įvykdyti Bendrijos tikslą iki 2020 m. 20 proc. visos suvartojamos energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir tikslą iki 2020 m. 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3a   Ne mažiau kaip 30 proc. įplaukų, gautų parduodant apyvartinius taršos leidimus aukcione pagal 2 dalį, įskaitant visas įplaukas, gautas iš aukcionų pagal tos dalies b punktą, valstybės narės turėtų paskirti vietos ir regionų valdžios institucijoms šiems tikslams:

a)

skatinti galutinius vartotojus naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir gerinti energijos vartojimo efektyvumą, kad būtų galima įvykdyti Bendrijos tikslą iki 2020 m. 20 proc. visos suvartojamos energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir tikslą iki 2020 m. 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą;

| b) | skatinti šiltnamio dujų kiekio mažinimo priemones prekybos ATL sistemai nepriklausančiuose sektoriuose, ypač transporto ir atliekų sektoriuose; |
| --- | --- |

b)

skatinti šiltnamio dujų kiekio mažinimo priemones prekybos ATL sistemai nepriklausančiuose sektoriuose, ypač transporto ir atliekų sektoriuose;

| c) | finansuoti informavimo veiklą formuojant galutinių vartotojų gerus įpročius, kad tai atsvertų galimą elektros energijos tarifų padidėjimą; |
| --- | --- |

c)

finansuoti informavimo veiklą formuojant galutinių vartotojų gerus įpročius, kad tai atsvertų galimą elektros energijos tarifų padidėjimą;

| d) | finansuoti mokymų ir informavimo veiklą formuojant mažųjų ir vidutinių įmonių ir operatorių gerus įpročius. |
| --- | --- |

d)

finansuoti mokymų ir informavimo veiklą formuojant mažųjų ir vidutinių įmonių ir operatorių gerus įpročius.

Paaiškinimas

Siekiama vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikti galimybių veikti įgyvendinant priemones, skirtas mažinti šiltnamio dujų išlakas, ir užtikrinant tinkamą jų finansavimą.

Vietos ir regionų valdžios institucijoms turi būti suteiktas konkretus vaidmuo skatinant naudoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius ir gerinti energijos vartojimo efektyvumą.

Reikia vietos ir regionų lygiu rasti finansavimą mažinti šiltnamio dujų išlakas į prekybos ATL direktyvą neįtrauktuose sektoriuose, t. y. atliekų ir transporto.

Reikia finansuoti veiklą mokant ir informuojant piliečius bei įmonių, kurioms taikoma prekybos ATL direktyva, operatorius.

5 pakeitimas

1 straipsnio 7 dalis, 10 straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija priima Reglamentą dėl aukcionų terminų, administravimo ir kitų aspektų, kad jie būtų rengiami atvirai, skaidriai ir nediskriminuojant. Aukcionai rengiami taip, kad operatoriai, visų pirma visos mažosios ir vidutinės įmonės, kurioms taikoma Bendrijos sistema, turėtų visas galimybes juose dalyvauti, ir kad kiti dalyviai nepakenktų aukcionų sistemos veikimui. Ši priemonė, skirta šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimama laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. | 5.   Iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija priima Reglamentą dėl aukcionų terminų, administravimo ir kitų aspektų, kad jie būtų rengiami atvirai, skaidriai ir nediskriminuojant. Aukcionai rengiami taip, kad operatoriai, visų pirma visos mažosios ir vidutinės įmonės, kurioms taikoma Bendrijos sistema, turėtų visas galimybes juose dalyvauti, ir kad kiti dalyviai nepakenktų aukcionų sistemos veikimui. Siekiant išvengti nepageidaujamos ekonominės naudos siekiančios spekuliacinės veiklos, galimybė dalyvauti aukcionuose turi būti suteikiama tik tikriems rinkos dalyviams. Ši priemonė, skirta šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimama laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.   Iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija priima Reglamentą dėl aukcionų terminų, administravimo ir kitų aspektų, kad jie būtų rengiami atvirai, skaidriai ir nediskriminuojant. Aukcionai rengiami taip, kad operatoriai, visų pirma visos mažosios ir vidutinės įmonės, kurioms taikoma Bendrijos sistema, turėtų visas galimybes juose dalyvauti, ir kad kiti dalyviai nepakenktų aukcionų sistemos veikimui. Ši priemonė, skirta šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimama laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

5.   Iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija priima Reglamentą dėl aukcionų terminų, administravimo ir kitų aspektų, kad jie būtų rengiami atvirai, skaidriai ir nediskriminuojant. Aukcionai rengiami taip, kad operatoriai, visų pirma visos mažosios ir vidutinės įmonės, kurioms taikoma Bendrijos sistema, turėtų visas galimybes juose dalyvauti, ir kad kiti dalyviai nepakenktų aukcionų sistemos veikimui. Siekiant išvengti nepageidaujamos ekonominės naudos siekiančios spekuliacinės veiklos, galimybė dalyvauti aukcionuose turi būti suteikiama tik tikriems rinkos dalyviams. Ši priemonė, skirta šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimama laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

Paaiškinimas

Dėl numatomo leidimų trūkumo atsiranda spekuliacine veikla paremto nepagrįsto kainų kilimo pavojus.

6 pakeitimas

1 straipsnio 8 dalis, 10a straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Iki 2011 m. birželio 30 d. Komisija priima visai Bendrijai taikomas ir visiškai suderintas įgyvendinimo priemones dėl leidimų paskirstymo pagal 2–6 ir 8 dalis suderinta tvarka.
  Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.
  Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis pagal galimybes užtikrinamas toks leidimų paskirstymas, kad būtų skatinama naudoti mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančias bei efektyviai energiją vartojančias technologijas ir išmesti mažiau teršalų, atsižvelgiant į efektyviausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, biomasės naudojimą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimą bei saugojimą, ir kad nebūtų skatinama išmesti daugiau teršalų. Nemokami leidimai išmesti teršalus gaminant elektros energiją nesuteikiami.
  Bendrijai sudarius tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos, pagal kurį šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį privaloma sumažinti tiek, kiek ir Bendrijoje, Komisija peržiūri tas priemones ir numato, kad nemokamai leidimai suteikiami tik tuomet, kai tai visiškai pagrįsta atsižvelgiant į tą susitarimą. | 1.   Iki 2011 m. birželio 30 d. Komisija priima visai Bendrijai taikomas ir visiškai suderintas įgyvendinimo priemones dėl leidimų paskirstymo pagal 2–6 ir 8 dalis suderinta tvarka.
  Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.
  Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis pagal galimybes užtikrinamas toks leidimų paskirstymas, kad būtų skatinama naudoti mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančias bei efektyviai energiją vartojančius gamybos būdus, įskaitant kombinuotą elektros ir šilumos gamybos būdą, ir išmesti mažiau teršalų, atsižvelgiant į efektyviausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, biomasės naudojimą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimą bei saugojimą, ir kad nebūtų skatinama išmesti daugiau teršalų. Nemokami leidimai išmesti teršalus gaminant elektros energiją nesuteikiami. Tačiau visiems kitiems sektoriams nemokami leidimai gali būti suteikti.

  Bendrijai sudarius tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos, pagal kurį šiltnamio išmetamųjų dujų kiekį privaloma sumažinti tiek, kiek ir Bendrijoje, Komisija peržiūri tas priemones ir numato, kad nemokamai leidimai suteikiami tik tuomet, kai tai visiškai pagrįsta atsižvelgiant į tą susitarimą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Iki 2011 m. birželio 30 d. Komisija priima visai Bendrijai taikomas ir visiškai suderintas įgyvendinimo priemones dėl leidimų paskirstymo pagal 2–6 ir 8 dalis suderinta tvarka.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis pagal galimybes užtikrinamas toks leidimų paskirstymas, kad būtų skatinama naudoti mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančias bei efektyviai energiją vartojančias technologijas ir išmesti mažiau teršalų, atsižvelgiant į efektyviausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, biomasės naudojimą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimą bei saugojimą, ir kad nebūtų skatinama išmesti daugiau teršalų. Nemokami leidimai išmesti teršalus gaminant elektros energiją nesuteikiami.

Bendrijai sudarius tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos, pagal kurį šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį privaloma sumažinti tiek, kiek ir Bendrijoje, Komisija peržiūri tas priemones ir numato, kad nemokamai leidimai suteikiami tik tuomet, kai tai visiškai pagrįsta atsižvelgiant į tą susitarimą.

1.   Iki 2011 m. birželio 30 d. Komisija priima visai Bendrijai taikomas ir visiškai suderintas įgyvendinimo priemones dėl leidimų paskirstymo pagal 2–6 ir 8 dalis suderinta tvarka.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis [23 straipsnio 3 dalyje] nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis pagal galimybes užtikrinamas toks leidimų paskirstymas, kad būtų skatinama naudoti mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančias bei efektyviai energiją vartojančius gamybos būdus, įskaitant kombinuotą elektros ir šilumos gamybos būdą, ir išmesti mažiau teršalų, atsižvelgiant į efektyviausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, biomasės naudojimą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų surinkimą bei saugojimą, ir kad nebūtų skatinama išmesti daugiau teršalų. Nemokami leidimai išmesti teršalus gaminant elektros energiją nesuteikiami. Tačiau visiems kitiems sektoriams nemokami leidimai gali būti suteikti.

Bendrijai sudarius tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos, pagal kurį šiltnamio išmetamųjų dujų kiekį privaloma sumažinti tiek, kiek ir Bendrijoje, Komisija peržiūri tas priemones ir numato, kad nemokamai leidimai suteikiami tik tuomet, kai tai visiškai pagrįsta atsižvelgiant į tą susitarimą.

Paaiškinimas

Reikia tiksliai nurodyti, kad ne elektros energijos gamybos sektoriams gali būti suteikti (visiškai ar iš dalies) nemokami leidimai.

7 pakeitimas

1 straipsnio 8 dalis, 10a straipsnio 3 dalis

Įrašyti naują 3a punktą

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Elektros energijos gamybos įrenginiams nemokami leidimai gali būti suteikiami šilumos gamybai didelio naudingumo termofikacijos būdu, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB, siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą paklausą, kad tiems įrenginiams būtų užtikrintos tokios pat sąlygos, kaip ir kitiems šilumos gamintojams. Po 2013 m. kiekvienais metais bendras minėtiems įrenginiams tokiai šilumos gamybai suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą. | Remiantis atskirtos elektros energijos ir šilumos gamybos pamatinėmis vertėmis, elektros energijos gamybos įrenginiams nemokami leidimai gali būti suteikiami šilumos gamybai didelio veiksmingumo kombinuotuoju būdu kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB, siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą poreikį užtikrinti vienodas sąlygas kitų šilumos gamintojų atžvilgiu. Po 2013 m. kiekvienais metais bendras minėtiems įrenginiams tokiai šilumos gamybai suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Elektros energijos gamybos įrenginiams nemokami leidimai gali būti suteikiami šilumos gamybai didelio naudingumo termofikacijos būdu, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB, siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą paklausą, kad tiems įrenginiams būtų užtikrintos tokios pat sąlygos, kaip ir kitiems šilumos gamintojams. Po 2013 m. kiekvienais metais bendras minėtiems įrenginiams tokiai šilumos gamybai suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.

Remiantis atskirtos elektros energijos ir šilumos gamybos pamatinėmis vertėmis, elektros energijos gamybos įrenginiams nemokami leidimai gali būti suteikiami šilumos gamybai didelio veiksmingumo kombinuotuoju būdu kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB, siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą poreikį užtikrinti vienodas sąlygas kitų šilumos gamintojų atžvilgiu. Po 2013 m. kiekvienais metais bendras minėtiems įrenginiams tokiai šilumos gamybai suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.

8 pakeitimas

1 straipsnio 8 dalis, 10a straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Didžiausias leidimų skaičius, pagal kurį apskaičiuojamas leidimų skaičius įrenginiams, kurie į Bendrijos sistemą įtraukti tik nuo 2013 m., 2013 m. negali viršyti bendro patikrinto teršalų kiekio, kurį tie įrenginiai išmetė 2005–2007 m. Kiekvienais tolesniais metais bendras tokiems įrenginiams suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą. | 5.   Didžiausias leidimų skaičius, pagal kurį apskaičiuojamas leidimų skaičius įrenginiams, kurie į Bendrijos sistemą įtraukti tik nuo 2013 m., 2013 m. negali viršyti bendro patikrinto teršalų kiekio, kurį tie įrenginiai išmetė 2005–2007 m., istorinio vidurkio. Kiekvienais tolesniais metais bendras tokiems įrenginiams suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.   Didžiausias leidimų skaičius, pagal kurį apskaičiuojamas leidimų skaičius įrenginiams, kurie į Bendrijos sistemą įtraukti tik nuo 2013 m., 2013 m. negali viršyti bendro patikrinto teršalų kiekio, kurį tie įrenginiai išmetė 2005–2007 m. Kiekvienais tolesniais metais bendras tokiems įrenginiams suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.

5.   Didžiausias leidimų skaičius, pagal kurį apskaičiuojamas leidimų skaičius įrenginiams, kurie į Bendrijos sistemą įtraukti tik nuo 2013 m., 2013 m. negali viršyti bendro patikrinto teršalų kiekio, kurį tie įrenginiai išmetė 2005–2007 m., istorinio vidurkio. Kiekvienais tolesniais metais bendras tokiems įrenginiams suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.

Paaiškinimas

Reikia aiškiai nurodyti, kad šių įrenginių, nepriklausančių prekybos ATL sistemai 2008–2013 m. laikotarpiu, išmetamo teršalų kiekio negalima patikrinti.

9 pakeitimas

1 straipsnio 8 dalis, 10a straipsnio 6 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Penki procentai viso Bendrijos leidimų skaičiaus, nustatyto pagal 9 ir 9a straipsnius 2013–2020 m. laikotarpiui, atidedami naujiems rinkos dalyviams — tai didžiausias leidimų skaičius, kurį galima paskirstyti naujiems rinkos dalyviams vadovaujantis pagal šio straipsnio 1 dalį priimtomis taisyklėmis.
  Suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.
  Naujų rinkos dalyvių vykdomai elektros energijos gamybos veiklai nemokami leidimai nesuteikiami. | 6.   Penki procentai viso Bendrijos leidimų skaičiaus, nustatyto pagal 9 ir 9a straipsnius 2013–2020 m. laikotarpiui, atidedami naujiems rinkos dalyviams. — tai d Tai didžiausias leidimų skaičius, kurį galima paskirstyti naujiems rinkos dalyviams vadovaujantis pagal šio straipsnio 1 dalį priimtomis taisyklėmis ir kuris bus nustatytas remiantis Bendrijos pramonės BVP tendencijų prognozėmis 2020 m. Bet kuriuo atveju minėtas didžiausias paskirtinų leidimų skaičius 2013–2020 m. laikotarpiu negali viršyti penkių proc. visos Bendrijos leidimų skaičiaus, nustatyto remiantis 9 ir 9a straipsnių nuostatomis.

  Suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.
  Naujų rinkos dalyvių vykdomai elektros energijos gamybos veiklai nemokami leidimai nesuteikiami. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6.   Penki procentai viso Bendrijos leidimų skaičiaus, nustatyto pagal 9 ir 9a straipsnius 2013–2020 m. laikotarpiui, atidedami naujiems rinkos dalyviams — tai didžiausias leidimų skaičius, kurį galima paskirstyti naujiems rinkos dalyviams vadovaujantis pagal šio straipsnio 1 dalį priimtomis taisyklėmis.

Suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.

Naujų rinkos dalyvių vykdomai elektros energijos gamybos veiklai nemokami leidimai nesuteikiami.

6.   Penki procentai viso Bendrijos leidimų skaičiaus, nustatyto pagal 9 ir 9a straipsnius 2013–2020 m. laikotarpiui, atidedami naujiems rinkos dalyviams. — tai d Tai didžiausias leidimų skaičius, kurį galima paskirstyti naujiems rinkos dalyviams vadovaujantis pagal šio straipsnio 1 dalį priimtomis taisyklėmis ir kuris bus nustatytas remiantis Bendrijos pramonės BVP tendencijų prognozėmis 2020 m. Bet kuriuo atveju minėtas didžiausias paskirtinų leidimų skaičius 2013–2020 m. laikotarpiu negali viršyti penkių proc. visos Bendrijos leidimų skaičiaus, nustatyto remiantis 9 ir 9a straipsnių nuostatomis.

Suteikiamų leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.

Naujų rinkos dalyvių vykdomai elektros energijos gamybos veiklai nemokami leidimai nesuteikiami.

Paaiškinimas

Naujiems rinkos dalyviams skirtų leidimų kvota turėtų būti nustatyta remiantis pramonės BVP augimo prognozėmis 2020 m. Atsižvelgiant į Bendrijos pramonės BVP augimo prognozes, 5 proc. atrodo pernelyg didelis skaičius.

10 pakeitimas

1 straipsnio 8 dalis, 10a straipsnio 8 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   2013 m. ir kiekvienais tolesniais metais iki 2020 m. įrenginiams sektoriuose, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, nemokamai suteikiama iki 100 procentų pagal 2–6 dalis nustatyto leidimų skaičiaus. | 8.   2013 m. ir kiekvienais tolesniais metais iki 2020 m. įrenginiams sektoriuose, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, nemokamai suteikiama iki 100 proc. pagal 2–6 dalis nustatyto leidimų skaičiaus. Pirmenybė teikiama įrenginiams, išmetantiems mažiausią anglies dioksido kiekį vienam produkcijos vienetui (pamatinė vertė). |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8.   2013 m. ir kiekvienais tolesniais metais iki 2020 m. įrenginiams sektoriuose, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, nemokamai suteikiama iki 100 procentų pagal 2–6 dalis nustatyto leidimų skaičiaus.

8.   2013 m. ir kiekvienais tolesniais metais iki 2020 m. įrenginiams sektoriuose, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, nemokamai suteikiama iki 100 proc. pagal 2–6 dalis nustatyto leidimų skaičiaus. Pirmenybė teikiama įrenginiams, išmetantiems mažiausią anglies dioksido kiekį vienam produkcijos vienetui (pamatinė vertė).

Paaiškinimas

Komisijos pasiūlymas yra nepalankus įmonėms, kurios savanoriškai jau įdėjo daug pastangų mažinant šiltnamio dujų išmetimą. Vienodas įmonių su „švariais“ ir „nešvariais“ įrenginiais traktavimas suteikiant leidimus iškreiptų konkurenciją tarp to paties Bendrijos sektoriaus įmonių. Todėl būtų sąžininga įvertinti jau įdėtas pastangas mažinant teršalų išmetimą. Siūlomas pamatinių verčių modelis, kuriame numatomas 100 % nemokamų leidimų suteikimas tik „švariausiems“ įrenginiams, yra įvykdomas, skaidrus ir neutralus konkurencijos požiūriu.

11 pakeitimas

1 straipsnio 8 dalis, 10b straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonės tam tikriems daug energijos vartojantiems sektoriams remti anglies dioksido nutekėjimo atveju
  Ne vėliau kaip 2011 m. birželio mėn. Komisija, atsižvelgdama į tarptautinių derybų rezultatus ir tai, kiek dėl jų sumažės pasaulinis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, taip pat pasitarusi su visais atitinkamais socialiniais partneriais, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia analitinę ataskaitą, kurioje įvertina padėtį daug energijos suvartojančiuose sektoriuose ar jų dalyse, kuriems, kaip nustatyta, būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Kartu pateikiami bet kokie tinkami pasiūlymai, įskaitant pasiūlymus:






  — | pakoreguoti tiems sektoriams ar jų dalims pagal 10a straipsnį nemokamai suteikiamų leidimų dalį; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Priemonės tam tikriems daug energijos vartojantiems sektoriams remti anglies dioksido nutekėjimo atveju

Ne vėliau kaip 2011 m. birželio mėn. Komisija, atsižvelgdama į tarptautinių derybų rezultatus ir tai, kiek dėl jų sumažės pasaulinis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, taip pat pasitarusi su visais atitinkamais socialiniais partneriais, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia analitinę ataskaitą, kurioje įvertina padėtį daug energijos suvartojančiuose sektoriuose ar jų dalyse, kuriems, kaip nustatyta, būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Kartu pateikiami bet kokie tinkami pasiūlymai, įskaitant pasiūlymus:

—

pakoreguoti tiems sektoriams ar jų dalims pagal 10a straipsnį nemokamai suteikiamų leidimų dalį;

| — | įtraukti į Bendrijos sistemą produktų, gaminamų pagal 10a straipsnį nustatytuose sektoriuose ar sektorių dalyse, importuotojus. |
| --- | --- |

—

įtraukti į Bendrijos sistemą produktų, gaminamų pagal 10a straipsnį nustatytuose sektoriuose ar sektorių dalyse, importuotojus.

Vertinant, kokios priemonės yra tinkamos, be kita ko atsižvelgiama į bet kokius įpareigojančius sektorių susitarimus, kuriuos įgyvendinant pasaulinis išmetamųjų teršalų kiekis mažėja tiek, kad būtų galima veiksmingai kovoti su klimato kaita, ir kuriuos galima stebėti, tikrinti ir taikyti privalomas vykdymo užtikrinimo priemones.

Priemonės tam tikriems daug energijos vartojantiems sektoriams remti anglies dioksido nutekėjimo atveju

Ne vėliau kaip praėjus pusei šešiems mėnesiams po direktyvos įsigaliojimo, Komisija, pasitarusi su visais atitinkamais socialiniais partneriais ir Regionų komitetu, pateikia Europos Parlemantui ir Tarybai analitinę ataskaitą su konkrečiais pasiūlymais anglies dioksido nutekėjimui energijai imliuose sektoriuose ir pasektoriuose sumažinti.

Ne vėliau kaip 2011 m. birželio mėn. Komisija, atsižvelgdama į tarptautinių derybų rezultatus ir tai, kiek dėl jų sumažės pasaulinis šiltnamio dujų kiekis, taip pat pasitarusi su visais atitinkamais socialiniais partneriais, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia analitinę ataskaitą, kurioje įvertina padėtį daug energijos suvartojančiuose sektoriuose ar jų dalyse, kuriems, kaip nustatyta, būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Kartu pateikiami bet kokie tinkami pasiūlymai, įskaitant pasiūlymus:

| — | pakoreguoti tiems sektoriams ar jų dalims pagal 10a straipsnį nemokamai suteikiamų leidimų dalį; |
| --- | --- |

—

pakoreguoti tiems sektoriams ar jų dalims pagal 10a straipsnį nemokamai suteikiamų leidimų dalį;

| — | įtraukti į Bendrijos sistemą produktų, gaminamų pagal 10a straipsnį nustatytuose sektoriuose ar sektorių dalyse, importuotojus. |
| --- | --- |

—

įtraukti į Bendrijos sistemą produktų, gaminamų pagal 10a straipsnį nustatytuose sektoriuose ar sektorių dalyse, importuotojus.

Vertinant, kokios priemonės yra tinkamos, be kita ko atsižvelgiama į bet kokius įpareigojančius sektorių susitarimus, kuriuos įgyvendinant pasaulinis išmetamųjų teršalų kiekis mažėja tiek, kad būtų galima veiksmingai kovoti su klimato kaita, ir kuriuos galima stebėti, tikrinti ir taikyti privalomas vykdymo užtikrinimo priemones.

Paaiškinimas

Reikia įgalioti vietos ir regionų valdžios institucijas tiksliai nustatyti sektorius ir subsektorius, kuriuose tikėtinas anglies dioksido nutekėjimas, kad būtų sumažinta rizika šių sektorių įmonėms, ypač MVĮ, prarasti konkurencingumą ir darbo vietas.

Būtent investicijoms į energijai imlius sektorius dažniausiai reikia daug kapitalo ir ilgo pasirengimo. Todėl susijusioms įmonėms yra labai svarbus patikimų ir numatomų pagrindinių sąlygų buvimas. Todėl ketinimas tik 2011 m. apsvarstyti, kaip atsižvelgti į ypatingą energijai imlių sektorių situaciją neatitinka teisėto šių sektoriaus poreikio į patikimą planavimą. Patirtis rodo, kad su būsimomis pagrindinėmis sąlygomis susijęs netikrumas lemia investicijų atidėjimą ar netgi investicijų perkėlimą į trečiąsias šalis. Todėl Komisija raginama kuo greičiau apsvarstyti šiuos klausimus ir viešai paskelbti savo ketinimus.

12 pakeitimas

1 straipsnio 21 dalis, 27 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Mažesnio kaip 25 MW nominalaus šiluminio našumo kurą deginančius įrenginius, iš kurių išmestas teršalų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš paskutiniųjų 3 metų yra mažesnis kaip 10 000 tonų anglies dioksido ekvivalento, ir kuriems taikomos priemonės, garantuojančios lygiavertį išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą, valstybės narės į Bendrijos sistemą gali neįtraukti, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas:






  a) | praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama taikomas lygiavertes priemones; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Mažesnio kaip 25 MW nominalaus šiluminio našumo kurą deginančius įrenginius, iš kurių išmestas teršalų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš paskutiniųjų 3 metų yra mažesnis kaip 10 000 tonų anglies dioksido ekvivalento, ir kuriems taikomos priemonės, garantuojančios lygiavertį išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą, valstybės narės į Bendrijos sistemą gali neįtraukti, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas:

a)

praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama taikomas lygiavertes priemones;

| b) | patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus; |
| --- | --- |

b)

patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus;

| c) | patvirtina, kad jei per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba lygiaverčių priemonių taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į sistemą; |
| --- | --- |

c)

patvirtina, kad jei per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba lygiaverčių priemonių taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į sistemą;

| d) | siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia a, b ir c punktuose nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

d)

siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.

1.   Valstybės narės, taip pat atsižvelgdamos į įrenginio savininko nuomonę, į Bendrijos sistemą gali neįtraukti mažesnio kaip 25 MW nominalaus šiluminio našumo kurą deginančius įrenginius, iš kurių išmestas teršalų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš paskutiniųjų 3 metų yra mažesnis kaip 10 000 tonų anglies dioksido ekvivalento, ir kuriems taikomos priemonės, garantuojančios lygiavertį išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą,
  .
  Valstybės narės nustato šias priemones bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis gairėmis.

2.   1 dalyje nurodytus įrenginius valstybės narės į Bendrijos sistemą gali neįtraukti, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas:

| a) | praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama taikomas lygiavertes priemones; |
| --- | --- |

a)

praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama taikomas lygiavertes priemones;

| b) | patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus; |
| --- | --- |

b)

patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus;

| c) | patvirtina, kad jei, pasikonsultavus su vietos ir regionų valdžios institucijomis, per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba lygiaverčių priemonių taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į sistemą; |
| --- | --- |

c)

patvirtina, kad jei, pasikonsultavus su vietos ir regionų valdžios institucijomis, per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba lygiaverčių priemonių taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į sistemą;

| d) | siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia a, b ir c punktuose nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

d)

siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.

Paaiškinimas

Siekiama gauti informacijos apie regionų lygiu įgyvendinamas išlakų mažinimo priemones, kadangi už gamybos leidimų išdavimą mažiems įrenginiams atsako regionai.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/28

---

Regionų komiteto nuomonė — Komisijos teisės aktų pasiūlymai dėl bendrosios žemės ūkio politikos atlikus jos padėties įvertinimą

(2008/C 325/05)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | reiškia susirūpinimą dėl nepakankamų finansinių išteklių kaimo plėtrai. Toliau investuojant į naujuosius iššūkius dėmesys turėtų būti kreipiamas ne tik į I ramsčio lėšas, todėl Komitetas ragina šią problemą susieti su kitomis ES politikos sritimis, visų pirma su sanglaudos politika; |
| --- | --- |

—

reiškia susirūpinimą dėl nepakankamų finansinių išteklių kaimo plėtrai. Toliau investuojant į naujuosius iššūkius dėmesys turėtų būti kreipiamas ne tik į I ramsčio lėšas, todėl Komitetas ragina šią problemą susieti su kitomis ES politikos sritimis, visų pirma su sanglaudos politika;

| — | primygtinai siūlo skatinti kaimo plėtros politikos ir kitų ES politikos sričių, ypač sanglaudos politikos, sinergiją; |
| --- | --- |

—

primygtinai siūlo skatinti kaimo plėtros politikos ir kitų ES politikos sričių, ypač sanglaudos politikos, sinergiją;

| — | pritaria vis uolesniam raginimui investuoti į žemės ūkio mokslinius tyrimus ir pritaikyti šių tyrimų rezultatus, palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą siekti sinergijos su septintąja bendrąja mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programa; |
| --- | --- |

—

pritaria vis uolesniam raginimui investuoti į žemės ūkio mokslinius tyrimus ir pritaikyti šių tyrimų rezultatus, palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą siekti sinergijos su septintąja bendrąja mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programa;

| — | mano, kad norėdama atremti naujuosius iššūkius, Europa privalo siekti sukurti uždaro ciklo ekonomiką ir skatinti bei remti inovacijas žemės ūkyje apskritai; |
| --- | --- |

—

mano, kad norėdama atremti naujuosius iššūkius, Europa privalo siekti sukurti uždaro ciklo ekonomiką ir skatinti bei remti inovacijas žemės ūkyje apskritai;

| — | mano, kad kovojant su klimato kaita reikėtų skatinti kompleksiškas maisto strategijas; |
| --- | --- |

—

mano, kad kovojant su klimato kaita reikėtų skatinti kompleksiškas maisto strategijas;

| — | mano, kad norint sumažinti anglies pėdsaką, regionus reikėtų skatinti vystyti ir reklamuoti vietoje pagamintą maistą ir su maistu susijusius produktus; |
| --- | --- |

—

mano, kad norint sumažinti anglies pėdsaką, regionus reikėtų skatinti vystyti ir reklamuoti vietoje pagamintą maistą ir su maistu susijusius produktus;

| — | siūlo, kad pieno kvotų dydis turi būti padidintas iki 2 proc. per metus, tačiau Komitetas taip pat siūlo, kad Komisija turėtų apsaugoti ūkininkus pažeidžiamose vietovėse, jeigu jiems kiltų pavojus dėl didėjančių pieno kvotų; |
| --- | --- |

—

siūlo, kad pieno kvotų dydis turi būti padidintas iki 2 proc. per metus, tačiau Komitetas taip pat siūlo, kad Komisija turėtų apsaugoti ūkininkus pažeidžiamose vietovėse, jeigu jiems kiltų pavojus dėl didėjančių pieno kvotų;

| — | mano, kad Europai tenka socialinė atsakomybė dėti visas pastangas, kad naudingumo žmonėms, ekologiškumo ir pelningumo (angl.: People, Planet and Profit) principas taptų dabartinių ir būsimų PPO derybų rezultatais; |
| --- | --- |

—

mano, kad Europai tenka socialinė atsakomybė dėti visas pastangas, kad naudingumo žmonėms, ekologiškumo ir pelningumo (angl.: People, Planet and Profit) principas taptų dabartinių ir būsimų PPO derybų rezultatais;

| — | norėtų pareikšti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos daugumoje ES valstybių narių įgijo daug žinių ir patirties kaimo plėtros srityje ir teigiamai vertintų kvietimą prisiimti daugiau įsipareigojimų, susijusių su ES žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos formavimu ir įgyvendinimu; |
| --- | --- |

—

norėtų pareikšti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos daugumoje ES valstybių narių įgijo daug žinių ir patirties kaimo plėtros srityje ir teigiamai vertintų kvietimą prisiimti daugiau įsipareigojimų, susijusių su ES žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos formavimu ir įgyvendinimu;

| Pranešėja | : | Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/LDAE), Pietų Olandijos provincijos vykdomosios tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Lenie DWARSHUIS-VAN DE BEEK (NL/LDAE), Pietų Olandijos provincijos vykdomosios tarybos narė

Pamatiniai dokumentai

Pasiūlymas priimti Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos bendros tiesioginės paramos schemų taisyklės pagal bendrąją žemės ūkio politiką ir tam tikros paramos schemos ūkininkams

Pasiūlymas priimti Tarybos reglamentą dėl bendrosios žemės ūkio politikos pakeitimų iš dalies keičiant reglamentus (EB) Nr. 320/2006, (EB) Nr. 1234/2007, (EB) Nr. 3/2008 ir (EB) Nr. [...]/2008

Pasiūlymas priimti Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai

Pasiūlymas priimti Tarybos sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2006/144/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (pateikta Komisijos) SEC(2008) 1885 — SEC(2008) 1886

COM(2008) 306 galutinis — 2008/0103 (CNS) — 2008/0104 (CNS) — 2008/0105 (CNS) — 2008/0106 (CNS)

REGIONŲ KOMITETAS

Svarbiausios nuomonės nuostatos

| 1. | domisi žemės ūkio ir žemės ūkio produktų sektoriaus strategine svarba Europai; atsižvelgia į tarptautinę įmonių veiklos sritį ir pasisako už kokybišką žemės ūkio produkciją visuose regionuose; pritaria Europos Komisijai dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) svarbos; |
| --- | --- |

1.

domisi žemės ūkio ir žemės ūkio produktų sektoriaus strategine svarba Europai; atsižvelgia į tarptautinę įmonių veiklos sritį ir pasisako už kokybišką žemės ūkio produkciją visuose regionuose; pritaria Europos Komisijai dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) svarbos;

| 2. | sutinka, kad norint sukurti sistemą, kuri Europos gyventojams užtikrintų tam tikrą apsirūpinimo maistu lygį, gali prireikti krizių valdymo; pripažįsta, kad rinka ne visada gali suderinti ūkininkų pajamas su bendra visuotine paklausa, o tai rodo, jog būtina bendra žemės ūkio politika; |
| --- | --- |

2.

sutinka, kad norint sukurti sistemą, kuri Europos gyventojams užtikrintų tam tikrą apsirūpinimo maistu lygį, gali prireikti krizių valdymo; pripažįsta, kad rinka ne visada gali suderinti ūkininkų pajamas su bendra visuotine paklausa, o tai rodo, jog būtina bendra žemės ūkio politika;

| 3. | kalbant apie rekomendacijas, kurios jau įtrauktos į teisės aktų pasiūlymus, pabrėžia, kad tebegalioja daugelis rekomendacijų, pateiktų Komiteto perspektyvinėje nuomonėje dėl Bendrosios žemės ūkio politikos padėties įvertinimo (CdR 197/2007); be pateiktų teisės aktų pasiūlymų dar būtina labiau supaprastinti teisės aktus, kad būtų galima iš tiesų sumažinti biurokratinę naštą BŽŪP įgyvendinančioms atsakingoms regionų institucijoms ir ūkininkams. Ypač būtini toliau paprastinti kompleksinio paramos susiejimo srityje. Šiame kontekste padidinus III priede išvardytas sąlygas neturėtų būti sukurta didesnė našta. Be to, įgyvendinant III priede išvardytas pavienes atitinkamų standartų priemones reikia atsižvelgti į regionų ir gamtos sąlygas, kurios kartais būna labai skirtingos. Taip pat būtina laikytis jau galiojančių taisyklių; |
| --- | --- |

3.

kalbant apie rekomendacijas, kurios jau įtrauktos į teisės aktų pasiūlymus, pabrėžia, kad tebegalioja daugelis rekomendacijų, pateiktų Komiteto perspektyvinėje nuomonėje dėl Bendrosios žemės ūkio politikos padėties įvertinimo (CdR 197/2007); be pateiktų teisės aktų pasiūlymų dar būtina labiau supaprastinti teisės aktus, kad būtų galima iš tiesų sumažinti biurokratinę naštą BŽŪP įgyvendinančioms atsakingoms regionų institucijoms ir ūkininkams. Ypač būtini toliau paprastinti kompleksinio paramos susiejimo srityje. Šiame kontekste padidinus III priede išvardytas sąlygas neturėtų būti sukurta didesnė našta. Be to, įgyvendinant III priede išvardytas pavienes atitinkamų standartų priemones reikia atsižvelgti į regionų ir gamtos sąlygas, kurios kartais būna labai skirtingos. Taip pat būtina laikytis jau galiojančių taisyklių;

| 4. | pasisako — priešingai nei savo parengtoje perspektyvinėje nuomonėje — už privalomo žemės atidėjimo panaikinimo su neprivalomomis aplinkosaugos priemonėmis tam tikriems II ramsčio žemės plotams paremti; |
| --- | --- |

4.

pasisako — priešingai nei savo parengtoje perspektyvinėje nuomonėje — už privalomo žemės atidėjimo panaikinimo su neprivalomomis aplinkosaugos priemonėmis tam tikriems II ramsčio žemės plotams paremti;

| 5. | rekomenduoja dar kartą apsvarstyti pasiūlymus dėl kvotų didinimo rengiantis panaikinti pieno kvotų režimą atsižvelgiant į dabartinę padėtį pieno rinkoje. Reikėtų pasirinkti tinkamas priemones ir, jei būtina, skirti finansinių išteklių, padėsiančių išvengti iš dalies itin sunkios padėties, kuri gali susidaryti nelabai konkurencinguose ir nepalankiose gamtinėse sąlygose esančiuose regionuose; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja dar kartą apsvarstyti pasiūlymus dėl kvotų didinimo rengiantis panaikinti pieno kvotų režimą atsižvelgiant į dabartinę padėtį pieno rinkoje. Reikėtų pasirinkti tinkamas priemones ir, jei būtina, skirti finansinių išteklių, padėsiančių išvengti iš dalies itin sunkios padėties, kuri gali susidaryti nelabai konkurencinguose ir nepalankiose gamtinėse sąlygose esančiuose regionuose;

| 6. | mano, kad BŽŪP padėties įvertinimas neturėtų būti vien tik 2003 m. reformos tęsinys; būtina iš esmės prisitaikyti prie naujos tarptautinės padėties maisto srityje. RK ragina būti atidiems, kad vykdant padėties įvertinimą nebūtų nesugrąžinamai panaikintos esamos rinkos priemonės (išskyrus privalomo žemės atidėjimo priemonę). Atsižvelgiant į dabartinį maisto produktų rinkų nestabilumą pasaulio lygiu, šias priemones, prireikus, turėtų būti galima vėl taikyti, net jei šiuo metu jos nenaudojamos; |
| --- | --- |

6.

mano, kad BŽŪP padėties įvertinimas neturėtų būti vien tik 2003 m. reformos tęsinys; būtina iš esmės prisitaikyti prie naujos tarptautinės padėties maisto srityje. RK ragina būti atidiems, kad vykdant padėties įvertinimą nebūtų nesugrąžinamai panaikintos esamos rinkos priemonės (išskyrus privalomo žemės atidėjimo priemonę). Atsižvelgiant į dabartinį maisto produktų rinkų nestabilumą pasaulio lygiu, šias priemones, prireikus, turėtų būti galima vėl taikyti, net jei šiuo metu jos nenaudojamos;

| 7. | sutinka, kad naujieji iššūkiai yra svarbūs ir kad visose valstybėse narėse reikia veiksmingų paskatų, kad su naujaisiais iššūkiais susijusi veikla būtų sėkminga; |
| --- | --- |

7.

sutinka, kad naujieji iššūkiai yra svarbūs ir kad visose valstybėse narėse reikia veiksmingų paskatų, kad su naujaisiais iššūkiais susijusi veikla būtų sėkminga;

| 8. | baiminasi, kad dėl moduliavimo, tokia forma, kokia jį siūlo Komisija, priklausomai nuo regiono gali pastebimai sumažėti bendrosios ūkininkų pajamos; |
| --- | --- |

8.

baiminasi, kad dėl moduliavimo, tokia forma, kokia jį siūlo Komisija, priklausomai nuo regiono gali pastebimai sumažėti bendrosios ūkininkų pajamos;

| 9. | mano, kad Komisija turėtų teikti pakankamą svarbą BŽŪP finansinės sistemos suderinimo iki 2013 m. patikimumui; |
| --- | --- |

9.

mano, kad Komisija turėtų teikti pakankamą svarbą BŽŪP finansinės sistemos suderinimo iki 2013 m. patikimumui;

| 10. | siūlo, kad dalį nepanaudotų išteklių būtų galima investuoti į kitas priemones, ne vien į tas, kurios buvo sukurtos naujiesiems iššūkiams priimti, bet, pavyzdžiui, investuoti į naujas I ramsčio paramos priemones, skirtas Bendrijos avininkystės ir ožkininkystės sektoriui, kuris yra labai svarbus socialiniu, ekonominiu bei aplinkos požiūriu ir kuriame šiuo metu kyla grėsmė, kad bus drastiškai sumažintas gyvulių skaičius visoje Europoje, ir į su ūkininkavimu susijusias II ramsčio priemones, įvairias II ramsčio priemones, skirtas padėti ūkininkams prisitaikyti prie naujos I ramsčio padėties, arba į kitas naujas II ramsčio priemones įvairių daugiafunkcinio žemės ūkio priemonių, skirtų visuomenei, sąnaudoms padengti; |
| --- | --- |

10.

siūlo, kad dalį nepanaudotų išteklių būtų galima investuoti į kitas priemones, ne vien į tas, kurios buvo sukurtos naujiesiems iššūkiams priimti, bet, pavyzdžiui, investuoti į naujas I ramsčio paramos priemones, skirtas Bendrijos avininkystės ir ožkininkystės sektoriui, kuris yra labai svarbus socialiniu, ekonominiu bei aplinkos požiūriu ir kuriame šiuo metu kyla grėsmė, kad bus drastiškai sumažintas gyvulių skaičius visoje Europoje, ir į su ūkininkavimu susijusias II ramsčio priemones, įvairias II ramsčio priemones, skirtas padėti ūkininkams prisitaikyti prie naujos I ramsčio padėties, arba į kitas naujas II ramsčio priemones įvairių daugiafunkcinio žemės ūkio priemonių, skirtų visuomenei, sąnaudoms padengti;

| 11. | mano, kad tikslų ir priemonių pusiausvyra gali būti kitokia tuose regionuose, kuriuose iki šiol jau buvo įgyvendinta daug priemonių naujiems iššūkiams įveikti arba kurie naudojo savo išteklius, didelę jų dalį skirdami naujiesiems iššūkiams; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tikslų ir priemonių pusiausvyra gali būti kitokia tuose regionuose, kuriuose iki šiol jau buvo įgyvendinta daug priemonių naujiems iššūkiams įveikti arba kurie naudojo savo išteklius, didelę jų dalį skirdami naujiesiems iššūkiams;

| 12. | jei įgyvendinant Europos žemės ūkio politiką būtina atsižvelgti į esminius Europos politikos aspektus, moduliavimo taikymas visų pirma turėtų būti grindžiamas gamybos sąlygomis, o ne bendra konkurencijos kriterijų analize; |
| --- | --- |

12.

jei įgyvendinant Europos žemės ūkio politiką būtina atsižvelgti į esminius Europos politikos aspektus, moduliavimo taikymas visų pirma turėtų būti grindžiamas gamybos sąlygomis, o ne bendra konkurencijos kriterijų analize;

| 13. | mano, kad sprendimus dėl moduliavimo geriausia priimti decentralizuotai atitinkamu lygiu, labiau atsižvelgiant į vietos ir regionų poreikių įvairovę. Valstybėms narėms ir regionams reikėtų suteikti įgaliojimus skirstyti lėšas II ramsčio priemonėms pagal tikrus poreikius; |
| --- | --- |

13.

mano, kad sprendimus dėl moduliavimo geriausia priimti decentralizuotai atitinkamu lygiu, labiau atsižvelgiant į vietos ir regionų poreikių įvairovę. Valstybėms narėms ir regionams reikėtų suteikti įgaliojimus skirstyti lėšas II ramsčio priemonėms pagal tikrus poreikius;

| 14. | šioje nuomonėje dėl teisės aktų pasiūlymų išreiškia susirūpinimą dėl nepakankamų finansinių išteklių (apskritai kaimo plėtrai ir naujiesiems iššūkiams konkrečiai) ir aiškiai nurodo, kad toliau investuojant į naujuosius iššūkius artimiausiu metu dėmesys turėtų būti kreipiamas ne tik į I ramsčio lėšas, todėl ragina šį susirūpinimą susieti su kitomis ES politikos sritimis, visų pirma su sanglaudos politika; |
| --- | --- |

14.

šioje nuomonėje dėl teisės aktų pasiūlymų išreiškia susirūpinimą dėl nepakankamų finansinių išteklių (apskritai kaimo plėtrai ir naujiesiems iššūkiams konkrečiai) ir aiškiai nurodo, kad toliau investuojant į naujuosius iššūkius artimiausiu metu dėmesys turėtų būti kreipiamas ne tik į I ramsčio lėšas, todėl ragina šį susirūpinimą susieti su kitomis ES politikos sritimis, visų pirma su sanglaudos politika;

| 15. | šioje nuomonėje dėmesį sutelkia į pasiūlymus dėl Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl kaimo plėtros, siekdamas optimalių rezultatų prisiimant naujuosius iššūkius; |
| --- | --- |

15.

šioje nuomonėje dėmesį sutelkia į pasiūlymus dėl Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl kaimo plėtros, siekdamas optimalių rezultatų prisiimant naujuosius iššūkius;

| 16. | išreiškia poziciją dėl būsimos BŽŪP pasaulinėje perspektyvoje, įskaitant su Pasaulio prekybos organizacija (PPO) susijusius klausimus, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės ir ES kokybės bei sunaudojamos energijos ženklinimo; |
| --- | --- |

16.

išreiškia poziciją dėl būsimos BŽŪP pasaulinėje perspektyvoje, įskaitant su Pasaulio prekybos organizacija (PPO) susijusius klausimus, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės ir ES kokybės bei sunaudojamos energijos ženklinimo;

| 17. | šioje nuomonėje prašo Komisijos pakviesti RK prisidėti prie tolesnių diskusijų ir politikos formavimo ir praneša apie naujas RK iniciatyvas, pavyzdžiui, ketinimą suorganizuoti suinteresuotų subjektų konferenciją ir parengti orientacinį dokumentą, skirtą žemės ūkiui ir kaimo plėtrai Europoje, pabrėžiant sprendimų priėmimo regionų lygiu ir tolesnio darbo kuriant geresnes aplinkos sąlygas žemės ūkyje svarbą; |
| --- | --- |

17.

šioje nuomonėje prašo Komisijos pakviesti RK prisidėti prie tolesnių diskusijų ir politikos formavimo ir praneša apie naujas RK iniciatyvas, pavyzdžiui, ketinimą suorganizuoti suinteresuotų subjektų konferenciją ir parengti orientacinį dokumentą, skirtą žemės ūkiui ir kaimo plėtrai Europoje, pabrėžiant sprendimų priėmimo regionų lygiu ir tolesnio darbo kuriant geresnes aplinkos sąlygas žemės ūkyje svarbą;

| 18. | pabrėžia Europos vietinės žemės ūkio produktų pramonės svarbą ir lemiamą maisto saugos ir apsirūpinimo maistu reikšmę, juo labiau, kad ES šiuo metu yra didžiausia žemės ūkio produktų importuotoja pasaulyje; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia Europos vietinės žemės ūkio produktų pramonės svarbą ir lemiamą maisto saugos ir apsirūpinimo maistu reikšmę, juo labiau, kad ES šiuo metu yra didžiausia žemės ūkio produktų importuotoja pasaulyje;

| 19. | norint nuo 2015 m. sklandžiai atsisakyti pieno kvotų, būtinas „švelnus nusileidimas“, taigi Komitetas pritartų, kad bent jau didesnių gamybos pajėgumų turintiems regionams ir valstybėms metinės pieno kvotos būtų didinamos ne mažiau kaip 2 proc. Dėl šiuo metu smarkiai svyruojančios gamybos apimties ir kainų iki dabartinės kvotų sistemos galiojimo pabaigos reikėtų toliau naudoti rinkos valdymo mechanizmus; |
| --- | --- |

19.

norint nuo 2015 m. sklandžiai atsisakyti pieno kvotų, būtinas „švelnus nusileidimas“, taigi Komitetas pritartų, kad bent jau didesnių gamybos pajėgumų turintiems regionams ir valstybėms metinės pieno kvotos būtų didinamos ne mažiau kaip 2 proc. Dėl šiuo metu smarkiai svyruojančios gamybos apimties ir kainų iki dabartinės kvotų sistemos galiojimo pabaigos reikėtų toliau naudoti rinkos valdymo mechanizmus;

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

Bendra žemės ūkio politika

| 20. | mano, kad bendra žemės ūkio politika yra svarbi šiandien, o artimiausioje ateityje gali išlikti tokia pat svarbi, nes ir toliau bus svarstomas BŽŪP veiksmingumas atsižvelgiant į vis didėjančios pasaulinės maisto produktų, pašarų, degalų ir skaidulinių medžiagų paklausos perspektyvą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad bendra žemės ūkio politika yra svarbi šiandien, o artimiausioje ateityje gali išlikti tokia pat svarbi, nes ir toliau bus svarstomas BŽŪP veiksmingumas atsižvelgiant į vis didėjančios pasaulinės maisto produktų, pašarų, degalų ir skaidulinių medžiagų paklausos perspektyvą;

| 21. | išreiškia nuomonę, kad Europos žemės ūkis, pasauliui tampant vis labiau globalizuotam, negali išsiversti be galingos bendros Europos politikos su veikiančiais rinkos reguliavimo mechanizmais, kuri, atsižvelgiant į Europos regionų geografinę, socialinę ir ekonominę įvairovę, daugiausiai dėmesio skirtų strateginiams tikslams ir vartotojų poreikiams, atvertų galimybes regionų sėkmei ir dalyvavimui, visų pirma prisiimant naujuosius iššūkius, būtų tvari ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu ir prisidėtų prie kaimo vietovių klestėjimo; |
| --- | --- |

21.

išreiškia nuomonę, kad Europos žemės ūkis, pasauliui tampant vis labiau globalizuotam, negali išsiversti be galingos bendros Europos politikos su veikiančiais rinkos reguliavimo mechanizmais, kuri, atsižvelgiant į Europos regionų geografinę, socialinę ir ekonominę įvairovę, daugiausiai dėmesio skirtų strateginiams tikslams ir vartotojų poreikiams, atvertų galimybes regionų sėkmei ir dalyvavimui, visų pirma prisiimant naujuosius iššūkius, būtų tvari ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu ir prisidėtų prie kaimo vietovių klestėjimo;

| 22. | pritaria Europos Komisijos nuostatai, kad klimato kaita, bioenergija, vandentvarka ir biologinė įvairovė yra svarbūs ateities iššūkiai, taip pat tenkantys ir žemės ūkiui. Esant šioms aplinkybėms, reikia išanalizuoti, kaip BŽŪP galėtų teigiama prasme prisidėti prie būtino prisitaikymo; ragina šiuo atveju tinkamai atsižvelgti į ankstesnius valstybių narių ir regionų veiksmus; |
| --- | --- |

22.

pritaria Europos Komisijos nuostatai, kad klimato kaita, bioenergija, vandentvarka ir biologinė įvairovė yra svarbūs ateities iššūkiai, taip pat tenkantys ir žemės ūkiui. Esant šioms aplinkybėms, reikia išanalizuoti, kaip BŽŪP galėtų teigiama prasme prisidėti prie būtino prisitaikymo; ragina šiuo atveju tinkamai atsižvelgti į ankstesnius valstybių narių ir regionų veiksmus;

| 23. | išreiškia susirūpinimą dėl Komisijos pasiūlymų toliau naikinti Bendrijos intervencines priemones dabartinėmis rinkų nestabilumo sąlygomis; mano, kad svarbu išlaikyti esamas rinkos intervencines priemones, finansuojamas Bendrijos lėšomis; |
| --- | --- |

23.

išreiškia susirūpinimą dėl Komisijos pasiūlymų toliau naikinti Bendrijos intervencines priemones dabartinėmis rinkų nestabilumo sąlygomis; mano, kad svarbu išlaikyti esamas rinkos intervencines priemones, finansuojamas Bendrijos lėšomis;

| 24. | toliau sieks užtikrinti, kad būtinas BŽŪP persvarstymas nesibaigtų šios politikos renacionalizavimu, kitaip tariant, nors šios politikos įgyvendinimas ir bendrasis finansavimas gali būti patikėtas regionams ir valstybėms narėms, pati BŽŪP, įskaitant strateginius ir biudžeto klausimus, turi būti apibrėžta Bendrijos lygiu; pritaria nuostatai, kad ES 2007–2013 m. finansinėje programoje numatytos viršutinės BŽŪP finansavimo ribos išliktų nepakeistos iki finansavimo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

24.

toliau sieks užtikrinti, kad būtinas BŽŪP persvarstymas nesibaigtų šios politikos renacionalizavimu, kitaip tariant, nors šios politikos įgyvendinimas ir bendrasis finansavimas gali būti patikėtas regionams ir valstybėms narėms, pati BŽŪP, įskaitant strateginius ir biudžeto klausimus, turi būti apibrėžta Bendrijos lygiu; pritaria nuostatai, kad ES 2007–2013 m. finansinėje programoje numatytos viršutinės BŽŪP finansavimo ribos išliktų nepakeistos iki finansavimo laikotarpio pabaigos;

| 25. | atsižvelgdamas į esamą ekonominę padėtį ir rimtos krizės poveikį Europos valstybėms, kuri turi ypač neigiamų padarinių kaimo bendruomenei, rekomenduoja Europos Komisijai vengti imtis bet kokių priemonių, kurios galėtų padidinti nedarbą ir paskatinti nutraukti ūkinę veiklą; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgdamas į esamą ekonominę padėtį ir rimtos krizės poveikį Europos valstybėms, kuri turi ypač neigiamų padarinių kaimo bendruomenei, rekomenduoja Europos Komisijai vengti imtis bet kokių priemonių, kurios galėtų padidinti nedarbą ir paskatinti nutraukti ūkinę veiklą;

| 26. | RK mano, kad visa tiesioginė pagalba turi būti susieta su žemės ūkio veiklos išsaugojimu, nors gali būti atsieta nuo konkrečios gamybos; šiuo požiūriu padėties įvertinimas neturėtų paskatinti didesnio tiesioginės pagalbos atsiejimo; |
| --- | --- |

26.

RK mano, kad visa tiesioginė pagalba turi būti susieta su žemės ūkio veiklos išsaugojimu, nors gali būti atsieta nuo konkrečios gamybos; šiuo požiūriu padėties įvertinimas neturėtų paskatinti didesnio tiesioginės pagalbos atsiejimo;

| 27. | RK laikosi nuomonės, kad tiek istorinis, tiek regionų modelis turėtų vystytis laipsniškai, vienodos pagalbos darbo vienetui Bendrijos lygiu link; ši pagalba turėtų būti derinama atsižvelgiant į visuomenei suteiktas prekes ir paslaugas daugiafunkcinio žemės ūkio sąlygomis; |
| --- | --- |

27.

RK laikosi nuomonės, kad tiek istorinis, tiek regionų modelis turėtų vystytis laipsniškai, vienodos pagalbos darbo vienetui Bendrijos lygiu link; ši pagalba turėtų būti derinama atsižvelgiant į visuomenei suteiktas prekes ir paslaugas daugiafunkcinio žemės ūkio sąlygomis;

| 28. | pažymi, kad Komisijos pasiūlymas nustatyti ribą, žemiau kurios pagalba nebus skiriama, socialiniu požiūriu gali tapti regresyvia priemone; atsižvelgiant į regionų įvairovę, tai gali turėti nemenkų socialinių padarinių daugeliui regionų; todėl mano, kad kiekvienos valstybės narės viduje reikėtų nustatyti konkrečias supaprastinimo priemones; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad Komisijos pasiūlymas nustatyti ribą, žemiau kurios pagalba nebus skiriama, socialiniu požiūriu gali tapti regresyvia priemone; atsižvelgiant į regionų įvairovę, tai gali turėti nemenkų socialinių padarinių daugeliui regionų; todėl mano, kad kiekvienos valstybės narės viduje reikėtų nustatyti konkrečias supaprastinimo priemones;

| 29. | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti pranešimą dėl laipsniško pieno kvotų sistemos panaikinimo sąlygų, RK mano, kad bet koks sprendimas dėl kvotų sistemos ateities turi būti atidėtas iki minėtos datos; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti pranešimą dėl laipsniško pieno kvotų sistemos panaikinimo sąlygų, RK mano, kad bet koks sprendimas dėl kvotų sistemos ateities turi būti atidėtas iki minėtos datos;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad pati Komisija pripažįsta, jog panaikinus kvotų sistemą arba tiesiog ėmus minėtas kvotas laipsniškai didinti, tikriausiai sumažėtų kainos; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad pati Komisija pripažįsta, jog panaikinus kvotų sistemą arba tiesiog ėmus minėtas kvotas laipsniškai didinti, tikriausiai sumažėtų kainos;

| 31. | siūlo, kol vyks būklės įvertinimas ir taip pat nustojus galioti kvotų sistemai, palikti tinkamus rinkos valdymo mechanizmus, kuriuos pasitelkus būtų galima taikant apsaugos priemonę valdyti pernelyg didelius apimties ir kainų svyravimus; |
| --- | --- |

31.

siūlo, kol vyks būklės įvertinimas ir taip pat nustojus galioti kvotų sistemai, palikti tinkamus rinkos valdymo mechanizmus, kuriuos pasitelkus būtų galima taikant apsaugos priemonę valdyti pernelyg didelius apimties ir kainų svyravimus;

| 32. | rekomenduoja, tol, kol atrodys naudinga, o taip pat po 2015 m., visiškai neatsisakyti pieno ir pieno produktų rinkos priemonių; |
| --- | --- |

32.

rekomenduoja, tol, kol atrodys naudinga, o taip pat po 2015 m., visiškai neatsisakyti pieno ir pieno produktų rinkos priemonių;

| 33. | ragina EK sukurti Bendrijos masto specialų biudžeto fondą, kurį, prireikus, papildytų nacionaliniai ištekliai, kad būtų užtikrintas ūkių, kurie yra mažiau konkurencinguose arba dėl gamtinių sąlygų blogesnėje padėtyje esančiuose regionuose arba dirba tokiomis aplinkybėmis, gyvybingumas; |
| --- | --- |

33.

ragina EK sukurti Bendrijos masto specialų biudžeto fondą, kurį, prireikus, papildytų nacionaliniai ištekliai, kad būtų užtikrintas ūkių, kurie yra mažiau konkurencinguose arba dėl gamtinių sąlygų blogesnėje padėtyje esančiuose regionuose arba dirba tokiomis aplinkybėmis, gyvybingumas;

| 34. | siūlo valstybėms narėms leisti įvairiais būdais remti tuos ūkius, pavyzdžiui, iš naujo nustatyti mažiau palankias ūkininkauti vietoves, pasiūlant II ramsčio priemones ir (arba) pritaikant 68 straipsnį, taigi pasirūpinant būtiniausia apsauga; |
| --- | --- |

34.

siūlo valstybėms narėms leisti įvairiais būdais remti tuos ūkius, pavyzdžiui, iš naujo nustatyti mažiau palankias ūkininkauti vietoves, pasiūlant II ramsčio priemones ir (arba) pritaikant 68 straipsnį, taigi pasirūpinant būtiniausia apsauga;

| 35. | ragina būti atsargiems ir užtikrinti, kad padėties vertinimo metu nebūtų panaikinti pieno ir pieno produktų rinkos mechanizmai; mano, jog būtina išlaikyti dabartinius rinkos mechanizmus; |
| --- | --- |

35.

ragina būti atsargiems ir užtikrinti, kad padėties vertinimo metu nebūtų panaikinti pieno ir pieno produktų rinkos mechanizmai; mano, jog būtina išlaikyti dabartinius rinkos mechanizmus;

| 36. | mano, kad žemės ūkio poveikis aplinkai yra didelis iššūkis ir kad vienas ES prioritetinių tikslų turėtų būti aplinką labiau tausojantis žemės ūkis. Todėl svarbu tęsti diskusijas apie aplinkos sąlygas žemės ūkyje. |
| --- | --- |

36.

mano, kad žemės ūkio poveikis aplinkai yra didelis iššūkis ir kad vienas ES prioritetinių tikslų turėtų būti aplinką labiau tausojantis žemės ūkis. Todėl svarbu tęsti diskusijas apie aplinkos sąlygas žemės ūkyje.

Sinergija, bendros politika papildomumas ir atskyrimas

| 37. | išreiškia susirūpinimą dėl bandymų prisidengus kaimo plėtra spręsti kitus klausimus, kurių skaičius nuolat auga; Komitetui kyla abejonių, ar kaimo plėtros programos tikrai yra geriausias kai kurių šių problemų sprendimas; |
| --- | --- |

37.

išreiškia susirūpinimą dėl bandymų prisidengus kaimo plėtra spręsti kitus klausimus, kurių skaičius nuolat auga; Komitetui kyla abejonių, ar kaimo plėtros programos tikrai yra geriausias kai kurių šių problemų sprendimas;

| 38. | iš tikrųjų pastebi vis didėjantį atotrūkį tarp antrajam ramsčiui skiriamų lėšų ir reikalingų pasiekti tikslų poveikio, ar būtų kalbama apie naujuosius, ar dabartinius iššūkius, susijusius su kaimo vietovių ekonomine, socialine ir aplinkos kokybe; |
| --- | --- |

38.

iš tikrųjų pastebi vis didėjantį atotrūkį tarp antrajam ramsčiui skiriamų lėšų ir reikalingų pasiekti tikslų poveikio, ar būtų kalbama apie naujuosius, ar dabartinius iššūkius, susijusius su kaimo vietovių ekonomine, socialine ir aplinkos kokybe;

| 39. | mano, kad BŽŪP visų pirma yra skirta žemės ūkiui ir ji negali tapti tik teritorinės sanglaudos politikos dalimi. Kai vykdant BŽŪP tinkamai atsižvelgiama į regionų ypatumus ir skirtingas gamybos sistemas, taip prisidedama prie teritorinės sanglaudos, todėl atlikus padėties įvertinimą visi pasiūlymai dėl reformų turi būti teikiami pakankamai atsižvelgus į įvairius regionų ypatumus ir Europos Sąjungoje veikiančias gamybos sistemas; |
| --- | --- |

39.

mano, kad BŽŪP visų pirma yra skirta žemės ūkiui ir ji negali tapti tik teritorinės sanglaudos politikos dalimi. Kai vykdant BŽŪP tinkamai atsižvelgiama į regionų ypatumus ir skirtingas gamybos sistemas, taip prisidedama prie teritorinės sanglaudos, todėl atlikus padėties įvertinimą visi pasiūlymai dėl reformų turi būti teikiami pakankamai atsižvelgus į įvairius regionų ypatumus ir Europos Sąjungoje veikiančias gamybos sistemas;

| 40. | RK palankiai vertina Reglamento (EB) 1782/2003 69 straipsnio didesnį lankstumą, bet vis dėlto mano, kad to nepakanka siekiant įveikti Komisijos pasiūlytų rinkos priemonių panaikinimo pasekmes, ypač pieno kvotų panaikinimo pasekmes; |
| --- | --- |

40.

RK palankiai vertina Reglamento (EB) 1782/2003 69 straipsnio didesnį lankstumą, bet vis dėlto mano, kad to nepakanka siekiant įveikti Komisijos pasiūlytų rinkos priemonių panaikinimo pasekmes, ypač pieno kvotų panaikinimo pasekmes;

| 41. | išreiškia nuomonę, kad norint plėsti kaimo vietoves siekiant spartesnio naujovių diegimo, tvaresnių ir kokybiškesnių paslaugų visiems gyventojams ir ekonominiams subjektams, nepakanka vien tik vystyti žemės ūkį; |
| --- | --- |

41.

išreiškia nuomonę, kad norint plėsti kaimo vietoves siekiant spartesnio naujovių diegimo, tvaresnių ir kokybiškesnių paslaugų visiems gyventojams ir ekonominiams subjektams, nepakanka vien tik vystyti žemės ūkį;

| 42. | pritaria vis uolesniam raginimui investuoti į žemės ūkio mokslinius tyrimus ir pritaikyti šių tyrimų rezultatus; palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą siekti sąveikos su Septintąja bendrąja mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programa; |
| --- | --- |

42.

pritaria vis uolesniam raginimui investuoti į žemės ūkio mokslinius tyrimus ir pritaikyti šių tyrimų rezultatus; palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą siekti sąveikos su Septintąja bendrąja mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programa;

| 43. | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad valstybės pagalbos politika neslopintų poreikio skatinti maisto įmonių atnaujinimą ir modernizavimą, susijusį su būtinybe prisiimti naujus iššūkius norint išlikti konkurencingiems; |
| --- | --- |

43.

ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad valstybės pagalbos politika neslopintų poreikio skatinti maisto įmonių atnaujinimą ir modernizavimą, susijusį su būtinybe prisiimti naujus iššūkius norint išlikti konkurencingiems;

| 44. | primygtinai siūlo skatinti kaimo plėtros politikos ir kitų ES politikos sričių, ypač sanglaudos politikos, sinergiją ir mielai pasinaudotų galimybe prisidėti prie būsimų konsultacijų ir diskusijų šiai sąveikai išnagrinėti. |
| --- | --- |

44.

primygtinai siūlo skatinti kaimo plėtros politikos ir kitų ES politikos sričių, ypač sanglaudos politikos, sinergiją ir mielai pasinaudotų galimybe prisidėti prie būsimų konsultacijų ir diskusijų šiai sąveikai išnagrinėti.

Didesnė reikšmė sprendimų priėmimui regionų lygiu

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad visų BŽŪP priemonių įgyvendinimas turi poveikį vietos lygiu; pabrėžia, kad regionų lygmuo turi geriausias galimybes pasiekti geriausių rezultatų įgyvendinant bendrą politiką; vis dėlto negali būti konkurencijos pažeidimų tarp valstybių narių ir regionų; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad visų BŽŪP priemonių įgyvendinimas turi poveikį vietos lygiu; pabrėžia, kad regionų lygmuo turi geriausias galimybes pasiekti geriausių rezultatų įgyvendinant bendrą politiką; vis dėlto negali būti konkurencijos pažeidimų tarp valstybių narių ir regionų;

| 46. | nori pareikšti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos daugumoje ES valstybių narių įgijo daug žinių ir patirties kaimo plėtros srityje, pavyzdžiui, PRODER ir LEADER programų įgyvendinimas per pastarąjį dešimtmetį, ir teigiamai vertintų kvietimą prisiimti daugiau įsipareigojimų, susijusių su ES žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos formavimu ir jos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

46.

nori pareikšti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos daugumoje ES valstybių narių įgijo daug žinių ir patirties kaimo plėtros srityje, pavyzdžiui, PRODER ir LEADER programų įgyvendinimas per pastarąjį dešimtmetį, ir teigiamai vertintų kvietimą prisiimti daugiau įsipareigojimų, susijusių su ES žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos formavimu ir jos įgyvendinimu;

| 47. | pažymi, kad regioninė valdžia yra tinkamas lygmuo įvesti priemonėms, kuriomis siekiama sumažinti BŽŪP administravimo sąnaudas; mano, kad numačius galimybę nuo privalomo moduliavimo atleisti ūkininkus, kurių gaunamos pagalbos apimtys nesiekia nustatytos viršutinės ribos, tam tikrų teritorijų atveju reikšmingai sumažėtų pirmiau minėtos sąnaudos; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad regioninė valdžia yra tinkamas lygmuo įvesti priemonėms, kuriomis siekiama sumažinti BŽŪP administravimo sąnaudas; mano, kad numačius galimybę nuo privalomo moduliavimo atleisti ūkininkus, kurių gaunamos pagalbos apimtys nesiekia nustatytos viršutinės ribos, tam tikrų teritorijų atveju reikšmingai sumažėtų pirmiau minėtos sąnaudos;

| 48. | pabrėžia, kad perėjus nuo istorinio prie regioninio išmokų modelio (kaip skatino Komisija) reikės taikyti geografiniu požiūriu tiksliau apibrėžtus kriterijus ir spręsti šiuos vietos lygmens ir regionų kompetencijai priklausančius klausimus: vandentvarka, energijos tiekimas ir teritorijų planavimas; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad perėjus nuo istorinio prie regioninio išmokų modelio (kaip skatino Komisija) reikės taikyti geografiniu požiūriu tiksliau apibrėžtus kriterijus ir spręsti šiuos vietos lygmens ir regionų kompetencijai priklausančius klausimus: vandentvarka, energijos tiekimas ir teritorijų planavimas;

| 49. | pabrėžia būtinybę remti kaimo plėtros politikos įgyvendinimą teikiant didesnę techninę ir pedagoginę pagalbą. |
| --- | --- |

49.

pabrėžia būtinybę remti kaimo plėtros politikos įgyvendinimą teikiant didesnę techninę ir pedagoginę pagalbą.

| 50. | pabrėžia būtinybę, kad vietos ir regionų valdžios institucijos teiktų vis daugiau išsamesnės informacijos gamintojams ir vartotojams žemės ūkio klausimais, kad padidėtų įvairių socialinių grupių informatuomas ir atsakomybės jausmas už žemės ūkio svarbą mūsų kasdieniniame gyvenime ir kad būtų atkreiptas dėmesys į žemės ūkio vaidmenį anksčiau, dabar ir ateityje, atsižvelgiant į ekonominę, socialinę ir aplinkosauginę raidą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia būtinybę, kad vietos ir regionų valdžios institucijos teiktų vis daugiau išsamesnės informacijos gamintojams ir vartotojams žemės ūkio klausimais, kad padidėtų įvairių socialinių grupių informatuomas ir atsakomybės jausmas už žemės ūkio svarbą mūsų kasdieniniame gyvenime ir kad būtų atkreiptas dėmesys į žemės ūkio vaidmenį anksčiau, dabar ir ateityje, atsižvelgiant į ekonominę, socialinę ir aplinkosauginę raidą;

| 51. | siūlo nustatyti ir įvesti papildomą įmonių, kurioms taikoma moduliavimo viršutinė riba, klasifikavimą, pagal kurį būtų galima atskirti dideles centralizuotai valdomas įmones nuo vietos lygiu, tačiau kooperatyvo principu valdomų bendrovių, o valstybės narės galėtų taikyti pagalbines priemones, taip tokiems kooperatyvams užtikrinant „minkštą nusileidimą“. |
| --- | --- |

51.

siūlo nustatyti ir įvesti papildomą įmonių, kurioms taikoma moduliavimo viršutinė riba, klasifikavimą, pagal kurį būtų galima atskirti dideles centralizuotai valdomas įmones nuo vietos lygiu, tačiau kooperatyvo principu valdomų bendrovių, o valstybės narės galėtų taikyti pagalbines priemones, taip tokiems kooperatyvams užtikrinant „minkštą nusileidimą“.

Pasaulinė perspektyva, prekybos klausimai ir BŽŪP ateitis

| 52. | pažymi, kad dėl staigaus pasaulio gyventojų skaičiaus augimo ir gerovės bei perkamosios galios padidėjimo artimoje ateityje galimas didelis kiekybinis žemės ūkio prekių ir maisto produktų paklausos augimas, kuris turėtų tęstis artimiausiais metais; |
| --- | --- |

52.

pažymi, kad dėl staigaus pasaulio gyventojų skaičiaus augimo ir gerovės bei perkamosios galios padidėjimo artimoje ateityje galimas didelis kiekybinis žemės ūkio prekių ir maisto produktų paklausos augimas, kuris turėtų tęstis artimiausiais metais;

| 53. | pastebi, kad išaugus gyventojų skaičiui ir perkamajai galiai, smarkiai padidės aukštos kokybės maisto produktų, perdirbtų maisto produktų, mėsos ir pieno produktų paklausa ir, atitinkamai, vis labiau bus jaučiamas maistinių kultūrų, įskaitant grūdus, skaidulines medžiagas, kitus pašarus ir žemės ūkio žaliavas, stygius; |
| --- | --- |

53.

pastebi, kad išaugus gyventojų skaičiui ir perkamajai galiai, smarkiai padidės aukštos kokybės maisto produktų, perdirbtų maisto produktų, mėsos ir pieno produktų paklausa ir, atitinkamai, vis labiau bus jaučiamas maistinių kultūrų, įskaitant grūdus, skaidulines medžiagas, kitus pašarus ir žemės ūkio žaliavas, stygius;

| 54. | nerimauja, kad siūlomo 1 proc. dydžio metinio pieno kvotų didinimo nuo 2009 iki 2013 m. gali nepakakti, ir siūlo jau dabar šis siūlomas dydis turi būti padidintas iki 2 proc. per metus. Tačiau Komitetas taip pat mano, kad Komisija turėtų apsaugoti ūkininkus pažeidžiamose vietovėse, jeigu jiems kiltų pavojus nukentėti dėl didėjančių pieno kvotų; |
| --- | --- |

54.

nerimauja, kad siūlomo 1 proc. dydžio metinio pieno kvotų didinimo nuo 2009 iki 2013 m. gali nepakakti, ir siūlo jau dabar šis siūlomas dydis turi būti padidintas iki 2 proc. per metus. Tačiau Komitetas taip pat mano, kad Komisija turėtų apsaugoti ūkininkus pažeidžiamose vietovėse, jeigu jiems kiltų pavojus nukentėti dėl didėjančių pieno kvotų;

| 55. | mano, kad ES teisės aktai turi sudaryti sąlygas nuodugnesniam įvairių profesijų tarpusavio santykių persvarstymui, kad be kitų aspektų atsirastų galimybė regionų arba nacionaliniu lygiu taikyti priemones siekiant reguliuoti kiekvienos maisto grandinės grandies pelno maržą ir tai nebūtų laikoma konkurencijos taisyklių pažeidimu; |
| --- | --- |

55.

mano, kad ES teisės aktai turi sudaryti sąlygas nuodugnesniam įvairių profesijų tarpusavio santykių persvarstymui, kad be kitų aspektų atsirastų galimybė regionų arba nacionaliniu lygiu taikyti priemones siekiant reguliuoti kiekvienos maisto grandinės grandies pelno maržą ir tai nebūtų laikoma konkurencijos taisyklių pažeidimu;

| 56. | mano, kad BŽŪP toliau turėtų būti siekiama aprūpinti ES piliečius kokybiškais maisto produktais, pakankamais kiekiais, suteikiant sveikatos garantijas, už priimtiną kainą, kurti perspektyvius ūkius, saugoti mūsų kaimo paveldą ir puoselėti kaimo aplinką. Ši politika keitėsi, kad gebėtų priimti iššūkius ir tenkinti besikeičiančius poreikius. BŽŪP kartu sudarė sąlygas sąžiningai konkurencijai, suteikiančiai galimybę Europos žemės ūkiui tvirtai laikytis pasaulio rinkoje; |
| --- | --- |

56.

mano, kad BŽŪP toliau turėtų būti siekiama aprūpinti ES piliečius kokybiškais maisto produktais, pakankamais kiekiais, suteikiant sveikatos garantijas, už priimtiną kainą, kurti perspektyvius ūkius, saugoti mūsų kaimo paveldą ir puoselėti kaimo aplinką. Ši politika keitėsi, kad gebėtų priimti iššūkius ir tenkinti besikeičiančius poreikius. BŽŪP kartu sudarė sąlygas sąžiningai konkurencijai, suteikiančiai galimybę Europos žemės ūkiui tvirtai laikytis pasaulio rinkoje;

| 57. | siekiant sukurti visiems vienodas veiklos sąlygas, ragina taikyti vienodus fitosanitarijos, veterinarijos ir aplinkos standartus ES vartojimui skirtiems maisto produktams, pagamintiems ES ar trečiosiose šalyse, ir ragina pasienio kontrolės tarnyboms, Maisto ir veterinarijos tarnybai ir Europos maisto saugos tarnybai skirti būtinus išteklius; |
| --- | --- |

57.

siekiant sukurti visiems vienodas veiklos sąlygas, ragina taikyti vienodus fitosanitarijos, veterinarijos ir aplinkos standartus ES vartojimui skirtiems maisto produktams, pagamintiems ES ar trečiosiose šalyse, ir ragina pasienio kontrolės tarnyboms, Maisto ir veterinarijos tarnybai ir Europos maisto saugos tarnybai skirti būtinus išteklius;

| 58. | pažymi, kad maisto produktų gamyba lieka svarbiausia žemės ūkio kryptis ir užduotis, o energinių augalų auginimas dar papildomai prisideda siekiant Bendrijos energetikos ir klimato politikos tikslų, tai svarbus žemės ūkio ir kaimo vietovių pridėtinės vertės kūrimo potencialas ir siūlo atsižvelgiant į naujus iššūkius šį klausimą svarstyti dar kartą; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad maisto produktų gamyba lieka svarbiausia žemės ūkio kryptis ir užduotis, o energinių augalų auginimas dar papildomai prisideda siekiant Bendrijos energetikos ir klimato politikos tikslų, tai svarbus žemės ūkio ir kaimo vietovių pridėtinės vertės kūrimo potencialas ir siūlo atsižvelgiant į naujus iššūkius šį klausimą svarstyti dar kartą;

| 59. | mano, kad Europai tenka socialinė atsakomybė dėti visas pastangas, kad naudingumo žmonėms, ekologiškumo ir pelningumo (angl.: People, Planet and Profit) principas taptų dabartinių ir būsimų PPO derybų rezultatais; |
| --- | --- |

59.

mano, kad Europai tenka socialinė atsakomybė dėti visas pastangas, kad naudingumo žmonėms, ekologiškumo ir pelningumo (angl.: People, Planet and Profit) principas taptų dabartinių ir būsimų PPO derybų rezultatais;

| 60. | siūlo Komisijai prieš pasirašant PPO susitarimą dėl žemės ūkio sudaryti susitarimą dėl intelektinės nuosavybės, į kurį būtų įtrauktos ir geografinės nuorodos (pripažinti regioniniai produktai); |
| --- | --- |

60.

siūlo Komisijai prieš pasirašant PPO susitarimą dėl žemės ūkio sudaryti susitarimą dėl intelektinės nuosavybės, į kurį būtų įtrauktos ir geografinės nuorodos (pripažinti regioniniai produktai);

| 61. | siūlo Komisijai, remiantis šiuo metu siūlomais kriterijais, sukurti Europos maisto produktų prekinį ženklą. |
| --- | --- |

61.

siūlo Komisijai, remiantis šiuo metu siūlomais kriterijais, sukurti Europos maisto produktų prekinį ženklą.

Naujieji iššūkiai

| 62. | pabrėžia, kad naujų BŽŪP iškylančių problemų negalima spręsti vien tik BŽŪP priemonėmis; norint jas įveikti, reikia pasitelkti visų sričių Bendrijos politiką; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad naujų BŽŪP iškylančių problemų negalima spręsti vien tik BŽŪP priemonėmis; norint jas įveikti, reikia pasitelkti visų sričių Bendrijos politiką;

| 63. | mano, kad kovojant su klimato kaita reikėtų skatinti kompleksiškas maisto strategijas ir taip sutrumpinant maisto produkto kelionę iki vartotojo (sumažinant vadinamųjų „maisto mylių“ skaičių), sprendžiant atliekų ir energijos valdymo klausimus, sukuriant kilmės, kokybės ir tvarumo kriterijais paremtą ženklinimo sistemą, nurodant, kiek energijos buvo sunaudota, kol produktas pasiekė vartotoją; |
| --- | --- |

63.

mano, kad kovojant su klimato kaita reikėtų skatinti kompleksiškas maisto strategijas ir taip sutrumpinant maisto produkto kelionę iki vartotojo (sumažinant vadinamųjų „maisto mylių“ skaičių), sprendžiant atliekų ir energijos valdymo klausimus, sukuriant kilmės, kokybės ir tvarumo kriterijais paremtą ženklinimo sistemą, nurodant, kiek energijos buvo sunaudota, kol produktas pasiekė vartotoją;

| 64. | mano, kad norint sumažinti anglies pėdsaką, regionus reikėtų skatinti vystyti ir reklamuoti vietoje pagamintą maistą ir su maistu susijusius produktus; |
| --- | --- |

64.

mano, kad norint sumažinti anglies pėdsaką, regionus reikėtų skatinti vystyti ir reklamuoti vietoje pagamintą maistą ir su maistu susijusius produktus;

| 65. | žino, jog EB sutarties 28 ir 29 straipsniai draudžia valstybėms narėms tarpusavyje taikyti kiekybinius prekių importo, eksporto arba tranzito apribojimus ir visas lygiaverčio poveikio priemones, tačiau, žinodamas, kad Teisingumo Teismas pritaria bendriems visuomenės interesams naudingiems veiksmams, pavyzdžiui, kovai su klimato kaita, mano, kad nuomonės 60 ir 61 punktuose siūlomi veiksmai galėtų būti leidžiami. Todėl Komitetas ragina toliau svarstyti šias priemones; |
| --- | --- |

65.

žino, jog EB sutarties 28 ir 29 straipsniai draudžia valstybėms narėms tarpusavyje taikyti kiekybinius prekių importo, eksporto arba tranzito apribojimus ir visas lygiaverčio poveikio priemones, tačiau, žinodamas, kad Teisingumo Teismas pritaria bendriems visuomenės interesams naudingiems veiksmams, pavyzdžiui, kovai su klimato kaita, mano, kad nuomonės 60 ir 61 punktuose siūlomi veiksmai galėtų būti leidžiami. Todėl Komitetas ragina toliau svarstyti šias priemones;

| 66. | norėtų pridurti, kad noras pasiekti regionų nepriklausomybę tam tikrų produktų požiūriu neprieštarautų importui iš kitų šalių; |
| --- | --- |

66.

norėtų pridurti, kad noras pasiekti regionų nepriklausomybę tam tikrų produktų požiūriu neprieštarautų importui iš kitų šalių;

| 67. | todėl ragina toliau taikyti eksporto subsidijas tik tokiu atveju, jeigu jos būtinos naštai nuo vidaus rinkų nuimti ir netrukdo besivystančių šalių rinkų augimui; |
| --- | --- |

67.

todėl ragina toliau taikyti eksporto subsidijas tik tokiu atveju, jeigu jos būtinos naštai nuo vidaus rinkų nuimti ir netrukdo besivystančių šalių rinkų augimui;

| 68. | pabrėžia Europos vietos žemės ūkio produktų pramonės svarbą ir lemiamą maisto saugos ir apsirūpinimo saugumo bei mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pajėgumų vystyti tvarias technologijas reikšmę, juo labiau, kad ES šiuo metu yra didžiausia žemės ūkio produktų importuotoja pasaulyje; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia Europos vietos žemės ūkio produktų pramonės svarbą ir lemiamą maisto saugos ir apsirūpinimo saugumo bei mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pajėgumų vystyti tvarias technologijas reikšmę, juo labiau, kad ES šiuo metu yra didžiausia žemės ūkio produktų importuotoja pasaulyje;

| 69. | mano, kad Europos žemės ūkis galėtų pirmiausia susieti Lisabonos (žinios, moksliniai tyrimai ir inovacijos) ir Geteborgo (tvarumas) tikslus ir parodyti pavyzdį visam pasauliui. |
| --- | --- |

69.

mano, kad Europos žemės ūkis galėtų pirmiausia susieti Lisabonos (žinios, moksliniai tyrimai ir inovacijos) ir Geteborgo (tvarumas) tikslus ir parodyti pavyzdį visam pasauliui.

Kaimo plėtra ir antrojo ramsčio tikslų įgyvendinimas

| 70. | mano, kad pritaikius BŽŪP antrojo ramsčio priemones realiai situacijai, kaimo plėtros politika turėtų būti orientuota į visą kaimo vietovių ekonominę veiklą bei naujas ūkininkavimo sąlygas, visapusiškesnę ir visas ES kaimo vietoves apimančią kaimo plėtrą, labiausiai pažeidžiamas teritorijas, pavyzdžiui, teritorijas, kuriose yra nepalankios gamtinės sąlygos (retai apgyvendintas vietoves, kurių vystymuisi kliudo geografinė padėtis, aukštumas, salas ir atokiuosius rajonus), dinamiškiausias teritorijas, pavyzdžiui, priemiesčio zonas, kurios maitina daugelį ES piliečių ir yra pasiruošusios prisiimti žinių gilinimo iššūkius. Tokia kaimo plėtros politika reikėtų siekti integruoti visas minėtas teritorijas į didžiąsias ES geografines grupes; |
| --- | --- |

70.

mano, kad pritaikius BŽŪP antrojo ramsčio priemones realiai situacijai, kaimo plėtros politika turėtų būti orientuota į visą kaimo vietovių ekonominę veiklą bei naujas ūkininkavimo sąlygas, visapusiškesnę ir visas ES kaimo vietoves apimančią kaimo plėtrą, labiausiai pažeidžiamas teritorijas, pavyzdžiui, teritorijas, kuriose yra nepalankios gamtinės sąlygos (retai apgyvendintas vietoves, kurių vystymuisi kliudo geografinė padėtis, aukštumas, salas ir atokiuosius rajonus), dinamiškiausias teritorijas, pavyzdžiui, priemiesčio zonas, kurios maitina daugelį ES piliečių ir yra pasiruošusios prisiimti žinių gilinimo iššūkius. Tokia kaimo plėtros politika reikėtų siekti integruoti visas minėtas teritorijas į didžiąsias ES geografines grupes;

| 71. | pažymi, kad naujausiais duomenimis dauguma pasaulio gyventojų gyvena urbanizuotose miesto teritorijai priklausančiose zonose, ir tie gyventojai priklausomi nuo to, ar veiksmingai maisto ir gėlo vandens atsargų požiūriu tvarkoma kaimo žemė; taip pat pažymi, kad urbanizuotoms vietovėms labai reikalingi gamtos draustiniai ir patrauklus bei pasiekiamas kraštovaizdis; todėl, siekiant jo ilgalaikio išsaugojimo, būtina užtikrinti pakankamą paramą ūkininkų, tvarkančių minėtas teritorijas, pajamoms, kad jie išliktų konkurencingi ir išsaugotų savo ūkių gyvybingumą nepaisant Bendrijos teisės aktuose nustatytų itin griežtų reikalavimų; |
| --- | --- |

71.

pažymi, kad naujausiais duomenimis dauguma pasaulio gyventojų gyvena urbanizuotose miesto teritorijai priklausančiose zonose, ir tie gyventojai priklausomi nuo to, ar veiksmingai maisto ir gėlo vandens atsargų požiūriu tvarkoma kaimo žemė; taip pat pažymi, kad urbanizuotoms vietovėms labai reikalingi gamtos draustiniai ir patrauklus bei pasiekiamas kraštovaizdis; todėl, siekiant jo ilgalaikio išsaugojimo, būtina užtikrinti pakankamą paramą ūkininkų, tvarkančių minėtas teritorijas, pajamoms, kad jie išliktų konkurencingi ir išsaugotų savo ūkių gyvybingumą nepaisant Bendrijos teisės aktuose nustatytų itin griežtų reikalavimų;

| 72. | pabrėžia, kad daugiafunkcinis ES žemės ūkio modelis turi padėti spręsti klimato kaitos problemą, įkūnyti tvarumo, konkurencingumo, įvairovės, maistinės nepriklausomybės, atsakomybės prieš visuomenę ir vartotojus sąvokas bei atitikti visuomenės gerovės, kuri neatsiejama nuo geros ūkininkavimo praktikos, aplinkos apsaugos ir gyvūnų gerovės, reikalavimus; šių žemės ūkio uždavinių įgyvendinimas atitinka visuomenės interesus ir tai yra remtina finansinė vertė, jei papildomos išlaidos neišlyginamos teisingomis kainomis laisvoje rinkoje; esant šioms sąlygoms, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ūkininkų dalyvavimui ekonominėje ir socialinėje raidoje; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad daugiafunkcinis ES žemės ūkio modelis turi padėti spręsti klimato kaitos problemą, įkūnyti tvarumo, konkurencingumo, įvairovės, maistinės nepriklausomybės, atsakomybės prieš visuomenę ir vartotojus sąvokas bei atitikti visuomenės gerovės, kuri neatsiejama nuo geros ūkininkavimo praktikos, aplinkos apsaugos ir gyvūnų gerovės, reikalavimus; šių žemės ūkio uždavinių įgyvendinimas atitinka visuomenės interesus ir tai yra remtina finansinė vertė, jei papildomos išlaidos neišlyginamos teisingomis kainomis laisvoje rinkoje; esant šioms sąlygoms, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ūkininkų dalyvavimui ekonominėje ir socialinėje raidoje;

| 73. | RK prašo išbraukti 13 straipsnio antrą dalį, nurodančią, kad, kalbant apie dalyvavimo ūkių konsultavimo sistemoje sąlygas, „valstybės narės pirmenybę skiria tiems ūkininkams, kurie gauna daugiau kaip 15 000 EUR tiesioginių išmokų per metus“; |
| --- | --- |

73.

RK prašo išbraukti 13 straipsnio antrą dalį, nurodančią, kad, kalbant apie dalyvavimo ūkių konsultavimo sistemoje sąlygas, „valstybės narės pirmenybę skiria tiems ūkininkams, kurie gauna daugiau kaip 15 000 EUR tiesioginių išmokų per metus“;

| 74. | pažymi, kad dėl klimato kaitos būtina imtis naujų vandentvarkos priemonių, pavyzdžiui, vandens saugojimo, vandens lygio kontrolės, potvynių ir vandens trūkumo prevencijos ir gėlo vandens išteklių tvarkymo priemonių; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad dėl klimato kaitos būtina imtis naujų vandentvarkos priemonių, pavyzdžiui, vandens saugojimo, vandens lygio kontrolės, potvynių ir vandens trūkumo prevencijos ir gėlo vandens išteklių tvarkymo priemonių;

| 75. | mano, kad Europa turi skatinti ir remti tikrai atsinaujinančios energijos naudojimą ir gamybą žemės ūkyje neapsiribodama (antrosios kartos) energiniais pasėliais ir biodegalais, bet pagalvodama apie saulės, vėjo energiją, hidroenergiją, geoterminę šilumą ir kogeneraciją; |
| --- | --- |

75.

mano, kad Europa turi skatinti ir remti tikrai atsinaujinančios energijos naudojimą ir gamybą žemės ūkyje neapsiribodama (antrosios kartos) energiniais pasėliais ir biodegalais, bet pagalvodama apie saulės, vėjo energiją, hidroenergiją, geoterminę šilumą ir kogeneraciją;

| 76. | mano, kad norėdama atremti naujuosius iššūkius, Europa privalo siekti sukurti uždaro ciklo ekonomiką ir skatinti bei remti inovacijas žemės ūkyje apskritai: imtis ne vien tik mokymo įstaigų, bet skatinti ir sistemos, tinklo ir grandinės naujoves bei modernizuoti visas bendroves, dalyvaujančias maisto gamybos, perdirbimo, atliekų tvarkymo, transporto ir platinimo grandinėje; |
| --- | --- |

76.

mano, kad norėdama atremti naujuosius iššūkius, Europa privalo siekti sukurti uždaro ciklo ekonomiką ir skatinti bei remti inovacijas žemės ūkyje apskritai: imtis ne vien tik mokymo įstaigų, bet skatinti ir sistemos, tinklo ir grandinės naujoves bei modernizuoti visas bendroves, dalyvaujančias maisto gamybos, perdirbimo, atliekų tvarkymo, transporto ir platinimo grandinėje;

| 77. | mano, kad profesionaliai žemę tvarkyti reikia taip, kad būtų išsaugota gera derlingos žemės ūkio paskirties žemės būklė taip užtikrinant tvarų jos naudojimą gaminant vidaus ir išorės rinkai skirtą maistą; |
| --- | --- |

77.

mano, kad profesionaliai žemę tvarkyti reikia taip, kad būtų išsaugota gera derlingos žemės ūkio paskirties žemės būklė taip užtikrinant tvarų jos naudojimą gaminant vidaus ir išorės rinkai skirtą maistą;

| 78. | mano, kad kai kurios žemės ūkio teritorijos yra nepaprastai svarbios siekiant išsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir gamtos vertybes. Šie visuomenės interesai yra finansiškai vertingi, todėl jiems gali būti skiriama Bendrijos pagalba; |
| --- | --- |

78.

mano, kad kai kurios žemės ūkio teritorijos yra nepaprastai svarbios siekiant išsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir gamtos vertybes. Šie visuomenės interesai yra finansiškai vertingi, todėl jiems gali būti skiriama Bendrijos pagalba;

| 79. | mano, kad konkrečios žemės ūkio teritorijos yra nepaprastai svarbios laisvalaikio pramogoms. Šie visuomenės interesai yra finansiškai vertingi, todėl jiems gali būti skiriama Bendrijos pagalba; |
| --- | --- |

79.

mano, kad konkrečios žemės ūkio teritorijos yra nepaprastai svarbios laisvalaikio pramogoms. Šie visuomenės interesai yra finansiškai vertingi, todėl jiems gali būti skiriama Bendrijos pagalba;

| 80. | mano, kad konkrečios žemės ūkio teritorijos yra nepaprastai svarbios vandentvarkai. Šis visuomenės interesas yra finansiškai vertingas, todėl jam gali būti skiriama pagalba; |
| --- | --- |

80.

mano, kad konkrečios žemės ūkio teritorijos yra nepaprastai svarbios vandentvarkai. Šis visuomenės interesas yra finansiškai vertingas, todėl jam gali būti skiriama pagalba;

| 81. | nors BŽŪP nuo jos sukūrimo sėkmingai prisitaikė prie įvairių iššūkių, Komitetas mano, kad Komisija ir jos tarnybos turi stengtis geriau informuoti piliečius ir jiems aiškinti BŽŪP paskirtį, pasiekimus ir prioritetus. Ateityje tai turėtų tapti Komisijos komunikacijos prioritetu; |
| --- | --- |

81.

nors BŽŪP nuo jos sukūrimo sėkmingai prisitaikė prie įvairių iššūkių, Komitetas mano, kad Komisija ir jos tarnybos turi stengtis geriau informuoti piliečius ir jiems aiškinti BŽŪP paskirtį, pasiekimus ir prioritetus. Ateityje tai turėtų tapti Komisijos komunikacijos prioritetu;

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 straipsnis ir III priedas — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 galutinis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis
  Gera žemės ūkio ir aplinkos būklė
  1.   Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nebenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas, egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede išdėstyta sistema.
  2.   Valstybės narės, išskyrus naująsias valstybes nares, užtikrina, kad žemėje, kurioje nustatytą 2003 m. pagalbos už plotą paraiškų datą buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Naujosios valstybės narės užtikrina, kad žemėje, kurioje 2004 m. gegužės 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Bulgarija ir Rumunija užtikrina, kad žemėje, kurioje 2007 m. sausio 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla.
  Vis dėlto valstybė narė tinkamai pagrįstomis aplinkybėms gali nukrypti nuo pirmos pastraipos, jei ji imasi veiksmų, kad pastebimai nesumažėtų jos visas daugiamečių ganyklų plotas.
  Pirmoji pastraipa netaikoma žemei, kurioje yra daugiametė ganykla ir kurioje ketinama įveisti mišką, jei šis miško įveisimas dera prie aplinkos, išskyrus kalėdinių eglučių kultūrinius medynus ir greitai augančių rūšių medžius, kurie auginami trumpą laiką. | 6 straipsnis
  Gera žemės ūkio ir aplinkos būklė
  1.   Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nebenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas, egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede išdėstyta sistema.
  2.   Valstybės narės, išskyrus naująsias valstybes nares, užtikrina, kad žemėje, kurioje nustatytą 2003 m. pagalbos už plotą paraiškų datą buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Naujosios valstybės narės užtikrina, kad žemėje, kurioje 2004 m. gegužės 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Bulgarija ir Rumunija užtikrina, kad žemėje, kurioje 2007 m. sausio 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla.
  Vis dėlto valstybė narė tinkamai pagrįstomis aplinkybėms gali nukrypti nuo pirmos pastraipos, jei ji imasi veiksmų, kad pastebimai nesumažėtų jos visas daugiamečių ganyklų plotas.
  Pirmoji pastraipa netaikoma žemei, kurioje yra daugiametė ganykla ir kurioje ketinama įveisti mišką, jei šis miško įveisimas dera prie aplinkos, išskyrus kalėdinių eglučių kultūrinius medynus ir greitai augančių rūšių medžius, kurie auginami trumpą laiką.

  III priede paminėtos priemonės turėtų būti laikomos rekomendacinio pobūdžio pasiūlymais. Siekiant užtikrinti gerą žemės ūkio ir aplinkos būklę valstybės narės raginamos pasiūlyti daugiau arba kitokių priemonių, kurios atitiktų nacionalines, regionų ar vietos sąlygas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6 straipsnis

Gera žemės ūkio ir aplinkos būklė

1.   Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nebenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas, egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede išdėstyta sistema.

2.   Valstybės narės, išskyrus naująsias valstybes nares, užtikrina, kad žemėje, kurioje nustatytą 2003 m. pagalbos už plotą paraiškų datą buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Naujosios valstybės narės užtikrina, kad žemėje, kurioje 2004 m. gegužės 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Bulgarija ir Rumunija užtikrina, kad žemėje, kurioje 2007 m. sausio 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla.

Vis dėlto valstybė narė tinkamai pagrįstomis aplinkybėms gali nukrypti nuo pirmos pastraipos, jei ji imasi veiksmų, kad pastebimai nesumažėtų jos visas daugiamečių ganyklų plotas.

Pirmoji pastraipa netaikoma žemei, kurioje yra daugiametė ganykla ir kurioje ketinama įveisti mišką, jei šis miško įveisimas dera prie aplinkos, išskyrus kalėdinių eglučių kultūrinius medynus ir greitai augančių rūšių medžius, kurie auginami trumpą laiką.

6 straipsnis

Gera žemės ūkio ir aplinkos būklė

1.   Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma žemės ūkio paskirties žemės, pirmiausia gamybai nebenaudojamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į specifines atitinkamų teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos ir klimato sąlygas, egzistuojančias ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, sėjomainą, ūkininkavimo veiklą ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato mažiausius privalomus gerai agrarinei ir aplinkosauginei būklei taikomus reikalavimus, paremtus III priede išdėstyta sistema.

2.   Valstybės narės, išskyrus naująsias valstybes nares, užtikrina, kad žemėje, kurioje nustatytą 2003 m. pagalbos už plotą paraiškų datą buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Naujosios valstybės narės užtikrina, kad žemėje, kurioje 2004 m. gegužės 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla. Bulgarija ir Rumunija užtikrina, kad žemėje, kurioje 2007 m. sausio 1 d. buvo daugiametė ganykla, ir toliau būtų daugiametė ganykla.

Vis dėlto valstybė narė tinkamai pagrįstomis aplinkybėms gali nukrypti nuo pirmos pastraipos, jei ji imasi veiksmų, kad pastebimai nesumažėtų jos visas daugiamečių ganyklų plotas.

Pirmoji pastraipa netaikoma žemei, kurioje yra daugiametė ganykla ir kurioje ketinama įveisti mišką, jei šis miško įveisimas dera prie aplinkos, išskyrus kalėdinių eglučių kultūrinius medynus ir greitai augančių rūšių medžius, kurie auginami trumpą laiką.

III priede paminėtos priemonės turėtų būti laikomos rekomendacinio pobūdžio pasiūlymais. Siekiant užtikrinti gerą žemės ūkio ir aplinkos būklę valstybės narės raginamos pasiūlyti daugiau arba kitokių priemonių, kurios atitiktų nacionalines, regionų ar vietos sąlygas.

III PRIEDAS

Gera agrarinė ir aplinkosauginė būklė, nurodyta 6 straipsnyje

| Problema | Standartai |
| --- | --- |
| Dirvos erozija
  Apsaugoti dirvą taikant atitinkamas priemones | — | Minimali dirvožemio danga |

Problema

Standartai

Dirvos erozija

Apsaugoti dirvą taikant atitinkamas priemones

—

Minimali dirvožemio danga

| — | Minimalus žemės naudojimas, atsižvelgiant į konkrečiai teritorijai būdingas sąlygas |
| --- | --- |

—

Minimalus žemės naudojimas, atsižvelgiant į konkrečiai teritorijai būdingas sąlygas

| — | Išsaugoti terasas |
| --- | --- |

—

Išsaugoti terasas

Dirvos organinės medžiagos

Išlaikyti dirvos organinių medžiagų koncentracijos lygį taikant atitinkamą praktiką

| — | Sėjomainos standartai, jei taikytina |
| --- | --- |

—

Sėjomainos standartai, jei taikytina

| — | Ariamųjų ražienų naudojimas |
| --- | --- |

—

Ariamųjų ražienų naudojimas

Dirvos struktūra

Išlaikyti dirvos struktūrą taikant atitinkamas priemones

| — | Tinkamų žemės ūkio mašinų naudojimas |
| --- | --- |

—

Tinkamų žemės ūkio mašinų naudojimas

Minimalus priežiūros lygis

Užtikrinti minimalų priežiūros lygį ir išvengti buveinių būklės blogėjimo

| — | Minimalus gyvulių tankumas ir (arba) atitinkamas režimas |
| --- | --- |

—

Minimalus gyvulių tankumas ir (arba) atitinkamas režimas

| — | Daugiamečių ganyklų apsauga |
| --- | --- |

—

Daugiamečių ganyklų apsauga

| — | Kraštovaizdžio bruožų išsaugojimas, įskaitant, jei taikytina, gyvatvorių, tvenkinių, griovių, medžių eilių išsaugojimą grupėmis ar atskirai, taip pat laukų ribų išsaugojimą, |
| --- | --- |

—

Kraštovaizdžio bruožų išsaugojimas, įskaitant, jei taikytina, gyvatvorių, tvenkinių, griovių, medžių eilių išsaugojimą grupėmis ar atskirai, taip pat laukų ribų išsaugojimą,

| — | atitinkamais atvejais, draudimą išrauti alyvmedžius |
| --- | --- |

—

atitinkamais atvejais, draudimą išrauti alyvmedžius

| — | Nepageidaujamos augalijos skverbimosi į žemės ūkio paskirties žemę išvengimas |
| --- | --- |

—

Nepageidaujamos augalijos skverbimosi į žemės ūkio paskirties žemę išvengimas

| — | Gerų vegetacinių alyvmedžių giraičių ir vynuogynų sąlygų išsaugojimas |
| --- | --- |

—

Gerų vegetacinių alyvmedžių giraičių ir vynuogynų sąlygų išsaugojimas

Vandens apsauga ir valdymas

Apsaugoti vandenį nuo taršos ir nuotėkio ir valdyti vandens naudojimą

| — | Apsaugos juostų išilgai vandentakių įrengimas, |
| --- | --- |

—

| — | leidimo vandenį naudoti drėkinimui suteikimo procedūrų paisymas. |
| --- | --- |

—

leidimo vandenį naudoti drėkinimui suteikimo procedūrų paisymas.

Paaiškinimas

Dėl subsidiarumo principo Europos Komisija turėtų nustatyti tikslus, bet ne priemones. Žemesniems už europinį valdymo lygmenims reikėtų leisti patiems parengti veiksmingas ir efektyvias priemones.

Iš III priedo reikėtų išbraukti ypač neveiksmingą priemonę — apsaugos juostų išilgai vandentakių įrengimą.

Norint apsaugoti vandentakius nuo taršos ir nuotėkių, reikėtų rinktis pagalbines priemones. Tam tikrais atvejais norint pasiekti geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės tikslą gali būti naudinga įrengti apsaugos juostas išilgai vandentakių. Tačiau nurodymas įrengti apsaugos zonas apskritai visiems vandentakiams nebūtų veiksmingas ir pareikalautų pernelyg daug sąnaudų.

Pavyzdžiui, yra keletas valstybių narių, kurios drenažui ir vandens lygio reguliavimui naudoja mažų ir dažniausiai dirbtinių kanalų sistemas. Apsaugos zonos jų atveju užimtų iki 50 proc. aplinkinių tuos kanalus supančių sklypų ploto. Vandens ir dirvos kokybės tikslų galima siekti ir kitais būdais.

2 pakeitimas

25 str. 3 dalis — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 galutinis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (3)   Nepažeidžiant 1 dalies ir laikantis sąlygų, nustatytų 26 straipsnio 1 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 100 EUR ar mažesnio paramos sumažinimo ar neskyrimo vienam ūkininkui kalendoriniais metais, kai taip sumažinamos arba neskiriamos išmokos pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 51 straipsnio 1 dalį. | (3)   Nepažeidžiant 1 dalies ir laikantis sąlygų, nustatytų 26 straipsnio 1 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 100 EUR ar mažesnio paramos sumažinimo ar neskyrimo pagal paramos schemą vienam ūkininkui, kalendoriniais
  paraiškos pateikimo metais, kai taip sumažinamos arba neskiriamos išmokos pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 51 straipsnio 1 dalį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(3)   Nepažeidžiant 1 dalies ir laikantis sąlygų, nustatytų 26 straipsnio 1 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 100 EUR ar mažesnio paramos sumažinimo ar neskyrimo vienam ūkininkui kalendoriniais metais, kai taip sumažinamos arba neskiriamos išmokos pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 51 straipsnio 1 dalį.

(3)   Nepažeidžiant 1 dalies ir laikantis sąlygų, nustatytų 26 straipsnio 1 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 100 EUR ar mažesnio paramos sumažinimo ar neskyrimo pagal paramos schemą vienam ūkininkui, kalendoriniais
  paraiškos pateikimo metais, kai taip sumažinamos arba neskiriamos išmokos pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 51 straipsnio 1 dalį.

Paaiškinimas

Paprastai regionų ir vietos institucijos atsakingos už BŽŪP priemonių įgyvendinimą. Šis pakeitimas būtinas, jei norima iš tiesų supaprastinti sistemos procesų administravimą. Todėl reikia nagrinėti kiekvieną paramos schemą atskirai.

3 pakeitimas

47 straipsnis — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 galutinis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 47 straipsnis
  41 straipsnyje nurodytos viršutinės ribos regioninis paskirstymas
  1.   Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas.
  2.   Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra ir (arba) regioninis žemės ūkio potencialas.
  Valstybės narės, kuriose pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka mažiau nei trys milijonai hektarų, gali būti laikomos vienu regionu.
  3.   Valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais, išskirsto 41 straipsnyje paminėtą viršutinę ribą regionams. | 47 straipsnis
  41 straipsnyje nurodytos viršutinės ribos regioninis paskirstymas
  1.   Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas.
  2.   Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra ir (arba) regioninis žemės ūkio potencialas.
  Valstybės narės, kuriose pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka mažiau nei trys milijonai hektarų, gali būti laikomos vienu regionu.
  3.   Valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais, išskirsto 41 straipsnyje paminėtą viršutinę ribą regionams.

  4.   Valstybės narės vykdo 1, 2 ir 3 punktų nurodymus pasitardamos su žemesniais už nacionalinį valdymo lygmenimis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

47 straipsnis

41 straipsnyje nurodytos viršutinės ribos regioninis paskirstymas

1.   Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas.

2.   Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra ir (arba) regioninis žemės ūkio potencialas.

Valstybės narės, kuriose pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka mažiau nei trys milijonai hektarų, gali būti laikomos vienu regionu.

3.   Valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais, išskirsto 41 straipsnyje paminėtą viršutinę ribą regionams.

47 straipsnis

41 straipsnyje nurodytos viršutinės ribos regioninis paskirstymas

1.   Valstybės narė, pradėjusi taikyti bendrosios išmokos schemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 1–4 skyrius, gali ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. nuspręsti nuo 2010 m. bendrosios išmokos schemą taikyti regioniniu lygmeniu pagal šiame skirsnyje nurodytas sąlygas.

2.   Valstybės narės nustato regionus pagal objektyvius kriterijus, kaip antai, jų institucinė ar administracinė struktūra ir (arba) regioninis žemės ūkio potencialas.

Valstybės narės, kuriose pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka mažiau nei trys milijonai hektarų, gali būti laikomos vienu regionu.

3.   Valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais, išskirsto 41 straipsnyje paminėtą viršutinę ribą regionams.

4.   Valstybės narės vykdo 1, 2 ir 3 punktų nurodymus pasitardamos su žemesniais už nacionalinį valdymo lygmenimis.

Paaiškinimas

Savaime suprantamas.

4 pakeitimas

68 straipsnis — 2008/0103 (CNS) — COM(2008) 306 galutinis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 68 straipsnis
  Bendrosios taisyklės
  1.   Valstybės narės vėliausiai iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. gali nuspręsti nuo 2010 kalendorinių metų panaudoti iki 10 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje, paramai ūkininkams:






  a) | siekdamos






  i) | paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką, |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

68 straipsnis

Bendrosios taisyklės

1.   Valstybės narės vėliausiai iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. gali nuspręsti nuo 2010 kalendorinių metų panaudoti iki 10 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje, paramai ūkininkams:

a)

siekdamos

i)

paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką,

| ii) | padėti gerinti žemės ūkio produktų kokybę, arba |
| --- | --- |

ii)

padėti gerinti žemės ūkio produktų kokybę, arba

| iii) | padėti gerinti prekybą žemės ūkio produktais; |
| --- | --- |

iii)

padėti gerinti prekybą žemės ūkio produktais;

| b) | pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno, galvijienos, avienos, ožkienos ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse, |
| --- | --- |

b)

pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno, galvijienos, avienos, ožkienos ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse,

| c) | teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams, |
| --- | --- |

c)

teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams,

| d) | teikiant įnašus įmokoms už pasėlių draudimą pagal 69 straipsnyje nurodytas sąlygas, |
| --- | --- |

d)

teikiant įnašus įmokoms už pasėlių draudimą pagal 69 straipsnyje nurodytas sąlygas,

| e) | savitarpio pagalbos fondams gyvulių ir augalų ligų atvejais pagal 70 straipsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

e)

savitarpio pagalbos fondams gyvulių ir augalų ligų atvejais pagal 70 straipsnyje nurodytas sąlygas.

2.   Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos a punkte gali būti teikiama:

| a) | jei






  i) | tai parama konkretiems ūkininkavimo metodams, nurodytiems tos pastraipos i punkte; ją teikiant, reikia laikytis agrarinės aplinkosaugos išmokų reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 39 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- | --- |

a)

jei

i)

tai parama konkretiems ūkininkavimo metodams, nurodytiems tos pastraipos i punkte; ją teikiant, reikia laikytis agrarinės aplinkosaugos išmokų reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 39 straipsnio 3 dalyje,

| ii) | tai parama žemės produktų kokybei gerinti, nurodyta tos pastraipos ii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies II antraštinės dalies I skyriaus reikalavimų |
| --- | --- |

ii)

tai parama žemės produktų kokybei gerinti, nurodyta tos pastraipos ii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies II antraštinės dalies I skyriaus reikalavimų

| iii) | tai parama prekybai žemės ūkio produktais gerinti, nurodyta tos pastraipos iii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 3/2008 2–5 straipsniuose nustatytų reikalavimų, ir |
| --- | --- |

iii)

tai parama prekybai žemės ūkio produktais gerinti, nurodyta tos pastraipos iii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 3/2008 2–5 straipsniuose nustatytų reikalavimų, ir

| b) | tik siekiant kompensuoti faktiškai patirtas papildomas išlaidas ir negautas pajamas, kad būtų įgyvendinti susiję tikslai. |
| --- | --- |

b)

tik siekiant kompensuoti faktiškai patirtas papildomas išlaidas ir negautas pajamas, kad būtų įgyvendinti susiję tikslai.

3.   Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos b punkte gali būti teikiama tik:

| a) | visapusiškai įgyvendinus bendrosios išmokos schemą atitinkamame sektoriuje pagal 54, 55 ir 71 straipsnius. |
| --- | --- |

a)

visapusiškai įgyvendinus bendrosios išmokos schemą atitinkamame sektoriuje pagal 54, 55 ir 71 straipsnius.

| b) | tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam gamybos lygiui išlaikyti. |
| --- | --- |

b)

tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam gamybos lygiui išlaikyti.

4.   Parama, teikiama pagal 1 pastraipos a, b ir e punktuose nurodytas priemones, turi neviršyti 2,5 % 41 straipsnyje nurodytų nacionalinių ribų. Valstybės narės gali nustatyti tarpines ribas kiekvienai priemonei.

5.   Parama priemonėms nurodytoms:

| a) | 1 pastraipos a ir d punktuose, teikiama išmokant metines papildomas išmokas, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a ir d punktuose, teikiama išmokant metines papildomas išmokas,

| b) | 1 pastraipos b punkte, teikiama išmokant metines papildomas išmokas, kaip antai, išmokas už galvijų vienetą ar išmokas už pievą, |
| --- | --- |

b)

1 pastraipos b punkte, teikiama išmokant metines papildomas išmokas, kaip antai, išmokas už galvijų vienetą ar išmokas už pievą,

| c) | 1 pastraipos c punkte, teikiama padidinant vieneto vertę ir (arba) ūkininko teisių į išmoką skaičių, |
| --- | --- |

c)

1 pastraipos c punkte, teikiama padidinant vieneto vertę ir (arba) ūkininko teisių į išmoką skaičių,

| d) | 1 pastraipos e punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

1 pastraipos e punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje.

6.   Perduoti teises į išmokas padidinus vieneto vertę ir suteikus papildomos teisės į išmokas, kaip nurodyta 5 pastraipos c punkte, galima tik jei perduodant teises į išmokas, perduodamas ir atitinkamas reikalavimus atitinkančių hektarų skaičius.

7.   Parama 1 pastraipoje nurodytoms priemonėms yra suderinama su kitomis Bendrijos priemonėmis ir politikos sritimis.

8.   Valstybės narės kaupia lėšas, reikalingas teikti paramai, nurodytai:

| a) | 1 pastraipos a, b, c ir d punktuose, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a, b, c ir d punktuose, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo,

| b) | 1 pastraipos e punkte, prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas ir neviršydamos 1 ir 3 pastraipose nurodytų ribų. |
| --- | --- |

b)

1 pastraipos e punkte, prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas ir neviršydamos 1 ir 3 pastraipose nurodytų ribų.

9.   Komisija 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka nustato šioje skiltyje nurodytos paramos teikimo sąlygas, visų pirma siekdama užtikrinti suderinamumą su kitomis Bendrijos priemonėmis bei politikos sritimis ir išvengti paramos kaupimosi.

68 straipsnis

Bendrosios taisyklės

1.   Valstybės narės vėliausiai iki 2009, 2010 arba 2011 m. rugpjūčio 1 d. gali nuspręsti nuo 2010, 2011 arba 2012 kalendorinių metų panaudoti iki 10 % savo nacionalinių viršutinių ribų, nurodytų 41 straipsnyje, paramai ūkininkams:

| a) | siekdamos






  i) | paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką, įskaitant gyvūnų gerovę, |
| --- | --- | --- |

a)

siekdamos

i)

paremti konkrečius ūkininkavimo metodus, padedančius apsaugoti arba gerinti aplinką, įskaitant gyvūnų gerovę,

| ii) | padėti gerinti žemės ūkio produktų kokybę, arba |
| --- | --- |

ii)

padėti gerinti žemės ūkio produktų kokybę, arba

| iii) | padėti gerinti prekybą žemės ūkio produktais; |
| --- | --- |

iii)

padėti gerinti prekybą žemės ūkio produktais;

| b) | pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno, galvijienos, avienos, ožkienos, bulvių krakmolo, linų ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse, |
| --- | --- |

b)

pašalinti konkrečias kliūtis, su kuriomis susiduria pieno, galvijienos, avienos, ožkienos, bulvių krakmolo, linų ir ryžių sektoriuose veiklą vykdantys ūkininkai ekonomiškai ar ekologiškai pažeidžiamose vietovėse,

| c) | teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams, |
| --- | --- |

c)

teritorijose, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos, kad būtų išvengta žemės apleidimo ir (arba) pašalintos specifinės kliūtys tose vietovėse veiklą vykdantiems ūkininkams,

| d) | teikiant įnašus įmokoms už pasėlių draudimą pagal 69 straipsnyje nurodytas sąlygas, |
| --- | --- |

d)

teikiant įnašus įmokoms už pasėlių draudimą pagal 69 straipsnyje nurodytas sąlygas,

| e) | savitarpio pagalbos fondams gyvulių ir augalų ligų atvejais pagal 70 straipsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

e)

savitarpio pagalbos fondams gyvulių ir augalų ligų atvejais pagal 70 straipsnyje nurodytas sąlygas.

2.   Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos a punkte gali būti teikiama:

| a) | jei






  i) | tai parama konkretiems ūkininkavimo metodams, nurodytiems tos pastraipos i punkte; ją teikiant, reikia laikytis agrarinės aplinkosaugos išmokų reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 39 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- | --- |

a)

jei

i)

tai parama konkretiems ūkininkavimo metodams, nurodytiems tos pastraipos i punkte; ją teikiant, reikia laikytis agrarinės aplinkosaugos išmokų reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 39 straipsnio 3 dalyje,

| ii) | tai parama žemės produktų kokybei gerinti, nurodyta tos pastraipos ii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies II antraštinės dalies I skyriaus reikalavimų |
| --- | --- |

ii)

tai parama žemės produktų kokybei gerinti, nurodyta tos pastraipos ii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006, Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies II antraštinės dalies I skyriaus reikalavimų

| iii) | tai parama prekybai žemės ūkio produktais gerinti, nurodyta tos pastraipos iii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 3/2008 2–5 straipsniuose nustatytų reikalavimų, ir |
| --- | --- |

iii)

tai parama prekybai žemės ūkio produktais gerinti, nurodyta tos pastraipos iii punkte; ją teikiant, reikia laikytis Tarybos reglamento (EB) Nr. 3/2008 2–5 straipsniuose nustatytų reikalavimų, ir

| b) | tik siekiant kompensuoti faktiškai patirtas papildomas išlaidas ir negautas pajamas, kad būtų įgyvendinti susiję tikslai. |
| --- | --- |

b)

tik siekiant kompensuoti faktiškai patirtas papildomas išlaidas ir negautas pajamas, kad būtų įgyvendinti susiję tikslai.

3.   Parama priemonėms, nurodytoms 1 pastraipos b punkte gali būti teikiama tik:

| a) | visapusiškai įgyvendinus arba numatant per trejus metus visapusiškai įgyvendinti bendrosios išmokos schemą atitinkamame sektoriuje pagal 54, 55 ir 71 straipsnius. |
| --- | --- |

a)

visapusiškai įgyvendinus arba numatant per trejus metus visapusiškai įgyvendinti bendrosios išmokos schemą atitinkamame sektoriuje pagal 54, 55 ir 71 straipsnius.

| b) | tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam gamybos lygiui išlaikyti. |
| --- | --- |

b)

tiek, kiek reikia siekiant sukurti paskatas dabartiniam gamybos lygiui išlaikyti.

4.   Parama, teikiama pagal 1 pastraipos a, b ir e punktuose nurodytas priemones, turi neviršyti 2,5 % 41 straipsnyje nurodytų nacionalinių ribų. Valstybės narės gali nustatyti tarpines ribas kiekvienai priemonei.

5.   Parama priemonėms nurodytoms:

| a) | 1 pastraipos a ir d punktuose, teikiama išmokant metines papildomas išmokas, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a ir d punktuose, teikiama išmokant metines papildomas išmokas,

| b) | 1 pastraipos b punkte, teikiama išmokant metines papildomas išmokas, kaip antai, išmokas už galvijų vienetą ar išmokas už pievą, |
| --- | --- |

b)

1 pastraipos b punkte, teikiama išmokant metines papildomas išmokas, kaip antai, išmokas už galvijų vienetą ar išmokas už pievą,

| c) | 1 pastraipos c punkte, teikiama padidinant vieneto vertę ir (arba) ūkininko teisių į išmoką skaičių, |
| --- | --- |

c)

1 pastraipos c punkte, teikiama padidinant vieneto vertę ir (arba) ūkininko teisių į išmoką skaičių,

| d) | 1 pastraipos e punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

1 pastraipos e punkte, teikiama išmokant kompensacines išmokas, kaip nurodyta 70 straipsnyje.

6.   Perduoti teises į išmokas padidinus vieneto vertę ir suteikus papildomos teisės į išmokas, kaip nurodyta 5 pastraipos c punkte, galima tik jei perduodant teises į išmokas, perduodamas ir atitinkamas reikalavimus atitinkančių hektarų skaičius.

7.   Parama 1 pastraipoje nurodytoms priemonėms yra suderinama su kitomis Bendrijos priemonėmis ir politikos sritimis.

8.   Valstybės narės kaupia lėšas, reikalingas teikti paramai, nurodytai:

| a) | 1 pastraipos a, b, c ir d punktuose, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo, |
| --- | --- |

a)

1 pastraipos a, b, c ir d punktuose, taikydamos linijinį ūkininkų teisių į išmokas sumažinimą ir (arba) iš nacionalinio rezervo,

| b) | 1 pastraipos e punkte, prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas ir neviršydamos 1 ir 3 pastraipose nurodytų ribų. |
| --- | --- |

b)

1 pastraipos e punkte, prireikus, taikydamos linijinį vienos ar daugiau susijusių išmokų gavėjams sumažinimą pagal šios antraštinės dalies nuostatas ir neviršydamos 1 ir 3 pastraipose nurodytų ribų.

9.   Komisija 128 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka nustato šioje skiltyje nurodytos paramos teikimo sąlygas, visų pirma siekdama užtikrinti suderinamumą su kitomis Bendrijos priemonėmis bei politikos sritimis ir išvengti paramos kaupimosi.

10.   Sprendimą nuo 2010 m. naudoti iki 10 proc. savo nacionalinių viršutinių ribų valstybės narės priima pasitardamos su žemesniais už nacionalinį valdymo lygmenimis.

Paaiškinimas

Dėl 68 straipsnių vis dar daug diskutuojama. Yra daug valstybių narių ir regionų, kuriems reikėtų daugiau laiko pasirinkti lygį ir norimą jo įgyvendinimo būdą. Jie taip pat gali pageidauti bendrąsias taisykles papildyti naujais tikslais. Galiausiai, paramos atsiejimas nuo gamybos apimčių būtų ne toks skausmingas, jei 68 straipsnyje būtų galima numatyti laipsnišką perėjimą ir pagalbines priemones.

5 pakeitimas

1 str. 6 dalis ir 2 str. b punktas — 2008/0105 (CNS) — COM(2008) 306 galutinis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Pagal sąlygas, išdėstytas šio straipsnio 4 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti atsisakyti paramos sumažinimo ar neskyrimo, jei mažintina ar neskirtina suma vienam ūkininkui kalendoriniais metais yra 100 EUR arba mažesnė ir jei tiesioginės išmokos sumažinamos arba neskiriamos pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 25 straipsnį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

Pagal sąlygas, išdėstytas šio straipsnio 4 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti atsisakyti paramos sumažinimo ar neskyrimo, jei mažintina ar neskirtina suma vienam ūkininkui kalendoriniais metais yra 100 EUR arba mažesnė ir jei tiesioginės išmokos sumažinamos arba neskiriamos pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 25 straipsnį.

| b) | Pagal sąlygas, išdėstytas šio straipsnio 4 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti atsisakyti paramos sumažinimo ar neskyrimo, jei mažintina ar neskirtina suma vienam ūkininkui kalendoriniais
  paraiškos pateikimo metais kiekvienai priemonei yra 100 EUR arba mažesnė ir jei tiesioginės išmokos sumažinamos arba neskiriamos pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 25 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

Pagal sąlygas, išdėstytas šio straipsnio 4 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse, valstybės narės gali nuspręsti atsisakyti paramos sumažinimo ar neskyrimo, jei mažintina ar neskirtina suma vienam ūkininkui kalendoriniais
  paraiškos pateikimo metais kiekvienai priemonei yra 100 EUR arba mažesnė ir jei tiesioginės išmokos sumažinamos arba neskiriamos pagal Reglamento (EB) [Nr. XXXX/2008 (naujas tiesioginės paramos schemų reglamentas)] 25 straipsnį.

Paaiškinimas

Paprastai regionų ir vietos institucijos atsakingos už BŽŪP priemonių įgyvendinimą. Šis pakeitimas būtinas, jei norima iš tiesų supaprastinti sistemos procesų administravimą. Todėl apskaičiuojant reikia nagrinėti kiekvieną priemonę atskirai.

6 pakeitimas

II PRIEDAS — 2008/0105 (CNS) — COM(2008) 306 galutinis

II PRIEDAS

Preliminarios veiklos rūšys, susijusios su 16a straipsnyje nurodytomis prioritetinėmis sritimis

| Prioritetinė sritis: klimato kaita |
| --- |
| Veiklos rūšys | Straipsniai ir priemonės | Galimi rezultatai |
| Azoto trąšų veiksmingumo didinimas (pvz., mažesnis naudojamas trąšų kiekis, įranga, tikslusis ūkininkavimas), trąšų laikymo sąlygų gerinimas | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

  39 str. Agrarinės aplinkosaugos išmokos | Mažesnis metano (CH4) ir azoto suboksido (N2O) išlakų kiekis |
| Energijos veiksmingumo didinimas | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje | Mažesnis anglies dioksido (CO2) išlakų kiekis taupant energiją |
| Maisto mylių mažinimas | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas


  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje


  53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas


  54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai


  56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams | Mažesnis anglies dioksido (CO2) išlakų kiekis taupant energiją |
| Dirvožemio naudojimo veikla (pvz., žemės dirbimo metodai, tarpinės kultūros, įvairi sėjomaina) | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos | Mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis, anglies sekvestracija |
| Žemės paskirties keitimas (pvz., ariamosios žemės pavertimas ganyklomis, ilgalaikis atidėjimas, mažiau intensyvus naudojimas, organinio dirvožemio atnaujinimas) | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos | Mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis, anglies sekvestracija |
| Ekstensyvusis gyvulių auginimas (pvz., gyvūnų tankumo mažinimas, ilgesnis ganymo laikas) | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos | Mažesnis metano (CH4) kiekis |
| Miško įveisimas | 43 ir 45 straipsniai. Miško įveisimas pirmą kartą žemės ūkio ir ne žemės ūkio paskirties žemėje | Mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis, anglies sekvestracija |
| Priešgaisrinė miškų apsauga | 48 straipsnis. Miškininkystės potencialo atkūrimas ir prevencinių priemonių diegimas | Anglies sekvestracija miškuose ir anglies dioksido (CO2) išlakų išvengimas |
| Prioritetinė sritis: atsinaujinanti energija |
| Veiklos rūšys | Straipsniai ir priemonės | Galimi rezultatai |
| Biodujų gamyba anaerobiniuose įrenginiuose, kuriuose naudojamos gyvūninės atliekos (gamyba ūkyje ir vietinė gamyba) | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

  53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas | Iškastinio kuro naudojimas, mažesnis metano (CH4) kiekis |
| Daugiamečiai kuro augalai (miško kirtimo atžalynai ir žolė) | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas | Iškastinio kuro naudojimas, anglies sekvestracija, mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis |
| žemės ūkio ir (arba) miškų biomasės perdirbimas atsinaujinančios energijos gamybai | 28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje | Iškastinio kuro naudojimas |
| Atsinaujinančios energijos gamybos naudojant biomasę įrenginiai ir (arba) infrastruktūra | 28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

  53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas
  54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai
  56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams | Iškastinio kuro naudojimas |
| Atliekų tvarkymo gerinimas, susijęs su pakartotinu medžiagų panaudojimu | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas


  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje


  53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas


  54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai


  56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams | Iškastinio kuro naudojimas |
| Saulės energijos, vėjo energijos, geoterminės šilumos ir kogeneracijos naudojimas ir gamyba | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas


  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje


  53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas


  54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai


  56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams | Iškastinio kuro naudojimas |
| Prioritetinė sritis: vandentvarka |
| Veiklos rūšys | Straipsniai ir priemonės | Galimi rezultatai |
| Vandenį taupančios technologijos, vandens saugojimas
  Vandenį taupantys gamybos būdai | 26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

  30 straipsnis. Infrastruktūra | Gebėjimų veiksmingiau naudoti vandenį stiprinimas |
| Potvynių rizikos valdymas | 28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje


  39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos


  41 straipsnis. Negamybinės investicijos | Gebėjimų veiksmingiau naudoti vandenį stiprinimas |
| Pelkių atkūrimas
  Žemės ūkio paskirties žemės pavertimas miškų ir (arba) agrarinės miškininkystės sistemomis | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos
  41 straipsnis. Negamybinės investicijos
  43 ir 45 straipsniai. Miško įveisimas žemės ūkio ir ne žemės ūkio paskirties žemėje pirmą kartą | Didelės vertės vandens telkinių išsaugojimas, kokybiško vandens apsauga |
| Pusiau natūralių vandens telkinių kūrimas | 57 straipsnis. Kaimo paveldo išsaugojimas ir tobulinimas | Didelės vertės vandens telkinių išsaugojimas, kokybiško vandens apsauga |
| Dirvožemio naudojimo veikla (pvz., tarpinių kultūrų auginimas) | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos | Mažiau įvairių junginių, įskaitant fosforą, patenka į vandenį |
| Prioritetinė sritis: biologinė įvairovė |
| Veiklos rūšys | Straipsniai ir priemonės | Galimi rezultatai |
| Trąšų ir pesticidų nenaudojimas didelės gamtinės vertės žemės ūkio paskirties žemėje
  Integruotoji ir ekologinė gamyba | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

  28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas


  29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje | Įvairių rūšių augmenijos išsaugojimas, ganyklų apsauga ir išlaikymas. |
| Daugiamečių pievų ir pakrančių ruožai
  Biotopų ir (arba) buveinių kūrimas ir (arba) priežiūra „Natura 2000“ ir ne „Natura 2000“ vietovėse.
  Žemės paskirties keitimas (ekstensyvioji ganyklų priežiūra, pasėliams naudojamos žemės pavertimas ganyklomis, ilgalaikis žemės atidėjimas)
  Didelės gamtinės vertės daugiamečių augalų priežiūra | 38 ir 46 straipsniai. „Natura 2000“ išmokos
  39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos
  41 straipsnis. Negamybinės investicijos
  47 straipsnis. Miškų aplinkosaugos išmokos
  57 straipsnis. Kaimo paveldo išsaugojimas ir tobulinimas | Paukščių bei kitų laukinių gyvūnų apsauga ir kokybiškesnis biotopų tinklas, mažesnis pavojingų medžiagų patekimas į besiribojančias buveines |
| Genetinės įvairovės išsaugojimas | 39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos | Genetinės įvairovės išsaugojimas |

Prioritetinė sritis: klimato kaita

Veiklos rūšys

Straipsniai ir priemonės

Galimi rezultatai

Azoto trąšų veiksmingumo didinimas (pvz., mažesnis naudojamas trąšų kiekis, įranga, tikslusis ūkininkavimas), trąšų laikymo sąlygų gerinimas

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

39 str. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

Mažesnis metano (CH4) ir azoto suboksido (N2O) išlakų kiekis

Energijos veiksmingumo didinimas

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

Mažesnis anglies dioksido (CO2) išlakų kiekis taupant energiją

Maisto mylių mažinimas

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas

54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai

56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams

Mažesnis anglies dioksido (CO2) išlakų kiekis taupant energiją

Dirvožemio naudojimo veikla (pvz., žemės dirbimo metodai, tarpinės kultūros, įvairi sėjomaina)

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

Mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis, anglies sekvestracija

Žemės paskirties keitimas (pvz., ariamosios žemės pavertimas ganyklomis, ilgalaikis atidėjimas, mažiau intensyvus naudojimas, organinio dirvožemio atnaujinimas)

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

Mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis, anglies sekvestracija

Ekstensyvusis gyvulių auginimas (pvz., gyvūnų tankumo mažinimas, ilgesnis ganymo laikas)

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

Mažesnis metano (CH4) kiekis

Miško įveisimas

43 ir 45 straipsniai. Miško įveisimas pirmą kartą žemės ūkio ir ne žemės ūkio paskirties žemėje

Mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis, anglies sekvestracija

Priešgaisrinė miškų apsauga

48 straipsnis. Miškininkystės potencialo atkūrimas ir prevencinių priemonių diegimas

Anglies sekvestracija miškuose ir anglies dioksido (CO2) išlakų išvengimas

Prioritetinė sritis: atsinaujinanti energija

Veiklos rūšys

Straipsniai ir priemonės

Galimi rezultatai

Biodujų gamyba anaerobiniuose įrenginiuose, kuriuose naudojamos gyvūninės atliekos (gamyba ūkyje ir vietinė gamyba)

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas

Iškastinio kuro naudojimas, mažesnis metano (CH4) kiekis

Daugiamečiai kuro augalai (miško kirtimo atžalynai ir žolė)

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

Iškastinio kuro naudojimas, anglies sekvestracija, mažesnis azoto suboksido (N2O) kiekis

žemės ūkio ir (arba) miškų biomasės perdirbimas atsinaujinančios energijos gamybai

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

Iškastinio kuro naudojimas

Atsinaujinančios energijos gamybos naudojant biomasę įrenginiai ir (arba) infrastruktūra

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas

54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai

56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams

Iškastinio kuro naudojimas

Atliekų tvarkymo gerinimas, susijęs su pakartotinu medžiagų panaudojimu

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas

54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai

56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams

Iškastinio kuro naudojimas

Saulės energijos, vėjo energijos, geoterminės šilumos ir kogeneracijos naudojimas ir gamyba

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

53 straipsnis. Ne žemės ūkio veiklos įvairinimas

54 straipsnis. Parama verslo kūrimui ir plėtrai

56 straipsnis. Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams

Iškastinio kuro naudojimas

Prioritetinė sritis: vandentvarka

Veiklos rūšys

Straipsniai ir priemonės

Galimi rezultatai

Vandenį taupančios technologijos, vandens saugojimas

Vandenį taupantys gamybos būdai

26 straipsnis. Žemės ūkio valdų modernizavimas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

30 straipsnis. Infrastruktūra

Gebėjimų veiksmingiau naudoti vandenį stiprinimas

Potvynių rizikos valdymas

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

41 straipsnis. Negamybinės investicijos

Gebėjimų veiksmingiau naudoti vandenį stiprinimas

Pelkių atkūrimas

Žemės ūkio paskirties žemės pavertimas miškų ir (arba) agrarinės miškininkystės sistemomis

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

41 straipsnis. Negamybinės investicijos

43 ir 45 straipsniai. Miško įveisimas žemės ūkio ir ne žemės ūkio paskirties žemėje pirmą kartą

Didelės vertės vandens telkinių išsaugojimas, kokybiško vandens apsauga

Pusiau natūralių vandens telkinių kūrimas

57 straipsnis. Kaimo paveldo išsaugojimas ir tobulinimas

Didelės vertės vandens telkinių išsaugojimas, kokybiško vandens apsauga

Dirvožemio naudojimo veikla (pvz., tarpinių kultūrų auginimas)

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

Mažiau įvairių junginių, įskaitant fosforą, patenka į vandenį

Prioritetinė sritis: biologinė įvairovė

Veiklos rūšys

Straipsniai ir priemonės

Galimi rezultatai

Trąšų ir pesticidų nenaudojimas didelės gamtinės vertės žemės ūkio paskirties žemėje

Integruotoji ir ekologinė gamyba

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

28 straipsnis. Žemės ir miškų ūkio produktų vertės didinimas

29 straipsnis. Bendradarbiavimas kuriant naujus produktus, procesus ir technologijas žemės ūkio produktų sektoriuje bei miškininkystės sektoriuje

Įvairių rūšių augmenijos išsaugojimas, ganyklų apsauga ir išlaikymas.

Daugiamečių pievų ir pakrančių ruožai

Biotopų ir (arba) buveinių kūrimas ir (arba) priežiūra „Natura 2000“ ir ne „Natura 2000“ vietovėse.

Žemės paskirties keitimas (ekstensyvioji ganyklų priežiūra, pasėliams naudojamos žemės pavertimas ganyklomis, ilgalaikis žemės atidėjimas)

Didelės gamtinės vertės daugiamečių augalų priežiūra

38 ir 46 straipsniai. „Natura 2000“ išmokos

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

41 straipsnis. Negamybinės investicijos

47 straipsnis. Miškų aplinkosaugos išmokos

57 straipsnis. Kaimo paveldo išsaugojimas ir tobulinimas

Paukščių bei kitų laukinių gyvūnų apsauga ir kokybiškesnis biotopų tinklas, mažesnis pavojingų medžiagų patekimas į besiribojančias buveines

Genetinės įvairovės išsaugojimas

39 straipsnis. Agrarinės aplinkosaugos išmokos

Genetinės įvairovės išsaugojimas

Paaiškinimas

Naujieji iššūkiai taps svarbia ir galimai pelninga žemės ūkio verslo dalimi.

Norint paskatinti ūkininkus imtis iniciatyvos ir siekti savo įmonių konkurencingumo ir veiklos tvarumo, ieškoti tvaraus ūkininkavimo sprendimų ir imtis aktyvaus aplinkosaugos priemonių įgyvendinimo, jiems reikėtų suteikti galimybę taikyti visas galiojančias EŽUFKP priemones, kartu priemones, kuriomis siekiama diegti inovacijas, vystyti naujas technologijas ir kurti naujas strategijas. Tų priemonių Komisija dar neišvardijo, tačiau jas nurodžius valstybės narės būtų paskatintos jas įgyvendinti.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/44

---

Regionų komiteto nuomonė — Ikiprekybiniai viešieji pirkimai. Naujovių skatinimas siekiant užtikrinti ilgalaikes kokybiškas viešąsias paslaugas Europoje

(2008/C 325/06)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Komisijos komunikatą kaip pirmą tinkamą žingsnį diegiant ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir būdą, kuriuo jie gali būtų organizuojami, nors dar yra keletas neaiškumų, kaip faktiškai bus įgyvendinama pasiūlyta procedūra; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Komisijos komunikatą kaip pirmą tinkamą žingsnį diegiant ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir būdą, kuriuo jie gali būtų organizuojami, nors dar yra keletas neaiškumų, kaip faktiškai bus įgyvendinama pasiūlyta procedūra;

| — | pabrėžia, kad jei vietos ir regionų valdžios institucijos pasirinks ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūrą skatindamos naujoves ir taip spręsdamos problemas, kurias jos siekia išspręsti ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, minėtos institucijos susidurs su įvairiomis problemomis, kurios nepakankamai išnagrinėtos komunikate; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad jei vietos ir regionų valdžios institucijos pasirinks ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūrą skatindamos naujoves ir taip spręsdamos problemas, kurias jos siekia išspręsti ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, minėtos institucijos susidurs su įvairiomis problemomis, kurios nepakankamai išnagrinėtos komunikate;

| — | laikosi nuomonės, kad Europos Komisija perkančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms privalo parengti aiškias ir išsamias gaires ir suteikti mokymosi galimybes, kaip naudotis MTTP ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, nepažeidžiant Bendrijos teisės; |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad Europos Komisija perkančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms privalo parengti aiškias ir išsamias gaires ir suteikti mokymosi galimybes, kaip naudotis MTTP ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, nepažeidžiant Bendrijos teisės;

| — | taip pat mano, kad parengti šias gaires ir organizuoti mokymus būtina kuo skubiau dar ir todėl, kad ikiprekybiniai viešieji pirkimai kelia rimtų klausimų, susijusių su intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisėmis, tuo tarpu netgi centrinės valdžios teisės skyriai iki šiol šiems klausimams skyrė nepakankamą dėmesį. |
| --- | --- |

—

taip pat mano, kad parengti šias gaires ir organizuoti mokymus būtina kuo skubiau dar ir todėl, kad ikiprekybiniai viešieji pirkimai kelia rimtų klausimų, susijusių su intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisėmis, tuo tarpu netgi centrinės valdžios teisės skyriai iki šiol šiems klausimams skyrė nepakankamą dėmesį.

| Pranešėjas | : | Dimitrios TSIGKOUNIS (EL/ELP) |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Dimitrios TSIGKOUNIS (EL/ELP)

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ikiprekybiniai viešieji pirkimai. Naujovių skatinimas siekiant užtikrinti ilgalaikes kokybiškas viešąsias paslaugas Europoje“

COM(2007) 799 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos dėl vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens

| 1. | ragina būsimų diskusijų metu aptarti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį sprendžiant svarbias socialines problemas, pvz.: užtikrinti prieinamas kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas senėjantiems gyventojams, reaguoti į klimato kaitą, gerinti energijos vartojimo efektyvumą, geresnės kokybės ir lengviau prieinamą švietimą ir veiksmingiau kovoti su grėsme saugumui; |
| --- | --- |

1.

ragina būsimų diskusijų metu aptarti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį sprendžiant svarbias socialines problemas, pvz.: užtikrinti prieinamas kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas senėjantiems gyventojams, reaguoti į klimato kaitą, gerinti energijos vartojimo efektyvumą, geresnės kokybės ir lengviau prieinamą švietimą ir veiksmingiau kovoti su grėsme saugumui;

| 2. | atsižvelgiant į tai, kad siekiant išspręsti šias problemas tikriausiai prireiks naujų ir novatoriškų sprendimų, kurių dėl technologinių priežasčių dar nėra rinkoje, o tais atvejais, kai jie egzistuoja ir yra siūlomi, dar nevisiškai atitinka keliamas sąlygas ir reikalauja skubiai vykdyti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (MTTP), siūlo vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai įtraukti kuriant naują ikiprekybinių viešųjų pirkimų sistemą ir sustiprinti jų turimas galimybes veiksmingai valdyti ir vykdyti šiuos naujo pobūdžio viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgiant į tai, kad siekiant išspręsti šias problemas tikriausiai prireiks naujų ir novatoriškų sprendimų, kurių dėl technologinių priežasčių dar nėra rinkoje, o tais atvejais, kai jie egzistuoja ir yra siūlomi, dar nevisiškai atitinka keliamas sąlygas ir reikalauja skubiai vykdyti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (MTTP), siūlo vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai įtraukti kuriant naują ikiprekybinių viešųjų pirkimų sistemą ir sustiprinti jų turimas galimybes veiksmingai valdyti ir vykdyti šiuos naujo pobūdžio viešuosius pirkimus;

| 3. | pritaria, kad įtraukiant MTTP į viešuosius pirkimus, siekiant skatinti novatoriškus sprendimus, vietos ir regionų valdžios institucijos įgis galimybę prisidėti užtikrinant jų teikiamų paslaugų vidutinės trukmės ir ilgalaikį veiksmingumą ir pelningumą bei skatinant Europos pramonės konkurencingumą pasitelkus naujoves; |
| --- | --- |

3.

pritaria, kad įtraukiant MTTP į viešuosius pirkimus, siekiant skatinti novatoriškus sprendimus, vietos ir regionų valdžios institucijos įgis galimybę prisidėti užtikrinant jų teikiamų paslaugų vidutinės trukmės ir ilgalaikį veiksmingumą ir pelningumą bei skatinant Europos pramonės konkurencingumą pasitelkus naujoves;

| 4. | laikosi nuomonės, kad atsižvelgiant į tai, jog didžiąją dalį viešųjų pirkimų sandoriams panaudojamų lėšų išleidžia vietos ir regionų valdžios institucijos, minėtos institucijos privalo būti visapusiškai pasirengusios atlikti ypač svarbų vaidmenį propaguojant MTTP Europos mastu; |
| --- | --- |

4.

laikosi nuomonės, kad atsižvelgiant į tai, jog didžiąją dalį viešųjų pirkimų sandoriams panaudojamų lėšų išleidžia vietos ir regionų valdžios institucijos, minėtos institucijos privalo būti visapusiškai pasirengusios atlikti ypač svarbų vaidmenį propaguojant MTTP Europos mastu;

| 5. | ragina Europos Komisiją atsižvelgti į šiuos Komiteto 2008–2010 m. politinius prioritetus: Lisabonos augimo ir užimtumo strategijos įgyvendinimas; klimato kaitos problemų sprendimas; energijos šaltinių įvairinimas ir tausus naudojimas; piliečių gyvenimo kokybės gerinimas, įskaitant tarpvalstybinį bendradarbiavimą užtikrinant galimybes gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas; vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomas solidarumo, kultūrų ir religijų dialogo skatinimas, palankių sąlygų sudarymas įvairioms kultūros ir vietos tradicijų formoms; dalyvavimas debatuose dėl bendros imigracijos ir prieglobsčio politikos, visų pirma keičiantis geriausia integracijos praktika; pirmenybės teikimas moderniai bendrai rinkai, kurios strategija skatintų viešąsias paslaugas, — minėtos veiklos sritys domina vietos ir regionų valdžios institucijas ir jas galima labai sėkmingai susieti su viešųjų pirkimų sritimi skatinant informacijos ir komunikacijos technologijų mokslinius tyrimus ir plėtrą, be to, jos yra prioritetinės vykdant ikiprekybinius viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Komisiją atsižvelgti į šiuos Komiteto 2008–2010 m. politinius prioritetus: Lisabonos augimo ir užimtumo strategijos įgyvendinimas; klimato kaitos problemų sprendimas; energijos šaltinių įvairinimas ir tausus naudojimas; piliečių gyvenimo kokybės gerinimas, įskaitant tarpvalstybinį bendradarbiavimą užtikrinant galimybes gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas; vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomas solidarumo, kultūrų ir religijų dialogo skatinimas, palankių sąlygų sudarymas įvairioms kultūros ir vietos tradicijų formoms; dalyvavimas debatuose dėl bendros imigracijos ir prieglobsčio politikos, visų pirma keičiantis geriausia integracijos praktika; pirmenybės teikimas moderniai bendrai rinkai, kurios strategija skatintų viešąsias paslaugas, — minėtos veiklos sritys domina vietos ir regionų valdžios institucijas ir jas galima labai sėkmingai susieti su viešųjų pirkimų sritimi skatinant informacijos ir komunikacijos technologijų mokslinius tyrimus ir plėtrą, be to, jos yra prioritetinės vykdant ikiprekybinius viešuosius pirkimus;

| 6. | palankiai vertina Komisijos komunikatą COM(2007) 799 galutinis kaip pirmą tinkamą žingsnį diegiant ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir būdą, kuriuo jie gali būtų organizuojami, nors dar yra keletas neaiškumų, kaip faktiškai bus įgyvendinama pasiūlyta procedūra; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Komisijos komunikatą COM(2007) 799 galutinis kaip pirmą tinkamą žingsnį diegiant ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir būdą, kuriuo jie gali būtų organizuojami, nors dar yra keletas neaiškumų, kaip faktiškai bus įgyvendinama pasiūlyta procedūra;

| 7. | pabrėžia, kad jei vietos ir regionų valdžios institucijos pasirinks ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūrą skatindamos naujoves ir taip spręsdamos problemas, kurias jos tikisi įveikti ikiprekybinių viešųjų pirkimų priemonės poveikiu, minėtos institucijos susidurs su įvairiomis problemomis, kurios nepakankamai išnagrinėtos Komisijos komunikate COM(2007) 799 galutinis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad jei vietos ir regionų valdžios institucijos pasirinks ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūrą skatindamos naujoves ir taip spręsdamos problemas, kurias jos tikisi įveikti ikiprekybinių viešųjų pirkimų priemonės poveikiu, minėtos institucijos susidurs su įvairiomis problemomis, kurios nepakankamai išnagrinėtos Komisijos komunikate COM(2007) 799 galutinis;

| 8. | laikosi nuomonės, kad ir dabartiniai viešųjų pirkimų teisės aktai yra pakankamai sudėtingi ir daugeliui vietos ir regionų valdžios institucijų sunku juos tinkamai taikyti; todėl Komitetas mano, kad šios institucijos rimtai dvejos, ar savo administracinę sistemą ir procedūras susieti su dar vienu tokiu sudėtingu veiksniu kaip Europos Komisijos iniciatyva, todėl reikalauja, kad viešųjų pirkimų teisės aktai nebūtų taikomi ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams; |
| --- | --- |

8.

laikosi nuomonės, kad ir dabartiniai viešųjų pirkimų teisės aktai yra pakankamai sudėtingi ir daugeliui vietos ir regionų valdžios institucijų sunku juos tinkamai taikyti; todėl Komitetas mano, kad šios institucijos rimtai dvejos, ar savo administracinę sistemą ir procedūras susieti su dar vienu tokiu sudėtingu veiksniu kaip Europos Komisijos iniciatyva, todėl reikalauja, kad viešųjų pirkimų teisės aktai nebūtų taikomi ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams;

| 9. | siūlo Komisijai išnagrinėti galimybę iš dalies pakeisti viešųjų pirkimų direktyvą taip, kad inovacijos būtų skatinamos pasitelkus, pavyzdžiui, partnerystės projektus. Griežta viešųjų pirkimų tvarka yra pagrindinė kliūtis inovacijoms. Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatytas sąžiningumo ir nediskriminavimo reikalavimas neturėtų būti aiškinamas taip, kad praktiškai trukdytų įmonėms ir viešųjų pirkimų subjektams pasinaudoti jų MTTP; |
| --- | --- |

9.

siūlo Komisijai išnagrinėti galimybę iš dalies pakeisti viešųjų pirkimų direktyvą taip, kad inovacijos būtų skatinamos pasitelkus, pavyzdžiui, partnerystės projektus. Griežta viešųjų pirkimų tvarka yra pagrindinė kliūtis inovacijoms. Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatytas sąžiningumo ir nediskriminavimo reikalavimas neturėtų būti aiškinamas taip, kad praktiškai trukdytų įmonėms ir viešųjų pirkimų subjektams pasinaudoti jų MTTP;

| 10. | yra įsitikinęs, kad rengiant ypač sudėtingas techninio pobūdžio priemones skelbiant viešųjų pirkimų konkursus, kuriais siekiama skatinti naujoves, reikia specialių žinių ir kvalifikacijos, kurios vietos ir regionų institucijos paprastai neturi, kadangi net daugelio valstybių narių centrinės valdžios institucijose tokio pobūdžio žinias ir kvalifikaciją turi tik tam tikros tarnybos; |
| --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, kad rengiant ypač sudėtingas techninio pobūdžio priemones skelbiant viešųjų pirkimų konkursus, kuriais siekiama skatinti naujoves, reikia specialių žinių ir kvalifikacijos, kurios vietos ir regionų institucijos paprastai neturi, kadangi net daugelio valstybių narių centrinės valdžios institucijose tokio pobūdžio žinias ir kvalifikaciją turi tik tam tikros tarnybos;

| 11. | mano, kad MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūroje numatyti įvairūs atrankos etapai reikalauja specialių techninių žinių ir atitinkamų klausimų išmanymo, o tai vietos ir regionų valdžiai paprastai sunku užtikrinti; |
| --- | --- |

11.

mano, kad MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūroje numatyti įvairūs atrankos etapai reikalauja specialių techninių žinių ir atitinkamų klausimų išmanymo, o tai vietos ir regionų valdžiai paprastai sunku užtikrinti;

| 12. | pabrėžia, kad nors MTTP paslaugų ikiprekybiniai viešieji pirkimai paprastai būna sėkmingi, vis tik vietos ir regionų lygiu nebus lengva pelnyti piliečių pritarimą ir palankią politinę poziciją dėl minėtos priemonės. Vietos ir regionų valdžios institucijų sprendimams didelę įtaką turi tai, kad tinkamai vykdomi MTTP paslaugų ikiprekybiniai viešieji pirkimai nedelsiant reikalauja išlaidų, kurios tampa sunkia našta einamajam biudžetui, tuo tarpu su jais susijusi nauda paprastai paaiškėja ilgainiui ir, kad piliečiai tai suvoktų, prireiks tam tikro laiko tarpo, veikiausiai ilgesnio negu dveji iš eilės vykstantys vietos arba regionų rinkimai; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad nors MTTP paslaugų ikiprekybiniai viešieji pirkimai paprastai būna sėkmingi, vis tik vietos ir regionų lygiu nebus lengva pelnyti piliečių pritarimą ir palankią politinę poziciją dėl minėtos priemonės. Vietos ir regionų valdžios institucijų sprendimams didelę įtaką turi tai, kad tinkamai vykdomi MTTP paslaugų ikiprekybiniai viešieji pirkimai nedelsiant reikalauja išlaidų, kurios tampa sunkia našta einamajam biudžetui, tuo tarpu su jais susijusi nauda paprastai paaiškėja ilgainiui ir, kad piliečiai tai suvoktų, prireiks tam tikro laiko tarpo, veikiausiai ilgesnio negu dveji iš eilės vykstantys vietos arba regionų rinkimai;

| 13. | yra susirūpinęs, kad susiformavus prieštaringiems politiniams požiūriams dėl MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkurso skelbimo tikslingumo, tikėtina, kad naujai išrinkti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai, kurie vykstant rinkiminėms batalijoms pasisakė prieš minėtus pirkimus, gali suabejoti, ar tęsti atitinkamą komercinio produkto procedūrą, nors šis produktas per tą laiką būtų parengtas. Tokiu būdu būtų prarasta esminė nauda, kurios pradinio viešųjų pirkimų konkurso metu tikėjosi perkančioji organizacija; |
| --- | --- |

13.

yra susirūpinęs, kad susiformavus prieštaringiems politiniams požiūriams dėl MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkurso skelbimo tikslingumo, tikėtina, kad naujai išrinkti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai, kurie vykstant rinkiminėms batalijoms pasisakė prieš minėtus pirkimus, gali suabejoti, ar tęsti atitinkamą komercinio produkto procedūrą, nors šis produktas per tą laiką būtų parengtas. Tokiu būdu būtų prarasta esminė nauda, kurios pradinio viešųjų pirkimų konkurso metu tikėjosi perkančioji organizacija;

| 14. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų lygiu iškils rimta politinė problema, jei MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkurso laimėtojai nebus įsisteigę perkančiosios organizacijos mieste arba regione arba jų būstinė bus net kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

14.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų lygiu iškils rimta politinė problema, jei MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkurso laimėtojai nebus įsisteigę perkančiosios organizacijos mieste arba regione arba jų būstinė bus net kitoje valstybėje narėje;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad tuo atveju, jei MTTP paslaugų viešųjų pirkimų konkursas neduos laukiamų rezultatų — o taip gali atsitikti, ypač tam tikrose šio sektoriaus srityse, kur rezultatyvumo lygis dar gana menkas — vietos ir regionų valdžios institucijos atsidurs labai sudėtingoje padėtyje: joms teks pasiteisinti ir piliečiams įrodyti, kad nepaisant tokių pasekmių verčiau buvo imtis minėtos procedūros, o ne investuoti į rinkoje esančią ir komercine prasme jau išbandytą technologiją; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad tuo atveju, jei MTTP paslaugų viešųjų pirkimų konkursas neduos laukiamų rezultatų — o taip gali atsitikti, ypač tam tikrose šio sektoriaus srityse, kur rezultatyvumo lygis dar gana menkas — vietos ir regionų valdžios institucijos atsidurs labai sudėtingoje padėtyje: joms teks pasiteisinti ir piliečiams įrodyti, kad nepaisant tokių pasekmių verčiau buvo imtis minėtos procedūros, o ne investuoti į rinkoje esančią ir komercine prasme jau išbandytą technologiją;

| 16. | siūlo, atsižvelgiant į pirmiau minėtas problemas, su kuriomis vietos ir regionų valdžios institucijos gali susidurti vykdydamos MTTP paslaugų ikiprekybinius viešuosius pirkimus, kad Europos Komisija ir valstybės narės parengtų ir įgyvendintų tam tikras priemones, kurios, Komiteto manymu, yra būtinos, kad šie viešieji pirkimai savo užduotį atliktų ir vietos bei regionų lygiu, kuris darys didžiulę įtaką bendro pobūdžio rezultatams Europoje MTTP srityje konkurentų pasaulinėje rinkoje atžvilgiu; |
| --- | --- |

16.

siūlo, atsižvelgiant į pirmiau minėtas problemas, su kuriomis vietos ir regionų valdžios institucijos gali susidurti vykdydamos MTTP paslaugų ikiprekybinius viešuosius pirkimus, kad Europos Komisija ir valstybės narės parengtų ir įgyvendintų tam tikras priemones, kurios, Komiteto manymu, yra būtinos, kad šie viešieji pirkimai savo užduotį atliktų ir vietos bei regionų lygiu, kuris darys didžiulę įtaką bendro pobūdžio rezultatams Europoje MTTP srityje konkurentų pasaulinėje rinkoje atžvilgiu;

| 17. | pabrėžia, kad būtina nepamiršti, jog Europos Sąjungai nepavykus veiksmingai ir visuotinai vietos ir regionų lygiu įgyvendinti su MTTP susijusių ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūrų, MTTP Bendrijos mastu prarastų lėšas; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būtina nepamiršti, jog Europos Sąjungai nepavykus veiksmingai ir visuotinai vietos ir regionų lygiu įgyvendinti su MTTP susijusių ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūrų, MTTP Bendrijos mastu prarastų lėšas;

| 18. | laikosi nuomonės, kad Europos Komisija perkančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms privalo parengti aiškias ir išsamias gaires ir suteikti mokymosi bei susipažinimo priemones, kaip pasinaudoti MTTP ikiprekybinių viešųjų pirkimų galimybe ir juos vykdant nepažeisti Bendrijos teisės aktų; |
| --- | --- |

18.

laikosi nuomonės, kad Europos Komisija perkančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms privalo parengti aiškias ir išsamias gaires ir suteikti mokymosi bei susipažinimo priemones, kaip pasinaudoti MTTP ikiprekybinių viešųjų pirkimų galimybe ir juos vykdant nepažeisti Bendrijos teisės aktų;

| 19. | taip pat mano, kad gaires ir nurodymus būtina suteikti dar ir todėl, kad vykdant ikiprekybinius viešiuosius pirkimus iškyla klausimai, susiję su intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisėmis, tuo tarpu netgi centrinės valdžios institucijų teisės skyriai iki šiol menkai domėjosi šiuo teisiniu aspektu; |
| --- | --- |

19.

taip pat mano, kad gaires ir nurodymus būtina suteikti dar ir todėl, kad vykdant ikiprekybinius viešiuosius pirkimus iškyla klausimai, susiję su intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisėmis, tuo tarpu netgi centrinės valdžios institucijų teisės skyriai iki šiol menkai domėjosi šiuo teisiniu aspektu;

| 20. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją kurti paramos struktūras, į kurias vietos arba regionų valdžios institucijos galėtų kreiptis, nusprendusios rengti MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkursus, ir gautų aiškią ir praktišką informaciją bei svarią pagalbą, visų pirma dėl tinkamiausio rizikos ir pelno paskirstymo tarp perkančiosios organizacijos ir konkursą laimėjusių kandidatų; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją kurti paramos struktūras, į kurias vietos arba regionų valdžios institucijos galėtų kreiptis, nusprendusios rengti MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkursus, ir gautų aiškią ir praktišką informaciją bei svarią pagalbą, visų pirma dėl tinkamiausio rizikos ir pelno paskirstymo tarp perkančiosios organizacijos ir konkursą laimėjusių kandidatų;

| 21. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, jog MTTP paslaugų ikiprekybiniai viešieji pirkimai trumpą laikotarpį yra susiję su gana akivaizdžia ir konkrečia vietos ir regionų valdžios institucijų (kurios būtų atitinkamos perkančiosios organizacijos) rizika ir sunkiai apibrėžiama bei dažnai gana neaiškaus pobūdžio nauda tolimoje ateityje, vietos valdžios institucijos dažnai pagrįstai nerimauja, todėl valstybės narės ir Europos Komisija turėtų šioms institucijoms teikti rimtą, įvairią paramą, informuodamos visus suinteresuotus subjektus, kad nesėkmės galimybė yra neatsiejama nuo tokio pobūdžio procedūros, kuri susijusi su novatoriškų sprendimų ieškojimu siekiant įveikti įsisenėjusias arba naujas Europos visuomenės problemas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, jog MTTP paslaugų ikiprekybiniai viešieji pirkimai trumpą laikotarpį yra susiję su gana akivaizdžia ir konkrečia vietos ir regionų valdžios institucijų (kurios būtų atitinkamos perkančiosios organizacijos) rizika ir sunkiai apibrėžiama bei dažnai gana neaiškaus pobūdžio nauda tolimoje ateityje, vietos valdžios institucijos dažnai pagrįstai nerimauja, todėl valstybės narės ir Europos Komisija turėtų šioms institucijoms teikti rimtą, įvairią paramą, informuodamos visus suinteresuotus subjektus, kad nesėkmės galimybė yra neatsiejama nuo tokio pobūdžio procedūros, kuri susijusi su novatoriškų sprendimų ieškojimu siekiant įveikti įsisenėjusias arba naujas Europos visuomenės problemas;

| 22. | pažymi, kad yra didelė tikimybė, jog visų valstybių narių atstovams atviri MTTP ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkursai gali lemti šiai veiklai finansuoti skirtų regioninių išteklių arba bent jau jų dalies perkėlimą į kitos Sąjungos šalies kurį nors regioną. Jei toks reiškinys visiškai nekelia problemų Europos Sąjungos lygiu, vietos arba regionų lygiu tai tampa veiksniu, atgrasančiu nuo tokio pobūdžio viešųjų pirkimų; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad yra didelė tikimybė, jog visų valstybių narių atstovams atviri MTTP ikiprekybinių viešųjų pirkimų konkursai gali lemti šiai veiklai finansuoti skirtų regioninių išteklių arba bent jau jų dalies perkėlimą į kitos Sąjungos šalies kurį nors regioną. Jei toks reiškinys visiškai nekelia problemų Europos Sąjungos lygiu, vietos arba regionų lygiu tai tampa veiksniu, atgrasančiu nuo tokio pobūdžio viešųjų pirkimų;

| 23. | ragina Europos Komisiją parodyti, kad ikiprekybiniai viešieji pirkimai yra naudingi tokio pobūdžio viešųjų pirkimų konkursą paskelbusiam regionui, net jeigu norą dalyvauti konkurse pareiškę suinteresuoti subjektai nėra įsisteigę tame regione; |
| --- | --- |

23.

ragina Europos Komisiją parodyti, kad ikiprekybiniai viešieji pirkimai yra naudingi tokio pobūdžio viešųjų pirkimų konkursą paskelbusiam regionui, net jeigu norą dalyvauti konkurse pareiškę suinteresuoti subjektai nėra įsisteigę tame regione;

| 24. | primygtinai prašo Europos Komisiją skatinti ir remti didelius vietos ir regionų valdžios institucijų junginius, kurie susitartų ir kartu vykdytų ikiprekybinius viešuosius pirkimus, kad sumažintų riziką, su kuria susidurtų valstybės narės vietos arba regionų valdžios institucijos, nusprendusios individualiai skelbti tokio pobūdžio viešųjų pirkimų konkursą; |
| --- | --- |

24.

primygtinai prašo Europos Komisiją skatinti ir remti didelius vietos ir regionų valdžios institucijų junginius, kurie susitartų ir kartu vykdytų ikiprekybinius viešuosius pirkimus, kad sumažintų riziką, su kuria susidurtų valstybės narės vietos arba regionų valdžios institucijos, nusprendusios individualiai skelbti tokio pobūdžio viešųjų pirkimų konkursą;

| 25. | pripažįsta, kad visos Europos tinklų steigimas ir ryšių užmezgimas tarp skirtingų valstybių narių vietos bei regionų valdžios institucijų, turinčių panašių poreikių, yra labiausiai rekomenduojamas ir tvirčiausias pagrindas šalių, regionų ir vietos valdžios institucijoms bendradarbiauti tiek MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų srityje, tiek koordinuojant su jais susijusias procedūras; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad visos Europos tinklų steigimas ir ryšių užmezgimas tarp skirtingų valstybių narių vietos bei regionų valdžios institucijų, turinčių panašių poreikių, yra labiausiai rekomenduojamas ir tvirčiausias pagrindas šalių, regionų ir vietos valdžios institucijoms bendradarbiauti tiek MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų srityje, tiek koordinuojant su jais susijusias procedūras;

| 26. | pritaria, kad veiksmai, skirti plėtoti ir diegti MTTP paslaugų ikiprekybinius viešuosius pirkimus vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu, būtų finansuojami perskirstant Europos Sąjungos biudžeto išteklius, kurių gali atsirasti persvarsčius Bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

26.

pritaria, kad veiksmai, skirti plėtoti ir diegti MTTP paslaugų ikiprekybinius viešuosius pirkimus vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu, būtų finansuojami perskirstant Europos Sąjungos biudžeto išteklius, kurių gali atsirasti persvarsčius Bendrą žemės ūkio politiką;

| 27. | pritaria minčiai, kad Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE) gali įgauti naujų formų ir naują postūmį, jeigu MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūros bus įtrauktos į esamus viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo mechanizmus; |
| --- | --- |

27.

pritaria minčiai, kad Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE) gali įgauti naujų formų ir naują postūmį, jeigu MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų procedūros bus įtrauktos į esamus viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo mechanizmus;

| 28. | mano, kad MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų skatinimo strategijai būtų sudarytos palankesnės sąlygos, jeigu būtų naudojamasi universitetais, mokslinių tyrimų centrais ir, ypač, žinioms ir technologinėms naujovėms imliomis mažomis ir vidutinėmis įmonėmis, įsikūrusiomis miestuose ar regionuose, taikant naują bendradarbiavimo su tos valstybės narės, kurioje jie yra įsikūrę, vietos ir regionų valdžios institucijomis pagrindą ir naudojantis jų tarpininkavimu sukuriant tinklą su kitomis įvairių valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijomis bei universitetais, mokslinių tyrimų įstaigomis ir analogiškomis MVĮ; |
| --- | --- |

28.

mano, kad MTTP paslaugų ikiprekybinių viešųjų pirkimų skatinimo strategijai būtų sudarytos palankesnės sąlygos, jeigu būtų naudojamasi universitetais, mokslinių tyrimų centrais ir, ypač, žinioms ir technologinėms naujovėms imliomis mažomis ir vidutinėmis įmonėmis, įsikūrusiomis miestuose ar regionuose, taikant naują bendradarbiavimo su tos valstybės narės, kurioje jie yra įsikūrę, vietos ir regionų valdžios institucijomis pagrindą ir naudojantis jų tarpininkavimu sukuriant tinklą su kitomis įvairių valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijomis bei universitetais, mokslinių tyrimų įstaigomis ir analogiškomis MVĮ;

| 29. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijose įsteigus informacijos centrus ir sukūrus vietos bei regionų problemų, kurias reikia spręsti prioritetine tvarka ir pasitelkiant novatoriškus sprendimus, duomenų bazes ir supažindinus su regionų MTTP potencialu, galima suartinti regionus, susiduriančius su panašiais sunkumais bei mokslinių tyrimų centrus ir įmones, turinčius papildomą ar papildantį potencialą, kad būtų galima šias kliūtis įveikti drauge surandant novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijose įsteigus informacijos centrus ir sukūrus vietos bei regionų problemų, kurias reikia spręsti prioritetine tvarka ir pasitelkiant novatoriškus sprendimus, duomenų bazes ir supažindinus su regionų MTTP potencialu, galima suartinti regionus, susiduriančius su panašiais sunkumais bei mokslinių tyrimų centrus ir įmones, turinčius papildomą ar papildantį potencialą, kad būtų galima šias kliūtis įveikti drauge surandant novatoriškus sprendimus;

| 30. | siūlo, kad Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir Europos socialinio fondo pagalba būtų tikslingai skiriama minėtų fondų lėšomis remiamų sektorių veiklai, susijusiai su MTTP vykdant ikiprekybinius viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

30.

siūlo, kad Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir Europos socialinio fondo pagalba būtų tikslingai skiriama minėtų fondų lėšomis remiamų sektorių veiklai, susijusiai su MTTP vykdant ikiprekybinius viešuosius pirkimus.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/48

---

Regionų komiteto nuomonė — Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo sistema ir Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistema

(2008/C 325/07)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | sutinka, kad ES yra bendras sutarimas, jog būtina modernizuoti ir pagerinti profesinį švietimą ir mokymą Europoje. Šio tikslo vienas svarbiausių veiksnių yra užtikrinti profesinio švietimo ir mokymo kokybę; |
| --- | --- |

—

sutinka, kad ES yra bendras sutarimas, jog būtina modernizuoti ir pagerinti profesinį švietimą ir mokymą Europoje. Šio tikslo vienas svarbiausių veiksnių yra užtikrinti profesinio švietimo ir mokymo kokybę;

| — | tačiau mano, kad sunkumai pripažįstant skirtingų valstybių narių mokymosi rezultatus stabdo judumą ES ir kliudo tikram mokymuisi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

—

tačiau mano, kad sunkumai pripažįstant skirtingų valstybių narių mokymosi rezultatus stabdo judumą ES ir kliudo tikram mokymuisi visą gyvenimą;

| — | pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių už profesinį švietimą ir mokymą yra atsakingos regionų ir vietos lygio institucijos; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių už profesinį švietimą ir mokymą yra atsakingos regionų ir vietos lygio institucijos;

| — | džiaugiasi dviem Komisijos rekomendacijomis, kadangi jose siūlomi globalizacijos iškeltų socialinių ir ekonominių bei žiniomis grindžiamos pasaulio ekonomikos, kurioje mes gyvename, iššūkių sprendimai. Kitas jų tikslas — didinti judumą ES ir skatinti keistis įgūdžiais. Todėl RK mano, jog būtina vystyti sritis, kurios yra svarbios piliečiams ir už kurias yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

—

džiaugiasi dviem Komisijos rekomendacijomis, kadangi jose siūlomi globalizacijos iškeltų socialinių ir ekonominių bei žiniomis grindžiamos pasaulio ekonomikos, kurioje mes gyvename, iššūkių sprendimai. Kitas jų tikslas — didinti judumą ES ir skatinti keistis įgūdžiais. Todėl RK mano, jog būtina vystyti sritis, kurios yra svarbios piliečiams ir už kurias yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos;

| — | mano, kad pagrindiniai Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos naudotojai antra vertus bus nacionalinės arba regionų ir vietos valdžios institucijos, atsakingos už kokybės užtikrinimą ir švietimo bei mokymo gerinimą; |
| --- | --- |

—

mano, kad pagrindiniai Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos naudotojai antra vertus bus nacionalinės arba regionų ir vietos valdžios institucijos, atsakingos už kokybės užtikrinimą ir švietimo bei mokymo gerinimą;

| — | prašo, kad susiejant nacionalines ir regionų kvalifikacijų sistemas su ECVET dalyvautų kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

—

prašo, kad susiejant nacionalines ir regionų kvalifikacijų sistemas su ECVET dalyvautų kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos;

| — | pabrėžia, kad jos sėkmingumą parodys faktiškas sistemos įgyvendinimas ir įdiegimas. Vietos ir regionų valdžios institucijos bus naudingos partnerės, nes jos gali propaguoti ECVET savo tinkluose bei padarys ECVET patikimą ir galima naudoti. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad jos sėkmingumą parodys faktiškas sistemos įgyvendinimas ir įdiegimas. Vietos ir regionų valdžios institucijos bus naudingos partnerės, nes jos gali propaguoti ECVET savo tinkluose bei padarys ECVET patikimą ir galima naudoti.

| Pranešėjas | : | Kent JOHANSSON (SV/LDAE), Västra Götaland regiono tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Kent JOHANSSON (SV/LDAE), Västra Götaland regiono tarybos narys

Pamatiniai dokumentai

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistemos sukūrimo

COM(2008) 179 galutinis — 2008/0069 (COD)

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo

ir COM(2008) 180 galutinis — 2008/0070 (COD)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pažymi, profesinis švietimas ir mokymas yra svarbiausi veiksniai siekiant Lisabonos strategijos tikslų spartinti ekonomikos augimą, didinti konkurencingumą ir socialinę integraciją. Švietimas ir mokymas, įgūdžiai ir mokymasis visą gyvenimą sudaro dalį svarbiausių RK politikos prioritetų; |
| --- | --- |

1.

pažymi, profesinis švietimas ir mokymas yra svarbiausi veiksniai siekiant Lisabonos strategijos tikslų spartinti ekonomikos augimą, didinti konkurencingumą ir socialinę integraciją. Švietimas ir mokymas, įgūdžiai ir mokymasis visą gyvenimą sudaro dalį svarbiausių RK politikos prioritetų;

| 2. | tačiau mano, kad sunkumai pripažįstant skirtingų valstybių narių mokymosi rezultatus stabdo judumą ES ir kliudo tikram mokymuisi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

2.

tačiau mano, kad sunkumai pripažįstant skirtingų valstybių narių mokymosi rezultatus stabdo judumą ES ir kliudo tikram mokymuisi visą gyvenimą;

| 3. | sutinka, kad ES yra bendras sutarimas, jog būtina modernizuoti ir pagerinti profesinį švietimą ir mokymą Europoje. Šio tikslo vienas svarbiausių veiksnių yra užtikrinti profesinio švietimo ir mokymo kokybę; |
| --- | --- |

3.

sutinka, kad ES yra bendras sutarimas, jog būtina modernizuoti ir pagerinti profesinį švietimą ir mokymą Europoje. Šio tikslo vienas svarbiausių veiksnių yra užtikrinti profesinio švietimo ir mokymo kokybę;

| 4. | pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių už profesinį švietimą ir mokymą yra atsakingos regionų ir vietos lygio institucijos. Profesinis mokymas yra finansuojamas iš įvairių šaltinių, nors daugelyje valstybių narių jį finansuoja vyriausybė tiek nacionaliniu, tiek regionų lygmeniu, dažnai kartu su regionais ir savivaldybėmis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių už profesinį švietimą ir mokymą yra atsakingos regionų ir vietos lygio institucijos. Profesinis mokymas yra finansuojamas iš įvairių šaltinių, nors daugelyje valstybių narių jį finansuoja vyriausybė tiek nacionaliniu, tiek regionų lygmeniu, dažnai kartu su regionais ir savivaldybėmis;

| 5. | pateikia savo nuomonę apie du pasiūlymus dėl bendradarbiavimo Europos profesinio mokymo srityje. Pritaria abiems komunikatams ir juose išdėstytais pasiūlymais. Kalbant apie pasiūlymą, skirtą Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistemos sukūrimui, konsultacijų procese jau pasiekta didelė pažanga, tačiau tenka apgailestauti, kad Komisija atsisakė pradėti konsultacijų procesą dėl antrojo pasiūlymo dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistemos. Todėl svarbu ir pritartume, jei konsultacijos toliau vyktų; |
| --- | --- |

5.

pateikia savo nuomonę apie du pasiūlymus dėl bendradarbiavimo Europos profesinio mokymo srityje. Pritaria abiems komunikatams ir juose išdėstytais pasiūlymais. Kalbant apie pasiūlymą, skirtą Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistemos sukūrimui, konsultacijų procese jau pasiekta didelė pažanga, tačiau tenka apgailestauti, kad Komisija atsisakė pradėti konsultacijų procesą dėl antrojo pasiūlymo dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistemos. Todėl svarbu ir pritartume, jei konsultacijos toliau vyktų;

| 6. | džiaugiasi dviem Komisijos rekomendacijomis, kadangi jose siūlomi globalizacijos iškeltų socialinių ir ekonominių bei žiniomis grindžiamos pasaulio ekonomikos, kurioje mes gyvename, iššūkių sprendimai. Kitas jų tikslas — didinti judumą ES ir skatinti keistis įgūdžiais ir todėl RK mano, jog būtina vystyti sritis, kurios yra svarbios piliečiams ir už kurias yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi dviem Komisijos rekomendacijomis, kadangi jose siūlomi globalizacijos iškeltų socialinių ir ekonominių bei žiniomis grindžiamos pasaulio ekonomikos, kurioje mes gyvename, iššūkių sprendimai. Kitas jų tikslas — didinti judumą ES ir skatinti keistis įgūdžiais ir todėl RK mano, jog būtina vystyti sritis, kurios yra svarbios piliečiams ir už kurias yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 7. | pažymi, jog Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistema (ECVET) veiktų kaip priemonė kvalifikacijoms apibūdinti, kurioje taikomi mokymosi rezultatų vienetai ir taškai, kad būtų galima perkelti ir kaupti mokymosi rezultatus. Jos tikslas sukurti metodinę sistemą, palengvinančią mokymosi kreditų perkėlimą iš vienos kvalifikacijų sistemos į kitą arba iš vienos mokymosi kelio į kitą; |
| --- | --- |

7.

pažymi, jog Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistema (ECVET) veiktų kaip priemonė kvalifikacijoms apibūdinti, kurioje taikomi mokymosi rezultatų vienetai ir taškai, kad būtų galima perkelti ir kaupti mokymosi rezultatus. Jos tikslas sukurti metodinę sistemą, palengvinančią mokymosi kreditų perkėlimą iš vienos kvalifikacijų sistemos į kitą arba iš vienos mokymosi kelio į kitą;

| 8. | mano, kad pagrindiniai Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (EQAF) naudotojai antra vertus bus nacionalinės arba regionų ir vietos valdžios institucijos, atsakingos už kokybės užtikrinimą ir švietimo bei mokymo gerinimą. Priešingai nei ECVET, Sistemos tikslas didinti profesinio švietimo ir mokymo politikos vystymo skaidrumą ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad pagrindiniai Europos kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (EQAF) naudotojai antra vertus bus nacionalinės arba regionų ir vietos valdžios institucijos, atsakingos už kokybės užtikrinimą ir švietimo bei mokymo gerinimą. Priešingai nei ECVET, Sistemos tikslas didinti profesinio švietimo ir mokymo politikos vystymo skaidrumą ir nuoseklumą;

| 9. | pritaria Komisijos nuomonei, kad dalyvavimas ECVET ir EQAF įgyvendinime turi būti savanoriškas, vis dėlto mano, jog būtina sukurti struktūras ir nustatyti sistemos administravimo gaires. Be to, įvairios naudotojų grupės (ECVET naudotojų grupė ir ENQAVET (Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinklas)) taip pat turi turėti atstovus, kuriems suteikti tiesioginiai regionų ar vietos valdžios institucijos įgaliojimai. Atitinkamai turi būti atstovaujama ir privatiems suinteresuotiems subjektams bei socialiniams partneriams; |
| --- | --- |

9.

pritaria Komisijos nuomonei, kad dalyvavimas ECVET ir EQAF įgyvendinime turi būti savanoriškas, vis dėlto mano, jog būtina sukurti struktūras ir nustatyti sistemos administravimo gaires. Be to, įvairios naudotojų grupės (ECVET naudotojų grupė ir ENQAVET (Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo tinklas)) taip pat turi turėti atstovus, kuriems suteikti tiesioginiai regionų ar vietos valdžios institucijos įgaliojimai. Atitinkamai turi būti atstovaujama ir privatiems suinteresuotiems subjektams bei socialiniams partneriams;

| 10. | pabrėžia, kad regionams, kurie pagal šalies konstituciją yra atsakingi už švietimo sistemą, nepaisant to, ar jų šalis nusprendusi dalyvauti įgyvendinant ECVET ir (arba) EQAF, turi būti suteikta galimybė dalyvauti bendruose forumuose, kurie dalyvauja kuriant sistemas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad regionams, kurie pagal šalies konstituciją yra atsakingi už švietimo sistemą, nepaisant to, ar jų šalis nusprendusi dalyvauti įgyvendinant ECVET ir (arba) EQAF, turi būti suteikta galimybė dalyvauti bendruose forumuose, kurie dalyvauja kuriant sistemas;

| 11. | atkreipia dėmesį į lemiamą su sistemos kūrimu susijusio darbo ateityje aspektą — reikia rasti pusiausvyrą tarp dviejų dalykų: viena vertus, tarp pastangų didinti piliečių judumą tobulinant kreditų sistemos perkeliamumą ir gerinant mokymo kokybę nei, antra vertus, būtinybės užtikrinti didesnę švietimo sistemų, už kurias atsakingi valstybių narių regionai ir vietos savivaldybės, įvairovę; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į lemiamą su sistemos kūrimu susijusio darbo ateityje aspektą — reikia rasti pusiausvyrą tarp dviejų dalykų: viena vertus, tarp pastangų didinti piliečių judumą tobulinant kreditų sistemos perkeliamumą ir gerinant mokymo kokybę nei, antra vertus, būtinybės užtikrinti didesnę švietimo sistemų, už kurias atsakingi valstybių narių regionai ir vietos savivaldybės, įvairovę;

| 12. | pažymi, kad ECVET ir EQAF yra švietimo politikos iniciatyvų dalis, šioms iniciatyvoms taip pat priklauso Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo sistema (ECTS), Europass, Europos mobilumo kokybės chartija (EQCM), Europos masto neformalaus mokymosi pripažinimo ir patvirtinimo principai bei Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sistema; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad ECVET ir EQAF yra švietimo politikos iniciatyvų dalis, šioms iniciatyvoms taip pat priklauso Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo sistema (ECTS), Europass, Europos mobilumo kokybės chartija (EQCM), Europos masto neformalaus mokymosi pripažinimo ir patvirtinimo principai bei Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sistema;

| 13. | savo ankstesnėse nuomonėse yra nurodęs, kad nuolat besikeičiantys darbo vietos reikalavimai, susiję su naujomis darbo sistemomis ir prisitaikymu prie naujų technologijų, reikalauja nepertraukiamo darbo jėgos mokymo. Pagrindinės priemonės, kuriomis tai galima pasiekti yra profesinis mokymas, atitinkantis mokymosi visą gyvenimą principą, ir kuris sudaro esminį tvaraus ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnį (1). Atsižvelgiant į demografinę raidą būtina veiksmingiau panaudoti turimą darbo jėgą; |
| --- | --- |

13.

savo ankstesnėse nuomonėse yra nurodęs, kad nuolat besikeičiantys darbo vietos reikalavimai, susiję su naujomis darbo sistemomis ir prisitaikymu prie naujų technologijų, reikalauja nepertraukiamo darbo jėgos mokymo. Pagrindinės priemonės, kuriomis tai galima pasiekti yra profesinis mokymas, atitinkantis mokymosi visą gyvenimą principą, ir kuris sudaro esminį tvaraus ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnį (1). Atsižvelgiant į demografinę raidą būtina veiksmingiau panaudoti turimą darbo jėgą;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad sistemoms išbandyti ir toliau plėtoti prireiks specialių finansinių išteklių; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad sistemoms išbandyti ir toliau plėtoti prireiks specialių finansinių išteklių;

Europos profesinio švietimo ir mokymo kreditų sistema (ECVET)

| 15. | pažymi, kad mokymasis ir profesinė veikla kitoje šalyje turi labai gilias tradicijas Europoje. Tai padėjo plėtoti amatus, pramonę, prekybą ir verslą, kurie padėjo pamatus vietovės, regiono ar šalies gerovei kilti; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad mokymasis ir profesinė veikla kitoje šalyje turi labai gilias tradicijas Europoje. Tai padėjo plėtoti amatus, pramonę, prekybą ir verslą, kurie padėjo pamatus vietovės, regiono ar šalies gerovei kilti;

| 16. | įsitikinęs, kad vis labiau globalizuojamoje ekonomikoje bus labai svarbu mokytis ir dirbti kitose šalyse. Šiam judumui mokymosi ir profesinės veiklos srityje remti reikalinga laiko dvasią atitinkanti priemonė. RK nuomone, ECVET yra tam tinkama priemonė; |
| --- | --- |

16.

įsitikinęs, kad vis labiau globalizuojamoje ekonomikoje bus labai svarbu mokytis ir dirbti kitose šalyse. Šiam judumui mokymosi ir profesinės veiklos srityje remti reikalinga laiko dvasią atitinkanti priemonė. RK nuomone, ECVET yra tam tinkama priemonė;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau regionuose reikalinga kompetencija. RK jau yra pabrėžęs, kad vietos ir regionų vystymasis priklauso nuo skirtingų pradinių sąlygų ir aplinkybių, tačiau jokiu būdu negalima jų vertinti atsiejant nuo aplinkos pokyčių; kai išnyksta senos darbo vietos, regionams ir bendruomenėms reikia kurti naujas darbo vietas kituose sektoriuose; priešingu atveju gresia stagnacija, socialinė atskirtis nedarbo forma, didelis sergamumas ir pernelyg dažnas ankstyvas pasitraukimas iš darbo rinkos (2); |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau regionuose reikalinga kompetencija. RK jau yra pabrėžęs, kad vietos ir regionų vystymasis priklauso nuo skirtingų pradinių sąlygų ir aplinkybių, tačiau jokiu būdu negalima jų vertinti atsiejant nuo aplinkos pokyčių; kai išnyksta senos darbo vietos, regionams ir bendruomenėms reikia kurti naujas darbo vietas kituose sektoriuose; priešingu atveju gresia stagnacija, socialinė atskirtis nedarbo forma, didelis sergamumas ir pernelyg dažnas ankstyvas pasitraukimas iš darbo rinkos (2);

| 18. | pabrėžia, kad Europos darbo rinkos skiriamasis bruožas turėtų būti didelis lankstumas, derinamas su patikima socialine apsauga, kaip išdėstyta Europos Komisijos dokumente „Bendri lankstumo ir užimtumo saugumo principai“ (3); |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad Europos darbo rinkos skiriamasis bruožas turėtų būti didelis lankstumas, derinamas su patikima socialine apsauga, kaip išdėstyta Europos Komisijos dokumente „Bendri lankstumo ir užimtumo saugumo principai“ (3);

| 19. | praeityje Komitetas yra pritaręs Europos Komisijos nuomonei, kad nacionalinės ir europinės kvalifikacijų sistemos palengvins įvairaus pobūdžio mokymosi tinkamumo pripažinimą (4); |
| --- | --- |

19.

praeityje Komitetas yra pritaręs Europos Komisijos nuomonei, kad nacionalinės ir europinės kvalifikacijų sistemos palengvins įvairaus pobūdžio mokymosi tinkamumo pripažinimą (4);

| 20. | palankiai vertino Europos Komisijos kvalifikacijų sistemą (EQF) ir rėmė jos dvejopą tikslą: padidinti kvalifikacijų skaidrumą ir skatinti judumą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertino Europos Komisijos kvalifikacijų sistemą (EQF) ir rėmė jos dvejopą tikslą: padidinti kvalifikacijų skaidrumą ir skatinti judumą Europos Sąjungoje;

| 21. | kaip ir prašyme dėl EQF, prašo, kad susiejant nacionalines ir regionų kvalifikacijų sistemas su ECVET dalyvautų kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

21.

kaip ir prašyme dėl EQF, prašo, kad susiejant nacionalines ir regionų kvalifikacijų sistemas su ECVET dalyvautų kompetentingos vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 22. | pritaria Europos Komisijos pripažinimui, jog ECVET „kultūriniu ir techniniu požiūriais yra pritaikyta (...) prie regionų aplinkybių“, ir primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai pačios turi nustatyti, vystyti ir įgyvendinti kvalifikacijos sistemas ir mokymąsi visą gyvenimą formalaus, savaiminio ir neformalaus mokymosi kontekste; |
| --- | --- |

22.

pritaria Europos Komisijos pripažinimui, jog ECVET „kultūriniu ir techniniu požiūriais yra pritaikyta (...) prie regionų aplinkybių“, ir primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai pačios turi nustatyti, vystyti ir įgyvendinti kvalifikacijos sistemas ir mokymąsi visą gyvenimą formalaus, savaiminio ir neformalaus mokymosi kontekste;

| 23. | pabrėžia, kad profesinis mokymas kaip mokymasis visą gyvenimą dažniausiai vyksta įmonėse ar įmonių tinkluose, kuriems nuolat reikalingos naujos žinios; vis dažniau mokomasi kitose šalyse; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad profesinis mokymas kaip mokymasis visą gyvenimą dažniausiai vyksta įmonėse ar įmonių tinkluose, kuriems nuolat reikalingos naujos žinios; vis dažniau mokomasi kitose šalyse;

| 24. | pažymi, jog taip pat yra daug gerų profesinių asociacijų ir regionų bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje įvairiose šalyse pavydžių, įskaitant bendrą planavimą ir pripažinimą (5). Reikėtų tokias iniciatyvas remti ir išnaudoti jų potencialą; |
| --- | --- |

24.

pažymi, jog taip pat yra daug gerų profesinių asociacijų ir regionų bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje įvairiose šalyse pavydžių, įskaitant bendrą planavimą ir pripažinimą (5). Reikėtų tokias iniciatyvas remti ir išnaudoti jų potencialą;

| 25. | pabrėžia, kad pripažinimo sistema turi apimti įvairius suinteresuotuosius subjektus, ne tik viešąjį sektorių, bet ir privačius suinteresuotuosius subjektus, įmones ir socialinius partnerius; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad pripažinimo sistema turi apimti įvairius suinteresuotuosius subjektus, ne tik viešąjį sektorių, bet ir privačius suinteresuotuosius subjektus, įmones ir socialinius partnerius;

| 26. | palankiai vertina ECVET naudotojų grupės įsteigimą, kuri atnaujina ir koordinuoja šį procesą. Tačiau primygtinai siūlo įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas bei vietos įmones ir socialinius partnerius į naudotojų grupę, kad jie galėtų tiesiogiai naudotis ECVET, bet kartu ir nepažeistų nacionalinių taisyklių bei nuostatų; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina ECVET naudotojų grupės įsteigimą, kuri atnaujina ir koordinuoja šį procesą. Tačiau primygtinai siūlo įtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas bei vietos įmones ir socialinius partnerius į naudotojų grupę, kad jie galėtų tiesiogiai naudotis ECVET, bet kartu ir nepažeistų nacionalinių taisyklių bei nuostatų;

| 27. | pabrėžia, kad neretai būtent vietos ir regionų valdžios institucijos gali įgyvendinti veiksmingas priemones profesinio švietimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad neretai būtent vietos ir regionų valdžios institucijos gali įgyvendinti veiksmingas priemones profesinio švietimo ir mokymo srityje;

| 28. | pažymi, kad ECVET yra vienetais pagrįsta kreditų sistema, suteikianti galimybę įvertinti ir palyginti mokymosi rezultatus ir perkelti juos iš vienos institucijos į kitą; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad ECVET yra vienetais pagrįsta kreditų sistema, suteikianti galimybę įvertinti ir palyginti mokymosi rezultatus ir perkelti juos iš vienos institucijos į kitą;

| 29. | palankiai vertina tai, kad ji yra suderinama su visomis kvalifikacijų sistemomis, ypač su Europos kreditų perkėlimo sistema, kuri remia ir palengvina universiteto studentų judumą Europoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina tai, kad ji yra suderinama su visomis kvalifikacijų sistemomis, ypač su Europos kreditų perkėlimo sistema, kuri remia ir palengvina universiteto studentų judumą Europoje ir už jos ribų;

| 30. | tačiau pabrėžia, kad jos sėkmingumą parodys faktiškas sistemos įgyvendinimas ir įdiegimas. Vietos ir regionų valdžios institucijos bus naudingos partnerės, nes jos gali propaguoti ECVET savo tinkluose bei padarys ECVET patikimą ir galima naudoti; |
| --- | --- |

30.

tačiau pabrėžia, kad jos sėkmingumą parodys faktiškas sistemos įgyvendinimas ir įdiegimas. Vietos ir regionų valdžios institucijos bus naudingos partnerės, nes jos gali propaguoti ECVET savo tinkluose bei padarys ECVET patikimą ir galima naudoti;

| 31. | mano, kad siekiant gero ECVET sistemos taikymo, reikalingi konkretūs pavyzdžiai, kaip ši sistema veiks praktikoje, kai ji bus pradėta taikyti. Tai suteiktų postūmį plačiai pasinaudoti galimybėmis, kurias suteikia ECVET sistema; |
| --- | --- |

31.

mano, kad siekiant gero ECVET sistemos taikymo, reikalingi konkretūs pavyzdžiai, kaip ši sistema veiks praktikoje, kai ji bus pradėta taikyti. Tai suteiktų postūmį plačiai pasinaudoti galimybėmis, kurias suteikia ECVET sistema;

Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo sistema (EQAF)

| 32. | nurodo, kad didesnis profesinio švietimo veiksmingumas socialiniu ir ekonominiu požiūriu priklauso nuo užtikrinimo, kad profesinis švietimas ir mokymas būtų geriau pritaikyti prie nuolat besikeičiančių žinių visuomenės darbo rinkos, kurioje ypač vertinami aukštos kvalifikacijos darbuotojai, galintys atliepti globalizacijos iššūkius, poreikių; |
| --- | --- |

32.

nurodo, kad didesnis profesinio švietimo veiksmingumas socialiniu ir ekonominiu požiūriu priklauso nuo užtikrinimo, kad profesinis švietimas ir mokymas būtų geriau pritaikyti prie nuolat besikeičiančių žinių visuomenės darbo rinkos, kurioje ypač vertinami aukštos kvalifikacijos darbuotojai, galintys atliepti globalizacijos iššūkius, poreikių;

| 33. | pabrėžia, kad ugdymo ir mokymo sistemų negalima kurti — kaip kartais atsitinka — nesusiejant jų su vietovės ar regiono verslo ir socialinėmis sąlygomis ir inovacijų potencialu, nes tam tikros vietovės ekonomikos augimas, konkurencingumas ir užimtumo perspektyvos vis dažniau priklauso nuo dabartinių ir būsimų darbuotojų kvalifikacijos ir nuo to, ar profesinis švietimas ir mokymas bei permokymas padeda įgyti įgūdžių ir juos tobulinti; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad ugdymo ir mokymo sistemų negalima kurti — kaip kartais atsitinka — nesusiejant jų su vietovės ar regiono verslo ir socialinėmis sąlygomis ir inovacijų potencialu, nes tam tikros vietovės ekonomikos augimas, konkurencingumas ir užimtumo perspektyvos vis dažniau priklauso nuo dabartinių ir būsimų darbuotojų kvalifikacijos ir nuo to, ar profesinis švietimas ir mokymas bei permokymas padeda įgyti įgūdžių ir juos tobulinti;

| 34. | pabrėžia, kad todėl būtina EQAF susieti su vietos darbo rinkos poreikiais, ir ragina akredituoti profesinio švietimo ir mokymo centrus, kurie yra šio proceso dalis; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad todėl būtina EQAF susieti su vietos darbo rinkos poreikiais, ir ragina akredituoti profesinio švietimo ir mokymo centrus, kurie yra šio proceso dalis;

| 35. | pripažįsta pridėtinę EQAF vertę įgyvendinant švietimo ir mokymo politiką ES, ypač skatinant abipusį mokymąsi, judumą ir geriausios praktikos mainus; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta pridėtinę EQAF vertę įgyvendinant švietimo ir mokymo politiką ES, ypač skatinant abipusį mokymąsi, judumą ir geriausios praktikos mainus;

| 36. | palankiai vertina EQAF principą, kaip kokybės gerinimo priemonę, ir pabrėžia, kad kokybės rodiklius reikia vertinti ne kaip nurodymus, o kaip orientacinius dydžius, kurie ateityje galės būti įvairiai plėtojami, pavyzdžiui, dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina EQAF principą, kaip kokybės gerinimo priemonę, ir pabrėžia, kad kokybės rodiklius reikia vertinti ne kaip nurodymus, o kaip orientacinius dydžius, kurie ateityje galės būti įvairiai plėtojami, pavyzdžiui, dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu;

| 37. | pabrėžia, kad EQAF negalima apriboti, kad ji būtų vien tik statistikos sistema arba atliktų tik tam tikrą kontrolės funkciją; ją reikėtų vertinti kaip veiksmingą įvairių lygmenų, dalyvių ir suinteresuotųjų subjektų nuolatinio kokybės gerinimo priemonę; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad EQAF negalima apriboti, kad ji būtų vien tik statistikos sistema arba atliktų tik tam tikrą kontrolės funkciją; ją reikėtų vertinti kaip veiksmingą įvairių lygmenų, dalyvių ir suinteresuotųjų subjektų nuolatinio kokybės gerinimo priemonę;

| 38. | pasisako už tai, kad orientacinė sistema neapsiribotų nacionaliniu lygmeniu; panašius procesus reikėtų skatinti vietos ir regionų lygiais. Tas pats pasakytina ir apie mokymosi sistemas, kurios yra už visuotinio švietimo sistemos ribų, kad ir jos galėtų būti nuolat tobulinamos ir vystomos; |
| --- | --- |

38.

pasisako už tai, kad orientacinė sistema neapsiribotų nacionaliniu lygmeniu; panašius procesus reikėtų skatinti vietos ir regionų lygiais. Tas pats pasakytina ir apie mokymosi sistemas, kurios yra už visuotinio švietimo sistemos ribų, kad ir jos galėtų būti nuolat tobulinamos ir vystomos;

| 39. | mano, kad reikia pagalvoti apie tai, kokia turėtų būti orientacinė sistema ir kiek ji turi būti išsami, norint pasiekti numatytus tikslus. Komiteto nuomone, rodikliai neturėtų būti tokie išsamūs, kad orientacinės sistemos įgyvendinimas ir tolesnis su ja susijęs darbas lemtų netiesioginį švietimo sistemų kontroliavimą; |
| --- | --- |

39.

mano, kad reikia pagalvoti apie tai, kokia turėtų būti orientacinė sistema ir kiek ji turi būti išsami, norint pasiekti numatytus tikslus. Komiteto nuomone, rodikliai neturėtų būti tokie išsamūs, kad orientacinės sistemos įgyvendinimas ir tolesnis su ja susijęs darbas lemtų netiesioginį švietimo sistemų kontroliavimą;

| 40. | pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyti pamatiniai rodikliai:






  — | laikytini priemonėmis, kuriomis siekiama paremti profesinio švietimo ir mokymo sistemų vertinimą ir kokybės gerinimą laikantis nacionalinių teisės aktų ir procedūrų; |
| --- | --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyti pamatiniai rodikliai:

—

laikytini priemonėmis, kuriomis siekiama paremti profesinio švietimo ir mokymo sistemų vertinimą ir kokybės gerinimą laikantis nacionalinių teisės aktų ir procedūrų;

| — | nenustato jokių naujų standartų, o yra skirti padėti valstybėms narėms, išlaikant jų taikomų metodų įvairovę; |
| --- | --- |

—

nenustato jokių naujų standartų, o yra skirti padėti valstybėms narėms, išlaikant jų taikomų metodų įvairovę;

| — | taikomi laikantis savanoriškumo principo ir yra tik patariamojo pobūdžio, todėl jų negalima taikyti kaip priemonės, kuri skirta palyginti įvairių Europos nacionalinių sistemų kokybę ir efektyvumą. |
| --- | --- |

—

taikomi laikantis savanoriškumo principo ir yra tik patariamojo pobūdžio, todėl jų negalima taikyti kaip priemonės, kuri skirta palyginti įvairių Europos nacionalinių sistemų kokybę ir efektyvumą.

Jų pranašumas yra tas, kad įvairūs vartotojai gali pasirinkti tokius rodiklius, kurie geriausiai tenkina jų kokybės užtikrinimo sistemos poreikius;

| 41. | pabrėžia, kad reikėtų sustiprinti vietos ir regionų aspektą, ypač remiant vietos ir regionų tinklus šioje srityje, ir apgailestauja, kad rekomendacijoje aiškiau nepripažįstama vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarba; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikėtų sustiprinti vietos ir regionų aspektą, ypač remiant vietos ir regionų tinklus šioje srityje, ir apgailestauja, kad rekomendacijoje aiškiau nepripažįstama vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarba;

| 42. | ragina sudaryti palankesnes sąlygas vietos ir regionų lygio institucijoms tiesiogiai dalyvauti ENQAVET (Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo tinklas). Turėtų būti skatinamas ir remiamas įvairių regionų ir įmonių, remiančių EQAF, jungimasis į tinklą; |
| --- | --- |

42.

ragina sudaryti palankesnes sąlygas vietos ir regionų lygio institucijoms tiesiogiai dalyvauti ENQAVET (Europos profesinio švietimo ir mokymo kokybės užtikrinimo tinklas). Turėtų būti skatinamas ir remiamas įvairių regionų ir įmonių, remiančių EQAF, jungimasis į tinklą;

| 43. | ragina taikyti profesinio švietimo ir mokymo įstaigų kokybės ženklinimo sistemą, panašią į aukštosioms mokykloms jau taikomus reitingus; |
| --- | --- |

43.

ragina taikyti profesinio švietimo ir mokymo įstaigų kokybės ženklinimo sistemą, panašią į aukštosioms mokykloms jau taikomus reitingus;

| 44. | profesinio švietimo gerinimas yra didelis privalumas pavieniams žmonėms ir visuomenei. Bendrų įgūdžių tobulinimas padeda pagerinti ekonominius rodiklius, būtent našumą ir užimtumą bei socialinius rodiklius, būtent piliečių dalyvavimą, nusikalstamumą ir sveikatos priežiūros išlaidas); |
| --- | --- |

44.

profesinio švietimo gerinimas yra didelis privalumas pavieniams žmonėms ir visuomenei. Bendrų įgūdžių tobulinimas padeda pagerinti ekonominius rodiklius, būtent našumą ir užimtumą bei socialinius rodiklius, būtent piliečių dalyvavimą, nusikalstamumą ir sveikatos priežiūros išlaidas);

| 45. | profesinis mokymas gali skatinti mažiausiai galimybių patekti į darbo rinką turinčių grupių (migrantų, senyvo amžiaus žmonių, nebaigusių mokyklos asmenų) socialinę integraciją; |
| --- | --- |

45.

profesinis mokymas gali skatinti mažiausiai galimybių patekti į darbo rinką turinčių grupių (migrantų, senyvo amžiaus žmonių, nebaigusių mokyklos asmenų) socialinę integraciją;

| 46. | pabrėžia, jog dėmesys turėtų būti sutelktas ne tik į tas grupes, kurios dalyvauja švietimo priemonėse, bet ir į tas, kurios neturi galimybių naudotis sistema arba šios galimybės yra ribotos bei į tokias, kurioms tokia sistema netaikoma. |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, jog dėmesys turėtų būti sutelktas ne tik į tas grupes, kurios dalyvauja švietimo priemonėse, bet ir į tas, kurios neturi galimybių naudotis sistema arba šios galimybės yra ribotos bei į tokias, kurioms tokia sistema netaikoma.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  RK 226/98 fin.

1

(2)  Žr. 2006 m. birželio 14 d. RK nuomonę dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sistemos kūrimo.

2

(3)  Žr. RK nuomonę CdR 274/2007 dėl dokumento COM(2007) 359 galutinis.

3

(4)  RK 335/2006 fin.

4

(5)  Pvz., Europos sunkvežimių priežiūros mokymo kursas, www.anfa-auto.fr.

5

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/52

---

Regionų komiteto nuomonė — Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ir jos poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms

(2008/C 325/08)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, svarbą, kurią vykdant Viduržemio jūros regiono klausimams Europos darbotvarkėje skirta pirmaeilė vieta ir paskatintos diskusijos bei apmąstymai, atitinkantys iškilusių problemų mastą; |
| --- | --- |

—

pabrėžia iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, svarbą, kurią vykdant Viduržemio jūros regiono klausimams Europos darbotvarkėje skirta pirmaeilė vieta ir paskatintos diskusijos bei apmąstymai, atitinkantys iškilusių problemų mastą;

| — | yra įsitikinęs, kad ir vienoje, ir kitoje Viduržemio jūros pusėje imantis tik diplomatine strategija grindžiamų iniciatyvų nebus rasta tvarių sprendimų tol, kol diskusijų objektu netaps vietos demokratija ir nebus aptarti jos stiprinimo ir abiejų Viduržemio jūros pakrančių miestų ir regionų tiesioginio bendradarbiavimo vykdant Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga iniciatyvą; |
| --- | --- |

—

yra įsitikinęs, kad ir vienoje, ir kitoje Viduržemio jūros pusėje imantis tik diplomatine strategija grindžiamų iniciatyvų nebus rasta tvarių sprendimų tol, kol diskusijų objektu netaps vietos demokratija ir nebus aptarti jos stiprinimo ir abiejų Viduržemio jūros pakrančių miestų ir regionų tiesioginio bendradarbiavimo vykdant Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga iniciatyvą;

| — | primena, kad teritorinis lygmuo yra tas valdymo lygis, kuriuo remiantis, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis institucinėmis pakopomis, gali būti surasti sprendimai, kaip prisitaikyti prie globalizacijos keliamų iššūkių ir kartu tuos iššūkius atremti. Vietos ir regionų valdžios institucijos — ypač Europos — laikui bėgant įrodė, kad yra tinkama lygmuo tokiems sprendimams ieškoti; |
| --- | --- |

—

primena, kad teritorinis lygmuo yra tas valdymo lygis, kuriuo remiantis, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis institucinėmis pakopomis, gali būti surasti sprendimai, kaip prisitaikyti prie globalizacijos keliamų iššūkių ir kartu tuos iššūkius atremti. Vietos ir regionų valdžios institucijos — ypač Europos — laikui bėgant įrodė, kad yra tinkama lygmuo tokiems sprendimams ieškoti;

| — | todėl dar kartą prašo vietos ir regionų valdžios institucijas pripažinti pagrindiniais partneriais plėtojant Barselonos procesą ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

todėl dar kartą prašo vietos ir regionų valdžios institucijas pripažinti pagrindiniais partneriais plėtojant Barselonos procesą ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą;

| — | nusprendžia dėti pastangas įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos asamblėją (ARLEM), kurią sudarytų tam tikras skaičius Regionų komiteto narių, Europos ir tarptautinių asociacijų, dirbančių Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje, atstovų ir toks pat skaičius Viduržemio jūros pietinės ir rytinės pakrantės vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų. Ši asamblėja būtų nuolatinė dialogo, mainų ir bendradarbiavimo platforma; ragina būsimas iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras minėtą asamblėją pripažinti patariamuoju organu; ši asamblėja būtų panaši į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinę asamblėją, atstovaujančią parlamentiniam lygiui; |
| --- | --- |

—

nusprendžia dėti pastangas įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos asamblėją (ARLEM), kurią sudarytų tam tikras skaičius Regionų komiteto narių, Europos ir tarptautinių asociacijų, dirbančių Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje, atstovų ir toks pat skaičius Viduržemio jūros pietinės ir rytinės pakrantės vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų. Ši asamblėja būtų nuolatinė dialogo, mainų ir bendradarbiavimo platforma; ragina būsimas iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras minėtą asamblėją pripažinti patariamuoju organu; ši asamblėja būtų panaši į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinę asamblėją, atstovaujančią parlamentiniam lygiui;

| Pagrindinis pranešėjas | : | Isidoro GOTTARDO, Sačilės miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

:

Isidoro GOTTARDO, Sačilės miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos 2008 m. birželio 13 d. prašymas pateikti nuomonę dėl Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ir jos poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms ir Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga

COM(2008) 319 galutinis

I.   BENDROSIOS PASTABOS

REGIONŲ KOMITETAS,

| 1. | pabrėžia iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, svarbą, kurią vykdant Viduržemio jūros regiono klausimams Europos darbotvarkėje skirta pirmaeilė vieta ir paskatintos diskusijos bei apmąstymai, atitinkantys iškilusių problemų mastą; reiškia pritarimą Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos inicijuoto projekto, į kurį įsitraukė 16 narių partnerių iš Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies, pragmatiniam aspektui ir politinei vizijai; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, svarbą, kurią vykdant Viduržemio jūros regiono klausimams Europos darbotvarkėje skirta pirmaeilė vieta ir paskatintos diskusijos bei apmąstymai, atitinkantys iškilusių problemų mastą; reiškia pritarimą Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos inicijuoto projekto, į kurį įsitraukė 16 narių partnerių iš Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies, pragmatiniam aspektui ir politinei vizijai;

| 2. | džiaugiasi plėtojant Barselonos procesą iki šiol sėkmingai taikytomis tam tikromis priemonėmis ir iniciatyvomis; tačiau apgailestauja, kad didesnės pažangos nepadaryta taikos, saugumo ir žmogiškojo bei socialinio vystymosi srityse ir nepakankamai aktyviai dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi plėtojant Barselonos procesą iki šiol sėkmingai taikytomis tam tikromis priemonėmis ir iniciatyvomis; tačiau apgailestauja, kad didesnės pažangos nepadaryta taikos, saugumo ir žmogiškojo bei socialinio vystymosi srityse ir nepakankamai aktyviai dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 3. | pabrėžia, kad nauja Barselonos proceso: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos forma turėtų suteikti galimybę nuo vien tik tarpvyriausybinio bendradarbiavimo sistemos plėtojimo pereiti prie trijų pakrančių šalių piliečių dialogo ir ypač prie Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies valstybių bendradarbiavimo projekto vykdymo, kartu įtraukti tų šalių vietos ir regionų valdžios institucijas vykdant konkrečius ir vieningą pritarimą pelniusius projektus, kurie būtų bendros, piliečių poreikiais ir solidarumu grindžiamos strategijos sudėtinė dalis; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad nauja Barselonos proceso: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos forma turėtų suteikti galimybę nuo vien tik tarpvyriausybinio bendradarbiavimo sistemos plėtojimo pereiti prie trijų pakrančių šalių piliečių dialogo ir ypač prie Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies valstybių bendradarbiavimo projekto vykdymo, kartu įtraukti tų šalių vietos ir regionų valdžios institucijas vykdant konkrečius ir vieningą pritarimą pelniusius projektus, kurie būtų bendros, piliečių poreikiais ir solidarumu grindžiamos strategijos sudėtinė dalis;

| 4. | laikosi nuomonės, kad ES ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimas siekiant tvirtesnės partnerystės pasitelkus iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga bus sėkmingas tik tuomet, jei bus rastos naujos katalizatoriaus vaidmenį atliekančios temos, kad piliečiai būtų tinkamai informuoti apie konkrečią naudą, nuo pareiškimų pereinant prie konkrečių veiksmų — į tokią veiklą būtina aktyviai įtraukti vietos ir regionų lygio politinius atstovus —, ir kad būtų plėtojama aktyvi ir aiški komunikacija; |
| --- | --- |

4.

laikosi nuomonės, kad ES ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimas siekiant tvirtesnės partnerystės pasitelkus iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga bus sėkmingas tik tuomet, jei bus rastos naujos katalizatoriaus vaidmenį atliekančios temos, kad piliečiai būtų tinkamai informuoti apie konkrečią naudą, nuo pareiškimų pereinant prie konkrečių veiksmų — į tokią veiklą būtina aktyviai įtraukti vietos ir regionų lygio politinius atstovus —, ir kad būtų plėtojama aktyvi ir aiški komunikacija;

| 5. | pažymi, kad ryžtingesniems vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės veiksmams viešosios politikos srityje kliūtimi dažnai tampa silpna vietos demokratija ir konkretaus decentralizacijos proceso trūkumas Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies valstybėse; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad ryžtingesniems vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės veiksmams viešosios politikos srityje kliūtimi dažnai tampa silpna vietos demokratija ir konkretaus decentralizacijos proceso trūkumas Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies valstybėse;

| 6. | taip pat konstatuoja, kad decentralizacija ir dalyvaujamoji savivalda ne visuomet dera tarpusavyje. Kai kuriose Europos Sąjungai priklausančiose ir nepriklausančiose šalyse vietos ir regionų valdžios institucijos bendrai sprendžia rinkėjų aktyvumo problemą, o taip pat skatinant piliečių dalyvavimą ir asociacijų atstovus įtraukiant į strategijų rengimą bei svarbių miestų ir regionų projektų ruošimą; |
| --- | --- |

6.

taip pat konstatuoja, kad decentralizacija ir dalyvaujamoji savivalda ne visuomet dera tarpusavyje. Kai kuriose Europos Sąjungai priklausančiose ir nepriklausančiose šalyse vietos ir regionų valdžios institucijos bendrai sprendžia rinkėjų aktyvumo problemą, o taip pat skatinant piliečių dalyvavimą ir asociacijų atstovus įtraukiant į strategijų rengimą bei svarbių miestų ir regionų projektų ruošimą;

| 7. | yra įsitikinęs, kad ir vienoje, ir kitoje Viduržemio jūros pusėje imantis tik diplomatine strategija grindžiamų iniciatyvų nebus rasta tvarių sprendimų tol, kol diskusijų objektu netaps vietos demokratija ir nebus aptarti jos stiprinimo ir abiejų Viduržemio jūros pakrančių miestų ir regionų tiesioginio bendradarbiavimo vykdant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga klausimai; |
| --- | --- |

7.

yra įsitikinęs, kad ir vienoje, ir kitoje Viduržemio jūros pusėje imantis tik diplomatine strategija grindžiamų iniciatyvų nebus rasta tvarių sprendimų tol, kol diskusijų objektu netaps vietos demokratija ir nebus aptarti jos stiprinimo ir abiejų Viduržemio jūros pakrančių miestų ir regionų tiesioginio bendradarbiavimo vykdant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga klausimai;

| 8. | dėl šios priežasties teigiamai vertina Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimo, įvykusio liepos 13 d. Briuselyje, deklaraciją, kurioje pabrėžiama, kad „svarbus pilietinės visuomenės, vietos ir regionų valdžios institucijų bei privačiojo sektoriaus aktyvus dalyvavimas įgyvendinant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros šalių sąjunga“; |
| --- | --- |

8.

dėl šios priežasties teigiamai vertina Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimo, įvykusio liepos 13 d. Briuselyje, deklaraciją, kurioje pabrėžiama, kad „svarbus pilietinės visuomenės, vietos ir regionų valdžios institucijų bei privačiojo sektoriaus aktyvus dalyvavimas įgyvendinant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros šalių sąjunga“;

| 9. | vis dėlto laikosi nuomonės, kad nederėtų gretinti tų, kurie disponuoja demokratiniu teisėtumu, pavyzdžiui, vietos ir regionų valdžios institucijos, ir tų, kurie juo nedisponuoja, pavyzdžiui, pilietinė visuomenė ir privatus sektorius; |
| --- | --- |

9.

vis dėlto laikosi nuomonės, kad nederėtų gretinti tų, kurie disponuoja demokratiniu teisėtumu, pavyzdžiui, vietos ir regionų valdžios institucijos, ir tų, kurie juo nedisponuoja, pavyzdžiui, pilietinė visuomenė ir privatus sektorius;

| 10. | ir pritaria Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės valstybių ir vyriausybių vadovų tikslui „padidinti bendrą atsakomybę už šį procesą, valdymą pagrįsti vienodų sąlygų principu ir pereiti prie konkrečių projektų, kurie būtų geriau žinomi piliečiams“, kadangi tokiu būdu trijų Viduržemio jūros pakrančių santykiai bus „sukonkretinami ir apie juos visuomenei teikiama daugiau informacijos vykdant to regiono piliečiams skirtus papildomus regioninius ir subregioninius projektus“; |
| --- | --- |

10.

ir pritaria Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės valstybių ir vyriausybių vadovų tikslui „padidinti bendrą atsakomybę už šį procesą, valdymą pagrįsti vienodų sąlygų principu ir pereiti prie konkrečių projektų, kurie būtų geriau žinomi piliečiams“, kadangi tokiu būdu trijų Viduržemio jūros pakrančių santykiai bus „sukonkretinami ir apie juos visuomenei teikiama daugiau informacijos vykdant to regiono piliečiams skirtus papildomus regioninius ir subregioninius projektus“;

| 11. | pareiškia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasirengusios ir įsipareigoja išplėsti iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga skatindamos vietos demokratiją ir decentralizuotą bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

11.

pareiškia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pasirengusios ir įsipareigoja išplėsti iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga skatindamos vietos demokratiją ir decentralizuotą bendradarbiavimą;

| 12. | primena Europos įvairių sričių politikos įgyvendinimo patirtį: dažniausiai ją taikant prireikia vietos valdžios institucijų įsipareigojimų, išteklių ir veiksmų, ir pabrėžia, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos sukaupė turtingą patirtį ir žinias spręsdamos miestams ir kaimams iškylančius klausimus, susijusius su aplinkosauga, energetika, transportu, civiline sauga, migracijos reiškiniais, ekonominiu vystymusi ir su daugeliu kitų Barselonos proceso prioritetų, kurie išlieka aktualūs, pavyzdžiui, kultūrų dialogu, švietimu, žmogiškąja ir socialine dimensija; todėl apgailestauja, kad dėl prie Paryžiaus viršūnių susitikimo išvadų pridedamų vystymosi projektų nebuvo iš anksto pasikonsultuota su vietos ir regionų valdžios institucijomis, nors jos privalės dalyvauti būsimame įgyvendinimo etape, ir pabrėžia, kad ateityje būtina keisti tokią tarpvyriausybinę strategiją aiškiai įtraukiant visus susijusius valdymo lygius; |
| --- | --- |

12.

primena Europos įvairių sričių politikos įgyvendinimo patirtį: dažniausiai ją taikant prireikia vietos valdžios institucijų įsipareigojimų, išteklių ir veiksmų, ir pabrėžia, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos sukaupė turtingą patirtį ir žinias spręsdamos miestams ir kaimams iškylančius klausimus, susijusius su aplinkosauga, energetika, transportu, civiline sauga, migracijos reiškiniais, ekonominiu vystymusi ir su daugeliu kitų Barselonos proceso prioritetų, kurie išlieka aktualūs, pavyzdžiui, kultūrų dialogu, švietimu, žmogiškąja ir socialine dimensija; todėl apgailestauja, kad dėl prie Paryžiaus viršūnių susitikimo išvadų pridedamų vystymosi projektų nebuvo iš anksto pasikonsultuota su vietos ir regionų valdžios institucijomis, nors jos privalės dalyvauti būsimame įgyvendinimo etape, ir pabrėžia, kad ateityje būtina keisti tokią tarpvyriausybinę strategiją aiškiai įtraukiant visus susijusius valdymo lygius;

| 13. | kaip ir ankstesnėse savo nuomonėse šiuo klausimu, pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijas svarbu įtraukti ne tik į įgyvendinimo etapo veiklą, bet ir į visą bendradarbiavimo procesą, pradedant strategijų rengimu, programų ir projektų įgyvendinimu ir baigiant strategijų įgyvendinimo stebėsena ir rezultatų įvertinimu, ir ypač tuo metu, kai iniciatyvos vykdomos srityse, kuriose vietos ir regionų valdžios institucijos turi plačius ir tiesioginius įgaliojimus; būtų galima paminėti, pavyzdžiui, miestų ir teritorijų planavimą, vandentvarką, atliekų tvarkybą ir perdirbimą, aplinkosaugą ir klimato kaitos vietinius padarinius, vietos ekonominį vystymąsi, kultūros ir istorinio paveldo puoselėjimą, vietos turizmo vystymą, pirminę sveikatos priežiūrą, integravimo ir socialinės sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

13.

kaip ir ankstesnėse savo nuomonėse šiuo klausimu, pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijas svarbu įtraukti ne tik į įgyvendinimo etapo veiklą, bet ir į visą bendradarbiavimo procesą, pradedant strategijų rengimu, programų ir projektų įgyvendinimu ir baigiant strategijų įgyvendinimo stebėsena ir rezultatų įvertinimu, ir ypač tuo metu, kai iniciatyvos vykdomos srityse, kuriose vietos ir regionų valdžios institucijos turi plačius ir tiesioginius įgaliojimus; būtų galima paminėti, pavyzdžiui, miestų ir teritorijų planavimą, vandentvarką, atliekų tvarkybą ir perdirbimą, aplinkosaugą ir klimato kaitos vietinius padarinius, vietos ekonominį vystymąsi, kultūros ir istorinio paveldo puoselėjimą, vietos turizmo vystymą, pirminę sveikatos priežiūrą, integravimo ir socialinės sanglaudos politiką;

| 14. | palankiai vertina artėjantį naujos programos CIUDAD įgyvendinimą pagal esamą Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, kuria siekiama Viduržemio jūros regione skatinti bendradarbiavimą miestų vystymo ir dialogo srityje; pritaria, kad aplinkos tvarumas, energijos efektyvumas, tvarus ekonomikos vystymasis ir socialinių skirtumų mažinimas priklauso prioritetinėms sritims, kuriose vietos ir regionų valdžios institucijos turi daug ir tiesioginių įgaliojimų ir kuriose Europos vietos ir regionų valdžios institucijos gali pasidalyti didele patirtimi bei žiniomis; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina artėjantį naujos programos CIUDAD įgyvendinimą pagal esamą Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, kuria siekiama Viduržemio jūros regione skatinti bendradarbiavimą miestų vystymo ir dialogo srityje; pritaria, kad aplinkos tvarumas, energijos efektyvumas, tvarus ekonomikos vystymasis ir socialinių skirtumų mažinimas priklauso prioritetinėms sritims, kuriose vietos ir regionų valdžios institucijos turi daug ir tiesioginių įgaliojimų ir kuriose Europos vietos ir regionų valdžios institucijos gali pasidalyti didele patirtimi bei žiniomis;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad iki šiol konkrečiai neapibrėžti iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga finansiniai aspektai ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali būti ne tik politiniai, bet ir techniniai bei finansiniai partneriai rengiant ir įgyvendinant strategijas ir projektus, kurie atitiktų, viena vertus, konkrečius piliečių poreikius, o antra vertus — iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga tikslus, taip pat pažymi, kad iniciatyva Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga visiškai nekeičia Europos kaimynystės politikos Viduržemio jūros regiono dimensijos nei programų, nei finansiniu požiūriu; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad iki šiol konkrečiai neapibrėžti iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga finansiniai aspektai ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali būti ne tik politiniai, bet ir techniniai bei finansiniai partneriai rengiant ir įgyvendinant strategijas ir projektus, kurie atitiktų, viena vertus, konkrečius piliečių poreikius, o antra vertus — iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga tikslus, taip pat pažymi, kad iniciatyva Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga visiškai nekeičia Europos kaimynystės politikos Viduržemio jūros regiono dimensijos nei programų, nei finansiniu požiūriu;

| 16. | primena, kad teritorinis lygmuo yra tas valdymo lygis, kuriuo remiantis, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis institucinėmis pakopomis, gali būti surasti sprendimai, kaip prisitaikyti prie globalizacijos keliamų iššūkių ir kartu tuos iššūkius atremti. Vietos ir regionų valdžios institucijos — ypač Europos — laikui bėgant įrodė, kad yra tinkama lygmuo tokiems sprendimams ieškoti. |
| --- | --- |

16.

primena, kad teritorinis lygmuo yra tas valdymo lygis, kuriuo remiantis, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis institucinėmis pakopomis, gali būti surasti sprendimai, kaip prisitaikyti prie globalizacijos keliamų iššūkių ir kartu tuos iššūkius atremti. Vietos ir regionų valdžios institucijos — ypač Europos — laikui bėgant įrodė, kad yra tinkama lygmuo tokiems sprendimams ieškoti.

| 17. | todėl dar kartą prašo vietos ir regionų valdžios institucijas pripažinti pagrindiniais partneriais plėtojant Barselonos procesą ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

17.

todėl dar kartą prašo vietos ir regionų valdžios institucijas pripažinti pagrindiniais partneriais plėtojant Barselonos procesą ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimą;

| 18. | pripažįsta įvairių nacionalinių, Europos ir tarptautinių vietos ir regionų valdžios institucijų tinklų ir asociacijų, dirbančių decentralizuoto Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje, vaidmenį ir patirtį, o taip pat jų žinias ir padėties vietoje išmanymą (1); todėl reikia, kad pastangos taptų išties abipusės ir decentralizuoto bendradarbiavimo projektų tikslai būtų suderinti su Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės tikslais siekiant užtikrinti kuo geresnius rezultatus; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta įvairių nacionalinių, Europos ir tarptautinių vietos ir regionų valdžios institucijų tinklų ir asociacijų, dirbančių decentralizuoto Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje, vaidmenį ir patirtį, o taip pat jų žinias ir padėties vietoje išmanymą (1); todėl reikia, kad pastangos taptų išties abipusės ir decentralizuoto bendradarbiavimo projektų tikslai būtų suderinti su Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės tikslais siekiant užtikrinti kuo geresnius rezultatus;

| 19. | dar kartą patvirtina, kad pritaria Viduržemio jūros regiono ir Europos vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų, 2008 m. birželio 23 d. Marselio mieste dalyvavusių Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų forume, deklaracijai; |
| --- | --- |

19.

dar kartą patvirtina, kad pritaria Viduržemio jūros regiono ir Europos vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų, 2008 m. birželio 23 d. Marselio mieste dalyvavusių Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų forume, deklaracijai;

| 20. | atsižvelgdamas į tai, pritaria vietos ir regionų valdžios atstovų ir jų atstovaujamųjų asociacijų siekiui sukurti institucinę priemonę, kuri užtikrintų jų nuolatinį politinį atstovavimą ir jų aktyvų indėlį įgyvendinant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, veiksmingą teritorializacijos priemonę, tokiu būdu primena tai, ko Regionų komitetas jau prašė savo ankstesnėse nuomonėse šia tema; |
| --- | --- |

20.

atsižvelgdamas į tai, pritaria vietos ir regionų valdžios atstovų ir jų atstovaujamųjų asociacijų siekiui sukurti institucinę priemonę, kuri užtikrintų jų nuolatinį politinį atstovavimą ir jų aktyvų indėlį įgyvendinant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, veiksmingą teritorializacijos priemonę, tokiu būdu primena tai, ko Regionų komitetas jau prašė savo ankstesnėse nuomonėse šia tema;

| 21. | todėl yra numatęs įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos asamblėją (ARLEM), kurią sudarytų vienodas skaičius Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios atstovų ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerių valdžios atstovų; ši asamblėja būtų panaši į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinę asamblėją, atstovaujančią parlamentiniam lygiui (EMPA); |
| --- | --- |

21.

todėl yra numatęs įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos asamblėją (ARLEM), kurią sudarytų vienodas skaičius Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios atstovų ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerių valdžios atstovų; ši asamblėja būtų panaši į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinę asamblėją, atstovaujančią parlamentiniam lygiui (EMPA);

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

| 22. | ragina iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras ne tik politiniu požiūriu pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijas, bet ir jas oficialiai bei konkrečiai įtraukti į bendradarbiavimo procesą ir iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga; |
| --- | --- |

22.

ragina iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras ne tik politiniu požiūriu pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijas, bet ir jas oficialiai bei konkrečiai įtraukti į bendradarbiavimo procesą ir iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga;

| 23. | todėl ragina naujuose darbo dokumentuose apibrėžti vietos ir regionų valdžios institucijų — lygiaverčių bendradarbiavimo proceso vykdant atnaujintą iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga partnerių — vaidmenį; |
| --- | --- |

23.

todėl ragina naujuose darbo dokumentuose apibrėžti vietos ir regionų valdžios institucijų — lygiaverčių bendradarbiavimo proceso vykdant atnaujintą iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga partnerių — vaidmenį;

| 24. | reikalauja, kad rengiant dvišalius Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies valstybių partnerių asociacijos susitarimus, strateginius dokumentus ir veiksmų planus, ypač įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, jau pradiniuose etapuose dalyvautų ne tik centrinės valdžios atstovai, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

24.

reikalauja, kad rengiant dvišalius Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies valstybių partnerių asociacijos susitarimus, strateginius dokumentus ir veiksmų planus, ypač įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, jau pradiniuose etapuose dalyvautų ne tik centrinės valdžios atstovai, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 25. | todėl ragina Europos ir Viduržemio jūros regiono vyriausybes sukurti nacionalinio struktūruoto dialogo ir konsultavimosi su subnacionaliniais (vietos ir regionų) subjektais, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene priemones neužmirštant įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų tinklus ir asociacijas; |
| --- | --- |

25.

todėl ragina Europos ir Viduržemio jūros regiono vyriausybes sukurti nacionalinio struktūruoto dialogo ir konsultavimosi su subnacionaliniais (vietos ir regionų) subjektais, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene priemones neužmirštant įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų tinklus ir asociacijas;

| 26. | nusprendžia dėti pastangas įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos asamblėją (ARLEM), kurią sudarytų tam tikras skaičius Regionų komiteto narių, Europos ir tarptautinių asociacijų, dirbančių Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje, atstovų ir toks pat skaičius Viduržemio jūros pietinės ir rytinės pakrantės vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų. Ši asamblėja būtų nuolatinė dialogo, mainų ir bendradarbiavimo platforma; ragina būsimas iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras minėtą asamblėją pripažinti patariamuoju organu, kaip kad yra Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinė asamblėja nacionalinių parlamentų atveju; |
| --- | --- |

26.

nusprendžia dėti pastangas įsteigti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos asamblėją (ARLEM), kurią sudarytų tam tikras skaičius Regionų komiteto narių, Europos ir tarptautinių asociacijų, dirbančių Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje, atstovų ir toks pat skaičius Viduržemio jūros pietinės ir rytinės pakrantės vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų. Ši asamblėja būtų nuolatinė dialogo, mainų ir bendradarbiavimo platforma; ragina būsimas iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras minėtą asamblėją pripažinti patariamuoju organu, kaip kad yra Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinė asamblėja nacionalinių parlamentų atveju;

| 27. | ragina Europos Komisiją naują veiklą suderinti, koordinuoti ir glaudžiai susieti su įvairiomis Bendrijos programomis, projektais ir priemonėmis (2), taip pat ir su Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje jau vykdoma atitinkama veikla (3), kad būtų pasinaudota patirtimi, išvengta veiklos kartojimosi ir padaryta didesnė pažanga; |
| --- | --- |

27.

ragina Europos Komisiją naują veiklą suderinti, koordinuoti ir glaudžiai susieti su įvairiomis Bendrijos programomis, projektais ir priemonėmis (2), taip pat ir su Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo srityje jau vykdoma atitinkama veikla (3), kad būtų pasinaudota patirtimi, išvengta veiklos kartojimosi ir padaryta didesnė pažanga;

| 28. | siūlo atlikti esamų struktūrinės paramos priemonių galimybių studiją, siekiant jas pritaikyti prie Viduržemio jūros regiono sąlygų. Ši politika visų pirma būtų ekonominės ir socialinės sanglaudos politika ir ją įgyvendinant Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo pagrindą sudarytų teritorinė dimensija; |
| --- | --- |

28.

siūlo atlikti esamų struktūrinės paramos priemonių galimybių studiją, siekiant jas pritaikyti prie Viduržemio jūros regiono sąlygų. Ši politika visų pirma būtų ekonominės ir socialinės sanglaudos politika ir ją įgyvendinant Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo pagrindą sudarytų teritorinė dimensija;

| 29. | ragina iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras pasinaudoti šiuo atnaujintu procesu siekiant pratęsti tam tikrų Viduržemio pietinės ir rytinės dalies valstybių savivaldos reformą ir decentralizaciją bei inicijuoti decentralizacijos procesą kitose valstybėse; |
| --- | --- |

29.

ragina iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga valdymo struktūras pasinaudoti šiuo atnaujintu procesu siekiant pratęsti tam tikrų Viduržemio pietinės ir rytinės dalies valstybių savivaldos reformą ir decentralizaciją bei inicijuoti decentralizacijos procesą kitose valstybėse;

| 30. | siūlo pirmenybę teikti vietos ir regionų valdžios institucijų stiprinimo strategijoms ir vykdyti administracijos modernizavimo programas bei vietos ir regionų žmogiškųjų išteklių mokymo projektus; |
| --- | --- |

30.

siūlo pirmenybę teikti vietos ir regionų valdžios institucijų stiprinimo strategijoms ir vykdyti administracijos modernizavimo programas bei vietos ir regionų žmogiškųjų išteklių mokymo projektus;

| 31. | laikosi nuomonės, kad vietos ir regionų valdžios atstovams suteikus didesnę atsakomybę, būtų galima įdiegti daugiapakopį valdymą ir įvairių pakopų institucijas įtraukti į viešosios politikos ir vystymosi politikos sprendimų priėmimo, rengimo, įgyvendinimo ir vertinimo procesus; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad vietos ir regionų valdžios atstovams suteikus didesnę atsakomybę, būtų galima įdiegti daugiapakopį valdymą ir įvairių pakopų institucijas įtraukti į viešosios politikos ir vystymosi politikos sprendimų priėmimo, rengimo, įgyvendinimo ir vertinimo procesus;

| 32. | rekomenduoja įgyvendinant projektus sutelkti vietos, techninius ir akademinius žmogiškuosius išteklius ir sudaryti optimalias sąlygas piliečių dalyvavimui, kad jie įsitrauktų į bendradarbiavimo procesą ir su juo susijusius projektus; |
| --- | --- |

32.

rekomenduoja įgyvendinant projektus sutelkti vietos, techninius ir akademinius žmogiškuosius išteklius ir sudaryti optimalias sąlygas piliečių dalyvavimui, kad jie įsitrauktų į bendradarbiavimo procesą ir su juo susijusius projektus;

| 33. | baigdamas pareiškia, kad plėtojant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga visiems įvairių lygių subjektams gali atsiverti galimybės mokytis, užmegzti naujus ryšius, diegti naujus abipusio pripažinimo būdus ir tai įvairiems iniciatyvoje dalyvaujantiems subjektams (centrines ir decentralizuotas valdžios institucijas, vietos ir regionų valdžios institucijas, pilietinę visuomenę ir kt.) sudarytų sąlygas susipažinti su nauju požiūriu į vystymąsi ir vietos demokratiją. |
| --- | --- |

33.

baigdamas pareiškia, kad plėtojant iniciatyvą Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga visiems įvairių lygių subjektams gali atsiverti galimybės mokytis, užmegzti naujus ryšius, diegti naujus abipusio pripažinimo būdus ir tai įvairiems iniciatyvoje dalyvaujantiems subjektams (centrines ir decentralizuotas valdžios institucijas, vietos ir regionų valdžios institucijas, pilietinę visuomenę ir kt.) sudarytų sąlygas susipažinti su nauju požiūriu į vystymąsi ir vietos demokratiją.

| 34. | nurodo Komiteto pirmininkui šią nuomonę pateikti pirmininkaujančiajai Prancūzijai, Viduržemio jūros valstybių sąjungos bendro pirmininkavimo institucijai, Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, ES ir Viduržemio jūros valstybių partnerystės parlamentinei asamblėjai bei Viduržemio jūros regiono pietinių ir rytinių valstybių vadovams; |
| --- | --- |

34.

nurodo Komiteto pirmininkui šią nuomonę pateikti pirmininkaujančiajai Prancūzijai, Viduržemio jūros valstybių sąjungos bendro pirmininkavimo institucijai, Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, ES ir Viduržemio jūros valstybių partnerystės parlamentinei asamblėjai bei Viduržemio jūros regiono pietinių ir rytinių valstybių vadovams;

Briuselis, 2008 m. spalio 20 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Daugelis tinklų, asociacijų, centrų ėmėsi konkrečių veiksmų, analizės ir mokslinių tyrimų, skirtų Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystei ir atitinkamoms šalims. Reikėtų surinkti informaciją apie jų vykdomą veiklą, su ta veikla susipažinti, padaryti išvadas ir atsižvelgiant į tai, kas jau padaryta, parengti naują iniciatyvą. Galima paminėti, pavyzdžiui, Jungtinės miestų ir vietos vykdomosios valdžios institucijų organizacijos pasaulinę ataskaitą dėl decentralizacijos ir vietos demokratijos, pristatančią padėtį šalyse, kurios yra iniciatyvos Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga partnerės.

1

Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga

(2)  Pavyzdžiui, tarpregioninio bendradarbiavimo fondais, ES plėtros politika tokių šalių kandidačių kaip Kroatija ir Turkija atžvilgiu.

2

(3)  Pavyzdžiui, Europos kaimynystės politika, tokiomis Bendrijos programomis kaip Erasmus Mundus arba mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendroji programa; Europos Sąjungos Viduržemio jūros regiono šalių ir Zagrebo šalių dialogu 5 + 5.

3

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/56

---

Regionų komiteto nuomonė — Valdymas ir partnerystė nacionaliniu ir regionų lygiu ir įgyvendinant projektus regioninės politikos srityje

(2008/C 325/09)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | kalbant apie partnerystę, ragina vietos ir regionų valdžios institucijų nepriskirti tai pačiai kategorijai kaip ir pilietinė visuomenė ir ekonominiai bei socialiniai partneriai, kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra išrinkti organai, tiesiogiai atsakingi ES piliečiams, |
| --- | --- |

—

kalbant apie partnerystę, ragina vietos ir regionų valdžios institucijų nepriskirti tai pačiai kategorijai kaip ir pilietinė visuomenė ir ekonominiai bei socialiniai partneriai, kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra išrinkti organai, tiesiogiai atsakingi ES piliečiams,

| — | nurodo, kad ES mastu nėra parengtos bendros metodikos, pagal kurią rengiant, įgyvendinant, tikrinant ir vertinant programavimo ir planavimo dokumentus, susijusius su teritorijų planavimu, būtų kuriamos partnerystės. Todėl neįmanoma konkrečiai nustatyti, ar partnerystės principas tikrai buvo taikomas ar tik paminėtas, ir įvertinti jo realaus poveikio, |
| --- | --- |

—

nurodo, kad ES mastu nėra parengtos bendros metodikos, pagal kurią rengiant, įgyvendinant, tikrinant ir vertinant programavimo ir planavimo dokumentus, susijusius su teritorijų planavimu, būtų kuriamos partnerystės. Todėl neįmanoma konkrečiai nustatyti, ar partnerystės principas tikrai buvo taikomas ar tik paminėtas, ir įvertinti jo realaus poveikio,

| — | rekomenduoja Europos Parlamentui ir Europos Komisijai įvertinti galimybę pasitelkti nacionalinių ir (arba) regionų valdžios institucijų gebėjimus užtikrinti veiklos programų įgyvendinimo ir iš struktūrinių fondų ir sanglaudos fondo gautų lėšų panaudojimo stebėseną siekiant patikrinti patirtas išlaidas ir pasiektus rezultatus. Tai padėtų supaprastinti procedūras ir sumažinti jų išlaidas, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja Europos Parlamentui ir Europos Komisijai įvertinti galimybę pasitelkti nacionalinių ir (arba) regionų valdžios institucijų gebėjimus užtikrinti veiklos programų įgyvendinimo ir iš struktūrinių fondų ir sanglaudos fondo gautų lėšų panaudojimo stebėseną siekiant patikrinti patirtas išlaidas ir pasiektus rezultatus. Tai padėtų supaprastinti procedūras ir sumažinti jų išlaidas,

| — | yra įsitikinęs, kad Regionų komitetui turėtų tekti svarbesnis vaidmuo rengiant ir įgyvendinant ES politikos priemones bei užtikrinant jų stebėseną aktyviai dalyvaujant Komiteto nariams vietos ir regionų lygiu vykstančiuose dialoguose, |
| --- | --- |

—

yra įsitikinęs, kad Regionų komitetui turėtų tekti svarbesnis vaidmuo rengiant ir įgyvendinant ES politikos priemones bei užtikrinant jų stebėseną aktyviai dalyvaujant Komiteto nariams vietos ir regionų lygiu vykstančiuose dialoguose,

| — | yra pasiryžęs planuoti ir įgyvendinti iniciatyvas, skirtas skleisti geriausią partnerysčių patirtį, kurią valstybės narės sukaupė nustatant vietos, regionų, nacionalinės ir viršnacionalinės politikos prioritetus. |
| --- | --- |

—

yra pasiryžęs planuoti ir įgyvendinti iniciatyvas, skirtas skleisti geriausią partnerysčių patirtį, kurią valstybės narės sukaupė nustatant vietos, regionų, nacionalinės ir viršnacionalinės politikos prioritetus.

| Pranešėjas | : | Vladimir KISSIOV (BG/ELP), Sofijos miesto tarybos narys |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Vladimir KISSIOV (BG/ELP), Sofijos miesto tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendros pastabos dėl partnerystės, atsižvelgiant į valdymą nacionaliniu ir regionų lygiu ir įgyvendinant projektus regioninės politikos srityje

| 1. | visiškai pritaria iniciatyvai apsvarstyti ir išanalizuoti, kaip nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu vykdomas valdymas ir palaikomi partnerystės ryšiai ir kaip rengiami projektai regioninės politikos srityje, taip pat kaip rengiami ir įgyvendinami teritorinio vystymo programavimo ir planavimo dokumentai; |
| --- | --- |

1.

visiškai pritaria iniciatyvai apsvarstyti ir išanalizuoti, kaip nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu vykdomas valdymas ir palaikomi partnerystės ryšiai ir kaip rengiami projektai regioninės politikos srityje, taip pat kaip rengiami ir įgyvendinami teritorinio vystymo programavimo ir planavimo dokumentai;

| 2. | pritaria valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų pastangoms rengiant planavimo dokumentus, skirtus regioninio planavimo ir vystymosi politikos kūrimui ir įgyvendinimui, užmegzti ir nuolat puoselėti partnerystės ryšius tarp valstybinių ar regionų ir vietos institucijų, pilietinės visuomenės atstovų, socialinių partnerių ir verslo atstovų; |
| --- | --- |

2.

pritaria valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų pastangoms rengiant planavimo dokumentus, skirtus regioninio planavimo ir vystymosi politikos kūrimui ir įgyvendinimui, užmegzti ir nuolat puoselėti partnerystės ryšius tarp valstybinių ar regionų ir vietos institucijų, pilietinės visuomenės atstovų, socialinių partnerių ir verslo atstovų;

| 3. | ypač palankiai vertina tai, kad valstybių narių vyriausybės stengiasi skatinti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ir kad šį dialogą jos palaiko ne tik nustatydamos teritorinio vystymosi tikslus, prioritetus ir išteklius, bet ir teritorinio vystymosi įgyvendinimo aspektus vykdant Europos ir nacionalinę politiką; |
| --- | --- |

3.

ypač palankiai vertina tai, kad valstybių narių vyriausybės stengiasi skatinti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ir kad šį dialogą jos palaiko ne tik nustatydamos teritorinio vystymosi tikslus, prioritetus ir išteklius, bet ir teritorinio vystymosi įgyvendinimo aspektus vykdant Europos ir nacionalinę politiką;

| 4. | pabrėžia vadovaujantį miestų ir regionų vaidmenį rengiant strateginius dokumentus, įgyvendinant programas ir užtikrinant ES politikos krypčių stebėseną ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia vadovaujantį miestų ir regionų vaidmenį rengiant strateginius dokumentus, įgyvendinant programas ir užtikrinant ES politikos krypčių stebėseną ir įgyvendinimą;

| 5. | kalbant apie partnerystę, ragina neskirti vietos ir regionų valdžios institucijų tai pačiai kategorijai kaip ir pilietinė visuomenė ir ekonominiai bei socialiniai partneriai, kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra išrinkti organai, tiesiogiai atsakingi ES piliečiams. Be to, valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų, Europos institucijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų partnerystė yra kitokios kokybės lygmens negu kitos partnerystės formos. Piliečių išrinktos vietos ir regionų valdžios institucijos, atliekančios joms patikėtas valstybines užduotis, turėtų būti aiškiai paminėtos bendruose reglamentuose ir dokumentuose; |
| --- | --- |

5.

kalbant apie partnerystę, ragina neskirti vietos ir regionų valdžios institucijų tai pačiai kategorijai kaip ir pilietinė visuomenė ir ekonominiai bei socialiniai partneriai, kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra išrinkti organai, tiesiogiai atsakingi ES piliečiams. Be to, valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų, Europos institucijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų partnerystė yra kitokios kokybės lygmens negu kitos partnerystės formos. Piliečių išrinktos vietos ir regionų valdžios institucijos, atliekančios joms patikėtas valstybines užduotis, turėtų būti aiškiai paminėtos bendruose reglamentuose ir dokumentuose;

| 6. | yra įsitikinęs, kad vietos ir regioninės politikos srityje gero valdymo principus praktiškai galima įgyvendinti aktyviau įtraukiant pilietinės visuomenės atstovus ir ekonominius bei socialinius partnerius; |
| --- | --- |

6.

yra įsitikinęs, kad vietos ir regioninės politikos srityje gero valdymo principus praktiškai galima įgyvendinti aktyviau įtraukiant pilietinės visuomenės atstovus ir ekonominius bei socialinius partnerius;

Struktūrinė politika ir pagrindinės su ja susijusios valdymo problemos

| 7. | pritaria visapusiam požiūriui į struktūrinės politikos valdymą ES daugiapakopio valdymo sistemoje; |
| --- | --- |

7.

pritaria visapusiam požiūriui į struktūrinės politikos valdymą ES daugiapakopio valdymo sistemoje;

| 8. | yra įsitikinęs, kad būtini gero valdymo regioninės politikos srityje elementai yra kompleksinis politinių priemonių taikymas, aktyvus visų suinteresuotų subjektų dalyvavimas bei aiški orientacija į veiksmingą ir efektyvų politikos įgyvendinimą, besiremiantį horizontalia ir vertikalia įvairių priemonių integracija siekiant aiškių, pastebimų rezultatų; |
| --- | --- |

8.

yra įsitikinęs, kad būtini gero valdymo regioninės politikos srityje elementai yra kompleksinis politinių priemonių taikymas, aktyvus visų suinteresuotų subjektų dalyvavimas bei aiški orientacija į veiksmingą ir efektyvų politikos įgyvendinimą, besiremiantį horizontalia ir vertikalia įvairių priemonių integracija siekiant aiškių, pastebimų rezultatų;

| 9. | pripažįsta Europos struktūrinės politikos, kaip veiksmingos pagalbos priemonės, taikomos įvairiose Europos šalyse vykdant administracinio decentralizavimo procesus, atliktą vaidmenį vystant regioninius planavimu ir rodikliais grįstus valdymo metodus, kurie svariai prisidėjo gerinant viešas iniciatyvas vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta Europos struktūrinės politikos, kaip veiksmingos pagalbos priemonės, taikomos įvairiose Europos šalyse vykdant administracinio decentralizavimo procesus, atliktą vaidmenį vystant regioninius planavimu ir rodikliais grįstus valdymo metodus, kurie svariai prisidėjo gerinant viešas iniciatyvas vietos ir regionų lygiu;

| 10. | yra įsitikinęs, kad dabartinis struktūrinės politikos modelis gali tapti puikiomis šios politikos formavimo ateityje gairėmis; |
| --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, kad dabartinis struktūrinės politikos modelis gali tapti puikiomis šios politikos formavimo ateityje gairėmis;

| 11. | nurodo, kad ES mastu nėra parengtos bendros metodikos, pagal kurią, rengiant, įgyvendinant, tikrinant ir vertinant programavimo ir planavimo dokumentus, susijusius su teritorijų planavimu, būtų kuriamos partnerystės. Todėl neįmanoma konkrečiai nustatyti, ar partnerystės principas tikrai buvo taikomas ar tik paminėtas, ir įvertinti jo realaus poveikio; |
| --- | --- |

11.

nurodo, kad ES mastu nėra parengtos bendros metodikos, pagal kurią, rengiant, įgyvendinant, tikrinant ir vertinant programavimo ir planavimo dokumentus, susijusius su teritorijų planavimu, būtų kuriamos partnerystės. Todėl neįmanoma konkrečiai nustatyti, ar partnerystės principas tikrai buvo taikomas ar tik paminėtas, ir įvertinti jo realaus poveikio;

Politiniai partnerysčių aspektai regioninės politikos valdymo srityje

| 12. | palankiai vertina veiksmus, kurių imtasi stiprinant partnerystes, skirtas tvaresnei politikai ir intensyvesnei vertikaliai ir horizontaliai integracijai valdymo ir partnerystės nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina veiksmus, kurių imtasi stiprinant partnerystes, skirtas tvaresnei politikai ir intensyvesnei vertikaliai ir horizontaliai integracijai valdymo ir partnerystės nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu;

| 13. | demokratijos pasiekimu laiko naujų valstybių narių vyriausybių pastangas įgyvendinti gero valdymo principus programavimo dokumentų rengimo ir įgyvendinimo procese; |
| --- | --- |

13.

demokratijos pasiekimu laiko naujų valstybių narių vyriausybių pastangas įgyvendinti gero valdymo principus programavimo dokumentų rengimo ir įgyvendinimo procese;

| 14. | ragina nacionalines, ir regionų institucijas bei administracinius organus parengti ir patvirtinti metodiką, skirtą kurti partnerystėms regioninės politikos srityje dėl programavimo ir planavimo dokumentų. Reikėtų apibrėžti partnerystės formą ir būtiniausią mastą visais jos etapais: rengimo, įgyvendinimo, tikrinimo ir vertinimo. Šiuo atveju derėtų atsižvelgti į du kokybiškai skirtingus partnerystės lygius:






  — | išrinktus organus, kurie yra tiesiogiai atskaitingi ES piliečiams, t. y. vietos ir regionų valdžios institucijos, |
| --- | --- | --- |

14.

ragina nacionalines, ir regionų institucijas bei administracinius organus parengti ir patvirtinti metodiką, skirtą kurti partnerystėms regioninės politikos srityje dėl programavimo ir planavimo dokumentų. Reikėtų apibrėžti partnerystės formą ir būtiniausią mastą visais jos etapais: rengimo, įgyvendinimo, tikrinimo ir vertinimo. Šiuo atveju derėtų atsižvelgti į du kokybiškai skirtingus partnerystės lygius:

—

išrinktus organus, kurie yra tiesiogiai atskaitingi ES piliečiams, t. y. vietos ir regionų valdžios institucijos,

| — | ekonominius ir socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

—

ekonominius ir socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę.

Partneriai, kuriuos reikia įtraukti, skiriasi atsižvelgiant į jų veiklos sritį, specializaciją, įgaliojimus ir papildomą naudą. Be to, reikėtų turėti omenyje tai, kad decentralizacija įvairiose ES valstybėse narėse vykdoma skirtingais lygiais, ir išsiaiškinti, ar tikrai vietos ir regionų institucijoms tenka atsakomybė valdyti kai kurias veiklos programas;

| 15. | mano, kad skleisdamos sukauptą gerąją patirtį senosios valstybės narės, ypač labiau decentralizuotos, daug prisidėjo tobulinant gero valdymo ir partnerystės sistemą nacionaliniu, regionų, vietos ir projektų lygiu regioninės politikos srityje ir galėtų pasidalyti geriausia patirtimi su kitomis šalimis; |
| --- | --- |

15.

mano, kad skleisdamos sukauptą gerąją patirtį senosios valstybės narės, ypač labiau decentralizuotos, daug prisidėjo tobulinant gero valdymo ir partnerystės sistemą nacionaliniu, regionų, vietos ir projektų lygiu regioninės politikos srityje ir galėtų pasidalyti geriausia patirtimi su kitomis šalimis;

| 16. | pabrėžia, kad partnerių tinklų įtraukimas į regionų vystymo politikos priemonių rengimą ir įgyvendinimą įvairiems subjektams ir dalyviams suteikia didelių galimybių išreikšti savo interesus ir didina žmonių pasitikėjimą valdžios institucijomis. Vis dėlto reikia užtikrinti, kad suinteresuotiems partneriams, turintiems atitinkamus veiklos įgaliojimus, kompetenciją ir būtinus gebėjimus, kurių dalyvavimas gali atnešti realią papildomą naudą, būtų skirti pakankami finansiniai ištekliai, kad jie galėtų atlikti deramą vaidmenį šiame procese. Minėti finansiniai ištekliai galėtų būti techninės pagalbos dalis ir iš jų turėtų būti padengiamos išlaidos, susijusios su tikrai pagrįstų tyrimų atlikimu ir moksliniais tyrimais, vykdomais Europos, nacionaliniu ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad partnerių tinklų įtraukimas į regionų vystymo politikos priemonių rengimą ir įgyvendinimą įvairiems subjektams ir dalyviams suteikia didelių galimybių išreikšti savo interesus ir didina žmonių pasitikėjimą valdžios institucijomis. Vis dėlto reikia užtikrinti, kad suinteresuotiems partneriams, turintiems atitinkamus veiklos įgaliojimus, kompetenciją ir būtinus gebėjimus, kurių dalyvavimas gali atnešti realią papildomą naudą, būtų skirti pakankami finansiniai ištekliai, kad jie galėtų atlikti deramą vaidmenį šiame procese. Minėti finansiniai ištekliai galėtų būti techninės pagalbos dalis ir iš jų turėtų būti padengiamos išlaidos, susijusios su tikrai pagrįstų tyrimų atlikimu ir moksliniais tyrimais, vykdomais Europos, nacionaliniu ir vietos lygiu;

| 17. | ragina Europos Komisiją (kadangi į daugelį veiklos programų tai neįtraukta) leisti vietos ir regionų valdžios institucijoms, jų nacionalinėms ir viršnacionalinio lygio asociacijoms ir kitiems susijusiems partneriams naudoti techninei pagalbai skirtas lėšas dabartiniu programavimo laikotarpiu ir tam pritarti, kad minėti subjektai galėtų atlikti tyrimus ir analizę vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygiu, kurie padėtų nustatyti naujos sanglaudos politikos poreikius ir prioritetus; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Komisiją (kadangi į daugelį veiklos programų tai neįtraukta) leisti vietos ir regionų valdžios institucijoms, jų nacionalinėms ir viršnacionalinio lygio asociacijoms ir kitiems susijusiems partneriams naudoti techninei pagalbai skirtas lėšas dabartiniu programavimo laikotarpiu ir tam pritarti, kad minėti subjektai galėtų atlikti tyrimus ir analizę vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygiu, kurie padėtų nustatyti naujos sanglaudos politikos poreikius ir prioritetus;

| 18. | yra įsitikinęs, kad bus vis labiau svarbu visuose ES politikos formavimo proceso etapuose — politinių priemonių rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir įvertinimo — stiprinti valdymą ir partnerystę įgyvendinant projektus vietos ir regioninio vystymosi politikos srityje; |
| --- | --- |

18.

yra įsitikinęs, kad bus vis labiau svarbu visuose ES politikos formavimo proceso etapuose — politinių priemonių rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir įvertinimo — stiprinti valdymą ir partnerystę įgyvendinant projektus vietos ir regioninio vystymosi politikos srityje;

| 19. | mano, kad valdymui ir partnerystei turėtų tekti svarbesnis vaidmuo ES komunikacijos strategijoje rengiant, įgyvendinant ir ES teritorinio vystymosi politiką ir užtikrinant jos stebėseną bei įvertinimą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad valdymui ir partnerystei turėtų tekti svarbesnis vaidmuo ES komunikacijos strategijoje rengiant, įgyvendinant ir ES teritorinio vystymosi politiką ir užtikrinant jos stebėseną bei įvertinimą;

| 20. | ragina Europos Parlamentą ir Europos Komisiją rengiant ES politikos priemones plačiau pasinaudoti partneryste ir valdymu siekiant įtraukti kuo daugiau suinteresuotų subjektų, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijas, kaip valdžios lygmenį, kuriame paprastai įgyvendinama daugiausia Bendrijos politikos priemonių. Ragina Komisiją užtikrinti, kad visos regionų ir vietos valdžios institucijos, kurios yra suinteresuotos ir turi reikiamų įgūdžių administruoti Europos regionų vystymo programas, būtų skiriamos veiklos programų valdymo institucijomis; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Parlamentą ir Europos Komisiją rengiant ES politikos priemones plačiau pasinaudoti partneryste ir valdymu siekiant įtraukti kuo daugiau suinteresuotų subjektų, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijas, kaip valdžios lygmenį, kuriame paprastai įgyvendinama daugiausia Bendrijos politikos priemonių. Ragina Komisiją užtikrinti, kad visos regionų ir vietos valdžios institucijos, kurios yra suinteresuotos ir turi reikiamų įgūdžių administruoti Europos regionų vystymo programas, būtų skiriamos veiklos programų valdymo institucijomis;

| 21. | primygtinai reikalauja, kad rengiant nacionalinius, regioninius ir vietos strateginius ir planavimo dokumentus būtų surasta sąsaja tarp klausimų, susijusių su valdymu ir partneryste vietos ir regionų lygiu, ir diskusijos apie tai, kaip, pavyzdžiui, ES regionuose reikėtų atremti iššūkius, susijusius su klimato kaita, miesto transportu, pokyčiais gyvosios gamtos moksluose ir biotechnologijoje, mokslinių tyrimų ir inovacijų vystymuisi ir kokių iniciatyvų šiais klausimais reikėtų imtis; |
| --- | --- |

21.

primygtinai reikalauja, kad rengiant nacionalinius, regioninius ir vietos strateginius ir planavimo dokumentus būtų surasta sąsaja tarp klausimų, susijusių su valdymu ir partneryste vietos ir regionų lygiu, ir diskusijos apie tai, kaip, pavyzdžiui, ES regionuose reikėtų atremti iššūkius, susijusius su klimato kaita, miesto transportu, pokyčiais gyvosios gamtos moksluose ir biotechnologijoje, mokslinių tyrimų ir inovacijų vystymuisi ir kokių iniciatyvų šiais klausimais reikėtų imtis;

Partnerysčių skatinimas valdymo srityje

| 22. | mano, kad rengiant naująją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką, visų pirma dėmesį skiriant didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turintiems regionams, bus labai svarbu užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir joms atstovaujančios nacionalinės ir viršnacionalinės asociacijos, tačiau taip pat ir ekonominiai ir socialiniai partneriai bei pilietinė visuomenė būtų kuo anksčiau įtraukti formuluojant nacionalinę poziciją ir prioritetus bei rengiant dokumentus ir kad į jų nuomones būtų deramai atsižvelgta; |
| --- | --- |

22.

mano, kad rengiant naująją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką, visų pirma dėmesį skiriant didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turintiems regionams, bus labai svarbu užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir joms atstovaujančios nacionalinės ir viršnacionalinės asociacijos, tačiau taip pat ir ekonominiai ir socialiniai partneriai bei pilietinė visuomenė būtų kuo anksčiau įtraukti formuluojant nacionalinę poziciją ir prioritetus bei rengiant dokumentus ir kad į jų nuomones būtų deramai atsižvelgta;

| 23. | mano, kad verta toliau atidžiai analizuoti su partnerystėmis susijusią valstybių narių praktiką ir patirtį, kurią jos sukaupė nustatydamos vietos, regionų, nacionalinio ir viršnacionalinio vystymosi prioritetus. Vertinimai parems paprastesnes ir veiksmingesnes komunikacijos tarp partnerių vietos ir regionų lygiu formas; |
| --- | --- |

23.

mano, kad verta toliau atidžiai analizuoti su partnerystėmis susijusią valstybių narių praktiką ir patirtį, kurią jos sukaupė nustatydamos vietos, regionų, nacionalinio ir viršnacionalinio vystymosi prioritetus. Vertinimai parems paprastesnes ir veiksmingesnes komunikacijos tarp partnerių vietos ir regionų lygiu formas;

| 24. | yra įsitikinęs, kad, atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių decentralizavimo lygį, konsultavimosi procesas bei valdymas projektų lygiu taip pat vyksta nevienodai; |
| --- | --- |

24.

yra įsitikinęs, kad, atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių decentralizavimo lygį, konsultavimosi procesas bei valdymas projektų lygiu taip pat vyksta nevienodai;

| 25. | pripažįsta, kad kito ES planavimo laikotarpiu valstybių narių valdymo ir partnerysčių nacionaliniu ir regionų lygiu dalyviai turėtų būti susipažinę su patikrintais ir veiksmingais konsultavimosi su partneriais ir pilietinės visuomenės struktūromis metodais, pavyzdžiui, parengtas vadovas apie gerą praktiką, viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę arba bendradarbiavimą su pilietinės visuomenės atstovais siekiant koordinuoti veiklą, susijusią su būsimu vietos ir regionų vystymo planavimu; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad kito ES planavimo laikotarpiu valstybių narių valdymo ir partnerysčių nacionaliniu ir regionų lygiu dalyviai turėtų būti susipažinę su patikrintais ir veiksmingais konsultavimosi su partneriais ir pilietinės visuomenės struktūromis metodais, pavyzdžiui, parengtas vadovas apie gerą praktiką, viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę arba bendradarbiavimą su pilietinės visuomenės atstovais siekiant koordinuoti veiklą, susijusią su būsimu vietos ir regionų vystymo planavimu;

| 26. | remiantis Lisabonos strategijos tikslu kurti žiniomis grindžiamą ekonomiką, rekomenduoja patvirtinti tikslines priemones, kurios padėtų įtraukti universitetus, mokslinių tyrimų ir mokslo įstaigas ir technologijų centrus į nacionalinės pozicijos ir dokumentų naujajam programavimo laikotarpiui rengimo procesą ne tik nacionaliniu, bet ir regionų bei vietos lygiu; |
| --- | --- |

26.

remiantis Lisabonos strategijos tikslu kurti žiniomis grindžiamą ekonomiką, rekomenduoja patvirtinti tikslines priemones, kurios padėtų įtraukti universitetus, mokslinių tyrimų ir mokslo įstaigas ir technologijų centrus į nacionalinės pozicijos ir dokumentų naujajam programavimo laikotarpiui rengimo procesą ne tik nacionaliniu, bet ir regionų bei vietos lygiu;

| 27. | mano, kad, siekiant sustiprinti administracinius gebėjimus, būtina visų pirma įgyvendinti tikslines priemones, skirtas jauniems žmonėms kuo ankstesniame etape įtraukti į teritorinio vystymosi politikos priemonių rengimo, svarstymo ir programavimo procesą. Tai turėtų didelės ir ilgalaikės įtakos ES politikos priemonių įgyvendinimui ir skatintų jaunus žmones aktyviai dalyvauti visuomeniniame gyvenime; |
| --- | --- |

27.

mano, kad, siekiant sustiprinti administracinius gebėjimus, būtina visų pirma įgyvendinti tikslines priemones, skirtas jauniems žmonėms kuo ankstesniame etape įtraukti į teritorinio vystymosi politikos priemonių rengimo, svarstymo ir programavimo procesą. Tai turėtų didelės ir ilgalaikės įtakos ES politikos priemonių įgyvendinimui ir skatintų jaunus žmones aktyviai dalyvauti visuomeniniame gyvenime;

| 28. | pripažįsta būtinybę toliau stiprinti aktyvios partnerystės (vietos ir regionų valdžios institucijų bei nevyriausybinių organizacijų iniciatyva) vaidmenį valdymo procese, todėl mano, kad valstybės narės turi imtis jų nacionalinius ypatumus atitinkančių veiksmų, kurie paskatintų partnerių bendruomenes jungtis į organizacijas siekiant aktyvesnio suinteresuotų pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimo, didesnės jų atsakomybės ir suinteresuotumo; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta būtinybę toliau stiprinti aktyvios partnerystės (vietos ir regionų valdžios institucijų bei nevyriausybinių organizacijų iniciatyva) vaidmenį valdymo procese, todėl mano, kad valstybės narės turi imtis jų nacionalinius ypatumus atitinkančių veiksmų, kurie paskatintų partnerių bendruomenes jungtis į organizacijas siekiant aktyvesnio suinteresuotų pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimo, didesnės jų atsakomybės ir suinteresuotumo;

| 29. | rekomenduoja Europos Parlamentui ir Europos Komisijai įvertinti galimybę pasitelkti nacionalinių ir (arba) regionų valdžios institucijų gebėjimus užtikrinti veiklos programų įgyvendinimo ir iš struktūrinių fondų ir sanglaudos fondo gautų lėšų panaudojimo stebėseną siekiant patikrinti patirtas išlaidas ir pasiektus rezultatus. Tai padėtų supaprastinti procedūras ir sumažinti jų sąnaudas; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja Europos Parlamentui ir Europos Komisijai įvertinti galimybę pasitelkti nacionalinių ir (arba) regionų valdžios institucijų gebėjimus užtikrinti veiklos programų įgyvendinimo ir iš struktūrinių fondų ir sanglaudos fondo gautų lėšų panaudojimo stebėseną siekiant patikrinti patirtas išlaidas ir pasiektus rezultatus. Tai padėtų supaprastinti procedūras ir sumažinti jų sąnaudas;

| 30. | mano, kad būtina kurti institucines priemones, kuriomis siekiama palengvinti horizontalios ir vertikalios strategijų įgyvendinimą. Tai galėtų būti platformos, regioninės politikos valdymas, apskritojo stalo susitikimai ir kt., kurie palengvintų komunikaciją politiniu ir administraciniu lygiu su atskirų sektorių tinklais; |
| --- | --- |

30.

mano, kad būtina kurti institucines priemones, kuriomis siekiama palengvinti horizontalios ir vertikalios strategijų įgyvendinimą. Tai galėtų būti platformos, regioninės politikos valdymas, apskritojo stalo susitikimai ir kt., kurie palengvintų komunikaciją politiniu ir administraciniu lygiu su atskirų sektorių tinklais;

| 31. | mano, kad reikėtų atsižvelgti į Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių regioninės politikos valdymo srityje vaidmenį ir kartu jas skatinti. Šios naujos struktūros yra ne tik Bendrijos lėšų valdymo priemonė, bet visų pirma horizontalaus bendradarbiavimo priemonė, skirta kaimyninių regionų pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

31.

mano, kad reikėtų atsižvelgti į Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių regioninės politikos valdymo srityje vaidmenį ir kartu jas skatinti. Šios naujos struktūros yra ne tik Bendrijos lėšų valdymo priemonė, bet visų pirma horizontalaus bendradarbiavimo priemonė, skirta kaimyninių regionų pilietinei visuomenei;

| 32. | yra įsitikinęs, kad vertinant partnerystę valdymo ir projektų planavimo srityje, vis dažniau dėmesys turėtų būti skiriamas kokybiniams, o ne kiekybiniams rodikliams, todėl labai svarbu, kad valdymo proceso metu nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų partneriai būtų vertinami ne pagal vienodus kriterijus, bet atsižvelgiant į jų gebėjimus ir galimą indėlį; |
| --- | --- |

32.

yra įsitikinęs, kad vertinant partnerystę valdymo ir projektų planavimo srityje, vis dažniau dėmesys turėtų būti skiriamas kokybiniams, o ne kiekybiniams rodikliams, todėl labai svarbu, kad valdymo proceso metu nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų partneriai būtų vertinami ne pagal vienodus kriterijus, bet atsižvelgiant į jų gebėjimus ir galimą indėlį;

| 33. | atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduriama užtikrinant regionų politikos poveikį visuomenei, nepaprastai svarbu įvairiais lygiais sukurti politikos priemonių sąsajas su įvairiais sektoriais; |
| --- | --- |

33.

atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduriama užtikrinant regionų politikos poveikį visuomenei, nepaprastai svarbu įvairiais lygiais sukurti politikos priemonių sąsajas su įvairiais sektoriais;

| 34. | vienas svarbiausių vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijų uždavinių — stiprinti ir nuolat tobulinti administracinius gebėjimus. Metinis administracinių gebėjimų įvertinimas turi būti laikomas ne formalumu, o pasiektų rezultatų analize, kuri vėliau būtų skelbiama ir būtų pagrindas būsimiems gebėjimams ugdyti; |
| --- | --- |

34.

vienas svarbiausių vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijų uždavinių — stiprinti ir nuolat tobulinti administracinius gebėjimus. Metinis administracinių gebėjimų įvertinimas turi būti laikomas ne formalumu, o pasiektų rezultatų analize, kuri vėliau būtų skelbiama ir būtų pagrindas būsimiems gebėjimams ugdyti;

Regionų komiteto vaidmuo

| 35. | yra įsitikinęs, kad Regionų komitetui turėtų būti skiriamas svarbesnis vaidmuo rengiant ir įgyvendinant ES politikos priemones bei užtikrinant jų stebėseną aktyviai dalyvaujant Komiteto nariams — kaip vietos ir regionų valdžios institucijų interesų atstovams — vietos ir regionų lygiu vykstančiuose dialoguose su visuomene ir pilietinės visuomenės organizacijomis. Tai yra tiek sėkmingo teritorinio vystymo planavimo, tiek administracinių ir komunikacinių gebėjimų ugdymo ir didinimo vietos ir regionų lygiu išankstinė sąlyga, siekiant įveikti administravimo stoką, kuri ES dokumentuose dažnai vadinama kliūtimi vystymuisi; |
| --- | --- |

35.

yra įsitikinęs, kad Regionų komitetui turėtų būti skiriamas svarbesnis vaidmuo rengiant ir įgyvendinant ES politikos priemones bei užtikrinant jų stebėseną aktyviai dalyvaujant Komiteto nariams — kaip vietos ir regionų valdžios institucijų interesų atstovams — vietos ir regionų lygiu vykstančiuose dialoguose su visuomene ir pilietinės visuomenės organizacijomis. Tai yra tiek sėkmingo teritorinio vystymo planavimo, tiek administracinių ir komunikacinių gebėjimų ugdymo ir didinimo vietos ir regionų lygiu išankstinė sąlyga, siekiant įveikti administravimo stoką, kuri ES dokumentuose dažnai vadinama kliūtimi vystymuisi;

| 36. | kiekvienais metais planuoja parengti rekomendacijas, kaip gerinti regionų ir vietos lygio partnerystes, kurios taps neatsiejama kasmetinių aukšto lygio diskusijų dalimi; |
| --- | --- |

36.

kiekvienais metais planuoja parengti rekomendacijas, kaip gerinti regionų ir vietos lygio partnerystes, kurios taps neatsiejama kasmetinių aukšto lygio diskusijų dalimi;

| 37. | rems valstybių narių, Europos Parlamento ir Europos Komisijos iniciatyvas, susijusias su partnerysčių su vietos ir regionų valdžios institucijomis plėtojimu, ne tik politikos priemonių įgyvendinimo stebėsenos, bet visų pirma jų rengimo etape; |
| --- | --- |

37.

rems valstybių narių, Europos Parlamento ir Europos Komisijos iniciatyvas, susijusias su partnerysčių su vietos ir regionų valdžios institucijomis plėtojimu, ne tik politikos priemonių įgyvendinimo stebėsenos, bet visų pirma jų rengimo etape;

| 38. | mano, kad pasitelkiant įvairias iniciatyvas reikia remti, skatinti ir plėtoti partnerystes su NVO ir darbdaviais žemesniuose valdžios lygmenyse, visų pirma planavimo etape ir konkrečių priemonių įgyvendinimo metu; |
| --- | --- |

38.

mano, kad pasitelkiant įvairias iniciatyvas reikia remti, skatinti ir plėtoti partnerystes su NVO ir darbdaviais žemesniuose valdžios lygmenyse, visų pirma planavimo etape ir konkrečių priemonių įgyvendinimo metu;

| 39. | yra pasiryžęs planuoti ir įgyvendinti iniciatyvas, skirtas skleisti geriausią partnerystės taikymo patirtį, kurią valstybės narės sukaupė nustatant vietos, regionų, nacionalinės ir viršnacionalinės politikos prioritetus. Vietos valdžios institucijos turi būti įtrauktos į komunikacijos veiklą, nes jos geriausiai gali išaiškinti kokią reikšmę Europos Sąjunga turi kasdieniniam piliečių gyvenimui; |
| --- | --- |

39.

yra pasiryžęs planuoti ir įgyvendinti iniciatyvas, skirtas skleisti geriausią partnerystės taikymo patirtį, kurią valstybės narės sukaupė nustatant vietos, regionų, nacionalinės ir viršnacionalinės politikos prioritetus. Vietos valdžios institucijos turi būti įtrauktos į komunikacijos veiklą, nes jos geriausiai gali išaiškinti kokią reikšmę Europos Sąjunga turi kasdieniniam piliečių gyvenimui;

| 40. | imsis visų reikiamų veiksmų, kad būtų kuo geriau naudojamasi Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) — tarptautinio decentralizuoto bendradarbiavimo priemonės — teikiamais Europos, nacionalinės ir regionų politikos koordinavimo ir įgyvendinimo mechanizmais siekiant kuo veiksmingiau į valdymą įtraukti įvairias partnerių grupes. |
| --- | --- |

40.

imsis visų reikiamų veiksmų, kad būtų kuo geriau naudojamasi Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) — tarptautinio decentralizuoto bendradarbiavimo priemonės — teikiamais Europos, nacionalinės ir regionų politikos koordinavimo ir įgyvendinimo mechanizmais siekiant kuo veiksmingiau į valdymą įtraukti įvairias partnerių grupes.

Briuselis, 2008 m. spalio 9 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/60

---

Regionų komiteto nuomonė — Pramoniniai išmetamieji teršalai

(2008/C 325/10)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad pramoninių išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas yra ypač svarbus oro taršai. Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva yra svarbi europinė priemonė, suteikianti galimybę valstybėms narėms iki 2020 m. pasiekti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad pramoninių išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas yra ypač svarbus oro taršai. Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva yra svarbi europinė priemonė, suteikianti galimybę valstybėms narėms iki 2020 m. pasiekti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus;

| — | mano, kad kalbant apie oro taršą direktyva nekelia pakankamai aukštų tikslų ir yra nusivylęs dėl to, kad didelių kurą deginančių įrenginių išmetamų teršalų ribinės vertės (žr.1 priedą) nėra griežtos; Komitetas kartu norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vis dar egzistuoja didelis skirtumas tarp išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nurodytų pasiūlyme ir susijusiame didelių deginimo įrenginių GPGB (geriausias prieinamas gamybos būdas) pamatiniame dokumente; šios vertės turėtų būti suvienodintos ir sugriežtintos; |
| --- | --- |

—

mano, kad kalbant apie oro taršą direktyva nekelia pakankamai aukštų tikslų ir yra nusivylęs dėl to, kad didelių kurą deginančių įrenginių išmetamų teršalų ribinės vertės (žr.1 priedą) nėra griežtos; Komitetas kartu norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vis dar egzistuoja didelis skirtumas tarp išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nurodytų pasiūlyme ir susijusiame didelių deginimo įrenginių GPGB (geriausias prieinamas gamybos būdas) pamatiniame dokumente; šios vertės turėtų būti suvienodintos ir sugriežtintos;

| — | primygtinai rekomenduoja įtraukti praktinę persvarstymo sistemą, leidžiančią iš dalies persvarstyti direktyvą (pvz., techninius skyrius ir išmetamųjų teršalų ribines vertes) taikant bendro sprendimo priėmimo procedūrą. Be to, jis susirūpinęs dėl to, kad teisės aktai ateityje bus derinami laikantis Sevilijos proceso (žr. 1 priedą), o tai nėra Sutartyje numatyta teisinė procedūra ir jai netaikoma demokratinė kontrolė; |
| --- | --- |

—

primygtinai rekomenduoja įtraukti praktinę persvarstymo sistemą, leidžiančią iš dalies persvarstyti direktyvą (pvz., techninius skyrius ir išmetamųjų teršalų ribines vertes) taikant bendro sprendimo priėmimo procedūrą. Be to, jis susirūpinęs dėl to, kad teisės aktai ateityje bus derinami laikantis Sevilijos proceso (žr. 1 priedą), o tai nėra Sutartyje numatyta teisinė procedūra ir jai netaikoma demokratinė kontrolė;

| — | Komitetas visiškai nesutinka su Komisijos pasiūlymu nustatyti leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo kriterijus, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į vietos sąlygas pagal komitologijos procedūrą;






  — | leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo kriterijai turėtų būti nustatyti pačioje direktyvoje (taigi sprendimas dėl jų turėtų būti priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą), bet neturėtų būti nustatomi ateityje ES lygiu, taikant komitologijos procedūrą, kurią pasirinkus RK bei kiti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai neturės galimybės pareikšti savo nuomonės. |
| --- | --- | --- |

—

Komitetas visiškai nesutinka su Komisijos pasiūlymu nustatyti leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo kriterijus, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į vietos sąlygas pagal komitologijos procedūrą;

—

leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo kriterijai turėtų būti nustatyti pačioje direktyvoje (taigi sprendimas dėl jų turėtų būti priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą), bet neturėtų būti nustatomi ateityje ES lygiu, taikant komitologijos procedūrą, kurią pasirinkus RK bei kiti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai neturės galimybės pareikšti savo nuomonės.

| — | laikantis subsidiarumo principo, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų palyginti vietines sąlygas ir aplinkosaugos sąnaudas ir naudą, taip pat techninį pagrindimą vykstant vietos ir regiono demokratiniams procesams. |
| --- | --- |

—

laikantis subsidiarumo principo, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų palyginti vietines sąlygas ir aplinkosaugos sąnaudas ir naudą, taip pat techninį pagrindimą vykstant vietos ir regiono demokratiniams procesams.

| Pranešėjas | : | Cor LAMERS, Hauteno meras (NL/ELP) |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Cor LAMERS, Hauteno meras (NL/ELP)

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas dėl geresnės pramoninių išmetamųjų teršalų politikos

COM(2007) 843 galutinis

ir

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės)

COM(2007) 844 galutinis — 2007/0286/COD

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios rekomendacijos

| 1. | pažymi, kad įvairių ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant aplinkosaugos ir pramonės politiką bei turi didelius įgaliojimus taršos prevencijos politikos ir kontrolės vykdymo srityse; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad įvairių ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant aplinkosaugos ir pramonės politiką bei turi didelius įgaliojimus taršos prevencijos politikos ir kontrolės vykdymo srityse;

| 2. | ryžtingai remia taršos prevencijos principą ir principą „teršėjas moka“ ir todėl pritaria pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos tikslui; |
| --- | --- |

2.

ryžtingai remia taršos prevencijos principą ir principą „teršėjas moka“ ir todėl pritaria pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos tikslui;

| 3. | pabrėžia priemonių, taikomų teršalų susidarymo vietoje, svarbą. Ypač svarbu nustatyti taršos priežastis ir išmetamųjų teršalų problemą spręsti teršalų susidarymo vietoje ekonomiškiausiu ir aplinką tausojančiu būdu; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia priemonių, taikomų teršalų susidarymo vietoje, svarbą. Ypač svarbu nustatyti taršos priežastis ir išmetamųjų teršalų problemą spręsti teršalų susidarymo vietoje ekonomiškiausiu ir aplinką tausojančiu būdu;

| 4. | pažymi, kad miesto ir kaimo vietovėse oro, vandens ir dirvožemio kokybė daro tiesioginį poveikį gyventojų kasdieniam gyvenimui. ES dideli pramoniniai įrenginiai vis dar išmeta didelę pagrindinių teršalų dalį; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad miesto ir kaimo vietovėse oro, vandens ir dirvožemio kokybė daro tiesioginį poveikį gyventojų kasdieniam gyvenimui. ES dideli pramoniniai įrenginiai vis dar išmeta didelę pagrindinių teršalų dalį;

| 5. | pažymi, kad švaraus oro ir vandens politika yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl reikia imtis ES lygio veiksmų. Kartu džiaugiasi pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva kaip europine priemone išmetamųjų teršalų kiekiui teršalų susidarymo vietoje sumažinti. |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad švaraus oro ir vandens politika yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl reikia imtis ES lygio veiksmų. Kartu džiaugiasi pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva kaip europine priemone išmetamųjų teršalų kiekiui teršalų susidarymo vietoje sumažinti.

Nauda aplinkai

| 6. | įsitikinęs, kad šis pasiūlymas apima priemones, kurios yra būtinos ir gali gerokai prisidėti siekiant naudos aplinkai. Šiuo požiūriu pritaria direktyvoje siūlomam geresniam GPGB dokumentų (geriausio prieinamo gamybos būdo pamatiniai dokumentai, žr. 1 priedą) naudojimui, nes tai turės didesnės naudos aplinkai; |
| --- | --- |

6.

įsitikinęs, kad šis pasiūlymas apima priemones, kurios yra būtinos ir gali gerokai prisidėti siekiant naudos aplinkai. Šiuo požiūriu pritaria direktyvoje siūlomam geresniam GPGB dokumentų (geriausio prieinamo gamybos būdo pamatiniai dokumentai, žr. 1 priedą) naudojimui, nes tai turės didesnės naudos aplinkai;

| 7. | pabrėžia, kad pramoninių išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas yra ypač svarbus oro taršai. Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva yra svarbi europinė priemonė, suteikianti galimybę valstybėms narėms iki 2020 m. pasiekti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus. Todėl didelių kurą deginančių įrenginių, kurių nominalus našumas yra nuo 20 iki 50 megavatų (MW), įtraukimas yra svarbus naujos direktyvos aspektas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad pramoninių išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas yra ypač svarbus oro taršai. Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva yra svarbi europinė priemonė, suteikianti galimybę valstybėms narėms iki 2020 m. pasiekti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus. Todėl didelių kurą deginančių įrenginių, kurių nominalus našumas yra nuo 20 iki 50 megavatų (MW), įtraukimas yra svarbus naujos direktyvos aspektas;

| 8. | mano, kad kalbant apie oro taršą direktyva nekelia pakankamai aukštų tikslų:






  — | nusivylęs dėl to, kad didelių kurą deginančių įrenginių išmetamų teršalų ribinės vertės (žr.1 priedą) nėra griežtos. Be to, norėtų pažymėti, jog iki šiol yra didelis skirtumas tarp išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nurodytų pasiūlyme ir susijusiame didelių deginimo įrenginių GPGB (geriausias prieinamas gamybos būdas) pamatiniame dokumente (žr. 1 priedą); šios vertės turėtų būti suvienodintos ir sugriežtintos; |
| --- | --- | --- |

8.

mano, kad kalbant apie oro taršą direktyva nekelia pakankamai aukštų tikslų:

—

nusivylęs dėl to, kad didelių kurą deginančių įrenginių išmetamų teršalų ribinės vertės (žr.1 priedą) nėra griežtos. Be to, norėtų pažymėti, jog iki šiol yra didelis skirtumas tarp išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nurodytų pasiūlyme ir susijusiame didelių deginimo įrenginių GPGB (geriausias prieinamas gamybos būdas) pamatiniame dokumente (žr. 1 priedą); šios vertės turėtų būti suvienodintos ir sugriežtintos;

| — | nesutinka, kad būtinas penkerių metų įgyvendinimo laikotarpis dideliems kurą deginantiems įrenginiams ir siūlo trejų metų laikotarpį, panašiai kaip kituose direktyvos skyriuose. |
| --- | --- |

—

nesutinka, kad būtinas penkerių metų įgyvendinimo laikotarpis dideliems kurą deginantiems įrenginiams ir siūlo trejų metų laikotarpį, panašiai kaip kituose direktyvos skyriuose.

| 9. | todėl susirūpinęs, kad Direktyva gali duoti daugiausia tik trumpalaikę naudą. Su nerimu vertina galimą ribotą naudą ilgalaikės trukmės laikotarpiu (žr. 17 dalį). |
| --- | --- |

9.

todėl susirūpinęs, kad Direktyva gali duoti daugiausia tik trumpalaikę naudą. Su nerimu vertina galimą ribotą naudą ilgalaikės trukmės laikotarpiu (žr. 17 dalį).

Dabartinė TIPK sistema

| 10. | pabrėžia, kad TIPK (Taršos integruota prevencija ir kontrolės) leidimai (žr. 1 priedą) turėtų būti ir toliau grindžiami kompleksiniu požiūriu, atsižvelgiant į aplinką, gamybą, technines galimybes, sąnaudų efektyvumą ir taip pat ne mažiau svarbias vietos sąlygas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad TIPK (Taršos integruota prevencija ir kontrolės) leidimai (žr. 1 priedą) turėtų būti ir toliau grindžiami kompleksiniu požiūriu, atsižvelgiant į aplinką, gamybą, technines galimybes, sąnaudų efektyvumą ir taip pat ne mažiau svarbias vietos sąlygas;

| 11. | pritaria Komisijos nuomonei, kad TIPK direktyva šiuo metu nėra tinkamai įgyvendinama visose valstybėse narėse. TIPK direktyvą buvo gana sunku įgyvendinti, o GPGB dokumentai ne visada naudojami, taip pat ir dėl jų gana techninio ir sudėtingo pobūdžio; |
| --- | --- |

11.

pritaria Komisijos nuomonei, kad TIPK direktyva šiuo metu nėra tinkamai įgyvendinama visose valstybėse narėse. TIPK direktyvą buvo gana sunku įgyvendinti, o GPGB dokumentai ne visada naudojami, taip pat ir dėl jų gana techninio ir sudėtingo pobūdžio;

| 12. | atkreipė dėmesį į tai, kad leidimai labiau atspindi centralizuotus ir vienodai nustatytus standartus ir reikalavimus. Nors atrodo, kad tai yra teigiamas dalykas, tačiau, žiūrint į leidimus, tampa vis sunkiau nustatyti, ką daro, gamina, apdoroja ar optimizuoja bendrovės; |
| --- | --- |

12.

atkreipė dėmesį į tai, kad leidimai labiau atspindi centralizuotus ir vienodai nustatytus standartus ir reikalavimus. Nors atrodo, kad tai yra teigiamas dalykas, tačiau, žiūrint į leidimus, tampa vis sunkiau nustatyti, ką daro, gamina, apdoroja ar optimizuoja bendrovės;

| 13. | mano, kad Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva (apimanti TIPK direktyvos persvarstymą) buvo pateikta praėjus vos kelioms savaitėms pasibaigus dabartinių teisės aktų dėl TIPK įgyvendinimo terminui, nustatytam 2007 m. spalio 31 d. Todėl persvarstymas vyksta nesulaukus, kol paaiškės TIPK direktyvos tinkamumas ir veiksmingumas, o dar svarbiau — iki bus galima visa apimtimi įvertinti jos poveikį išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimui. |
| --- | --- |

13.

mano, kad Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva (apimanti TIPK direktyvos persvarstymą) buvo pateikta praėjus vos kelioms savaitėms pasibaigus dabartinių teisės aktų dėl TIPK įgyvendinimo terminui, nustatytam 2007 m. spalio 31 d. Todėl persvarstymas vyksta nesulaukus, kol paaiškės TIPK direktyvos tinkamumas ir veiksmingumas, o dar svarbiau — iki bus galima visa apimtimi įvertinti jos poveikį išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimui.

Septynių direktyvų sujungimas į vieną direktyvą

| 14. | mano, kad septynių direktyvų sujungimas į vieną direktyvą dėl pramoninių išmetamųjų teršalų yra labai ambicingas darbas, galbūt tinkamiau tai būdu daryti laipsniškai arba priimti pagrindų direktyvą ir su ja susijusias antrines direktyvas. Pagrindų direktyva taip pat suteiktų galimybę įtraukti kitas, tiesiogiai susijusias direktyvas, pvz., miesto nuotekų valymo direktyvą, netrukdant pagrindų direktyvą taisyti ateityje; |
| --- | --- |

14.

mano, kad septynių direktyvų sujungimas į vieną direktyvą dėl pramoninių išmetamųjų teršalų yra labai ambicingas darbas, galbūt tinkamiau tai būdu daryti laipsniškai arba priimti pagrindų direktyvą ir su ja susijusias antrines direktyvas. Pagrindų direktyva taip pat suteiktų galimybę įtraukti kitas, tiesiogiai susijusias direktyvas, pvz., miesto nuotekų valymo direktyvą, netrukdant pagrindų direktyvą taisyti ateityje;

| 15. | palankiai vertina geresnio reguliavimo principą. Komisijos pasiūlymas septynias direktyvas sujungti į vieną, atrodytų, atitinka šį principą. Tam tikru mastu naujoji direktyva supaprastina leidimų išdavimo tvarką. Tačiau Komitetas mano, kad skirtingos direktyvos dalys nebuvo visiškai konsoliduotos ir kadangi vis dar esama didelių skirtumų tarp direktyvos ir GPGB pamatinių dokumentų, nebus galima išspręsti visų praktinių sunkumų; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina geresnio reguliavimo principą. Komisijos pasiūlymas septynias direktyvas sujungti į vieną, atrodytų, atitinka šį principą. Tam tikru mastu naujoji direktyva supaprastina leidimų išdavimo tvarką. Tačiau Komitetas mano, kad skirtingos direktyvos dalys nebuvo visiškai konsoliduotos ir kadangi vis dar esama didelių skirtumų tarp direktyvos ir GPGB pamatinių dokumentų, nebus galima išspręsti visų praktinių sunkumų;

| 16. | Komitetas abejoja, ar dabartinis apibrėžčių nesuderinamumas ir neaiškumai pašalinami šiuo pasiūlymu. Pavyzdžiui, neaišku, koks bus naujosios GPT (perėjimas nuo geriausios prieinamos technologijos prie geriausio prieinamo gamybos būdo) apibrėžties poveikis. Atsižvelgiant į platesnę technologijos, o ne tik gamybos būdo, perspektyvą, atsiras geresnė sąsaja su verslo investicijomis, bus sudarytos vienodesnės verslo sąlygos ir tokiu būdu bus priimti kūrybiškesni aplinkosaugos klausimų sprendimai; |
| --- | --- |

16.

Komitetas abejoja, ar dabartinis apibrėžčių nesuderinamumas ir neaiškumai pašalinami šiuo pasiūlymu. Pavyzdžiui, neaišku, koks bus naujosios GPT (perėjimas nuo geriausios prieinamos technologijos prie geriausio prieinamo gamybos būdo) apibrėžties poveikis. Atsižvelgiant į platesnę technologijos, o ne tik gamybos būdo, perspektyvą, atsiras geresnė sąsaja su verslo investicijomis, bus sudarytos vienodesnės verslo sąlygos ir tokiu būdu bus priimti kūrybiškesni aplinkosaugos klausimų sprendimai;

| 17. | Komitetas labai susirūpinęs dėl galimų konsolidacijos pasekmių ateityje persvarstant direktyvą. Pasiūlymas šiuo metu apima kelias įvairias skirtingų specializuotų technikos žinių sritis. Dėl direktyvos apimties, ypač dėl jos sudėtingumo ateityje bus labai sunku, o gal net neįmanoma jos persvarstyti ir pritaikyti ją poreikiams ateityje ir technologiniams pokyčiams nustatant griežtesnius veiklos reikalavimus, pvz., išmetamųjų teršalų ribines vertes; |
| --- | --- |

17.

Komitetas labai susirūpinęs dėl galimų konsolidacijos pasekmių ateityje persvarstant direktyvą. Pasiūlymas šiuo metu apima kelias įvairias skirtingų specializuotų technikos žinių sritis. Dėl direktyvos apimties, ypač dėl jos sudėtingumo ateityje bus labai sunku, o gal net neįmanoma jos persvarstyti ir pritaikyti ją poreikiams ateityje ir technologiniams pokyčiams nustatant griežtesnius veiklos reikalavimus, pvz., išmetamųjų teršalų ribines vertes;

| 18. | supranta, kad Komisija siūlo spręsti sunkią problemą, susijusią su būsimais direktyvos pakeitimais, susiedama direktyvą su GPGB pamatiniais dokumentais. Direktyva nustatomi būtiniausi standartai, kurių reikia laikytis, o GPGB pamatiniai dokumentai, kuriuos galima lengvai pakeisti, užtikrins sistemos atnaujinimą atsižvelgiant į technologijų vystymąsi ir griežtesnes išmetamųjų teršalų ribines vertes (GPGB-ITK, žr. 1 priedą). Komitetas rimtai susirūpinęs dėl to, kad ateityje atsiras skirtumai tarp GPGB-ITK (persvarstytinuose GPGB dokumentuose) ir išmetamųjų teršalų ribinių verčių (direktyvoje). Yra didelė rizika, kad sistema gali pasenti ir dėl to tik labai nežymiai prisidėti prie būsimo aplinkos apsaugos vystimosi; |
| --- | --- |

18.

supranta, kad Komisija siūlo spręsti sunkią problemą, susijusią su būsimais direktyvos pakeitimais, susiedama direktyvą su GPGB pamatiniais dokumentais. Direktyva nustatomi būtiniausi standartai, kurių reikia laikytis, o GPGB pamatiniai dokumentai, kuriuos galima lengvai pakeisti, užtikrins sistemos atnaujinimą atsižvelgiant į technologijų vystymąsi ir griežtesnes išmetamųjų teršalų ribines vertes (GPGB-ITK, žr. 1 priedą). Komitetas rimtai susirūpinęs dėl to, kad ateityje atsiras skirtumai tarp GPGB-ITK (persvarstytinuose GPGB dokumentuose) ir išmetamųjų teršalų ribinių verčių (direktyvoje). Yra didelė rizika, kad sistema gali pasenti ir dėl to tik labai nežymiai prisidėti prie būsimo aplinkos apsaugos vystimosi;

| 19. | primygtinai rekomenduoja įtraukti praktinę persvarstymo sistemą, leidžiančią iš dalies persvarstyti direktyvą (pvz., techninius skyrius ir išmetamųjų teršalų ribines vertes) taikant bendro sprendimo priėmimo procedūrą. Be to, jis susirūpinęs dėl to, kad teisės aktai ateityje bus derinami laikantis Sevilijos proceso (žr. 1 priedą), o tai nėra Sutartyje numatyta teisinė procedūra ir jai netaikoma demokratinė kontrolė. |
| --- | --- |

19.

primygtinai rekomenduoja įtraukti praktinę persvarstymo sistemą, leidžiančią iš dalies persvarstyti direktyvą (pvz., techninius skyrius ir išmetamųjų teršalų ribines vertes) taikant bendro sprendimo priėmimo procedūrą. Be to, jis susirūpinęs dėl to, kad teisės aktai ateityje bus derinami laikantis Sevilijos proceso (žr. 1 priedą), o tai nėra Sutartyje numatyta teisinė procedūra ir jai netaikoma demokratinė kontrolė.

Naujasis GPGB dokumentų statusas

| 20. | Komitetas patenkintas naujausiais GPGB dokumentų pataisymais ir vertina juos kaip naudingus pamatinius dokumentus. Tačiau dauguma GPGB pamatinių dokumentų yra prieinami tik anglų kalba, dėl to gali kilti sunkumų vietos ir regionų įstaigoms, vykdančioms priežiūrą ir išduodančioms leidimus. Tad Komitetas reikalauja išversti į visas oficialias ES kalbas svarbiausius GPGB pamatinių dokumentų skyrius (pvz., tuos, kuriuose apibūdinamos geriausias galimos priemonės (GPGB), žr. 1 priedą, konkrečiai pramonės šakai); |
| --- | --- |

20.

Komitetas patenkintas naujausiais GPGB dokumentų pataisymais ir vertina juos kaip naudingus pamatinius dokumentus. Tačiau dauguma GPGB pamatinių dokumentų yra prieinami tik anglų kalba, dėl to gali kilti sunkumų vietos ir regionų įstaigoms, vykdančioms priežiūrą ir išduodančioms leidimus. Tad Komitetas reikalauja išversti į visas oficialias ES kalbas svarbiausius GPGB pamatinių dokumentų skyrius (pvz., tuos, kuriuose apibūdinamos geriausias galimos priemonės (GPGB), žr. 1 priedą, konkrečiai pramonės šakai);

| 21. | todėl mano, kad yra neteisinga, jog GPGB pamatiniai dokumentai nėra dažniau naudojami ES ir rekomenduoja pagerinti jų naudojimą; pritaria naujam GPGB pamatinių dokumentų statusui ir būsimam įpareigojimui naudoti juos leidimų procedūroje. Komitetas aiškina naują GPGB pamatinių dokumentų statusą kaip labiau privalomą, nes šie dokumentai (kurie šiuo metu yra tik pamatiniai dokumentai, į kuriuos būtina atsižvelgti, tačiau nėra privalomi) dabar bus praktikoje privalomi; |
| --- | --- |

21.

todėl mano, kad yra neteisinga, jog GPGB pamatiniai dokumentai nėra dažniau naudojami ES ir rekomenduoja pagerinti jų naudojimą; pritaria naujam GPGB pamatinių dokumentų statusui ir būsimam įpareigojimui naudoti juos leidimų procedūroje. Komitetas aiškina naują GPGB pamatinių dokumentų statusą kaip labiau privalomą, nes šie dokumentai (kurie šiuo metu yra tik pamatiniai dokumentai, į kuriuos būtina atsižvelgti, tačiau nėra privalomi) dabar bus praktikoje privalomi;

| 22. | supranta, kad yra galimybių patobulinti GPGB pamatinius dokumentus. Kartais, atsižvelgiant į gamybos procesą, trūksta inovacijų ir patobulinimų. Pavyzdžiui, nukrypimų nuo duomenų rinkimo stebėsena šiuo metu naudojama nustatyti bendrovėms nuobaudas, nors galima būtų panaudoti priemonėms pagerinti. Kitas pavyzdys — neatitikimas tarp direktyvos skyriaus dėl lakiųjų organinių junginių ir atitinkamo GPGB pamatinio dokumento. Todėl Komitetas baiminasi, kad ne visuomet švariausiam būdui gali būti teikiama pirmenybė. Jeigu yra galimybių, vietos valdžios institucijos visuomet turėtų skatinti inovacijas vietos aplinkai pagerinti, o GPGB pamatinių dokumentų kokybė turėtų būti tokia, kad padėtų kompetentingoms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

22.

supranta, kad yra galimybių patobulinti GPGB pamatinius dokumentus. Kartais, atsižvelgiant į gamybos procesą, trūksta inovacijų ir patobulinimų. Pavyzdžiui, nukrypimų nuo duomenų rinkimo stebėsena šiuo metu naudojama nustatyti bendrovėms nuobaudas, nors galima būtų panaudoti priemonėms pagerinti. Kitas pavyzdys — neatitikimas tarp direktyvos skyriaus dėl lakiųjų organinių junginių ir atitinkamo GPGB pamatinio dokumento. Todėl Komitetas baiminasi, kad ne visuomet švariausiam būdui gali būti teikiama pirmenybė. Jeigu yra galimybių, vietos valdžios institucijos visuomet turėtų skatinti inovacijas vietos aplinkai pagerinti, o GPGB pamatinių dokumentų kokybė turėtų būti tokia, kad padėtų kompetentingoms valdžios institucijoms;

| 23. | mano, kad naujasis pamatinių GPGB pamatinių dokumentų statusas padidins politikos nuoseklumą išduodant taršos leidimus ir padės konkuruojančioms Europos įmonėms sukurti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

23.

mano, kad naujasis pamatinių GPGB pamatinių dokumentų statusas padidins politikos nuoseklumą išduodant taršos leidimus ir padės konkuruojančioms Europos įmonėms sukurti vienodas sąlygas;

| 24. | mano, kad Sevilijos procesas (žr. 1 priedą) yra būtinas ir tinkamas. GPGB pamatiniai dokumentai rengiami ir atnaujinami Sevilijoje remiantis Europos Komisijos pareigūnų ir ekspertų iš valstybių narių, pramonės įmonių ir NVO posėdžių rezultatais. Šių suinteresuotų subjektų bendradarbiavimas yra nepaprastai svarbus nustatant naujus geriausius prieinamus gamybos būdus ir rengiant naujus ar pakeistus GPGB pamatinius dokumentus. Todėl direktyvoje šis procesas turėtų būti išplėstas, o būtent tai šiuo metu ir daroma; |
| --- | --- |

24.

mano, kad Sevilijos procesas (žr. 1 priedą) yra būtinas ir tinkamas. GPGB pamatiniai dokumentai rengiami ir atnaujinami Sevilijoje remiantis Europos Komisijos pareigūnų ir ekspertų iš valstybių narių, pramonės įmonių ir NVO posėdžių rezultatais. Šių suinteresuotų subjektų bendradarbiavimas yra nepaprastai svarbus nustatant naujus geriausius prieinamus gamybos būdus ir rengiant naujus ar pakeistus GPGB pamatinius dokumentus. Todėl direktyvoje šis procesas turėtų būti išplėstas, o būtent tai šiuo metu ir daroma;

| 25. | atkreipė dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nedalyvauja Sevilijos procese ir prašo įtraukti jų atstovus į šį procesą. Vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip leidimus išduodančios institucijos ir už tikrinimus atsakingi organai turi svarbių žinių apie geriausius prieinamus gamybos būdus, todėl Sevilijos procesui būtų naudinga, jei jame dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai; |
| --- | --- |

25.

atkreipė dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nedalyvauja Sevilijos procese ir prašo įtraukti jų atstovus į šį procesą. Vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip leidimus išduodančios institucijos ir už tikrinimus atsakingi organai turi svarbių žinių apie geriausius prieinamus gamybos būdus, todėl Sevilijos procesui būtų naudinga, jei jame dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai;

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujasis GPGB pamatinių dokumentų statusas galbūt galėtų turėti neigiamos įtakos Sevilijos procesui (žr. 1 priedą). Pasiekti sutarimą dėl GPGB bus dar sudėtingiau atsižvelgiant į naują privalomą GPGB pamatinių dokumentų pobūdį, nes valstybės narės, įmonės ir nevyriausybinės organizacijos galėtų pasirinkti labiau strateginį požiūrį jiems apibrėžti. Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, pramonei būtų naudinga, jei GPGB pamatiniuose dokumentuose būtų numatyti mažiau novatoriški standartai. Tokiu atveju Sevilijos procesas galėtų virsti lėtu ir neskaidriu politiniu procesu, užuot siekdamas geriausių techninių sprendimų paieškos; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į tai, kad naujasis GPGB pamatinių dokumentų statusas galbūt galėtų turėti neigiamos įtakos Sevilijos procesui (žr. 1 priedą). Pasiekti sutarimą dėl GPGB bus dar sudėtingiau atsižvelgiant į naują privalomą GPGB pamatinių dokumentų pobūdį, nes valstybės narės, įmonės ir nevyriausybinės organizacijos galėtų pasirinkti labiau strateginį požiūrį jiems apibrėžti. Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, pramonei būtų naudinga, jei GPGB pamatiniuose dokumentuose būtų numatyti mažiau novatoriški standartai. Tokiu atveju Sevilijos procesas galėtų virsti lėtu ir neskaidriu politiniu procesu, užuot siekdamas geriausių techninių sprendimų paieškos;

| 27. | mano, kad ši padėtis gali lemti blogiau parengtus dokumentus. Galiausiai gali taip nutikti, kad turėsime pasenusią, silpną priemonę, kuri neskatina inovacijų ir negerina aplinkos kokybės, o iš tiesų silpnina naujosios pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

27.

mano, kad ši padėtis gali lemti blogiau parengtus dokumentus. Galiausiai gali taip nutikti, kad turėsime pasenusią, silpną priemonę, kuri neskatina inovacijų ir negerina aplinkos kokybės, o iš tiesų silpnina naujosios pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos įgyvendinimą.

Politikos formavimas: lankstumas ir vietos aplinkos sąlygos

| 28. | pritaria naujosios pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos tikslui pagerinti politikos nuoseklumą išduodant taršos leidimus; |
| --- | --- |

28.

pritaria naujosios pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos tikslui pagerinti politikos nuoseklumą išduodant taršos leidimus;

| 29. | norėtų pabrėžti, kad įvairiose ES valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimai išduoti leidimus skiriasi. Pavyzdžiui, Danijoje tiek vietos ir regionų valdžios institucijos, tiek šalies valdžia yra atsakingos už išduodamus leidimus. Nyderlanduose su taršos susijusios veiklos vykdytojams leidimus išduoda savivaldybės ir regionai, tuo tarpu Jungtinėje Karalystėje pagrindiniai oro taršos šaltinių subjektai yra centrinės valdžios kompetencijos sritis. Vyraujanti visoje ES vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo šioje politikoje tendencija yra ta, kad nacionaliniu lygiu nustatyti standartai įgyvendinami vietos arba regionų lygiu; |
| --- | --- |

29.

norėtų pabrėžti, kad įvairiose ES valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimai išduoti leidimus skiriasi. Pavyzdžiui, Danijoje tiek vietos ir regionų valdžios institucijos, tiek šalies valdžia yra atsakingos už išduodamus leidimus. Nyderlanduose su taršos susijusios veiklos vykdytojams leidimus išduoda savivaldybės ir regionai, tuo tarpu Jungtinėje Karalystėje pagrindiniai oro taršos šaltinių subjektai yra centrinės valdžios kompetencijos sritis. Vyraujanti visoje ES vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo šioje politikoje tendencija yra ta, kad nacionaliniu lygiu nustatyti standartai įgyvendinami vietos arba regionų lygiu;

| 30. | nurodo, kad vietos bendruomenėse atsiranda švaresnės gamybos būdų inovacijų. Švaresnės gamybos būdus vysto keletas šalių, pvz., NVO, bendrovės ir kompetentingos institucijos. Šiuo metu vietos valdžios institucijos dažniausiai atlieka tik stebėseną. Direktyva turėtų sudaryti ir galimybes įvairioms šalims (vietos administracijoms ir bendrovėms) tarpusavyje bendradarbiauti, kad jos galėtų skatinti inovacijas. Tinkamų tokio bendradarbiavimo pavyzdžių galima rasti Nyderlanduose ir Danijoje bei Rytų Europos šalyse, pvz., Rumunijoje; |
| --- | --- |

30.

nurodo, kad vietos bendruomenėse atsiranda švaresnės gamybos būdų inovacijų. Švaresnės gamybos būdus vysto keletas šalių, pvz., NVO, bendrovės ir kompetentingos institucijos. Šiuo metu vietos valdžios institucijos dažniausiai atlieka tik stebėseną. Direktyva turėtų sudaryti ir galimybes įvairioms šalims (vietos administracijoms ir bendrovėms) tarpusavyje bendradarbiauti, kad jos galėtų skatinti inovacijas. Tinkamų tokio bendradarbiavimo pavyzdžių galima rasti Nyderlanduose ir Danijoje bei Rytų Europos šalyse, pvz., Rumunijoje;

| 31. | pabrėžia, kad reikia tam tikro lankstumo. Vietos aplinkybės skiriasi, o pramoniniai įrenginiai, net gaminantys panašius produktus, veikia nevienodai visoje ES dėl skirtingų vietos sąlygų. Vietos ir regionų valdžios institucijos kuria savo geografinei sričiai pritaikytus sprendimus. Vietos ir regionų lygiu visada reikia rūpintis, kaip išlaikyti tinkamą aplinkos apsaugos ir ekonominių veiksnių pusiausvyrą. Net jei nors aplinkos gerinimas yra bendras politinis tikslas, kasdieniame gyvenime regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka pasirinkti skirtingus aplinkos parametrus ir dažnai daryti kompromisus keičiant vienas priemones kitomis priemones dėl jų poveikio aplinkai. Išduodant leidimus galimybė daryti išimtis dėl teršalų ribinių verčių, susijusių su geriausiomis galimomis priemonėmis (GPGB — ITK), ypač svarbi regionams tose valstybėse narėse, kur tradiciškai egzistuoja savanoriški susitarimai su įmonėmis ir kur administracijos sprendimų galimybių drastiškai neriboja teisės aktai; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad reikia tam tikro lankstumo. Vietos aplinkybės skiriasi, o pramoniniai įrenginiai, net gaminantys panašius produktus, veikia nevienodai visoje ES dėl skirtingų vietos sąlygų. Vietos ir regionų valdžios institucijos kuria savo geografinei sričiai pritaikytus sprendimus. Vietos ir regionų lygiu visada reikia rūpintis, kaip išlaikyti tinkamą aplinkos apsaugos ir ekonominių veiksnių pusiausvyrą. Net jei nors aplinkos gerinimas yra bendras politinis tikslas, kasdieniame gyvenime regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka pasirinkti skirtingus aplinkos parametrus ir dažnai daryti kompromisus keičiant vienas priemones kitomis priemones dėl jų poveikio aplinkai. Išduodant leidimus galimybė daryti išimtis dėl teršalų ribinių verčių, susijusių su geriausiomis galimomis priemonėmis (GPGB — ITK), ypač svarbi regionams tose valstybėse narėse, kur tradiciškai egzistuoja savanoriški susitarimai su įmonėmis ir kur administracijos sprendimų galimybių drastiškai neriboja teisės aktai;

| 32. | tačiau tvirtai įsitikinęs, kad lankstumą būtina riboti; turėtų būti vienodų konkurencijos sąlygų ir sprendimų priėmimo vietos lygiu pusiausvyra. Todėl komitetas džiaugiasi, kad į pačią direktyvą įtraukti išmetamųjų teršalų ribines vertes, tai padės gerinti aplinkos apsaugą visoje ES. Lankstumas gali lemti piktnaudžiavimą, todėl Komitetas labai džiaugiasi tuo kad vietinės leidimų išdavimo procedūros yra pakankama garantija norint užkirsti tam kelią, kadangi leidimus išduodančios institucijos gali nukrypti nuo direktyvos tik remdamosi poveikio įvertinimu (16 straipsnio 3 dalis), ir privalo visuomenei argumentuoti savo sprendimą (26 straipsnio 3 dalies f punktas); |
| --- | --- |

32.

tačiau tvirtai įsitikinęs, kad lankstumą būtina riboti; turėtų būti vienodų konkurencijos sąlygų ir sprendimų priėmimo vietos lygiu pusiausvyra. Todėl komitetas džiaugiasi, kad į pačią direktyvą įtraukti išmetamųjų teršalų ribines vertes, tai padės gerinti aplinkos apsaugą visoje ES. Lankstumas gali lemti piktnaudžiavimą, todėl Komitetas labai džiaugiasi tuo kad vietinės leidimų išdavimo procedūros yra pakankama garantija norint užkirsti tam kelią, kadangi leidimus išduodančios institucijos gali nukrypti nuo direktyvos tik remdamosi poveikio įvertinimu (16 straipsnio 3 dalis), ir privalo visuomenei argumentuoti savo sprendimą (26 straipsnio 3 dalies f punktas);

| 33. | Regionų komitetas visiškai nesutinka su Komisijos pasiūlymu suteikti leidžiančių nukrypti nuostatų kriterijus, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į vietos aplinkos sąlygas pagal komitologijos procedūrą (16 straipsnio 3 dalis) dėl šių priežasčių:






  — | Leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo kriterijai turėtų būti nustatyti pačioje direktyvoje (taigi sprendimas dėl jų turėtų būti priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą), bet neturėtų būti nustatomi ateityje ES lygiu, taikant komitologijos procedūrą, kurią pasirinkus RK bei kiti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai neturės galimybės pareikšti savo nuomonės. |
| --- | --- | --- |

33.

Regionų komitetas visiškai nesutinka su Komisijos pasiūlymu suteikti leidžiančių nukrypti nuostatų kriterijus, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į vietos aplinkos sąlygas pagal komitologijos procedūrą (16 straipsnio 3 dalis) dėl šių priežasčių:

—

Leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo kriterijai turėtų būti nustatyti pačioje direktyvoje (taigi sprendimas dėl jų turėtų būti priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą), bet neturėtų būti nustatomi ateityje ES lygiu, taikant komitologijos procedūrą, kurią pasirinkus RK bei kiti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai neturės galimybės pareikšti savo nuomonės.

| — | Kadangi vietos ir regionų sąlygos labai skiriasi, būtų labai sunku (o gal net neįmanoma) visai Europos Sąjungai nustatyti vienodus kriterijus. |
| --- | --- |

—

Kadangi vietos ir regionų sąlygos labai skiriasi, būtų labai sunku (o gal net neįmanoma) visai Europos Sąjungai nustatyti vienodus kriterijus.

| — | Komitetas įsitikinęs, kad leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo procedūra, aprašyta 29 straipsnyje, apima pakankami garantijų, padedančių išvengti piktnaudžiavimo. |
| --- | --- |

—

Komitetas įsitikinęs, kad leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo procedūra, aprašyta 29 straipsnyje, apima pakankami garantijų, padedančių išvengti piktnaudžiavimo.

| — | Kalbant apie subsidiarumo principą, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų palyginti vietines aplinkos sąlygas ir aplinkosaugos sąnaudas ir naudą, taip pat techninį pagrindimą vykstant vietos ir regiono demokratiniams procesams. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie subsidiarumo principą, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų palyginti vietines aplinkos sąlygas ir aplinkosaugos sąnaudas ir naudą, taip pat techninį pagrindimą vykstant vietos ir regiono demokratiniams procesams.

Inovacijos ir švaresnės technologijos

| 34. | palankiai vertina mintį skatinti inovacijas, tačiau abejoja, ar direktyva tikrai suteikia tam reikalingą tvirtą pamatą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina mintį skatinti inovacijas, tačiau abejoja, ar direktyva tikrai suteikia tam reikalingą tvirtą pamatą;

| 35. | pritaria tam, kad leidimai būtų dažnai peržiūrimi. Jei reikalavimai leidimams gauti bus nuolat atnaujinami, bus naudojama vis daugiau švaresnių technologijų, taigi pramonės emisija darys mažesnį poveikį aplinkai. Kad naujovės iš tiesų būtų diegiamos, būtina įvykdyti dvi sąlygas. Pirmoji iš jų — teisinis tikrumas, kurio reikia investiciniam kapitalui gauti. Reikės atsižvelgti į verslo ciklus ir į valstybėse narėse nusistovėjusią praktiką tas pačias leidimų sąlygas taikyti aštuonerius metus. Visa tai turi atsispindėti nuostatose dėl leidimo sąlygų pritaikymo prie naujų ar atnaujintų GPGB pamatinių dokumentų (žr. 22 straipsnio 3 dalį). Antroji sąlyga — sudarytos galimybės taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, kurios leistų tinkamai išbandyti ką tik pasirodžiusias arba naujas technologijas. Komiteto nuomone, 16 straipsnio 5 dalyje nustatytas terminas kai kuriais atvejais gali būti per griežtas, bent jau pirmuosius ketverius metus nuo naujo GPGB pamatinio dokumento paskelbimo; |
| --- | --- |

35.

pritaria tam, kad leidimai būtų dažnai peržiūrimi. Jei reikalavimai leidimams gauti bus nuolat atnaujinami, bus naudojama vis daugiau švaresnių technologijų, taigi pramonės emisija darys mažesnį poveikį aplinkai. Kad naujovės iš tiesų būtų diegiamos, būtina įvykdyti dvi sąlygas. Pirmoji iš jų — teisinis tikrumas, kurio reikia investiciniam kapitalui gauti. Reikės atsižvelgti į verslo ciklus ir į valstybėse narėse nusistovėjusią praktiką tas pačias leidimų sąlygas taikyti aštuonerius metus. Visa tai turi atsispindėti nuostatose dėl leidimo sąlygų pritaikymo prie naujų ar atnaujintų GPGB pamatinių dokumentų (žr. 22 straipsnio 3 dalį). Antroji sąlyga — sudarytos galimybės taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, kurios leistų tinkamai išbandyti ką tik pasirodžiusias arba naujas technologijas. Komiteto nuomone, 16 straipsnio 5 dalyje nustatytas terminas kai kuriais atvejais gali būti per griežtas, bent jau pirmuosius ketverius metus nuo naujo GPGB pamatinio dokumento paskelbimo;

| 36. | išreiškia susirūpinimą dėl naujojo GPGB pamatinių dokumentų statuso, galinčio suvaržyti inovacijas pramonėje, nes numatytas per menkas atpildas už tvarumą. Europos pramonė nebus skatinama tapti ar išlikti lydere pasaulyje naujų, švarių technologijų srityje; bus sunkiau spręsti išliekančias aplinkos problemas Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

36.

išreiškia susirūpinimą dėl naujojo GPGB pamatinių dokumentų statuso, galinčio suvaržyti inovacijas pramonėje, nes numatytas per menkas atpildas už tvarumą. Europos pramonė nebus skatinama tapti ar išlikti lydere pasaulyje naujų, švarių technologijų srityje; bus sunkiau spręsti išliekančias aplinkos problemas Europos Sąjungoje;

| 37. | pageidautų, kad direktyva būtų įgyvendinama taip, kad pramonės įmonės nebūtų netiesiogiai skatinamos dideliu mastu perkelti savo veiklą į „taršos rojų“ užsienyje; |
| --- | --- |

37.

pageidautų, kad direktyva būtų įgyvendinama taip, kad pramonės įmonės nebūtų netiesiogiai skatinamos dideliu mastu perkelti savo veiklą į „taršos rojų“ užsienyje;

| 38. | norėtų nurodyti, kad nors didelių žemesnės kategorijos deginimo įrenginių, nuo 20 iki 50 megavatų (MW), įtraukimas yra svarbus naujos direktyvos aspektas, kalbant apie ūkius, abejotina, ar daugiau smulkių gyvulininkystės ūkių įtraukimas atneš didesnę naudą aplinkai, kad būtų pateisinta administracinė našta. |
| --- | --- |

38.

norėtų nurodyti, kad nors didelių žemesnės kategorijos deginimo įrenginių, nuo 20 iki 50 megavatų (MW), įtraukimas yra svarbus naujos direktyvos aspektas, kalbant apie ūkius, abejotina, ar daugiau smulkių gyvulininkystės ūkių įtraukimas atneš didesnę naudą aplinkai, kad būtų pateisinta administracinė našta.

Administracinės sąnaudos

| 39. | laikosi nuomonės, kad geresnis reguliavimas yra ne tik neatsiejamas nuo teisės aktų supaprastinamo, bet ir reikalauja racionaliai tvarkyti išlaidas bei mažinti administracinę naštą. Komitetas abejoja, ar pasiūlyme tikrai atsižvelgiama į šiuos reikalavimus; |
| --- | --- |

39.

laikosi nuomonės, kad geresnis reguliavimas yra ne tik neatsiejamas nuo teisės aktų supaprastinamo, bet ir reikalauja racionaliai tvarkyti išlaidas bei mažinti administracinę naštą. Komitetas abejoja, ar pasiūlyme tikrai atsižvelgiama į šiuos reikalavimus;

| 40. | išreiškia susirūpinimą dėl daugybės reikalavimų, kurie turi būti taikomi tikrinimams, stebėsenai, leidimų išdavimo sąlygų peržiūrai ir atitikties ataskaitų teikimui; |
| --- | --- |

40.

išreiškia susirūpinimą dėl daugybės reikalavimų, kurie turi būti taikomi tikrinimams, stebėsenai, leidimų išdavimo sąlygų peržiūrai ir atitikties ataskaitų teikimui;

| 41. | tikrinimus vertina kaip svarbią tinkamo direktyvos įgyvendinimo sąlygą, todėl džiaugiasi, kad šis aspektas direktyvoje yra numatytas. Vis dėlto Komitetas abejoja, ar ne geriau būtų šį klausimą išsamiai reglamentuoti ne direktyvoje, o Rekomendacijose dėl būtiniausių aplinkosauginių tikrinimų kriterijų (RBATK). Taip būtų galima išvengti ir galimų neatitikimų tarp direktyvos ir (šiuo metu peržiūrimų) RBATK; |
| --- | --- |

41.

tikrinimus vertina kaip svarbią tinkamo direktyvos įgyvendinimo sąlygą, todėl džiaugiasi, kad šis aspektas direktyvoje yra numatytas. Vis dėlto Komitetas abejoja, ar ne geriau būtų šį klausimą išsamiai reglamentuoti ne direktyvoje, o Rekomendacijose dėl būtiniausių aplinkosauginių tikrinimų kriterijų (RBATK). Taip būtų galima išvengti ir galimų neatitikimų tarp direktyvos ir (šiuo metu peržiūrimų) RBATK;

| 42. | mano, kad, laikantis pasiūlymo, kasmet pateikiant atitikties leidimo sąlygoms ataskaitą (8 straipsnis) turėtų būti pateikiamas ir palyginimas su geriausiomis galimomis priemonėmis (24 straipsnis). Tokia praktika užkrautų bereikalingą administracinę naštą. Kadangi visi leidimams keliami reikalavimai turi būti pagrįsti geriausiomis galimomis priemonėmis, turėtų pakakti to, kad yra laikomasi leidimams gauti nustatytų reikalavimų. Dauguma stebėsenos duomenų yra netikslūs; todėl pranešus šiuos duomenis taikomos priemonės nepagerės; ir nežinia, ar prisidėtų prie geresnio reglamentavimo; |
| --- | --- |

42.

mano, kad, laikantis pasiūlymo, kasmet pateikiant atitikties leidimo sąlygoms ataskaitą (8 straipsnis) turėtų būti pateikiamas ir palyginimas su geriausiomis galimomis priemonėmis (24 straipsnis). Tokia praktika užkrautų bereikalingą administracinę naštą. Kadangi visi leidimams keliami reikalavimai turi būti pagrįsti geriausiomis galimomis priemonėmis, turėtų pakakti to, kad yra laikomasi leidimams gauti nustatytų reikalavimų. Dauguma stebėsenos duomenų yra netikslūs; todėl pranešus šiuos duomenis taikomos priemonės nepagerės; ir nežinia, ar prisidėtų prie geresnio reglamentavimo;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės kas treji metai teikia direktyvos vykdymo ataskaitą. Nors ataskaita teikiama tik kartą per trejus metus, šis darbas užkrauna didelę administracinę naštą vietos ir regionų valdžios institucijoms. Todėl primygtinai siūlytume, kad valstybės narės visą laiką savo bylose saugotų visus su savo valstybe susijusius duomenis, su kuriais Komisija galėtų bet kada susipažinti. Tai turėti pakeisti dabartinę atsiskaitymo sistemą, be to, prisidėtų prie geresnio reguliavimo; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės kas treji metai teikia direktyvos vykdymo ataskaitą. Nors ataskaita teikiama tik kartą per trejus metus, šis darbas užkrauna didelę administracinę naštą vietos ir regionų valdžios institucijoms. Todėl primygtinai siūlytume, kad valstybės narės visą laiką savo bylose saugotų visus su savo valstybe susijusius duomenis, su kuriais Komisija galėtų bet kada susipažinti. Tai turėti pakeisti dabartinę atsiskaitymo sistemą, be to, prisidėtų prie geresnio reguliavimo;

| 44. | pažymi, kad veiklos vykdytojas, galutinai nutraukdamas veiklą, turi atkurti pirminę eksploatavimo vietos būklę, kuri yra apibūdinta pagrindinėje ataskaitoje (23 straipsnis). Komitetas šią nuostatą supranta taip, kad dirvožemis turi būti švaresnis už tą, kuris buvo prieš pradedant veiklą. Komiteto nuomone, dirvožemio užterštumas turėtų būti sumažintas atsižvelgiant į tai, kokia bus tolesnė šios eksploatacijos vietos paskirtis. Toks požiūris daug labiau atitinka principą „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad veiklos vykdytojas, galutinai nutraukdamas veiklą, turi atkurti pirminę eksploatavimo vietos būklę, kuri yra apibūdinta pagrindinėje ataskaitoje (23 straipsnis). Komitetas šią nuostatą supranta taip, kad dirvožemis turi būti švaresnis už tą, kuris buvo prieš pradedant veiklą. Komiteto nuomone, dirvožemio užterštumas turėtų būti sumažintas atsižvelgiant į tai, kokia bus tolesnė šios eksploatacijos vietos paskirtis. Toks požiūris daug labiau atitinka principą „teršėjas moka“;

| 45. | mano, kad pasiūlymu reikalaujama reguliarios dirvožemio ir požeminių vandenų stebėsenos prieš pradedant įrenginio veiklą ir tokios veiklos metu. Tačiau jau pats leidimas užtikrina pakankamą dirvožemio ir požeminių vandenų apsaugą. Tam tikrais atvejais galima būtų (ir derėtų) pagalvoti apie papildomą stebėseną, tačiau tokia tvarka neturėtų būti privaloma visais atvejais; |
| --- | --- |

45.

mano, kad pasiūlymu reikalaujama reguliarios dirvožemio ir požeminių vandenų stebėsenos prieš pradedant įrenginio veiklą ir tokios veiklos metu. Tačiau jau pats leidimas užtikrina pakankamą dirvožemio ir požeminių vandenų apsaugą. Tam tikrais atvejais galima būtų (ir derėtų) pagalvoti apie papildomą stebėseną, tačiau tokia tvarka neturėtų būti privaloma visais atvejais;

| 46. | sutinka su tuo, kad visuomenei turėtų būti suteikta pakankamai informacijos apie TIPK (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) įrenginius. Komitetas pabrėžia, kad visuomenei, specialiai to paprašius, turėtų būti sudarytos sąlygos bet kada susipažinti su šia informacija; |
| --- | --- |

46.

sutinka su tuo, kad visuomenei turėtų būti suteikta pakankamai informacijos apie TIPK (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) įrenginius. Komitetas pabrėžia, kad visuomenei, specialiai to paprašius, turėtų būti sudarytos sąlygos bet kada susipažinti su šia informacija;

| 47. | nepritaria pasiūlymui taikyti komitologijos procedūrą nustatant keletą kriterijų, pavyzdžiui, dirvožemio stebėsenos ir rizikos analizės. Komiteto nuomone, šiuos kriterijus reikėtų numatyti jau direktyvoje ir dėl jų reikėtų diskutuoti nuolat vykstančio teisėkūros proceso fone. |
| --- | --- |

47.

nepritaria pasiūlymui taikyti komitologijos procedūrą nustatant keletą kriterijų, pavyzdžiui, dirvožemio stebėsenos ir rizikos analizės. Komiteto nuomone, šiuos kriterijus reikėtų numatyti jau direktyvoje ir dėl jų reikėtų diskutuoti nuolat vykstančio teisėkūros proceso fone.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 straipsnis

Leidimo išdavimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kompetentinga institucija išduoda leidimą, kuriame yra nurodytos sąlygos, garantuojančios, kad jei įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus. | Kompetentinga institucija išduoda leidimą, kuriame yra nurodytos sąlygos, garantuojančios, kad jei įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus


  Nepažeidžiant kitų nacionalinių ar Bendrijos reikalavimų kompetentinga institucija išduoda leidimą nurodydama sąlygas, garantuojančias, kad šis įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kompetentinga institucija išduoda leidimą, kuriame yra nurodytos sąlygos, garantuojančios, kad jei įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus.

Kompetentinga institucija išduoda leidimą, kuriame yra nurodytos sąlygos, garantuojančios, kad jei įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus

Nepažeidžiant kitų nacionalinių ar Bendrijos reikalavimų kompetentinga institucija išduoda leidimą nurodydama sąlygas, garantuojančias, kad šis įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus.

Paaiškinimas

Pasiūlyme dėl TIPK direktyvos pakeitimo taikomas metodas prieštarauja Vandens pagrindų direktyvos tikslams ir todėl nesuderinamas su Bendrijos teise. Vandens pagrindų direktyvos 11 str. 3 dalies taisyklės, kuriose keliami tvarkybos tikslai, paremtos išsamiais nacionaliniais tvarkytos reikalavimais.

2 pakeitimas

16 straipsnio 3 dalis

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės, lygiaverčiai parametrai ir techninės priemonės

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nukrypdama nuo 2 dalies antros pastraipos, remdamasi aplinkosaugos ir ekonominių sąnaudų bei naudos vertinimu ir atsižvelgdama į atitinkamo įrenginio technines savybes, jo geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas, kompetentinga institucija ypatingais atvejais gali nustatyti išmetamųjų teršalų ribines vertes, viršijančias išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su GPGB informaciniuose dokumentuose aprašytų geriausių galimų priemonių taikymu.
  Tačiau kiekvienu konkrečiu atveju šios išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršija V–VIII prieduose nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.
  Komisija nustato šioje straipsnio dalyje numatytos išimties taikymo kriterijus.
  Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. | Nukrypdama nuo 2 dalies antros pastraipos, remdamasi aplinkosaugos ir ekonominių sąnaudų bei naudos vertinimu ir atsižvelgdama į atitinkamo įrenginio technines savybes, jo geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas, kompetentinga institucija ypatingais atvejais gali nustatyti išmetamųjų teršalų ribines vertes, viršijančias išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su GPGB pamatiniuose dokumentuose aprašytų geriausių prieinamų gamybos būdų taikymu.
  Tačiau kiekvienu konkrečiu atveju šios išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršija V–VIII prieduose nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

  Komisija nustato šioje straipsnio dalyje numatytos išimties taikymo kriterijus.


  Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nukrypdama nuo 2 dalies antros pastraipos, remdamasi aplinkosaugos ir ekonominių sąnaudų bei naudos vertinimu ir atsižvelgdama į atitinkamo įrenginio technines savybes, jo geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas, kompetentinga institucija ypatingais atvejais gali nustatyti išmetamųjų teršalų ribines vertes, viršijančias išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su GPGB informaciniuose dokumentuose aprašytų geriausių galimų priemonių taikymu.

Tačiau kiekvienu konkrečiu atveju šios išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršija V–VIII prieduose nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

Komisija nustato šioje straipsnio dalyje numatytos išimties taikymo kriterijus.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

Nukrypdama nuo 2 dalies antros pastraipos, remdamasi aplinkosaugos ir ekonominių sąnaudų bei naudos vertinimu ir atsižvelgdama į atitinkamo įrenginio technines savybes, jo geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas, kompetentinga institucija ypatingais atvejais gali nustatyti išmetamųjų teršalų ribines vertes, viršijančias išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su GPGB pamatiniuose dokumentuose aprašytų geriausių prieinamų gamybos būdų taikymu.

Tačiau kiekvienu konkrečiu atveju šios išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršija V–VIII prieduose nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

Komisija nustato šioje straipsnio dalyje numatytos išimties taikymo kriterijus.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

Paaiškinimas

Regionų komitetas visiškai nesutinka su Komisijos pasiūlymu nustatyti leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo kriterijus, kurie būtų taikomi atsižvelgiant į vietos aplinkos sąlygas pagal komitologijos procedūrą (16 straipsnio 3 dalis). Nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo kriterijai turėtų būti nustatyti pačioje direktyvoje (taigi sprendimas dėl jų turėtų būti priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą), bet neturėtų būti nustatomi ateityje ES lygiu, naudojantis komitologijos procedūra, kurią pasirinkus RK ir kiti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai neturės galimybės pareikšti savo nuomonės. Kadangi regionų ir skirtingų vietovių sąlygos labai skiriasi, būtų labai sunku (o gal net neįmanoma) visai Europos Sąjungai nustatyti vienodus kriterijus. Leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo procedūra užtikrina pakankamai garantijų, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo, kadangi leidimus išduodančios institucijos leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo procedūrą gali taikyti tik remdamosi poveikio įvertinimu (16 straipsnio 3 dalis) ir privalo visuomenei argumentuoti savo sprendimą (26 straipsnio 3 dalies f punktas). Laikantis subsidiarumo principo, būtent vietos ir regionų valdžios institucijos pagal vietos ar regiono demokratijos reikalavimus turėtų apgalvoti, kokios yra vietinės aplinkos sąlygos, palyginti jas su sąnaudomis aplinkosaugai ir nauda, ir su techniniu pajėgumu.

Briuselis, 2008 m. spalio 9 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/66

---

Regionų komiteto nuomonė — 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planas

(2008/C 325/11)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | tvirtai palaiko Komisijos nuostatą, kad „darbuotojų judumas — tinkamiausia priemonė užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos veikimą ir padėti kuo didesniam žmonių skaičiui rasti geresnį darbą, t. y. įgyvendinti pagrindinį Lisabonos strategijos tikslą“; |
| --- | --- |

—

tvirtai palaiko Komisijos nuostatą, kad „darbuotojų judumas — tinkamiausia priemonė užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos veikimą ir padėti kuo didesniam žmonių skaičiui rasti geresnį darbą, t. y. įgyvendinti pagrindinį Lisabonos strategijos tikslą“;

| — | pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis judumą reikėtų suprasti ir kaip geografinį (ES valstybėse narėse ir tarp jų), ir kaip ekonominį, socialinį bei profesinį judumą, ir visas šias judumo formas reikėtų skatinti; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis judumą reikėtų suprasti ir kaip geografinį (ES valstybėse narėse ir tarp jų), ir kaip ekonominį, socialinį bei profesinį judumą, ir visas šias judumo formas reikėtų skatinti;

| — | pritaria Komisijos tikslui geriau informuoti plačiąją visuomenę apie judumo galimybes ir privalumus ir pabrėžia, kad skleidžiant šią informaciją ypač svarbus vaidmuo galėtų tekti vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijos tikslui geriau informuoti plačiąją visuomenę apie judumo galimybes ir privalumus ir pabrėžia, kad skleidžiant šią informaciją ypač svarbus vaidmuo galėtų tekti vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| — | ragina iki galutinio šio veiksmų plano įgyvendinimo 2011 m. panaikinti visas teisines ir administracines laisvam darbuotojų judėjimui trukdančias kliūtis:






  — | įskaitant visų likusių teisinių ir administracinių kliūčių, trukdančių darbuotojams iš 10 valstybių narių, kurios į ES įstojo 2004 m., ir iš Bulgarijos bei Rumunijos laisvai judėti, panaikinimą; |
| --- | --- | --- |

—

ragina iki galutinio šio veiksmų plano įgyvendinimo 2011 m. panaikinti visas teisines ir administracines laisvam darbuotojų judėjimui trukdančias kliūtis:

—

įskaitant visų likusių teisinių ir administracinių kliūčių, trukdančių darbuotojams iš 10 valstybių narių, kurios į ES įstojo 2004 m., ir iš Bulgarijos bei Rumunijos laisvai judėti, panaikinimą;

| — | būsimoms valstybėms narėms, kai jos įstos į ES, neturėtų būti taikomi jokie apribojimai; |
| --- | --- |

—

būsimoms valstybėms narėms, kai jos įstos į ES, neturėtų būti taikomi jokie apribojimai;

| — | rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms sudaryti asmenims iš kitų valstybių narių daugiau trumpalaikio ir vidutinės trukmės įsidarbinimo galimybių; |
| --- | --- |

—

rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms sudaryti asmenims iš kitų valstybių narių daugiau trumpalaikio ir vidutinės trukmės įsidarbinimo galimybių;

| — | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti teisinius įgaliojimus, kad galėtų vykdyti šią su profesiniu judumu susijusią veiklą, ypač informacijos teikimo darbuotojams ir darbdaviams srityje vietos ir regionų lygiu. Taip pat svarbu, kad prireikus šioms užduotims vykdyti nacionalinės ir Europos institucijos galėtų praplėsti jų kompetenciją; |
| --- | --- |

—

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti teisinius įgaliojimus, kad galėtų vykdyti šią su profesiniu judumu susijusią veiklą, ypač informacijos teikimo darbuotojams ir darbdaviams srityje vietos ir regionų lygiu. Taip pat svarbu, kad prireikus šioms užduotims vykdyti nacionalinės ir Europos institucijos galėtų praplėsti jų kompetenciją;

| Pranešėjas | : | Dave QUAYLE, Trafford municipalinio rajono tarybos narys (JK/ESP) |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Dave QUAYLE, Trafford municipalinio rajono tarybos narys (JK/ESP)

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Judumas — priemonė kurti daugiau ir geresnių darbo vietų. 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planas“

COM(2007) 773 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | tvirtai palaiko Komisijos nuostatą, kad „darbuotojų judumas — tinkamiausia priemonė užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos veikimą ir padėti kuo didesniam žmonių ratui rasti geresnį darbą, t. y. įgyvendinti pagrindinį Lisabonos strategijos tikslą“; |
| --- | --- |

1.

tvirtai palaiko Komisijos nuostatą, kad „darbuotojų judumas — tinkamiausia priemonė užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos veikimą ir padėti kuo didesniam žmonių ratui rasti geresnį darbą, t. y. įgyvendinti pagrindinį Lisabonos strategijos tikslą“;

| 2. | pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis judumą reikėtų suprasti ir kaip geografinį (ES valstybėse narėse ir tarp jų), ir kaip ekonominį, socialinį bei profesinį judumą, ir visas šias judumo formas reikėtų skatinti; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis judumą reikėtų suprasti ir kaip geografinį (ES valstybėse narėse ir tarp jų), ir kaip ekonominį, socialinį bei profesinį judumą, ir visas šias judumo formas reikėtų skatinti;

| 3. | pabrėžia, kad, laikantis sutartų darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo principų, darbuotojams turi būti suteikta galimybė judėti, kurią reikėtų remti, kad sumažėtų su judumu susijusi rizika, o darbdaviai ir darbuotojai gautų kuo daugiau naudos; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad, laikantis sutartų darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo principų, darbuotojams turi būti suteikta galimybė judėti, kurią reikėtų remti, kad sumažėtų su judumu susijusi rizika, o darbdaviai ir darbuotojai gautų kuo daugiau naudos;

Tolesnės priemonės po 2002 m. veiksmų plano

| 4. | pasisako už tai, kad švietimo ir mokymo sistemos kuo greičiau prisitaikytų prie pokyčių darbo rinkoje ir rengtų žmones judumui — mokytų juos kalbų ir ugdytų įgūdžius; |
| --- | --- |

4.

pasisako už tai, kad švietimo ir mokymo sistemos kuo greičiau prisitaikytų prie pokyčių darbo rinkoje ir rengtų žmones judumui — mokytų juos kalbų ir ugdytų įgūdžius;

| 5. | palaiko siekį panaikinti teisines ir administracines kliūtis ir skatinti tarpvalstybinį kvalifikacijų pripažinimą; |
| --- | --- |

5.

palaiko siekį panaikinti teisines ir administracines kliūtis ir skatinti tarpvalstybinį kvalifikacijų pripažinimą;

| 6. | palaiko mintį sukurti centralizuotą informacijos apie judumą interneto portalą, kurio pagrindą sudarytų informacijos apie laisvas darbo vietas sistema EURES; |
| --- | --- |

6.

palaiko mintį sukurti centralizuotą informacijos apie judumą interneto portalą, kurio pagrindą sudarytų informacijos apie laisvas darbo vietas sistema EURES;

2007–2010 m. profesinio judumo veiksmų planas

| 7. | remia ketinimą pagerinti galiojančius teisės aktus ir administracines procedūras, susijusius su profesiniu judumu, kad naudojantis judumo teise būtų išsaugoma socialinė apsauga ir nekiltų kitokios neadekvačios rizikos pavojus; |
| --- | --- |

7.

remia ketinimą pagerinti galiojančius teisės aktus ir administracines procedūras, susijusius su profesiniu judumu, kad naudojantis judumo teise būtų išsaugoma socialinė apsauga ir nekiltų kitokios neadekvačios rizikos pavojus;

| 8. | pripažįsta, kad profesinio judumo tikslui reikalinga politinė visų lygių valdžios institucijų (vietos, regionų, nacionalinių ir Europos) parama; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad profesinio judumo tikslui reikalinga politinė visų lygių valdžios institucijų (vietos, regionų, nacionalinių ir Europos) parama;

| 9. | pritaria EURES, kaip darbuotojų ir jų šeimų judumo palengvinimo priemonės, stiprinimui; |
| --- | --- |

9.

pritaria EURES, kaip darbuotojų ir jų šeimų judumo palengvinimo priemonės, stiprinimui;

| 10. | pritaria Komisijos tikslui geriau informuoti plačiąją visuomenę apie judumo galimybes ir privalumus ir pabrėžia, kad skleidžiant šią informaciją ypač svarbus vaidmuo galėtų tekti vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

10.

pritaria Komisijos tikslui geriau informuoti plačiąją visuomenę apie judumo galimybes ir privalumus ir pabrėžia, kad skleidžiant šią informaciją ypač svarbus vaidmuo galėtų tekti vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 11. | palankiai vertina suinteresuotųjų šalių tinklo (kuriam patikėta plėtoti profesinį judumą ES) sukūrimo iniciatyvą „Europos profesinio judumo partnerystė“ (14 veiksmas) ir pasiūlymą PROGRESS programoje numatyti finansinę paramą, teiktiną bandomajai veiklai, keitimuisi gerąja praktika, naujos veiklos rezultatų sklaidai ir pažangių programų kūrimui (15 veiksmas); |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina suinteresuotųjų šalių tinklo (kuriam patikėta plėtoti profesinį judumą ES) sukūrimo iniciatyvą „Europos profesinio judumo partnerystė“ (14 veiksmas) ir pasiūlymą PROGRESS programoje numatyti finansinę paramą, teiktiną bandomajai veiklai, keitimuisi gerąja praktika, naujos veiklos rezultatų sklaidai ir pažangių programų kūrimui (15 veiksmas);

| 12. | ragina iki galutinio šio veiksmų plano įgyvendinimo 2011 m. panaikinti visas teisines ir administracines laisvam darbuotojų judėjimui trukdančias kliūtis:






  i) | įskaitant visų likusių teisinių ir administracinių kliūčių, trukdančių darbuotojams iš 10 valstybių narių, kurios į ES įstojo 2004 m., ir iš Bulgarijos bei Rumunijos laisvai judėti, panaikinimą; |
| --- | --- | --- |

12.

ragina iki galutinio šio veiksmų plano įgyvendinimo 2011 m. panaikinti visas teisines ir administracines laisvam darbuotojų judėjimui trukdančias kliūtis:

i)

įskaitant visų likusių teisinių ir administracinių kliūčių, trukdančių darbuotojams iš 10 valstybių narių, kurios į ES įstojo 2004 m., ir iš Bulgarijos bei Rumunijos laisvai judėti, panaikinimą;

| ii) | būsimoms valstybėms narėms, kai jos įstos į ES, neturėtų būti taikomi jokie apribojimai; |
| --- | --- |

ii)

būsimoms valstybėms narėms, kai jos įstos į ES, neturėtų būti taikomi jokie apribojimai;

| 13. | mano, kad norint užtikrinti šios strategijos sėkmę ir kad judumas taptų realia galimybe visiems darbuotojams, kurie pageidauja ieškoti darbo kitoje valstybėje narėje:






  i) | informacija apie laisvas darbo vietas kitose valstybėse narėse turėtų būti teikiama per EURES, nacionalines įdarbinimo tarnybas, o vietos ir regionų lygiu — per vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- | --- |

13.

mano, kad norint užtikrinti šios strategijos sėkmę ir kad judumas taptų realia galimybe visiems darbuotojams, kurie pageidauja ieškoti darbo kitoje valstybėje narėje:

i)

informacija apie laisvas darbo vietas kitose valstybėse narėse turėtų būti teikiama per EURES, nacionalines įdarbinimo tarnybas, o vietos ir regionų lygiu — per vietos ir regionų valdžios institucijas;

| ii) | valstybes nares reikėtų raginti į savo nacionalines užimtumo strategijas kaip prioritetinę sritį įtraukti geografinį bei profesinį judumą ir mokymosi visą gyvenimą programas (5 veiksmas); |
| --- | --- |

ii)

valstybes nares reikėtų raginti į savo nacionalines užimtumo strategijas kaip prioritetinę sritį įtraukti geografinį bei profesinį judumą ir mokymosi visą gyvenimą programas (5 veiksmas);

| iii) | darbuotojai turi būti informuojami apie teisę ieškoti darbo kitose valstybėse narėse, apie praktinius tokio pasirinkimo dalykus ir apie tai, ką jie turi padaryti, kad šiame procese išsaugotų savo teises į socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

iii)

darbuotojai turi būti informuojami apie teisę ieškoti darbo kitose valstybėse narėse, apie praktinius tokio pasirinkimo dalykus ir apie tai, ką jie turi padaryti, kad šiame procese išsaugotų savo teises į socialinę apsaugą;

| iv) | darbdaviai, ypač vietos lygio MVĮ, turi būti informuojami apie tai, kad jie, griežtai laikydamiesi galiojančių darbo, darbo vietos apsaugos ir socialinės apsaugos teisės aktų, gali įdarbinti darbuotojus iš kitų valstybių narių, ir apie tokio pasirinkimo privalumus; |
| --- | --- |

iv)

darbdaviai, ypač vietos lygio MVĮ, turi būti informuojami apie tai, kad jie, griežtai laikydamiesi galiojančių darbo, darbo vietos apsaugos ir socialinės apsaugos teisės aktų, gali įdarbinti darbuotojus iš kitų valstybių narių, ir apie tokio pasirinkimo privalumus;

| v) | reikėtų daugiau dėmesio skirti kalbų mokymuisi ir daugiakalbystės skatinimui; |
| --- | --- |

v)

reikėtų daugiau dėmesio skirti kalbų mokymuisi ir daugiakalbystės skatinimui;

| vi) | reikėtų skatinti tarpvalstybinį kvalifikacijų pripažinimą, įskaitant profesines kvalifikacijas; |
| --- | --- |

vi)

reikėtų skatinti tarpvalstybinį kvalifikacijų pripažinimą, įskaitant profesines kvalifikacijas;

| vii) | socialiniai partneriai turėtų būti įtraukti į visus profesinio judumo aspektus; |
| --- | --- |

vii)

socialiniai partneriai turėtų būti įtraukti į visus profesinio judumo aspektus;

| viii) | reikalinga pensijų teisių perkeliamumo nuostata (4 veiksmas) ir lankstesnės socialinės apsaugos nuostatos valstybėse narėse ir tarp jų; |
| --- | --- |

viii)

reikalinga pensijų teisių perkeliamumo nuostata (4 veiksmas) ir lankstesnės socialinės apsaugos nuostatos valstybėse narėse ir tarp jų;

| ix) | reikėtų užtikrinti tinkamą vietos, regionų ir nacionalinio lygio valstybės tarnautojų, kuriems būtų pavesti visi su darbuotojų judumu susiję reikalai, mokymą, kad jie ieškantiems darbo kitose šalyse darbuotojams galėtų greitai suteikti reikiamą informaciją ir, bendraudami su priimančiosios šalies atitinkamomis tarnybomis, padėtų išsaugoti jų teises į socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

ix)

reikėtų užtikrinti tinkamą vietos, regionų ir nacionalinio lygio valstybės tarnautojų, kuriems būtų pavesti visi su darbuotojų judumu susiję reikalai, mokymą, kad jie ieškantiems darbo kitose šalyse darbuotojams galėtų greitai suteikti reikiamą informaciją ir, bendraudami su priimančiosios šalies atitinkamomis tarnybomis, padėtų išsaugoti jų teises į socialinę apsaugą;

| 14. | mano, jog siekiant užtikrinti, kad dėl šio judumo nekiltų įtampos ir socialinio nestabilumo priimančiose bendruomenėse, reikia:






  i) | remti Europos Komisijos veiklą propaguojant „sąžiningo judumo“ koncepciją; |
| --- | --- | --- |

14.

mano, jog siekiant užtikrinti, kad dėl šio judumo nekiltų įtampos ir socialinio nestabilumo priimančiose bendruomenėse, reikia:

i)

remti Europos Komisijos veiklą propaguojant „sąžiningo judumo“ koncepciją;

| ii) | užtikrinti, kad ir toliau būtų sprendžiamos nedeklaruojamo darbo ir socialinio dempingo problemos (6 veiksmas); |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti, kad ir toliau būtų sprendžiamos nedeklaruojamo darbo ir socialinio dempingo problemos (6 veiksmas);

| iii) | laikytis bendro principo, kad darbuotojai migrantai gautų vienodą atlygį ir turėtų tokias pat darbo sąlygas kaip tą patį darbą toje pačioje srityje dirbantys priimančiosios valstybės narės darbuotojai; |
| --- | --- |

iii)

laikytis bendro principo, kad darbuotojai migrantai gautų vienodą atlygį ir turėtų tokias pat darbo sąlygas kaip tą patį darbą toje pačioje srityje dirbantys priimančiosios valstybės narės darbuotojai;

| iv) | remti darbuotojų migrantų ir priimančiosios valstybės narės darbuotojų socialinį solidarumą ir įtrauktį; |
| --- | --- |

iv)

remti darbuotojų migrantų ir priimančiosios valstybės narės darbuotojų socialinį solidarumą ir įtrauktį;

Regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo skatinant profesinį mobilumą

| 15. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos kartu su kitomis nacionalinėmis ir Europos agentūromis turi atlikti svarbų vaidmenį teikiant informaciją apie kitose valstybėse narėse esančias laisvas darbo vietas ir apie praktines galimybes jas užimti; |
| --- | --- |

15.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos kartu su kitomis nacionalinėmis ir Europos agentūromis turi atlikti svarbų vaidmenį teikiant informaciją apie kitose valstybėse narėse esančias laisvas darbo vietas ir apie praktines galimybes jas užimti;

| 16. | mano, jog labai svarbu, kad vietos darbdaviai (ypač MVĮ) suprastų turį teisę įdarbinti darbuotojus iš visos ES, ir teikti jiems praktinę pagalbą bei konsultacijas, jei jie norėtų pasinaudoti šia teise; |
| --- | --- |

16.

mano, jog labai svarbu, kad vietos darbdaviai (ypač MVĮ) suprastų turį teisę įdarbinti darbuotojus iš visos ES, ir teikti jiems praktinę pagalbą bei konsultacijas, jei jie norėtų pasinaudoti šia teise;

| 17. | pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai yra pagrindinės pradinio ir vidurinio mokymo paslaugų teikėjos, ir mano, kad joms taip pat reikėtų patikėti kalbų mokymą, daugiakalbystės skatinimą, tarpkultūrinių įgūdžių lavinimą, kurie žmonėms reikalingi, kad jie pasirengtų gyvenimui ir darbui kitoje kultūrinėje terpėje; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai yra pagrindinės pradinio ir vidurinio mokymo paslaugų teikėjos, ir mano, kad joms taip pat reikėtų patikėti kalbų mokymą, daugiakalbystės skatinimą, tarpkultūrinių įgūdžių lavinimą, kurie žmonėms reikalingi, kad jie pasirengtų gyvenimui ir darbui kitoje kultūrinėje terpėje;

| 18. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos skatina mokytis visą gyvenimą ir sudaro tam reikalingas sąlygas (dažniausiai bendradarbiaudamos su kitomis įstaigomis); |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos skatina mokytis visą gyvenimą ir sudaro tam reikalingas sąlygas (dažniausiai bendradarbiaudamos su kitomis įstaigomis);

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra daug darbuotojų samdančios darbdavės ir kad jas reikėtų skatinti darbuotojų į laisvas darbo vietas ieškoti visose ES valstybėse narėse. Rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms sudaryti asmenims iš kitų valstybių narių daugiau trumpalaikio ir vidutinės trukmės įsidarbinimo galimybių; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra daug darbuotojų samdančios darbdavės ir kad jas reikėtų skatinti darbuotojų į laisvas darbo vietas ieškoti visose ES valstybėse narėse. Rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms sudaryti asmenims iš kitų valstybių narių daugiau trumpalaikio ir vidutinės trukmės įsidarbinimo galimybių;

Kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų atlikti šias užduotis ir apskritai dalyvauti su profesiniu judumu susijusioje veikloje, joms reikia:

—   teisinio pagrindo ir įgaliojimų

| 20. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti teisinius įgaliojimus, kad galėtų vykdyti šią su profesiniu judumu susijusią veiklą, ypač informacijos teikimo darbuotojams ir darbdaviams srityje vietos ir regionų lygiu; taip pat svarbu, kad prireikus šioms užduotims vykdyti nacionalinės ir Europos institucijos galėtų praplėsti jų kompetenciją; |
| --- | --- |

20.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi turėti teisinius įgaliojimus, kad galėtų vykdyti šią su profesiniu judumu susijusią veiklą, ypač informacijos teikimo darbuotojams ir darbdaviams srityje vietos ir regionų lygiu; taip pat svarbu, kad prireikus šioms užduotims vykdyti nacionalinės ir Europos institucijos galėtų praplėsti jų kompetenciją;

—   išteklių

| 21. | vietos ir regionų valdžios institucijos gali patirti sunkumų, jei jų vietovėje įsidarbintų ir apsigyventų didelis darbuotojų migrantų skaičius, ypač jei tai įvyktų staiga. Tai ypač aktualu socialinių paslaugų, švietimo, sveikatos priežiūros ir būsto požiūriu. Todėl šiam klausimui spręsti reikėtų skirti lėšų. Tai ne tik būtų naudinga neseniai atvykusiems asmenims, bet ir sumažintų galimą įtampą tarp darbuotojų migrantų ir priimančiosios bendruomenės. Todėl RK remia iniciatyvas rinkti statistinius duomenis apie skirtingus darbo rinkos poreikius ir keistis šia informacija Europos lygiu, kad būtų galima geriau planuoti ir valdyti darbuotojų srautus. Nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos tarpusavyje, turi iš anksto planuoti, kaip organizuoti socialines paslaugas, kad būtų galima geriau valdyti europiečių migrantų antplūdį. Iš dalies tai reikalinga, nes darbuotojų migracija tarp Europos šalių ateityje smarkiai augs. Kita vertus, jeigu nebus planuojama ir dėl tos priežasties didės socialinė įtampa ir blogės bendruomenių santykiai, nukentės migracija tarp Europos šalių, o gal net iškils grėsmė Europos vienybei; |
| --- | --- |

21.

vietos ir regionų valdžios institucijos gali patirti sunkumų, jei jų vietovėje įsidarbintų ir apsigyventų didelis darbuotojų migrantų skaičius, ypač jei tai įvyktų staiga. Tai ypač aktualu socialinių paslaugų, švietimo, sveikatos priežiūros ir būsto požiūriu. Todėl šiam klausimui spręsti reikėtų skirti lėšų. Tai ne tik būtų naudinga neseniai atvykusiems asmenims, bet ir sumažintų galimą įtampą tarp darbuotojų migrantų ir priimančiosios bendruomenės. Todėl RK remia iniciatyvas rinkti statistinius duomenis apie skirtingus darbo rinkos poreikius ir keistis šia informacija Europos lygiu, kad būtų galima geriau planuoti ir valdyti darbuotojų srautus. Nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos tarpusavyje, turi iš anksto planuoti, kaip organizuoti socialines paslaugas, kad būtų galima geriau valdyti europiečių migrantų antplūdį. Iš dalies tai reikalinga, nes darbuotojų migracija tarp Europos šalių ateityje smarkiai augs. Kita vertus, jeigu nebus planuojama ir dėl tos priežasties didės socialinė įtampa ir blogės bendruomenių santykiai, nukentės migracija tarp Europos šalių, o gal net iškils grėsmė Europos vienybei;

| 22. | išteklių reikia skirti ir informacijai, susijusiai su profesiniu judumu, teikti, ir kalbų mokymosi populiarinimui; |
| --- | --- |

22.

išteklių reikia skirti ir informacijai, susijusiai su profesiniu judumu, teikti, ir kalbų mokymosi populiarinimui;

—   informuotumo didinimo ir galimybės pasinaudoti „gerąja praktika“

| 23. | pabrėžia RK norą toliau aktyviai dalyvauti sprendžiant profesinio judumo klausimą, t.y. skatinant judumą ir ieškant gerosios praktikos pavyzdžių, o tada užtikrinant, kad ją galėtų taikyti platus kitų vietos ir regionų valdžios institucijų ratas; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia RK norą toliau aktyviai dalyvauti sprendžiant profesinio judumo klausimą, t.y. skatinant judumą ir ieškant gerosios praktikos pavyzdžių, o tada užtikrinant, kad ją galėtų taikyti platus kitų vietos ir regionų valdžios institucijų ratas;

| 24. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas prisijungti prie kitų valstybių narių analogiškų institucijų ir šioje srityje kurti gerosios praktikos pavyzdžius, o tada juos propaguoti nacionaliniu lygiu ir visose valstybėse narėse (7 ir 15 veiksmai); |
| --- | --- |

24.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas prisijungti prie kitų valstybių narių analogiškų institucijų ir šioje srityje kurti gerosios praktikos pavyzdžius, o tada juos propaguoti nacionaliniu lygiu ir visose valstybėse narėse (7 ir 15 veiksmai);

Dėl EURES

| 25. | remia Komisijos siekius plėsti ir stiprinti EURES, „kaip centralizuotos priemonės, skatinančios darbuotojų ir jų šeimos narių judumą, tinklą“. Tačiau, laikantis subsidiarumo principo, tai reikėtų integruoti į nacionalinio, regionų ir vietos lygio struktūras; |
| --- | --- |

25.

remia Komisijos siekius plėsti ir stiprinti EURES, „kaip centralizuotos priemonės, skatinančios darbuotojų ir jų šeimos narių judumą, tinklą“. Tačiau, laikantis subsidiarumo principo, tai reikėtų integruoti į nacionalinio, regionų ir vietos lygio struktūras;

| 26. | pritaria Komisijai, kad svarbi EURES užduotis yra „geriau informuoti ir skleisti vienodo požiūrio bei darbo standartų laikymosi idėją Europos darbo rinkose“ (9 veiksmas); |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijai, kad svarbi EURES užduotis yra „geriau informuoti ir skleisti vienodo požiūrio bei darbo standartų laikymosi idėją Europos darbo rinkose“ (9 veiksmas);

| 27. | pritaria tam, kad EURES turėtų „gerinti savo paslaugų kokybę, kad būtų patenkinti konkrečių darbuotojų kategorijų (ilgalaikių bedarbių, jaunų ir vyresnio amžiaus darbuotojų, moterų ir kt.) poreikiai“ (10 veiksmas). |
| --- | --- |

27.

pritaria tam, kad EURES turėtų „gerinti savo paslaugų kokybę, kad būtų patenkinti konkrečių darbuotojų kategorijų (ilgalaikių bedarbių, jaunų ir vyresnio amžiaus darbuotojų, moterų ir kt.) poreikiai“ (10 veiksmas).

Briuselis, 2008 m. spalio 9 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/70

---

Regionų komiteto nuomonė — „Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas“ ir „Kūrinių platinimas prijungties režimu“

(2008/C 325/12)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | prašo Tarybos ir Europos Parlamento toliau ugdyti ES žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą (numatant strateginius tikslus ir kontroliuojant padarytą pažangą) ir priimti rekomendaciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo, atsižvelgiant į šią RK nuomonę ir subsidiarumo principą. Į būsimą MEDIA programą turėtų būti įtrauktas specialus skyrius apie žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą. Lygiagrečiai ar alternatyviai imtis bandomųjų programų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui skatinti, kuriuos finansuos ES, |
| --- | --- |

—

prašo Tarybos ir Europos Parlamento toliau ugdyti ES žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą (numatant strateginius tikslus ir kontroliuojant padarytą pažangą) ir priimti rekomendaciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo, atsižvelgiant į šią RK nuomonę ir subsidiarumo principą. Į būsimą MEDIA programą turėtų būti įtrauktas specialus skyrius apie žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą. Lygiagrečiai ar alternatyviai imtis bandomųjų programų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui skatinti, kuriuos finansuos ES,

| — | pažymi, kad ataskaitos, numatytos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos bei valstybių narių su tuo susijusi veikla privalo leisti išlaikyti skirtumus ir pasiektą pažangą žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje Europos regionuose ir skleisti vietos bei regionų vadžios institucijų ir kitų suinteresuotų subjektų vykdomos geros praktikos pavyzdžius, |
| --- | --- |

—

pažymi, kad ataskaitos, numatytos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 26 straipsnyje ir Komisijos bei valstybių narių su tuo susijusi veikla privalo leisti išlaikyti skirtumus ir pasiektą pažangą žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje Europos regionuose ir skleisti vietos bei regionų vadžios institucijų ir kitų suinteresuotų subjektų vykdomos geros praktikos pavyzdžius,

| — | ragina nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas remti iniciatyvas, susijusius su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu, ir palengvinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą šioje veikloje. Rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms vystyti šios srities bendradarbiavimo projektus tiek formalaus, tiek neformalaus švietimo ir mokymo srityse, skirtus piliečiams,visų pirma vaikams, jaunimui, neįgaliems asmenims ir socialinėms grupėms, kurioms gresia socialinė atskirtis, |
| --- | --- |

—

ragina nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas remti iniciatyvas, susijusius su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu, ir palengvinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą šioje veikloje. Rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms vystyti šios srities bendradarbiavimo projektus tiek formalaus, tiek neformalaus švietimo ir mokymo srityse, skirtus piliečiams,visų pirma vaikams, jaunimui, neįgaliems asmenims ir socialinėms grupėms, kurioms gresia socialinė atskirtis,

| — | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas imtis pagrindinio vaidmens tvarkant savo kultūros ir kalbų paveldą, taikant kūrinių platinimą prijungtiems režimu, propaguoti naujus verslo modelius kūrybinėse įmonėse ir žiniasklaidoje, skatinti kūrinių leidybą, (bendrai) finansuojamą žiniasklaidos organizacijų ar netgi praktikuojant elektroninę vyriausybę, |
| --- | --- |

—

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas imtis pagrindinio vaidmens tvarkant savo kultūros ir kalbų paveldą, taikant kūrinių platinimą prijungtiems režimu, propaguoti naujus verslo modelius kūrybinėse įmonėse ir žiniasklaidoje, skatinti kūrinių leidybą, (bendrai) finansuojamą žiniasklaidos organizacijų ar netgi praktikuojant elektroninę vyriausybę,

| — | kritiškai vertina Europos Komisijos nesugebėjimą atsižvelgti į kūrinių platinimą prijungtiems režimu, kadangi ji neįvertino atsirandančio kūrinių platinimo prijungties režimu kultūrinių ir socialinių pasekmių; siūloma Rekomendacija ir Kūrinių platinimas prijungtiems režimu platforma turėtų praturtinti kultūrinę įvairovę. |
| --- | --- |

—

kritiškai vertina Europos Komisijos nesugebėjimą atsižvelgti į kūrinių platinimą prijungtiems režimu, kadangi ji neįvertino atsirandančio kūrinių platinimo prijungties režimu kultūrinių ir socialinių pasekmių; siūloma Rekomendacija ir Kūrinių platinimas prijungtiems režimu platforma turėtų praturtinti kultūrinę įvairovę.

| Pranešėja | : | Evangelia SCHINARAKI-ILIAKI (EL/ESP), Herakliono departamento prefektė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Evangelia SCHINARAKI-ILIAKI (EL/ESP), Herakliono departamento prefektė

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinis požiūris į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje“

COM(2007) 833 galutinis

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kūrinių platinimas prijungties režimu bendrojoje rinkoje“

COM(2007) 836 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

A.   Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas (1)

| 1. | turėdamas užduotį skatinti socialinę sanglaudą regionų mastu (o tai daugiausia vyksta skaitmeninės konvergencijos būdu), labai palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje, visų pirma jame pateiktą integruotą žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo apibrėžtį. Iš tiesų ši apibrėžtis apima gebėjimą ir galimybę turėti prieigą prie šių žiniasklaidos priemonių ir jomis naudotis, supratimą apie tai, kaip jos veikia ir mokėjimą kritiškai vertinti jų turinį; |
| --- | --- |

1.

turėdamas užduotį skatinti socialinę sanglaudą regionų mastu (o tai daugiausia vyksta skaitmeninės konvergencijos būdu), labai palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skaitmeninėje aplinkoje, visų pirma jame pateiktą integruotą žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo apibrėžtį. Iš tiesų ši apibrėžtis apima gebėjimą ir galimybę turėti prieigą prie šių žiniasklaidos priemonių ir jomis naudotis, supratimą apie tai, kaip jos veikia ir mokėjimą kritiškai vertinti jų turinį;

| 2. | pritaria Komisijos komunikate nustatytiems prioritetams ir tikslams, kartu pabrėžia, kad konkrečiai jo nuomone, žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas reiškia:






  a) | paramą piliečiams aktyviai ir kūrybiškai naudojant žiniasklaidos priemones, visų pirma paramą jaunajai kartai, kuri ne tik vartoja, bet ir kuria platinamą turinį, vyresnio amžiaus ir darbingo amžiaus žmonių žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžių tobulinimą ir išlaikymą; |
| --- | --- | --- |

2.

pritaria Komisijos komunikate nustatytiems prioritetams ir tikslams, kartu pabrėžia, kad konkrečiai jo nuomone, žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas reiškia:

a)

paramą piliečiams aktyviai ir kūrybiškai naudojant žiniasklaidos priemones, visų pirma paramą jaunajai kartai, kuri ne tik vartoja, bet ir kuria platinamą turinį, vyresnio amžiaus ir darbingo amžiaus žmonių žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžių tobulinimą ir išlaikymą;

| b) | paramą piliečiams formuojant kritišką visų žiniasklaidos priemonių vertinimą; |
| --- | --- |

b)

paramą piliečiams formuojant kritišką visų žiniasklaidos priemonių vertinimą;

| c) | skirtingų požiūrių žiniasklaidos priemonėse propagavimą; |
| --- | --- |

c)

skirtingų požiūrių žiniasklaidos priemonėse propagavimą;

| d) | indėlį į diskusijas dėl komercinių pranešimų (reklamos) ir klausimų, susijusių su pagarba asmeniniam gyvenimui ir jo apsauga; |
| --- | --- |

d)

indėlį į diskusijas dėl komercinių pranešimų (reklamos) ir klausimų, susijusių su pagarba asmeniniam gyvenimui ir jo apsauga;

| e) | aktyvaus piliečių dalyvavimo skatinimą, atsižvelgiant į tai, kad žiniasklaidos priemonės turi lemiamos reikšmės Europos audiovizualinio paveldo, vietos ir regionų identiteto, kultūrų dialogo ir demokratijos propagavimui; |
| --- | --- |

e)

aktyvaus piliečių dalyvavimo skatinimą, atsižvelgiant į tai, kad žiniasklaidos priemonės turi lemiamos reikšmės Europos audiovizualinio paveldo, vietos ir regionų identiteto, kultūrų dialogo ir demokratijos propagavimui;

| f) | socialinės integracijos skatinimą; |
| --- | --- |

f)

socialinės integracijos skatinimą;

| g) | vienodos prieigos prie naujų žiniasklaidos priemonių ir naujų technologijų užtikrinimą, turint omeny, kad telekomunikacijos ir žiniasklaidos priemonės įgauna vis didesnės reikšmės beveik visose gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

g)

vienodos prieigos prie naujų žiniasklaidos priemonių ir naujų technologijų užtikrinimą, turint omeny, kad telekomunikacijos ir žiniasklaidos priemonės įgauna vis didesnės reikšmės beveik visose gyvenimo srityse;

| 3. | norėtų atkreipti dėmesį į 2008 m. gegužės 21 d. Tarybos išvadas (2), todėl:






  — | primena, kad jau nuo 2004 m. prašė nurodyti, kad žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas yra prioritetinis klausimas, |
| --- | --- | --- |

3.

norėtų atkreipti dėmesį į 2008 m. gegužės 21 d. Tarybos išvadas (2), todėl:

—

primena, kad jau nuo 2004 m. prašė nurodyti, kad žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas yra prioritetinis klausimas,

| — | pripažįsta Tarybos dedamas pastangas jam skatinti, net jei valstybėse narėse taikoma praktika ir pasiekta pažanga skiriasi, |
| --- | --- |

—

pripažįsta Tarybos dedamas pastangas jam skatinti, net jei valstybėse narėse taikoma praktika ir pasiekta pažanga skiriasi,

| — | pritaria Tarybai, kad siekiant didesnio raštingumo labai svarbu sukaupti informaciją ir gerąją praktiką, bet kartu pabrėžia, kad tai galima derinti su vietos ir regionų valdžios institucijų priemonėmis, kadangi jos gali atlikti svarbų vaidmenį priimant sprendimus šioje srityje, |
| --- | --- |

—

pritaria Tarybai, kad siekiant didesnio raštingumo labai svarbu sukaupti informaciją ir gerąją praktiką, bet kartu pabrėžia, kad tai galima derinti su vietos ir regionų valdžios institucijų priemonėmis, kadangi jos gali atlikti svarbų vaidmenį priimant sprendimus šioje srityje,

| — | raštingumą galima skatinti skiriant didesnius finansinius išteklius tiek priimtoms, tiek naujoms iniciatyvoms įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

raštingumą galima skatinti skiriant didesnius finansinius išteklius tiek priimtoms, tiek naujoms iniciatyvoms įgyvendinti.

Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skatinimas ES lygiu

| 4. | primena, kad jau 2004 m. (3) prašė Komisijos ypatingą dėmesį skirti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui skatinti visose ES valstybėse narėse ir joms visoms užtikrinti būtiniausios informacijos teikimą. Todėl Komitetas džiaugiasi, kad šiuo aptariamu komunikatu Komisija pradėjo vykdyti Bendrijos politiką žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje; |
| --- | --- |

4.

primena, kad jau 2004 m. (3) prašė Komisijos ypatingą dėmesį skirti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui skatinti visose ES valstybėse narėse ir joms visoms užtikrinti būtiniausios informacijos teikimą. Todėl Komitetas džiaugiasi, kad šiuo aptariamu komunikatu Komisija pradėjo vykdyti Bendrijos politiką žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje;

| 5. | ragina Komisiją labiau vystyti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo politiką (programas, kuriose numatyti strateginiai tikslai ir pažangos kontrolė), bendradarbiaujant su visomis ES institucijomis ir vietos bei regionų vadžios institucijomis, ir stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje su UNESCO ir Europos Taryba; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją labiau vystyti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo politiką (programas, kuriose numatyti strateginiai tikslai ir pažangos kontrolė), bendradarbiaujant su visomis ES institucijomis ir vietos bei regionų vadžios institucijomis, ir stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje su UNESCO ir Europos Taryba;

| 6. | prašo Tarybos ir Europos Parlamento priimti rekomendaciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo, kaip minima komunikate, ir atsižvelgti į šią nuomonę, subsidiarumo principą, nustatytas ES vietos ir regionų kompetencijas sprendžiant klausimus, susijusius su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu; |
| --- | --- |

6.

prašo Tarybos ir Europos Parlamento priimti rekomendaciją dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo, kaip minima komunikate, ir atsižvelgti į šią nuomonę, subsidiarumo principą, nustatytas ES vietos ir regionų kompetencijas sprendžiant klausimus, susijusius su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu;

| 7. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą teikti ataskaitas, kaip tai numatyta naujosios Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 26 straipsnyje; tačiau pažymi, kad šiose ataskaitose ir vykdant kitą susijusią Komisijos ir valstybių narių veiklą reikės vertinti išliekančius skirtumus ir pasiektą pažangą žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje Europos regionuose ir skleisti vietos bei regionų vadžios institucijų ir kitų suinteresuotų subjektų vykdomos geros praktikos pavyzdžius; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą teikti ataskaitas, kaip tai numatyta naujosios Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 26 straipsnyje; tačiau pažymi, kad šiose ataskaitose ir vykdant kitą susijusią Komisijos ir valstybių narių veiklą reikės vertinti išliekančius skirtumus ir pasiektą pažangą žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje Europos regionuose ir skleisti vietos bei regionų vadžios institucijų ir kitų suinteresuotų subjektų vykdomos geros praktikos pavyzdžius;

| 8. | džiaugiasi, kad Komisija imasi vis daugiau veiksmų, siekdama panaudoti įgytą patirtį įgyvendinant vietos ir regionų programas, susijusias su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu visoje Europoje, ir rengiant dialogo platformas, pristatymus bei steigiant tinklus geriausios praktikos pavyzdžiais keistis; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi, kad Komisija imasi vis daugiau veiksmų, siekdama panaudoti įgytą patirtį įgyvendinant vietos ir regionų programas, susijusias su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu visoje Europoje, ir rengiant dialogo platformas, pristatymus bei steigiant tinklus geriausios praktikos pavyzdžiais keistis;

| 9. | prašo ES institucijų į būsimą MEDIA programą įtraukti specialų skyrių apie žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, kadangi dabartiniame programos dokumente šiai temai skiriama labai mažai dėmesio; prašo Komisijos paraleliai ar alternatyviai imtis bandomųjų projektų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui skatinti, kuriuos finansuotų ES; |
| --- | --- |

9.

prašo ES institucijų į būsimą MEDIA programą įtraukti specialų skyrių apie žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, kadangi dabartiniame programos dokumente šiai temai skiriama labai mažai dėmesio; prašo Komisijos paraleliai ar alternatyviai imtis bandomųjų projektų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui skatinti, kuriuos finansuotų ES;

| 10. | pabrėžia, kad dabartinių programų ir ES iniciatyvų (pavyzdžiui, skirtų saugesniam internetui) potencialas vystyti praktikos pavyzdžius žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje ir jais keistis yra daug labiau ribotas; todėl prašo Komisijos suderinti šias programas, kai ji pradės jų persvarstymą, ir į jas įtraukti su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu susijusias temas. |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad dabartinių programų ir ES iniciatyvų (pavyzdžiui, skirtų saugesniam internetui) potencialas vystyti praktikos pavyzdžius žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje ir jais keistis yra daug labiau ribotas; todėl prašo Komisijos suderinti šias programas, kai ji pradės jų persvarstymą, ir į jas įtraukti su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu susijusias temas.

Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skatinimas nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais

| 11. | ragina nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas remti iniciatyvas, projektus ir programas, susijusius su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu ir daugiausia skirtus:






  a) | visų suinteresuotų subjektų (šiuo atveju — audiovizualinės pramonės subjektų: kino, televizijos, radijo darbuotojų, interneto turinio tiekėjų ir kūrėjų), žiniasklaidos organizacijų, švietimo įstaigų, reguliavimo institucijų, mokslinių tyrimų institutų, kultūros centrų ir visuomenės organizacijų bendradarbiavimui; |
| --- | --- | --- |

11.

ragina nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas remti iniciatyvas, projektus ir programas, susijusius su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu ir daugiausia skirtus:

a)

visų suinteresuotų subjektų (šiuo atveju — audiovizualinės pramonės subjektų: kino, televizijos, radijo darbuotojų, interneto turinio tiekėjų ir kūrėjų), žiniasklaidos organizacijų, švietimo įstaigų, reguliavimo institucijų, mokslinių tyrimų institutų, kultūros centrų ir visuomenės organizacijų bendradarbiavimui;

| b) | žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skatinimo tarnybų darbui; |
| --- | --- |

b)

žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo skatinimo tarnybų darbui;

| c) | pažangos, pasiektos vietos ir regionų mastu žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje, vertinimui; |
| --- | --- |

c)

pažangos, pasiektos vietos ir regionų mastu žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo srityje, vertinimui;

| d) | informacijos kampanijoms apie žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, „medias desks“ (informacijos apie MEDIA programas centrai) propagavimą, regionų lygiu veikiančių informacijos centrų, nagrinėsiančių žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo klausimus, steigimą; |
| --- | --- |

d)

informacijos kampanijoms apie žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, „medias desks“ (informacijos apie MEDIA programas centrai) propagavimą, regionų lygiu veikiančių informacijos centrų, nagrinėsiančių žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo klausimus, steigimą;

| e) | teikti paskatas ir propaguoti Europos turinio kūrimo ir platinimo politiką bei skatinti pilietinės visuomenės atstovus vystyti žiniasklaidą; |
| --- | --- |

e)

teikti paskatas ir propaguoti Europos turinio kūrimo ir platinimo politiką bei skatinti pilietinės visuomenės atstovus vystyti žiniasklaidą;

| f) | dalyvavimui Bendrijos ir nacionaliniuose bendradarbiavimo tinkluose; |
| --- | --- |

f)

dalyvavimui Bendrijos ir nacionaliniuose bendradarbiavimo tinkluose;

| 12. | ragina valdžios institucijas sudaryti geresnes sąlygas pilietinės visuomenės dalyvavimui, kadangi labai nedaug pilietinės visuomenės organizacijų dalyvauja diskusijose dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo; kartu pritaria aktyvesniam valstybių narių ir regionų reguliavimo institucijų dalyvavimui; |
| --- | --- |

12.

ragina valdžios institucijas sudaryti geresnes sąlygas pilietinės visuomenės dalyvavimui, kadangi labai nedaug pilietinės visuomenės organizacijų dalyvauja diskusijose dėl žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo; kartu pritaria aktyvesniam valstybių narių ir regionų reguliavimo institucijų dalyvavimui;

| 13. | džiaugiasi, kad Komisija aiškiai nurodo, jog vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį remiant iniciatyvas neformalaus švietimo srityje, bet priduria, kad daugeliu atvejų vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat yra atsakingos už žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo integravimą į formalųjį švietimą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

13.

džiaugiasi, kad Komisija aiškiai nurodo, jog vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį remiant iniciatyvas neformalaus švietimo srityje, bet priduria, kad daugeliu atvejų vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat yra atsakingos už žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo integravimą į formalųjį švietimą visais lygmenimis;

| 14. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti temas, susijusias su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu, į dėstytojų ir mokytojų rengimo, mokyklų programas ir mokymosi visą gyvenimą planus bei skatinti šviečiamąją žiniasklaidą ir mokinius bei studentus naudoti ir kurti daugialypės terpės produktus; |
| --- | --- |

14.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti temas, susijusias su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumu, į dėstytojų ir mokytojų rengimo, mokyklų programas ir mokymosi visą gyvenimą planus bei skatinti šviečiamąją žiniasklaidą ir mokinius bei studentus naudoti ir kurti daugialypės terpės produktus;

| 15. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas vystyti ilgalaikį bendradarbiavimą skatinant viešojo ir privataus sektoriaus suinteresuotų subjektų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą tiek formalaus, tiek neformalaus švietimo ir mokymo srityse (pavyzdžiui, tarp vietos ir regionų laikraščių leidėjų, propaguojančių švietimą spaudoje ir elektroninę žurnalistiką mokyklose, kino festivalių rengėjų, kadangi festivalių metu vyksta žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skatinanti veikla, bei tarp nacionalinių garso ir vaizdo kanalų ir kompiuterinės bei programinės įrangos įmonių, organizuojančių žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo kampanijas); |
| --- | --- |

15.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas vystyti ilgalaikį bendradarbiavimą skatinant viešojo ir privataus sektoriaus suinteresuotų subjektų žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą tiek formalaus, tiek neformalaus švietimo ir mokymo srityse (pavyzdžiui, tarp vietos ir regionų laikraščių leidėjų, propaguojančių švietimą spaudoje ir elektroninę žurnalistiką mokyklose, kino festivalių rengėjų, kadangi festivalių metu vyksta žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skatinanti veikla, bei tarp nacionalinių garso ir vaizdo kanalų ir kompiuterinės bei programinės įrangos įmonių, organizuojančių žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo kampanijas);

| 16. | ragina valstybes nares aktyviau propaguoti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą taikant Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (4) bei Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, susijusios su Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumu (5). |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares aktyviau propaguoti žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą taikant Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (4) bei Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, susijusios su Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumu (5).

Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas komercinėje komunikacijoje (reklama)

| 17. | laikosi pozicijos, išdėstytos nuomonėje dėl naujos direktyvos dėl audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų (6), kurioje prašė išnagrinėti galimybę uždrausti nutraukti programas vaikams ir naujienų programas įterpiant reklamą. Deja, į šią poziciją nebuvo atsižvelgta; be to, išreiškia nepritarimą Komisijos požiūriui, kad žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo propagavimas yra geriau, negu reklamos uždraudimas (7); nėra abejonių, kad reikėtų gerinti piliečių, visų pirma vaikų ir jaunimo, švietimą ir plėtoti racionalų bei kritišką požiūrį į žiniasklaidą, tačiau RK nerimauja dėl vaikų gebėjimų skirti laidas nuo reklamos ir teisingai įvertinti reklaminę informaciją; todėl jis teigiamai vertina galimybę reguliuoti ir griežtinti valstybių narių teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

17.

laikosi pozicijos, išdėstytos nuomonėje dėl naujos direktyvos dėl audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų (6), kurioje prašė išnagrinėti galimybę uždrausti nutraukti programas vaikams ir naujienų programas įterpiant reklamą. Deja, į šią poziciją nebuvo atsižvelgta; be to, išreiškia nepritarimą Komisijos požiūriui, kad žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo propagavimas yra geriau, negu reklamos uždraudimas (7); nėra abejonių, kad reikėtų gerinti piliečių, visų pirma vaikų ir jaunimo, švietimą ir plėtoti racionalų bei kritišką požiūrį į žiniasklaidą, tačiau RK nerimauja dėl vaikų gebėjimų skirti laidas nuo reklamos ir teisingai įvertinti reklaminę informaciją; todėl jis teigiamai vertina galimybę reguliuoti ir griežtinti valstybių narių teisės aktų nuostatas;

| 18. | pritaria Komisijos nuomonei, kad būtina vystyti geros praktikos pavyzdžius šioje srityje ir jais keistis. Tai apima profesinės etikos kodeksų bei, prireikus, savireguliacijos ir bendro reguliavimo sistemų rengimą ir įgyvendinimą. Be to, būtina ginti su turinio paslaugų teikimu susijusias vartotojų teises siekiant užtikrinti, kad paslaugų kokybė atitinka patikimumo ir tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

18.

pritaria Komisijos nuomonei, kad būtina vystyti geros praktikos pavyzdžius šioje srityje ir jais keistis. Tai apima profesinės etikos kodeksų bei, prireikus, savireguliacijos ir bendro reguliavimo sistemų rengimą ir įgyvendinimą. Be to, būtina ginti su turinio paslaugų teikimu susijusias vartotojų teises siekiant užtikrinti, kad paslaugų kokybė atitinka patikimumo ir tinkamumo kriterijus;

| 19. | ragina žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo programas taikyti visais valdymo lygmenimis, skiriant valstybinį ar privatų finansavimą, tik, suprantama, laikantis skaidrumo, kad būtų akivaizdi nauda jų dalyviams (visų pirma privataus sektoriaus atstovams). |
| --- | --- |

19.

ragina žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo programas taikyti visais valdymo lygmenimis, skiriant valstybinį ar privatų finansavimą, tik, suprantama, laikantis skaidrumo, kad būtų akivaizdi nauda jų dalyviams (visų pirma privataus sektoriaus atstovams).

Žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas, susijęs su prijungtiems režimu platinamais audiovizualiniais kūriniais ir turiniu

| 20. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas skatinti (remiant valstybėms narėms ir Europos Sąjungai) veiklą, pagrįstą Komisijos komunikate apibrėžtais prioritetais. Ši veikla, skirta piliečiams, visų pirma vaikams, jaunimui, neįgaliems asmenims ir socialinėms grupėms, kurioms gresia socialinė atskirtis, apima:






  a) | susipažinimą su Europos kultūros paveldu ir skatinimą labiau domėtis Europos audiovizualiniais kūriniais; |
| --- | --- | --- |

20.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas skatinti (remiant valstybėms narėms ir Europos Sąjungai) veiklą, pagrįstą Komisijos komunikate apibrėžtais prioritetais. Ši veikla, skirta piliečiams, visų pirma vaikams, jaunimui, neįgaliems asmenims ir socialinėms grupėms, kurioms gresia socialinė atskirtis, apima:

a)

susipažinimą su Europos kultūros paveldu ir skatinimą labiau domėtis Europos audiovizualiniais kūriniais;

| b) | galimybę piliečiams iš arčiau susipažinti su audiovizualinių darbų ir paslaugų kūrimu bei ugdyti gebėjimus kūrybos srityje, pasvarstyti ir išreikšti savo nuomonę apie jų kultūrinį identitetą; |
| --- | --- |

b)

galimybę piliečiams iš arčiau susipažinti su audiovizualinių darbų ir paslaugų kūrimu bei ugdyti gebėjimus kūrybos srityje, pasvarstyti ir išreikšti savo nuomonę apie jų kultūrinį identitetą;

| c) | intelektinės nuosavybės teisių reikšmės supratimą; |
| --- | --- |

c)

intelektinės nuosavybės teisių reikšmės supratimą;

| d) | kritišką interneto turinio vertinimą ir vartotojų geresnį paieškos sistemų naudojimą; |
| --- | --- |

d)

kritišką interneto turinio vertinimą ir vartotojų geresnį paieškos sistemų naudojimą;

| e) | piliečių skatmeninės įtraukties skatinimą, kaip tai pabrėžė Komitetas šiuo klausimu parengtoje savo nuomonėje (8); |
| --- | --- |

e)

piliečių skatmeninės įtraukties skatinimą, kaip tai pabrėžė Komitetas šiuo klausimu parengtoje savo nuomonėje (8);

| 21. | pabrėžia būtinybę Europos audiovizualinį paveldą įtraukti į valstybių narių, regionų ir miestų švietimo ir kultūros politiką ir remti jaunuosius kūrėjus, kurie iš tiesų yra Europos audiovizualinio sektoriaus ateitis; todėl Komitetas anksčiau pateiktose rekomendacijose (9) jau išdėstė savo poziciją dėl didesnio finansavimo ir paramos vietos ir regionų audiovizualiniams festivaliams, kad būtų galima aktyviau propaguoti jaunųjų Europos kūrėjų darbus, gerinti audiovizualinio sektoriaus specialistų mokymą tose šalyse ir tuose regionuose, kur audiovizualinių kūrinių išleidžiama mažai ir (arba) ribotoje geografinėje ar kalbinėje erdvėje. |
| --- | --- |

21.

pabrėžia būtinybę Europos audiovizualinį paveldą įtraukti į valstybių narių, regionų ir miestų švietimo ir kultūros politiką ir remti jaunuosius kūrėjus, kurie iš tiesų yra Europos audiovizualinio sektoriaus ateitis; todėl Komitetas anksčiau pateiktose rekomendacijose (9) jau išdėstė savo poziciją dėl didesnio finansavimo ir paramos vietos ir regionų audiovizualiniams festivaliams, kad būtų galima aktyviau propaguoti jaunųjų Europos kūrėjų darbus, gerinti audiovizualinio sektoriaus specialistų mokymą tose šalyse ir tuose regionuose, kur audiovizualinių kūrinių išleidžiama mažai ir (arba) ribotoje geografinėje ar kalbinėje erdvėje.

B.   Kūrinių platinimas prijungties režimu bendrojoje rinkoje (10)

| 22. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl kūrinių platinimo prijungties režimu bendrojoje rinkoje ir pritaria Komisijos požiūriui, kad kūrinių paslaugų perkėlimas į prijungties režimo aplinką — tai esminis pokytis, kadangi skaitmeninės technologijos sudaro sąlygas audiovizualinių darbų kūrimui ir leidžia juos platinti audiovizualinėje rinkoje be sienų sudarant sąlygas prijungties režimu platinimo turinio prieinamumui naudojantis prietaisais, tinklais ir paslaugomis. Šis turinys apima prijungties režimu platinamus audiovizualinius kūrinius ir žiniasklaidą. Tai filmai, televizija, muzika, radijas, žaidimai prijungties režimu, internetinė leidyba, mokomasis turinys bei vartotojų kuriamas turinys; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl kūrinių platinimo prijungties režimu bendrojoje rinkoje ir pritaria Komisijos požiūriui, kad kūrinių paslaugų perkėlimas į prijungties režimo aplinką — tai esminis pokytis, kadangi skaitmeninės technologijos sudaro sąlygas audiovizualinių darbų kūrimui ir leidžia juos platinti audiovizualinėje rinkoje be sienų sudarant sąlygas prijungties režimu platinimo turinio prieinamumui naudojantis prietaisais, tinklais ir paslaugomis. Šis turinys apima prijungties režimu platinamus audiovizualinius kūrinius ir žiniasklaidą. Tai filmai, televizija, muzika, radijas, žaidimai prijungties režimu, internetinė leidyba, mokomasis turinys bei vartotojų kuriamas turinys;

| 23. | pabrėžia, kad reikėtų imtis daugiau priemonių siekiant visiškai sutelkti Europos kūrinių platinimo prijungties režimu potencialą, turint tikslą didinti novatoriškų ir kokybiškų Europos kūrinių gamybą, gerinti prieigą prie jų ir jų judėjimą, skatinti Europos kultūrų įvairovę ir didinti Europos konkurencingumą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad reikėtų imtis daugiau priemonių siekiant visiškai sutelkti Europos kūrinių platinimo prijungties režimu potencialą, turint tikslą didinti novatoriškų ir kokybiškų Europos kūrinių gamybą, gerinti prieigą prie jų ir jų judėjimą, skatinti Europos kultūrų įvairovę ir didinti Europos konkurencingumą;

| 24. | pabrėžia, kad iškylančius uždavinius turės spręsti ne tik ES, valstybės narės, turinį kuriančios ir platinančios įmonės, tinklų eksploatavimo įmonės, teisių turėtojai, vartotojai ir nepriklausomos reguliavimo institucijos, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad iškylančius uždavinius turės spręsti ne tik ES, valstybės narės, turinį kuriančios ir platinančios įmonės, tinklų eksploatavimo įmonės, teisių turėtojai, vartotojai ir nepriklausomos reguliavimo institucijos, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijos;

| 25. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas imtis pagrindinio vaidmens valdant savo kultūros ir kalbų paveldą, propaguoti naujus verslo modelius vietos kūrybinėse įmonėse ir vietos žiniasklaidoje, skatinti kūrinių leidybą, (bendrai) finansuojamą žiniasklaidos institutų ir organizacijų ar kurti elektroninę vyriausybę (e. vyriausybę), paslaugas teikiant daugeliu kanalų; |
| --- | --- |

25.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas imtis pagrindinio vaidmens valdant savo kultūros ir kalbų paveldą, propaguoti naujus verslo modelius vietos kūrybinėse įmonėse ir vietos žiniasklaidoje, skatinti kūrinių leidybą, (bendrai) finansuojamą žiniasklaidos institutų ir organizacijų ar kurti elektroninę vyriausybę (e. vyriausybę), paslaugas teikiant daugeliu kanalų;

| 26. | remia dvi pagrindines iniciatyvas, paskelbtas Komisijos komunikate, t.y. a) taikyti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijų kūrinių platinimo prijungties režimu sektoriui, ir b) suformuoti suinteresuotųjų šalių diskusijų ir bendradarbiavimo platformą „Turinio platinimo prijungties režimu platforma“ siekiant skatinti dialogą šiuo klausimu; be to, prašo užtikrinti atstovavimą vietoms ir regionams. |
| --- | --- |

26.

remia dvi pagrindines iniciatyvas, paskelbtas Komisijos komunikate, t.y. a) taikyti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijų kūrinių platinimo prijungties režimu sektoriui, ir b) suformuoti suinteresuotųjų šalių diskusijų ir bendradarbiavimo platformą „Turinio platinimo prijungties režimu platforma“ siekiant skatinti dialogą šiuo klausimu; be to, prašo užtikrinti atstovavimą vietoms ir regionams.

Kūrinių platinimas prijungties režimu ir kultūrų įvairovė

| 27. | kritiškai vertina Komisijos neapdairumą, kadangi ji neįvertino besikuriančio kūrinių platinimo prijungties režimu sektoriaus kultūrinių ir socialinių pasekmių ir nepasiūlė šiam atvejui būtinų priemonių kultūrų įvairovei skatinti ir vienodoms galimybėms naudotis IRT privalumais užtikrinti. Kaip jau yra pareiškęs nuomonėje dėl „i2010“ (11), Komitetas mano, kad naujųjų paslaugų ir skaitmeninės žiniasklaidos politika bei kūrinių platinimo politika neturi būti rengiamos remiantis vien tik ekonominiais kriterijais, būtina atsižvelgti ir į kultūrinius bei socialinius kriterijus. Todėl platinami novatoriški kūriniai turėtų padėti skatinti socialinę sanglaudą ir įtrauktį, visų pirma atskirties grėsmę patiriančių grupių (pavyzdžiui, moterų, jaunimo, neįgaliųjų ir pan.); |
| --- | --- |

27.

kritiškai vertina Komisijos neapdairumą, kadangi ji neįvertino besikuriančio kūrinių platinimo prijungties režimu sektoriaus kultūrinių ir socialinių pasekmių ir nepasiūlė šiam atvejui būtinų priemonių kultūrų įvairovei skatinti ir vienodoms galimybėms naudotis IRT privalumais užtikrinti. Kaip jau yra pareiškęs nuomonėje dėl „i2010“ (11), Komitetas mano, kad naujųjų paslaugų ir skaitmeninės žiniasklaidos politika bei kūrinių platinimo politika neturi būti rengiamos remiantis vien tik ekonominiais kriterijais, būtina atsižvelgti ir į kultūrinius bei socialinius kriterijus. Todėl platinami novatoriški kūriniai turėtų padėti skatinti socialinę sanglaudą ir įtrauktį, visų pirma atskirties grėsmę patiriančių grupių (pavyzdžiui, moterų, jaunimo, neįgaliųjų ir pan.);

| 28. | teigia, kad rengiant su kūrinių platinimu prijungties režimu susijusią politiką ir teisės aktus būtina išlaikyti pusiausvyrą platinamus kūrinius vertinant kaip kultūros vertybes ir kaip ekonomines vertybes. Kadangi kultūros, audiovizualinių priemonių ir IRT sektoriai labai glaudžiai susiję, būtina rengti nuoseklią pramonės, kūrybinių įmonių ir prijungties režimu platinamo turinio politiką; |
| --- | --- |

28.

teigia, kad rengiant su kūrinių platinimu prijungties režimu susijusią politiką ir teisės aktus būtina išlaikyti pusiausvyrą platinamus kūrinius vertinant kaip kultūros vertybes ir kaip ekonomines vertybes. Kadangi kultūros, audiovizualinių priemonių ir IRT sektoriai labai glaudžiai susiję, būtina rengti nuoseklią pramonės, kūrybinių įmonių ir prijungties režimu platinamo turinio politiką;

| 29. | prašo Komisijos plėtojant kūrinių platinimo prijungties režimu politiką įtraukti kultūrų įvairovės apsaugos aspektą ir šiuo tikslu ištirti:






  a) | galimybę išplėsti pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kūrinių platinimo prijungties režimu ir Turinio platinimo prijungties režimu platformos taikymo sritį įtraukiant kultūrų įvairovės aspektą; |
| --- | --- | --- |

29.

prašo Komisijos plėtojant kūrinių platinimo prijungties režimu politiką įtraukti kultūrų įvairovės apsaugos aspektą ir šiuo tikslu ištirti:

a)

galimybę išplėsti pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kūrinių platinimo prijungties režimu ir Turinio platinimo prijungties režimu platformos taikymo sritį įtraukiant kultūrų įvairovės aspektą;

| b) | kokiais būdais ES numato taikyti UNESCO konvencijos dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo nuostatas. Komitetas nuomonėje dėl Europos kultūros darbotvarkės ragino Europos Komisiją imtis priemonių šios visuotinės konvencijos nuostatoms įgyvendinti remiantis subsidiarumo principu (12); |
| --- | --- |

b)

kokiais būdais ES numato taikyti UNESCO konvencijos dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo nuostatas. Komitetas nuomonėje dėl Europos kultūros darbotvarkės ragino Europos Komisiją imtis priemonių šios visuotinės konvencijos nuostatoms įgyvendinti remiantis subsidiarumo principu (12);

| c) | kaip šioje politikos srityje ES taiko kultūros suderinamumo nuostatą (EB steigimo sutarties 151 str.); |
| --- | --- |

c)

kaip šioje politikos srityje ES taiko kultūros suderinamumo nuostatą (EB steigimo sutarties 151 str.);

| d) | valstybių narių keitimąsi informacija ir geriausia praktika šioje srityje; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių keitimąsi informacija ir geriausia praktika šioje srityje;

| 30. | užsibrėžia tikslą užtikrinti kultūrų įvairovę ir kultūrinį identitetą daugialypėje Europos visuomenėje, ateities skaitmeninėje aplinkoje ir primena ankstesnėse nuomonėse (13) pateiktus reikalavimus:






  a) | užtikrinti turinio ir paslaugų prieinamumą visomis kalbomis, kadangi stiprėja tendencija kūrinius platinant prijungties režimu naudoti tik vieną kalbą; |
| --- | --- | --- |

30.

užsibrėžia tikslą užtikrinti kultūrų įvairovę ir kultūrinį identitetą daugialypėje Europos visuomenėje, ateities skaitmeninėje aplinkoje ir primena ankstesnėse nuomonėse (13) pateiktus reikalavimus:

a)

užtikrinti turinio ir paslaugų prieinamumą visomis kalbomis, kadangi stiprėja tendencija kūrinius platinant prijungties režimu naudoti tik vieną kalbą;

| b) | remti europinių audiovizualinių kūrinių skaitmeninimą, dubliavimą, subtitravimą ir leidimą įvairiomis kalbomis; |
| --- | --- |

b)

remti europinių audiovizualinių kūrinių skaitmeninimą, dubliavimą, subtitravimą ir leidimą įvairiomis kalbomis;

| c) | užtikrinti, kad „nelijininės“ žiniasklaidos paslaugų teikėjai propaguotų Europos turinio kūrėjų darbus ir nepriklausomas Europos turinio kūrėjų struktūras bei priegą prie jų kūrinių; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad „nelijininės“ žiniasklaidos paslaugų teikėjai propaguotų Europos turinio kūrėjų darbus ir nepriklausomas Europos turinio kūrėjų struktūras bei priegą prie jų kūrinių;

| d) | laikytis „pozityvios diskriminacijos“ principo taikant Bendrijos paramos priemones šalims, išleidžiančioms mažai audiovizualinių kūrinių ir (arba) ribotoje geografinėje ar kalbinėje erdvėje; |
| --- | --- |

d)

laikytis „pozityvios diskriminacijos“ principo taikant Bendrijos paramos priemones šalims, išleidžiančioms mažai audiovizualinių kūrinių ir (arba) ribotoje geografinėje ar kalbinėje erdvėje;

| e) | kuriant skaitmenines bibliotekas atsižvelgti į vartotojų poreikius įvairiuose kalbiniuose regionuose; šių bibliotekų skaitmeniniai duomenys turėtų būti prieinami ir už valstybės sienų, nepaisant naudojimosi teisių. |
| --- | --- |

e)

kuriant skaitmenines bibliotekas atsižvelgti į vartotojų poreikius įvairiuose kalbiniuose regionuose; šių bibliotekų skaitmeniniai duomenys turėtų būti prieinami ir už valstybės sienų, nepaisant naudojimosi teisių.

Specialūs veiksmai

| 31. | kartu su Komisija nuogąstauja dėl „kūrinių našlaičių“ ir dėl to, kad nemažai menininkų vis dar nesiryžta leisti platinti jų kūrinius internetu, kadangi baiminasi, kad nelegalus kopijavimas taps nevaldomas. Tai trukdo kurti naujas rinkas europiniams kūriniams ir skatinti kultūrų įvairovę skaitmeninėje aplinkoje. Komitetas ragina valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas sudaryti palankias sąlygas suinteresuotų subjektų dialogui, kurio tikslas — rasti tinkamus sprendimus dėl terminų, kurie būtų naudojami sudarant teisių turėtojų ir turinio platintojų internetu sutartis, kartu griežtinti jų įsipareigojimus įgyvendinti 2006 m. Europos chartiją dėl filmų platinimo internetu (European Film Online Charter); |
| --- | --- |

31.

kartu su Komisija nuogąstauja dėl „kūrinių našlaičių“ ir dėl to, kad nemažai menininkų vis dar nesiryžta leisti platinti jų kūrinius internetu, kadangi baiminasi, kad nelegalus kopijavimas taps nevaldomas. Tai trukdo kurti naujas rinkas europiniams kūriniams ir skatinti kultūrų įvairovę skaitmeninėje aplinkoje. Komitetas ragina valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas sudaryti palankias sąlygas suinteresuotų subjektų dialogui, kurio tikslas — rasti tinkamus sprendimus dėl terminų, kurie būtų naudojami sudarant teisių turėtojų ir turinio platintojų internetu sutartis, kartu griežtinti jų įsipareigojimus įgyvendinti 2006 m. Europos chartiją dėl filmų platinimo internetu (European Film Online Charter);

| 32. | pastebi prieštaravimą tarp turinio paslaugų teikėjų internetu galimybės pasiekti pasaulinę auditoriją ir to, kad intelektinės nuosavybės teisės tradiciškai susijusios su nustatyta geografine taikymo sritimi; taip pat pastebi prieštaravimų tarp politinio — kultūrinio tikslo skatinti mainus ir kūrinių platinimą prijungties režimu bei daugelio teisių turėtojų siekio gauti leidimą ribotame skaičiuje valstybių narių, t. y. tose šalyse, kuriose turėti tokį leidimą naudinga ekonominiu požiūriu; |
| --- | --- |

32.

pastebi prieštaravimą tarp turinio paslaugų teikėjų internetu galimybės pasiekti pasaulinę auditoriją ir to, kad intelektinės nuosavybės teisės tradiciškai susijusios su nustatyta geografine taikymo sritimi; taip pat pastebi prieštaravimų tarp politinio — kultūrinio tikslo skatinti mainus ir kūrinių platinimą prijungties režimu bei daugelio teisių turėtojų siekio gauti leidimą ribotame skaičiuje valstybių narių, t. y. tose šalyse, kuriose turėti tokį leidimą naudinga ekonominiu požiūriu;

| 33. | džiaugiasi Komisijos ketinimu prieš pradedant svarstyti šį sudėtingą klausimą pasiūlyme priimti rekomendaciją (kurį rengiamasi paskelbti), suteikti daugiau informacijos apie pasirinktus būdus pagerinti esamus mechanizmus, įskaitant daugelyje teritorijų galiojančias licencijas; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi Komisijos ketinimu prieš pradedant svarstyti šį sudėtingą klausimą pasiūlyme priimti rekomendaciją (kurį rengiamasi paskelbti), suteikti daugiau informacijos apie pasirinktus būdus pagerinti esamus mechanizmus, įskaitant daugelyje teritorijų galiojančias licencijas;

| 34. | Komitetas, kaip ir savo ankstesnėse nuomonėse (14), atkreipia dėmesį į Komisijos indėlį kuriant skaitmeninių teisių valdymo sistemą ir kviečia suinteresuotus subjektus dalyvauti bendroje diskusijoje, kurių metu skaitmeninių teisių turėtojai bus skatinami susitarti dėl sąveikos laipsnio; |
| --- | --- |

34.

Komitetas, kaip ir savo ankstesnėse nuomonėse (14), atkreipia dėmesį į Komisijos indėlį kuriant skaitmeninių teisių valdymo sistemą ir kviečia suinteresuotus subjektus dalyvauti bendroje diskusijoje, kurių metu skaitmeninių teisių turėtojai bus skatinami susitarti dėl sąveikos laipsnio;

| 35. | kadangi didelė seniau sukurto Europos kultūros paveldo dalis nėra saugoma intelektinės nuosavybės teisėmis ir su šia paveldo dalimi galima susipažinti internete, labai svarbi tampa teisės aktų, susijusių su intelektinės nuosavybės teisėmis, kuriomis saugomas pastaruoju laikmečiu sukurtas paveldas, reforma (15); |
| --- | --- |

35.

kadangi didelė seniau sukurto Europos kultūros paveldo dalis nėra saugoma intelektinės nuosavybės teisėmis ir su šia paveldo dalimi galima susipažinti internete, labai svarbi tampa teisės aktų, susijusių su intelektinės nuosavybės teisėmis, kuriomis saugomas pastaruoju laikmečiu sukurtas paveldas, reforma (15);

| 36. | pritaria Komisijos ketinimui pradėti interneto paslaugų teikėjų ir (arba) prieigos teikėjų, turinio kūrėjų, teisių turėtojų ir vartotojų bendradarbiavimo procedūras (dėl elgesio kodeksų), kad būtų užtikrintos vartotojams palankios priemonės ir tinkamai apsaugoti intelektiniai kūriniai, kūrėjų teisės bei kovojama su piratavimu ir nelegaliu kopijavimu; |
| --- | --- |

36.

pritaria Komisijos ketinimui pradėti interneto paslaugų teikėjų ir (arba) prieigos teikėjų, turinio kūrėjų, teisių turėtojų ir vartotojų bendradarbiavimo procedūras (dėl elgesio kodeksų), kad būtų užtikrintos vartotojams palankios priemonės ir tinkamai apsaugoti intelektiniai kūriniai, kūrėjų teisės bei kovojama su piratavimu ir nelegaliu kopijavimu;

| 37. | kreipiasi į vietos ir regionų valdžios institucijas, prašydamas remti formalią ir neformalią veiklą, skirtą šviesti ir informuoti apie intelektinės nuosavybės teisių svarbą platinant turinį prijunties režimu; |
| --- | --- |

37.

kreipiasi į vietos ir regionų valdžios institucijas, prašydamas remti formalią ir neformalią veiklą, skirtą šviesti ir informuoti apie intelektinės nuosavybės teisių svarbą platinant turinį prijunties režimu;

| 38. | siūlo ES institucijų tarnyboms 2009 m., kurie paskelbti Europos kūrybos ir inovacijų metais, numatyti veiksmus vietos ir regionų lygiu; šiais veiksmais turėtų būti siekiama suteikti žinių ir padėti išaiškinti klausimus apie prijungties režimu platinimo turinio prieinamumą, intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir kovą su piratavimu; |
| --- | --- |

38.

siūlo ES institucijų tarnyboms 2009 m., kurie paskelbti Europos kūrybos ir inovacijų metais, numatyti veiksmus vietos ir regionų lygiu; šiais veiksmais turėtų būti siekiama suteikti žinių ir padėti išaiškinti klausimus apie prijungties režimu platinimo turinio prieinamumą, intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir kovą su piratavimu;

| 39. | mano, kad Europos institucijų pradėti veiksmai, kuriais siekiama skatinti kurti daugiau prijungties režimu platinamų kūrinių bei juos platinti, turėtų būti glaudžiai susieti su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo iniciatyvomis. |
| --- | --- |

39.

mano, kad Europos institucijų pradėti veiksmai, kuriais siekiama skatinti kurti daugiau prijungties režimu platinamų kūrinių bei juos platinti, turėtų būti glaudžiai susieti su žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo iniciatyvomis.

Briuselis, 2008 m. spalio 9 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Surengusi plačias diskusijas su piliečiais ir kai kuriais suinteresuotais subjektais, pranešėja laikosi nuomonės, kad terminas „γραμματισμός“, kuris graikiškai reiškia anglų kalba vartojamą terminą „raštingumas“, yra neteisingas, kadangi aiškiai neatspindi nei sąvokos, nei jos turinio. Todėl pranešėja siūlo nuomonėje graikų kalba vartoti ne terminą „γραμματισμός“, o terminą „αγωγή“ (arba „παιδεία“), kuris reiškia žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą (vertėjo pastaba: šis terminų keitimas dokumente graikų kalba nekeičia terminologijos, vartojamos dokumente lietuvių kalba).

1

(2)  2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvados dėl europinio požiūrio į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje — 2868-asis Švietimo, jaunimo ir kultūros tarybos posėdis, 2008 m. gegužės 21 d., Briuselis.

2

(3)  CdR 67/2004 fin.

3

(4)  Rekomendacija 2005/865/EB.

4

(5)  Rekomendacija 2006/952/EB.

5

(6)  CdR 106/2006 fin.

6

(7)  Žr. EK narės V. Reding deklaraciją ir Komisijos pranešimą spaudai IP/07/1970.

7

(8)  CdR 5/2008.

8

(9)  CdR 303/2004 fin.

9

(10)  Surengusi plačias diskusijas su piliečiais ir kai kuriais suinteresuotais subjektais, pranešėja laikosi nuomonės, kad terminas „επιγραμμικό“, kuris graikiškai reiškia anglų kalba vartojamą terminą „online“, yra neteisingas, kadangi aiškiai neatspindi nei sąvokos, nei jos turinio. Todėl pranešėja siūlo nuomonėje graikų kalba vartoti ne terminą „επιγραμμικό“, o terminą „διαδικτυακό“, kuris reiškia „prijungties režimu“ (vertėjo pastaba: šis terminų keitimas dokumente graikų kalba nekeičia terminologijos, vartojamos dokumente lietuvių kalba).

10

(11)  CdR 252/2005 fin.

11

(12)  CdR 172/2007 fin.

12

(13)  CdR 106/2006 fin, CdR 33/2006 fin, CdR 252/2003 fin, CdR 303/2003 fin, CdR 67/2004 fin, CdR 2004/2005.

13

(14)  CdR 252/2005 fin.

14

(15)  CdR 32/2006 fin.

15

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/76

---

Regionų komiteto nuomonė — Piliečių teisės: Pagrindinių teisių ir Europos pilietybės suteikiamų teisių skatinimas

(2008/C 325/13)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį atlieka Pagrindinių teisių chartija. Ji tapo esmine gaire užtikrinant pagrindines teises ir svarbiausiu atspirties tašku nustatant ir aiškinant teises, kurias ES turi gerbti ir pabrėžia išskirtinį Pagrindinių teisių chartijos vaidmenį — būti visiems piliečiams prieinama priemone; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį atlieka Pagrindinių teisių chartija. Ji tapo esmine gaire užtikrinant pagrindines teises ir svarbiausiu atspirties tašku nustatant ir aiškinant teises, kurias ES turi gerbti ir pabrėžia išskirtinį Pagrindinių teisių chartijos vaidmenį — būti visiems piliečiams prieinama priemone;

| — | pabrėžia, kad pilietybės teisių įgyvendinimas taip pat susijęs su reikalavimu prisiimti konkrečią atsakomybę vietos ir regionų bendruomenių atžvilgiu; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad pilietybės teisių įgyvendinimas taip pat susijęs su reikalavimu prisiimti konkrečią atsakomybę vietos ir regionų bendruomenių atžvilgiu;

| — | atkakliai laikosi nuomonės, kad visi valdymo lygiai privalo padėti „kurti pagrindinių teisių kultūrą“ aktyviau informuodami piliečius apie jų teises; todėl dar kartą pabrėžia, kad būtina bendrai dėti pastangas skleidžiant informaciją apie piliečių teises, ir tai turi būti neatsiejama Komisijos informavimo ir komunikacijos politikos dalis; mano, kad šiam tikslui pasiekti reikia skirti išteklių ir įgyvendinti konkrečius veiksmus užtikrinant aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą; |
| --- | --- |

—

atkakliai laikosi nuomonės, kad visi valdymo lygiai privalo padėti „kurti pagrindinių teisių kultūrą“ aktyviau informuodami piliečius apie jų teises; todėl dar kartą pabrėžia, kad būtina bendrai dėti pastangas skleidžiant informaciją apie piliečių teises, ir tai turi būti neatsiejama Komisijos informavimo ir komunikacijos politikos dalis; mano, kad šiam tikslui pasiekti reikia skirti išteklių ir įgyvendinti konkrečius veiksmus užtikrinant aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą;

| — | ketina remtis užmegztu vaisingu institucijų bendradarbiavimu pagrindinių teisių srityje, patvirtintu 2008 m. rugsėjo mėn. Emilijos Redže, ir rimtai apsvarstys Komisijos pasiūlymą organizuoti bendrą kasmetinį renginį, kuriame būtų pabrėžiama į piliečius orientuoto pagrindinių teisių užtikrinimo svarba ir lyginama skirtingų valdymo lygmenų veikla; |
| --- | --- |

—

ketina remtis užmegztu vaisingu institucijų bendradarbiavimu pagrindinių teisių srityje, patvirtintu 2008 m. rugsėjo mėn. Emilijos Redže, ir rimtai apsvarstys Komisijos pasiūlymą organizuoti bendrą kasmetinį renginį, kuriame būtų pabrėžiama į piliečius orientuoto pagrindinių teisių užtikrinimo svarba ir lyginama skirtingų valdymo lygmenų veikla;

| — | dar kartą pakartoja savo prašymą priimti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovą į agentūros stebėtojų tarybą; |
| --- | --- |

—

dar kartą pakartoja savo prašymą priimti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovą į agentūros stebėtojų tarybą;

| — | prašo Komisijos reguliariai kviesti Regionų komiteto pirmininką dalyvauti Komisijos narių grupės dėl pagrindinių teisių, kovos su diskriminacija ir lygių galimybių, kuri nustato politines gaires ir užtikrina iniciatyvų šiose srityse nuoseklumą, darbe. |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos reguliariai kviesti Regionų komiteto pirmininką dalyvauti Komisijos narių grupės dėl pagrindinių teisių, kovos su diskriminacija ir lygių galimybių, kuri nustato politines gaires ir užtikrina iniciatyvų šiose srityse nuoseklumą, darbe.

| Pranešėja | : | Sonia MASINI (IT/ESP), Emilijos Redžo provincijos pirmininkė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Sonia MASINI (IT/ESP), Emilijos Redžo provincijos pirmininkė

Pamatinis dokumentas

Komisijos ataskaita – „Penktoji ataskaita dėl Sąjungos pilietybės“

(2004 m. gegužės 1 d.–2007 m. birželio 30 d.)

COM(2008) 85 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendros pastabos

| 1. | nurodo, kad Europos Sąjungos sutartyje teigiama, kad Sąjunga yra grindžiama laisvės, demokratijos, teisinės valstybės principais ir pagarba žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, t. y. principais, kurie valstybėms narėms yra bendri remiantis jų konstitucinėmis tradicijomis ir kuriuos užtikrina 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašyta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija; |
| --- | --- |

1.

nurodo, kad Europos Sąjungos sutartyje teigiama, kad Sąjunga yra grindžiama laisvės, demokratijos, teisinės valstybės principais ir pagarba žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, t. y. principais, kurie valstybėms narėms yra bendri remiantis jų konstitucinėmis tradicijomis ir kuriuos užtikrina 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašyta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija;

| 2. | atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį iki šiol atliko 2000 m. gruodžio 7 d. Nicoje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, aiškiai pabrėžiant joje užtikrinamų teisių svarbą ir reikšmę. Nors iki šiol Chartija nebuvo teisiškai privaloma, ji tapo esmine gaire užtikrinant pagrindines teises ir svarbiausiu atspirties tašku nustatant ir aiškinant teises, kurias ES turi gerbti; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį iki šiol atliko 2000 m. gruodžio 7 d. Nicoje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, aiškiai pabrėžiant joje užtikrinamų teisių svarbą ir reikšmę. Nors iki šiol Chartija nebuvo teisiškai privaloma, ji tapo esmine gaire užtikrinant pagrindines teises ir svarbiausiu atspirties tašku nustatant ir aiškinant teises, kurias ES turi gerbti;

| 3. | pabrėžia, kad iš visų žmogaus teises užtikrinančių priemonių ši Chartija yra neparastai svarbi, kadangi joje į vieną dokumentą sujungiamos visuotinės žmogaus teisės (kitaip tariant, pilietinės ir politinės teisės), kurios yra teisių, susijusių su asmens laisve ir orumu istorinės raidos Europoje rezultatas, kartu ekonomines ir socialines teises, kurių šaltinis — Europos patirtis, įgyta įgyvendinant socialinę rinkos ekonomiką, bei keletas specialių naujų nuostatų (pvz., vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų teisės), susijusių su gerovės valstybės modeliu; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad iš visų žmogaus teises užtikrinančių priemonių ši Chartija yra neparastai svarbi, kadangi joje į vieną dokumentą sujungiamos visuotinės žmogaus teisės (kitaip tariant, pilietinės ir politinės teisės), kurios yra teisių, susijusių su asmens laisve ir orumu istorinės raidos Europoje rezultatas, kartu ekonomines ir socialines teises, kurių šaltinis — Europos patirtis, įgyta įgyvendinant socialinę rinkos ekonomiką, bei keletas specialių naujų nuostatų (pvz., vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų teisės), susijusių su gerovės valstybės modeliu;

| 4. | pabrėžia išskirtinį Pagrindinių teisių chartijos vaidmenį — būti visiems piliečiams prieinama priemone; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia išskirtinį Pagrindinių teisių chartijos vaidmenį — būti visiems piliečiams prieinama priemone;

| 5. | todėl džiaugiasi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, 2007 m. gruodžio 12 d. Lisabonoje priimta iš dalies pakeista Chartija įgys privalomą teisinę galią, ir pabrėžia, kad ji turės tokią pat teisinę galią kaip ir sutartys, kurios, Europos Teisingumo Teismo teigimu, sudaro ES teisinės sistemos „konstituciją“; |
| --- | --- |

5.

todėl džiaugiasi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, 2007 m. gruodžio 12 d. Lisabonoje priimta iš dalies pakeista Chartija įgys privalomą teisinę galią, ir pabrėžia, kad ji turės tokią pat teisinę galią kaip ir sutartys, kurios, Europos Teisingumo Teismo teigimu, sudaro ES teisinės sistemos „konstituciją“;

| 6. | pastebi, kad, nors su pilietybe susijusios teisės yra svarbi acquis dalis, jas vis dar sunku taikyti (Penktoji Komisijos ataskaita dėl Sąjungos pilietybės). Įvairūs visuomenės sluoksniai jaučiasi esą toli nuo ES institucijų, todėl derėtų dėti pastangas šiam atotrūkiui įveikti. Komitetas pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos šioje srityje gali atlikti jungiamosios grandies tarp institucijų ir piliečių vaidmenį; |
| --- | --- |

6.

pastebi, kad, nors su pilietybe susijusios teisės yra svarbi acquis dalis, jas vis dar sunku taikyti (Penktoji Komisijos ataskaita dėl Sąjungos pilietybės). Įvairūs visuomenės sluoksniai jaučiasi esą toli nuo ES institucijų, todėl derėtų dėti pastangas šiam atotrūkiui įveikti. Komitetas pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos šioje srityje gali atlikti jungiamosios grandies tarp institucijų ir piliečių vaidmenį;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu vėl imtis veiksmų siekiant Pagrindinių teisių chartijai suteikti privalomą pobūdį. Todėl būtina dėti pastangas, visų pirma švietimo srityje, kad būtų išplėtotas Europos pilietinis ugdymas. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, visų pirma skleidžiant informaciją bei dalijantis patirtimi ir projektų idėjomis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu vėl imtis veiksmų siekiant Pagrindinių teisių chartijai suteikti privalomą pobūdį. Todėl būtina dėti pastangas, visų pirma švietimo srityje, kad būtų išplėtotas Europos pilietinis ugdymas. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, visų pirma skleidžiant informaciją bei dalijantis patirtimi ir projektų idėjomis;

| 8. | pastebi, kad Europos Sąjunga, viena vertus, kiekvienam, kas patenka į jos jurisdikciją (Europos piliečiui, trečiosios šalies piliečiui ir pilietybės neturinčiam asmeniui), užtikrina galimybę naudotis visuotinėmis teisėmis, kita vertus, pripažįsta konkrečias Europos piliečių, kuriuos su ja sieja ypatingas priklausymo ryšys, teises; |
| --- | --- |

8.

pastebi, kad Europos Sąjunga, viena vertus, kiekvienam, kas patenka į jos jurisdikciją (Europos piliečiui, trečiosios šalies piliečiui ir pilietybės neturinčiam asmeniui), užtikrina galimybę naudotis visuotinėmis teisėmis, kita vertus, pripažįsta konkrečias Europos piliečių, kuriuos su ja sieja ypatingas priklausymo ryšys, teises;

| 9. | primena, kad visuotines pagrindines teises ir su Europos Sąjungos pilietybe susijusias teises turi pripažinti ir jų laikytis ne tik ES institucijos ir struktūros, įskaitant RK, bet ir nacionalinės bei regionų ir vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

9.

primena, kad visuotines pagrindines teises ir su Europos Sąjungos pilietybe susijusias teises turi pripažinti ir jų laikytis ne tik ES institucijos ir struktūros, įskaitant RK, bet ir nacionalinės bei regionų ir vietos valdžios institucijos;

| 10. | primena Pagrindinių teisių chartijos preambulėje išdėstytą principą, pagal kurį Europos Sąjungos bendros vertybės turi būti puoselėjamos gerbiant Europos tautų kultūrų ir tradicijų įvairovę, kartu valstybių narių nacionalinį savitumą ir jų nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų sąrangą, ir džiaugiasi, kad dokumente pateikta aiški nuoroda į vietos bei regionų savivaldą ir liaudies demokratiją; |
| --- | --- |

10.

primena Pagrindinių teisių chartijos preambulėje išdėstytą principą, pagal kurį Europos Sąjungos bendros vertybės turi būti puoselėjamos gerbiant Europos tautų kultūrų ir tradicijų įvairovę, kartu valstybių narių nacionalinį savitumą ir jų nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų sąrangą, ir džiaugiasi, kad dokumente pateikta aiški nuoroda į vietos bei regionų savivaldą ir liaudies demokratiją;

| 11. | pabrėžia, kad Sutartyje nurodoma, jog Europos Sąjungos pilietybė susijusi ne tik su teisėmis, bet ir su pareigomis; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad Sutartyje nurodoma, jog Europos Sąjungos pilietybė susijusi ne tik su teisėmis, bet ir su pareigomis;

| 12. | ypač atkreipia dėmesį į visiems Europos Sąjungos piliečiams keliamą reikalavimą laikytis Sąjungos ir šalies, kurioje jie gyvena, teisės aktų bei gerbti kitų tautų kultūras; |
| --- | --- |

12.

ypač atkreipia dėmesį į visiems Europos Sąjungos piliečiams keliamą reikalavimą laikytis Sąjungos ir šalies, kurioje jie gyvena, teisės aktų bei gerbti kitų tautų kultūras;

| 13. | pastebi, kad daugelis Chartijoje minimų teisių yra susijusios su įvairiose ES valstybėse narėse labai dažnai regionų ir vietos valdžios institucijų kompetencijai priskiriamomis sritimis (pavyzdžiui tokios sritys kaip švietimas, sveikatos ir aplinkos apsauga, socialinė politika, būsto politika, vietos policija, transportas) arba su bendrai visoms viešosioms institucijoms svarbiais klausimais (geras valdymas, skaidrumas ir teisė susipažinti su dokumentais, vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų teisės); |
| --- | --- |

13.

pastebi, kad daugelis Chartijoje minimų teisių yra susijusios su įvairiose ES valstybėse narėse labai dažnai regionų ir vietos valdžios institucijų kompetencijai priskiriamomis sritimis (pavyzdžiui tokios sritys kaip švietimas, sveikatos ir aplinkos apsauga, socialinė politika, būsto politika, vietos policija, transportas) arba su bendrai visoms viešosioms institucijoms svarbiais klausimais (geras valdymas, skaidrumas ir teisė susipažinti su dokumentais, vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų teisės);

| 14. | todėl dar kartą pabrėžia, kad reikia užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą įvairiais lygiais, ir džiaugiasi, kad šis principas minimas Europos Parlamento rengiamame pranešime (pranešėjas Giusto Catania) dėl pagrindinių teisių padėties; |
| --- | --- |

14.

todėl dar kartą pabrėžia, kad reikia užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą įvairiais lygiais, ir džiaugiasi, kad šis principas minimas Europos Parlamento rengiamame pranešime (pranešėjas Giusto Catania) dėl pagrindinių teisių padėties;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad būtent regionų ir vietos lygiu pilietis dažniausiai palaiko ryšius su viešojo valdymo institucijomis ir naudojasi administracinėmis struktūromis ir paslaugomis; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad būtent regionų ir vietos lygiu pilietis dažniausiai palaiko ryšius su viešojo valdymo institucijomis ir naudojasi administracinėmis struktūromis ir paslaugomis;

| 16. | pažymi, kad skatinant žmogaus ir piliečio teises būtina vykdyti aktyvią politiką: teisėmis galima naudotis tik tuomet, kai tam sudaromos objektyvios sąlygos; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad skatinant žmogaus ir piliečio teises būtina vykdyti aktyvią politiką: teisėmis galima naudotis tik tuomet, kai tam sudaromos objektyvios sąlygos;

| 17. | šiuo požiūriu pastebi, kad Europos Sąjunga turi toliau įgyvendinti politiką, kad užtikrintų veiksmingesnę ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, ir palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje teritorinė sanglauda aiškiai paminėta kaip ES siekiamas tikslas; |
| --- | --- |

17.

šiuo požiūriu pastebi, kad Europos Sąjunga turi toliau įgyvendinti politiką, kad užtikrintų veiksmingesnę ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, ir palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje teritorinė sanglauda aiškiai paminėta kaip ES siekiamas tikslas;

| 18. | džiaugiasi, kad priimtas (ir pridėtas prie Lisabonos sutarties) Protokolas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, kuriame pabrėžiama, kaip svarbu užtikrinti piliečiams galimybę naudotis veiksmingomis, visiems prieinamomis viešosiomis paslaugomis, atitinkančiomis jomis besinaudojančiųjų poreikius, bei atkreiptas dėmesys į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį ir didelę veiksmų laisvę organizuojant, teikiant ir pavedant teikti šias paslaugas; |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi, kad priimtas (ir pridėtas prie Lisabonos sutarties) Protokolas dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, kuriame pabrėžiama, kaip svarbu užtikrinti piliečiams galimybę naudotis veiksmingomis, visiems prieinamomis viešosiomis paslaugomis, atitinkančiomis jomis besinaudojančiųjų poreikius, bei atkreiptas dėmesys į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį ir didelę veiksmų laisvę organizuojant, teikiant ir pavedant teikti šias paslaugas;

| 19. | primena, kad Pagrindinių teisių chartijoje teigiama, kad Europos Sąjunga gerbia kultūrų, religijų ir kalbų įvairovę. Komitetas palankiai vertina tai, kad pagarba kultūros ir kalbų įvairovei, žinoma, laikantis nustatytų demokratijos normų, Lisabonos sutartyje įvardijama kaip vienas iš ES tikslų; |
| --- | --- |

19.

primena, kad Pagrindinių teisių chartijoje teigiama, kad Europos Sąjunga gerbia kultūrų, religijų ir kalbų įvairovę. Komitetas palankiai vertina tai, kad pagarba kultūros ir kalbų įvairovei, žinoma, laikantis nustatytų demokratijos normų, Lisabonos sutartyje įvardijama kaip vienas iš ES tikslų;

| 20. | pabrėžia svarbų nevyriausybinių organizacijų — įprastų regionų ir vietos valdžios institucijų partnerių — vaidmenį visiškai užtikrinant asmens teises; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia svarbų nevyriausybinių organizacijų — įprastų regionų ir vietos valdžios institucijų partnerių — vaidmenį visiškai užtikrinant asmens teises;

| 21. | atkreipia dėmesį, kad arti piliečių esančios regionų ir vietos valdžios institucijos, žinančios jų poreikius ir nuomonę, yra struktūros tiesiogiai ir praktiškai susiduriančios su Europos Sąjungai suteiktų teisių įgyvendinimu. Todėl Komitetas pabrėžia vaidmenį, kurį galėtų atlikti RK kaip konkrečių sąlygų, pagal kurias šios teisės įgyvendinamos, stebėtojas, ir ragina Komisiją ir Europos Parlamentą įvertinti šį RK potencialą ir priimant teisės aktus atsižvelgti į regionų ir vietos valdžios institucijų požiūrį į susidariusią padėtį; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį, kad arti piliečių esančios regionų ir vietos valdžios institucijos, žinančios jų poreikius ir nuomonę, yra struktūros tiesiogiai ir praktiškai susiduriančios su Europos Sąjungai suteiktų teisių įgyvendinimu. Todėl Komitetas pabrėžia vaidmenį, kurį galėtų atlikti RK kaip konkrečių sąlygų, pagal kurias šios teisės įgyvendinamos, stebėtojas, ir ragina Komisiją ir Europos Parlamentą įvertinti šį RK potencialą ir priimant teisės aktus atsižvelgti į regionų ir vietos valdžios institucijų požiūrį į susidariusią padėtį;

| 22. | prašo Komisijos reguliariai kviesti Regionų komiteto pirmininką dalyvauti Komisijos narių grupės dėl pagrindinių teisių, kovos su diskriminacija ir lygių galimybių, kuri nustato politines gaires ir užtikrina iniciatyvų šiose srityse nuoseklumą, darbe; |
| --- | --- |

22.

prašo Komisijos reguliariai kviesti Regionų komiteto pirmininką dalyvauti Komisijos narių grupės dėl pagrindinių teisių, kovos su diskriminacija ir lygių galimybių, kuri nustato politines gaires ir užtikrina iniciatyvų šiose srityse nuoseklumą, darbe;

| 23. | susipažino su priimtu Sprendimu 2007/252/EB dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės specialiosios programos ir ragina Komisiją jį įtraukti į programos 2014–2020 m. laikotarpiui persvarstymo procesą. |
| --- | --- |

23.

susipažino su priimtu Sprendimu 2007/252/EB dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės specialiosios programos ir ragina Komisiją jį įtraukti į programos 2014–2020 m. laikotarpiui persvarstymo procesą.

Visuotinės žmogaus teisės

| 24. | dar kartą pabrėžia, jog labai svarbu, kad Europos Sąjunga, vykdydama bet kokią veiklą, gerbtų pagrindines teises, kurios kyla iš valstybių narių bendrų konstitucinių tradicijų, Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtos Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir kitų tarptautiniu lygiu priimtų (visų pirma JT) ir ES valstybių narių ratifikuotų konvencijų; |
| --- | --- |

24.

dar kartą pabrėžia, jog labai svarbu, kad Europos Sąjunga, vykdydama bet kokią veiklą, gerbtų pagrindines teises, kurios kyla iš valstybių narių bendrų konstitucinių tradicijų, Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtos Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Europos žmogaus teisių konvencijos ir kitų tarptautiniu lygiu priimtų (visų pirma JT) ir ES valstybių narių ratifikuotų konvencijų;

| 25. | pastebi, kad europinis pagrindinių teisių apsaugos modelis, ypač koks jis apibrėžiamas Chartijoje, yra vienas pažangiausių, kadangi apima ne tik pilietines ir politines, bet ir ekonomines, socialines ir kultūrines teises, ir yra grindžiamas savita vertybių sistema, kurioje visuotinių teisių srityje gerbiama įvairių kultūrų, religijų bei įsitikinimų įvairovė ir jų dialogas, vadovaujantis Europos demokratinių sistemų taisyklėmis; |
| --- | --- |

25.

pastebi, kad europinis pagrindinių teisių apsaugos modelis, ypač koks jis apibrėžiamas Chartijoje, yra vienas pažangiausių, kadangi apima ne tik pilietines ir politines, bet ir ekonomines, socialines ir kultūrines teises, ir yra grindžiamas savita vertybių sistema, kurioje visuotinių teisių srityje gerbiama įvairių kultūrų, religijų bei įsitikinimų įvairovė ir jų dialogas, vadovaujantis Europos demokratinių sistemų taisyklėmis;

| 26. | pabrėžia, kad gali kilti konfliktų tarp asmens teisės į privataus gyvenimo apsaugą užtikrinimo ir kitų pagrindinių teisių, pavyzdžiui, saugumo, garantavimo, ir ragina šį klausimą išsamiau apsvarstyti atsižvelgiant į regionų ir vietos valdžios institucijų patirtį ir labai svarbų jų vaidmenį užtikrinant turimų duomenų apie jų teritorijoje gyvenančių piliečių apsaugą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad gali kilti konfliktų tarp asmens teisės į privataus gyvenimo apsaugą užtikrinimo ir kitų pagrindinių teisių, pavyzdžiui, saugumo, garantavimo, ir ragina šį klausimą išsamiau apsvarstyti atsižvelgiant į regionų ir vietos valdžios institucijų patirtį ir labai svarbų jų vaidmenį užtikrinant turimų duomenų apie jų teritorijoje gyvenančių piliečių apsaugą;

| 27. | dar kartą pabrėžia, kad būtina, jog Europos Sąjunga taip pat ir trečiosiose šalyse skatintų demokratiją bei žmogaus teises, ir šiuo požiūriu nori priminti Komiteto nuomonę „2007–2010 m. Strateginis dokumentas dėl Europos iniciatyvos demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR)“, kurios pranešėja Heini Utunen; |
| --- | --- |

27.

dar kartą pabrėžia, kad būtina, jog Europos Sąjunga taip pat ir trečiosiose šalyse skatintų demokratiją bei žmogaus teises, ir šiuo požiūriu nori priminti Komiteto nuomonę „2007–2010 m. Strateginis dokumentas dėl Europos iniciatyvos demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR)“, kurios pranešėja Heini Utunen;

| 28. | pakartoja, kad, įgyvendinant politiką, kurios tikslas — sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, būtina laikytis pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų, ir primena, kad šiais veiksmais ES turi užtikrinti piliečiams aukštą saugumo lygį; |
| --- | --- |

28.

pakartoja, kad, įgyvendinant politiką, kurios tikslas — sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, būtina laikytis pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų, ir primena, kad šiais veiksmais ES turi užtikrinti piliečiams aukštą saugumo lygį;

| 29. | pritaria Lisabonos sutartyje numatytam ES ramsčių struktūros panaikinimui ir tam, kad dėl šio panaikinimo laisvės, saugumo ir teisingumo srityje vykdomiems veiksmams bus taikomos bendros ES politiką reguliuojančios taisyklės, visų pirma Teisingumo Teismo vykdomai teisminei priežiūrai; |
| --- | --- |

29.

pritaria Lisabonos sutartyje numatytam ES ramsčių struktūros panaikinimui ir tam, kad dėl šio panaikinimo laisvės, saugumo ir teisingumo srityje vykdomiems veiksmams bus taikomos bendros ES politiką reguliuojančios taisyklės, visų pirma Teisingumo Teismo vykdomai teisminei priežiūrai;

| 30. | palankiai vertina novatoriškas Lisabonos sutartyje išdėstytas nuostatas dėl Europos Parlamento vaidmens stiprinimo kuriant, įgyvendinant ir vertinant su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susijusią politiką ir dėl nacionalinių parlamentų dalyvavimo vertinant šioje srityje pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina novatoriškas Lisabonos sutartyje išdėstytas nuostatas dėl Europos Parlamento vaidmens stiprinimo kuriant, įgyvendinant ir vertinant su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve susijusią politiką ir dėl nacionalinių parlamentų dalyvavimo vertinant šioje srityje pasiektus rezultatus;

| 31. | teigiamai vertina Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įkūrimą ir jos veiklos pradžią; |
| --- | --- |

31.

teigiamai vertina Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros įkūrimą ir jos veiklos pradžią;

| 32. | ketina remtis užmegztu vaisingu institucijų bendradarbiavimu pagrindinių teisių srityje, patvirtintu 2008 m. rugsėjo mėn. Emilijos Redže, ir rimtai apsvarstys Komisijos pasiūlymą organizuoti bendrą kasmetinį renginį, kuriame būtų pabrėžiama į piliečius orientuoto pagrindinių teisių užtikrinimo svarba ir lyginama skirtingų valdymo lygmenų veikla; |
| --- | --- |

32.

ketina remtis užmegztu vaisingu institucijų bendradarbiavimu pagrindinių teisių srityje, patvirtintu 2008 m. rugsėjo mėn. Emilijos Redže, ir rimtai apsvarstys Komisijos pasiūlymą organizuoti bendrą kasmetinį renginį, kuriame būtų pabrėžiama į piliečius orientuoto pagrindinių teisių užtikrinimo svarba ir lyginama skirtingų valdymo lygmenų veikla;

| 33. | patvirtina Regionų komiteto bei vietos ir regionų valdžios institucijų norą aktyviai dalyvauti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje ir jos daugiamečiame programavime bei džiaugiasi šiuo metu jau vykstančiu bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

33.

patvirtina Regionų komiteto bei vietos ir regionų valdžios institucijų norą aktyviai dalyvauti Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros veikloje ir jos daugiamečiame programavime bei džiaugiasi šiuo metu jau vykstančiu bendradarbiavimu;

| 34. | pakartoja savo prašymą priimti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovą į agentūros stebėtojų tarybą; |
| --- | --- |

34.

pakartoja savo prašymą priimti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovą į agentūros stebėtojų tarybą;

| 35. | siūlo agentūrai bendradarbiauti kaupiant ir skleidžiant geros praktikos ir ypatingai naudingos patirties pavyzdžius, susijusius su pagrindinių teisių apsauga ir skatinimu vietos ir regionų lygiu, arba perduodant vietos ir regionų lygiu sukauptus atitinkamus duomenis; |
| --- | --- |

35.

siūlo agentūrai bendradarbiauti kaupiant ir skleidžiant geros praktikos ir ypatingai naudingos patirties pavyzdžius, susijusius su pagrindinių teisių apsauga ir skatinimu vietos ir regionų lygiu, arba perduodant vietos ir regionų lygiu sukauptus atitinkamus duomenis;

| 36. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai atlikti aktyvų vaidmenį užtikrinat nepilnamečių teises ir prisidėti prie tinkamo šių teisių įgyvendinimo sąlygų stebėsenos; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai atlikti aktyvų vaidmenį užtikrinat nepilnamečių teises ir prisidėti prie tinkamo šių teisių įgyvendinimo sąlygų stebėsenos;

| 37. | primena, kad jau yra pabrėžęs svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant pagrindines moterų teises ir lygių galimybių visiems principą; |
| --- | --- |

37.

primena, kad jau yra pabrėžęs svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant pagrindines moterų teises ir lygių galimybių visiems principą;

| 38. | dar kartą atkreipia dėmesį į moterų migrančių padėtį: jų integracija susijusi su pagrindinių žmogaus teisių ir pareigų vykdymu ir laikymusi, kadangi tai yra neatsiejama Europos teisinio paveldo dalis, ir primena, kaip svarbu, kad vykdoma imigrantų priėmimo politika būtų grindžiama tapatybės, kurią moterys migrantės pasirinko laisva valia (CdR 396/2006); |
| --- | --- |

38.

dar kartą atkreipia dėmesį į moterų migrančių padėtį: jų integracija susijusi su pagrindinių žmogaus teisių ir pareigų vykdymu ir laikymusi, kadangi tai yra neatsiejama Europos teisinio paveldo dalis, ir primena, kaip svarbu, kad vykdoma imigrantų priėmimo politika būtų grindžiama tapatybės, kurią moterys migrantės pasirinko laisva valia (CdR 396/2006);

| 39. | pabrėžia žiniasklaidos svarbą viešinant žmogaus ir piliečių teisių pažeidimus, taip pat jos pastangas platinant geros praktikos ir labai naudingos patirties pavyzdžius žmogaus ir piliečių teisių užtikrinimo srityje. |
| --- | --- |

39.

pabrėžia žiniasklaidos svarbą viešinant žmogaus ir piliečių teisių pažeidimus, taip pat jos pastangas platinant geros praktikos ir labai naudingos patirties pavyzdžius žmogaus ir piliečių teisių užtikrinimo srityje.

Europos Sąjungos pilietybės suteikiamos teisės

| 40. | primena, kad, Europos Teisingumo Teismo teigimu, šiuo metu pilietybė suteikia ypatingą statusą žmogui, kuris yra Europos integracijos proceso politinis dalyvis; |
| --- | --- |

40.

primena, kad, Europos Teisingumo Teismo teigimu, šiuo metu pilietybė suteikia ypatingą statusą žmogui, kuris yra Europos integracijos proceso politinis dalyvis;

| 41. | todėl palankiai vertina, kad būtent naujojoje Europos Sąjungos sutartyje — Lisabonos sutartyje — bendrosios nuostatos dėl Europos pilietybės išdėstytos skyriuje, kuriame pateikiamos nuostatos dėl demokratinių principų ir kuriame dar kartą pabrėžiamas principas, pagal kurį sprendimai turi būti priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma artimesniu prie piliečių lygiu (liaudies demokratija); |
| --- | --- |

41.

todėl palankiai vertina, kad būtent naujojoje Europos Sąjungos sutartyje — Lisabonos sutartyje — bendrosios nuostatos dėl Europos pilietybės išdėstytos skyriuje, kuriame pateikiamos nuostatos dėl demokratinių principų ir kuriame dar kartą pabrėžiamas principas, pagal kurį sprendimai turi būti priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma artimesniu prie piliečių lygiu (liaudies demokratija);

| 42. | vis dėlto apgailestauja, kad dokumente nėra aiškiai paminėtas labai svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų atliekamas vaidmuo šioje srityje; |
| --- | --- |

42.

vis dėlto apgailestauja, kad dokumente nėra aiškiai paminėtas labai svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų atliekamas vaidmuo šioje srityje;

| 43. | pabrėžia, kad judėjimo ir apsigyvenimo laisvės yra ypatingai svarbios su Europos pilietybe susijusios teisės, visų pirma gerinant abipusį Europos Sąjungos tautų pažinimą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad judėjimo ir apsigyvenimo laisvės yra ypatingai svarbios su Europos pilietybe susijusios teisės, visų pirma gerinant abipusį Europos Sąjungos tautų pažinimą;

| 44. | pastebi pažangą, kurios pasiekta įtvirtinant šią laisvę. Tai padėjo įgyvendinti Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje priėmimas ir įsigaliojimas; |
| --- | --- |

44.

pastebi pažangą, kurios pasiekta įtvirtinant šią laisvę. Tai padėjo įgyvendinti Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje priėmimas ir įsigaliojimas;

| 45. | ragina valstybes nares bendradarbiauti užtikrinant piliečių saugumą ir kovojant su nusikalstamumu; |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares bendradarbiauti užtikrinant piliečių saugumą ir kovojant su nusikalstamumu;

| 46. | ypač pabrėžia, kad, atsižvelgiant į patirtį, sukauptą taikant Direktyvą 2004/38/EB, reikia pasakyti, jog vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkanti atsakomybė sprendžiant Europos piliečių judėjimo ir visų pirma apsigyvenimo problemas, yra susijusi ne tik su formalumų tvarkymu ar administracinių problemų sprendimu, bet visų pirma su priėmimo politika; |
| --- | --- |

46.

ypač pabrėžia, kad, atsižvelgiant į patirtį, sukauptą taikant Direktyvą 2004/38/EB, reikia pasakyti, jog vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkanti atsakomybė sprendžiant Europos piliečių judėjimo ir visų pirma apsigyvenimo problemas, yra susijusi ne tik su formalumų tvarkymu ar administracinių problemų sprendimu, bet visų pirma su priėmimo politika;

| 47. | apgailestauja, kad Komisijos Penktojoje ataskaitoje dėl Sąjungos pilietybės nepaminėta išskirtinė vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybė priėmimo srityje; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad Komisijos Penktojoje ataskaitoje dėl Sąjungos pilietybės nepaminėta išskirtinė vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybė priėmimo srityje;

| 48. | primena, kad, remiantis Direktyva 2004/38/EB, kiekvienas Europos Sąjungos pilietis, kuris nėra darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo, turi teisę gyventi priimančioje šalyje tol, kol nesudaro problemų priimančiosios valstybės narės socialinei sistemai. Teisė apsigyventi ilgesnį kaip trijų mėnesių laikotarpį suteikiama, jeigu pilietis turi pakankamai išteklių sau ir savo šeimos nariams bei yra įsigijęs visų rizikų sveikatos draudimą priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

48.

primena, kad, remiantis Direktyva 2004/38/EB, kiekvienas Europos Sąjungos pilietis, kuris nėra darbuotojas arba savarankiškai dirbantis asmuo, turi teisę gyventi priimančioje šalyje tol, kol nesudaro problemų priimančiosios valstybės narės socialinei sistemai. Teisė apsigyventi ilgesnį kaip trijų mėnesių laikotarpį suteikiama, jeigu pilietis turi pakankamai išteklių sau ir savo šeimos nariams bei yra įsigijęs visų rizikų sveikatos draudimą priimančiojoje valstybėje narėje;

| 49. | susipažino su Europos Teisingumo Teismo pateiktu šių sąlygų aiškinimu ir atkreipia dėmesį į šio aiškinimo poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomai veiklai ir galimą susijusią finansinę naštą; |
| --- | --- |

49.

susipažino su Europos Teisingumo Teismo pateiktu šių sąlygų aiškinimu ir atkreipia dėmesį į šio aiškinimo poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomai veiklai ir galimą susijusią finansinę naštą;

| 50. | primena nacionalinių valdžios institucijų teisę ir pareigą užkirsti kelią piktnaudžiavimo šia direktyvos suteiktomis teisėmis ir sukčiavimo atvejams, pavyzdžiui, fiktyviai santuokai arba partnerystei, įstatymams prieštaraujančiam elgesiui; |
| --- | --- |

50.

primena nacionalinių valdžios institucijų teisę ir pareigą užkirsti kelią piktnaudžiavimo šia direktyvos suteiktomis teisėmis ir sukčiavimo atvejams, pavyzdžiui, fiktyviai santuokai arba partnerystei, įstatymams prieštaraujančiam elgesiui;

| 51. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas supažindinti su naujomis Direktyvos 2004/38/EB nuostatomis, pavyzdžiui, paskelbtą vadovą pavadinimu „Kaip pasinaudoti visomis Direktyvos 2004/38/EB teikiamomis galimybėmis“, ir ragina Komisiją pasinaudoti išskirtine privilegijuota vietos ir regionų valdžios institucijų, galinčių užtikrinti šios informacijos sklaidą, padėtimi; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvas supažindinti su naujomis Direktyvos 2004/38/EB nuostatomis, pavyzdžiui, paskelbtą vadovą pavadinimu „Kaip pasinaudoti visomis Direktyvos 2004/38/EB teikiamomis galimybėmis“, ir ragina Komisiją pasinaudoti išskirtine privilegijuota vietos ir regionų valdžios institucijų, galinčių užtikrinti šios informacijos sklaidą, padėtimi;

| 52. | pabrėžia, kad pilietybės teisių įgyvendinimas taip pat susijęs su reikalavimu prisiimti konkrečią atsakomybę vietos ir regionų bendruomenių atžvilgiu; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad pilietybės teisių įgyvendinimas taip pat susijęs su reikalavimu prisiimti konkrečią atsakomybę vietos ir regionų bendruomenių atžvilgiu;

| 53. | dar kartą pabrėžia Europos piliečių teisės balsuoti vietos lygio ir Europos Parlamento rinkimuose ir teisės būti išrinktu valstybėje, kurioje pilietis gyvena, svarbą; |
| --- | --- |

53.

dar kartą pabrėžia Europos piliečių teisės balsuoti vietos lygio ir Europos Parlamento rinkimuose ir teisės būti išrinktu valstybėje, kurioje pilietis gyvena, svarbą;

| 54. | be to, šiuo požiūriu pabrėžia, kad vietos lygio politinės institucijos yra Europos elektorato atspindys, todėl jos yra pirmasis tikrasis Europos valdymo lygmuo; |
| --- | --- |

54.

be to, šiuo požiūriu pabrėžia, kad vietos lygio politinės institucijos yra Europos elektorato atspindys, todėl jos yra pirmasis tikrasis Europos valdymo lygmuo;

| 55. | džiaugiasi, kad Europos Sąjungos piliečiai, gyvenantys kitoje nei jų kilmės šalis valstybėje narėje, vis aktyviau dalyvauja Europos Parlamento rinkimuose, tačiau nerimauja, kad laipsniškai mažėja bendras rinkėjų aktyvumas Europos Parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

55.

džiaugiasi, kad Europos Sąjungos piliečiai, gyvenantys kitoje nei jų kilmės šalis valstybėje narėje, vis aktyviau dalyvauja Europos Parlamento rinkimuose, tačiau nerimauja, kad laipsniškai mažėja bendras rinkėjų aktyvumas Europos Parlamento rinkimuose;

| 56. | todėl pakartoja savo raginimą aktyviau vykdyti informavimo ir švietimo apie Europos Parlamento rinkimus veiklą išnaudojant vietos ir regionų valdžios institucijų stipriąsias puses šioje srityje; |
| --- | --- |

56.

todėl pakartoja savo raginimą aktyviau vykdyti informavimo ir švietimo apie Europos Parlamento rinkimus veiklą išnaudojant vietos ir regionų valdžios institucijų stipriąsias puses šioje srityje;

| 57. | dar kartą pabrėžia Europos politinių partijų plėtojimo tikslingumą (CdR 280/2004) ir atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kuris šių partijų veikloje ir rengiant susijusias strategijas turėtų tekti vietos ir regionų lygiu išrinktiems valdžios atstovams siekiant, be kita ko, užmegzti ryšį tarp įvairių valdymo lygių (Europos, nacionalinio, regionų ir vietos); |
| --- | --- |

57.

dar kartą pabrėžia Europos politinių partijų plėtojimo tikslingumą (CdR 280/2004) ir atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kuris šių partijų veikloje ir rengiant susijusias strategijas turėtų tekti vietos ir regionų lygiu išrinktiems valdžios atstovams siekiant, be kita ko, užmegzti ryšį tarp įvairių valdymo lygių (Europos, nacionalinio, regionų ir vietos);

| 58. | palankiai vertina Lisabonos sutartyje numatytas nuostatas dėl ne mažiau kaip milijono piliečių iš daugelio skirtingų valstybių narių teisės imtis iniciatyvos raginti Komisiją pateikti teisės aktų pasiūlymus; |
| --- | --- |

58.

palankiai vertina Lisabonos sutartyje numatytas nuostatas dėl ne mažiau kaip milijono piliečių iš daugelio skirtingų valstybių narių teisės imtis iniciatyvos raginti Komisiją pateikti teisės aktų pasiūlymus;

| 59. | atkreipia dėmesį į Europos ombudsmeno sukauptą patirtį ir svarbų jo vaidmenį užkertant kelią netinkamo administravimo atvejams Bendrijos institucijų ar organų veikloje; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į Europos ombudsmeno sukauptą patirtį ir svarbų jo vaidmenį užkertant kelią netinkamo administravimo atvejams Bendrijos institucijų ar organų veikloje;

| 60. | pritaria piliečiams suteiktai teisei teikti peticijas Europos Parlamentui ir skundus Europos ombudsmenui elektroniniu paštu; |
| --- | --- |

60.

pritaria piliečiams suteiktai teisei teikti peticijas Europos Parlamentui ir skundus Europos ombudsmenui elektroniniu paštu;

| 61. | primena, kad kiekvienas Europos Sąjungos pilietis, būdamas trečiojoje šalyje, kurioje jo valstybei narei nėra atstovaujama, turi teisę į bet kurios kitos valstybės narės diplomatinių arba konsulinių įstaigų teikiamą apsaugą tomis pačiomis sąlygomis kaip ir apsaugą teikiančios valstybės piliečiai, taip pat pabrėžia šios nuostatos svarbą principo požiūriu, kadangi ja pripažįstama Europos pilietybės išorės dimensija; |
| --- | --- |

61.

primena, kad kiekvienas Europos Sąjungos pilietis, būdamas trečiojoje šalyje, kurioje jo valstybei narei nėra atstovaujama, turi teisę į bet kurios kitos valstybės narės diplomatinių arba konsulinių įstaigų teikiamą apsaugą tomis pačiomis sąlygomis kaip ir apsaugą teikiančios valstybės piliečiai, taip pat pabrėžia šios nuostatos svarbą principo požiūriu, kadangi ja pripažįstama Europos pilietybės išorės dimensija;

| 62. | pritaria Komisijos nuomonei, kad Bendrijos acquis diplomatinės ir konsulinės apsaugos srityje yra labai ribota, palankiai vertina Komisijos pristatytą veiksmų planą 2007–2009 m., kuriuo siekiama šį acquis išplėtoti, ir ragina Tarybą ir valstybes nares šioje srityje imtis reikiamų priemonių, be kita ko, ir tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

62.

pritaria Komisijos nuomonei, kad Bendrijos acquis diplomatinės ir konsulinės apsaugos srityje yra labai ribota, palankiai vertina Komisijos pristatytą veiksmų planą 2007–2009 m., kuriuo siekiama šį acquis išplėtoti, ir ragina Tarybą ir valstybes nares šioje srityje imtis reikiamų priemonių, be kita ko, ir tarptautiniu lygiu;

| 63. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų sukauptas žinias ir patirtį šioje srityje (pavyzdžiui, turizmo, sveikatos apsaugos politikos, palaikų laidojimo ir kremavimo), todėl ragina ES institucijas kreiptis į RK rengiant ir priimant šioje srityje bet kokį sprendimą; |
| --- | --- |

63.

šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų sukauptas žinias ir patirtį šioje srityje (pavyzdžiui, turizmo, sveikatos apsaugos politikos, palaikų laidojimo ir kremavimo), todėl ragina ES institucijas kreiptis į RK rengiant ir priimant šioje srityje bet kokį sprendimą;

| 64. | palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje pripažintas Europos Sąjungos kaip tarptautinio subjekto statusas, ir pageidauja, kad ir Sąjungai būtų sudaryta galimybė imtis veiksmų siekiant tarptautiniu lygiu užtikrinti piliečių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

64.

palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje pripažintas Europos Sąjungos kaip tarptautinio subjekto statusas, ir pageidauja, kad ir Sąjungai būtų sudaryta galimybė imtis veiksmų siekiant tarptautiniu lygiu užtikrinti piliečių teisių apsaugą;

| 65. | susipažino su Penktojoje Komisijos ataskaitoje dėl Sąjungos pilietybės (2004 m. gegužės 1 d.–2007 m. birželio 30 d.) pateikta informacija, kuria remiantis galima daryti išvadą, kad piliečiai norėtų būti geriau informuojami apie savo teises, tačiau faktiškai mažiau nei trečdalis jų teigia esą gerai informuoti apie savo — kaip Europos piliečių — teises; |
| --- | --- |

65.

susipažino su Penktojoje Komisijos ataskaitoje dėl Sąjungos pilietybės (2004 m. gegužės 1 d.–2007 m. birželio 30 d.) pateikta informacija, kuria remiantis galima daryti išvadą, kad piliečiai norėtų būti geriau informuojami apie savo teises, tačiau faktiškai mažiau nei trečdalis jų teigia esą gerai informuoti apie savo — kaip Europos piliečių — teises;

| 66. | atkakliai laikosi nuomonės, kad visi valdymo lygiai privalo padėti „kurti pagrindinių teisių kultūrą“ aktyviau informuodami piliečius apie jų teises; todėl dar kartą pabrėžia, kad būtina bendrai dėti pastangas skleidžiant informaciją apie piliečių teises, ir tai turi būti neatsiejama Komisijos informavimo ir komunikacijos politikos dalis; |
| --- | --- |

66.

atkakliai laikosi nuomonės, kad visi valdymo lygiai privalo padėti „kurti pagrindinių teisių kultūrą“ aktyviau informuodami piliečius apie jų teises; todėl dar kartą pabrėžia, kad būtina bendrai dėti pastangas skleidžiant informaciją apie piliečių teises, ir tai turi būti neatsiejama Komisijos informavimo ir komunikacijos politikos dalis;

| 67. | mano, kad šiam tikslui pasiekti reikia skirti išteklių ir įgyvendinti konkrečius veiksmus užtikrinant aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą. |
| --- | --- |

67.

mano, kad šiam tikslui pasiekti reikia skirti išteklių ir įgyvendinti konkrečius veiksmus užtikrinant aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą.

Briuselis, 2008 m. spalio 9 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/81

---

Regionų komitetas nuomonė — Saugesnio interneto programa (2009–2013 m.)

(2008/C 325/14)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | mano, kad įgyvendintus veiksmus reikia priderinti prie naujų reikalavimų, turint omenyje naujas technologijas ir paslaugas, kurios sukuria naujus ir padidina esamus pavojus, |
| --- | --- |

—

mano, kad įgyvendintus veiksmus reikia priderinti prie naujų reikalavimų, turint omenyje naujas technologijas ir paslaugas, kurios sukuria naujus ir padidina esamus pavojus,

| — | rekomenduoja pasiekti bent jau bendro pobūdžio sutarimą dėl neteisėto turinio palyginant „neteisėto turinio“ baudžiamosios teisės normas ir nustatant, kas tarp jų yra bendro. Veiksmais reikėtų toliau remti veiklos koordinavimą sudarant Europos neteisėto turinio juodąjį sąrašą ir skatinti interneto paslaugų teikėjus juo naudotis, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja pasiekti bent jau bendro pobūdžio sutarimą dėl neteisėto turinio palyginant „neteisėto turinio“ baudžiamosios teisės normas ir nustatant, kas tarp jų yra bendro. Veiksmais reikėtų toliau remti veiklos koordinavimą sudarant Europos neteisėto turinio juodąjį sąrašą ir skatinti interneto paslaugų teikėjus juo naudotis,

| — | ragina imtis tokių veiksmų, kad į veiklą, kuria siekiama geriau informuoti galutinius naudotojus, aiškiai būtų įtrauktos vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios yra arčiausiai tikslinių grupių ir geriausiai gali skleisti šią svarbią informaciją bei įgyvendinti konkrečias programas ir projektus, |
| --- | --- |

—

ragina imtis tokių veiksmų, kad į veiklą, kuria siekiama geriau informuoti galutinius naudotojus, aiškiai būtų įtrauktos vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios yra arčiausiai tikslinių grupių ir geriausiai gali skleisti šią svarbią informaciją bei įgyvendinti konkrečias programas ir projektus,

| — | rekomenduoja sąmoningumo ugdymo centrams taikyti konkrečias strategijas bendraujant su vaikais, tėvais ir pedagogais bei užtikrinti savo priemonių gerą kokybę. Programa kartu turi remti aktyvesnį žiniasklaidos dalyvavimą sąmoningumo ugdymo kampanijose, |
| --- | --- |

—

rekomenduoja sąmoningumo ugdymo centrams taikyti konkrečias strategijas bendraujant su vaikais, tėvais ir pedagogais bei užtikrinti savo priemonių gerą kokybę. Programa kartu turi remti aktyvesnį žiniasklaidos dalyvavimą sąmoningumo ugdymo kampanijose,

| — | manome, kad itin svarbu užtikrinti kuo glaudesnį karštųjų telefono linijų, teisėsaugos institucijų ir interneto paslaugų teikėjų bendradarbiavimą ir sudaryti galimybes kitiems suinteresuotiesiems subjektams, pavyzdžiui, atitinkamoms socialinėms organizacijoms ir NVO, |
| --- | --- |

—

manome, kad itin svarbu užtikrinti kuo glaudesnį karštųjų telefono linijų, teisėsaugos institucijų ir interneto paslaugų teikėjų bendradarbiavimą ir sudaryti galimybes kitiems suinteresuotiesiems subjektams, pavyzdžiui, atitinkamoms socialinėms organizacijoms ir NVO,

| — | ragina numatyti parengti mokymo medžiagą, skirtą informacijos technologijų ir žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžiams ugdyti. Imantis veiksmų pagrindinis dėmesys neturėtų būti sutelktas vien į vaikų apsaugą, taip pat reikėtų siekti, kad jie būtų aktyviai mokomi (šviečiant) saugiai naudotis internetu (savarankiškumo ugdymo procesas). |
| --- | --- |

—

ragina numatyti parengti mokymo medžiagą, skirtą informacijos technologijų ir žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžiams ugdyti. Imantis veiksmų pagrindinis dėmesys neturėtų būti sutelktas vien į vaikų apsaugą, taip pat reikėtų siekti, kad jie būtų aktyviai mokomi (šviečiant) saugiai naudotis internetu (savarankiškumo ugdymo procesas).

| Pranešėjas | : | Jan ORAVEC (SK/ELP), Štúrovo miesto meras |
| --- | --- | --- |

Pranešėjas

:

Jan ORAVEC (SK/ELP), Štúrovo miesto meras

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma daugiametė internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos Bendrijos programa

COM(2008) 106 galutinis — 2008/0047 COD

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos apie programą

| 1. | sutinka su nuomone, kad nuo „Saugesnio interneto veiksmų plano“ pradžios tiek pačios technologijos, tiek jų naudojimo sritys labai pasikeitė. Vaikai aktyviai naudoja interneto technologijas ir ši tendencija vis stiprėja. Vaikų apsauga nuo žalingo turinio, kelio užkirtimas neteisėto turinio platinimui ir ugdymas sąmoningai ir kritiškai vertinant naudotis internetu yra itin opūs klausimai politikams, įstatymų leidėjams, pramonės atstovams ir galutiniams paslaugų gavėjams, pirmiausia tėvams, globėjams ir pedagogams, kuriuos jie turi aktyviai spręsti; |
| --- | --- |

1.

sutinka su nuomone, kad nuo „Saugesnio interneto veiksmų plano“ pradžios tiek pačios technologijos, tiek jų naudojimo sritys labai pasikeitė. Vaikai aktyviai naudoja interneto technologijas ir ši tendencija vis stiprėja. Vaikų apsauga nuo žalingo turinio, kelio užkirtimas neteisėto turinio platinimui ir ugdymas sąmoningai ir kritiškai vertinant naudotis internetu yra itin opūs klausimai politikams, įstatymų leidėjams, pramonės atstovams ir galutiniams paslaugų gavėjams, pirmiausia tėvams, globėjams ir pedagogams, kuriuos jie turi aktyviai spręsti;

| 2. | sutinka, kad vieni didžiausių vaikams kylančių pavojų, susijusių su interneto technologijomis, yra atvejai, kai vaikai nukenčia tiesiogiai kaip seksualinio išnaudojimo aukos, ir tai užfiksuojama nuotraukose, filmuose arba garso rinkmenose, kurie vėliau platinami internetu, kai su vaikais tiesioginį kontaktą užmezga žmonės, kurie su jais susidraugauja, kad galėtų juos seksualiai išnaudoti („vaikų viliojimas“), ar kai vaikai tampa priekabiavimo interneto aplinkoje („priekabiavimas elektroninėje erdvėje“) aukomis; |
| --- | --- |

2.

sutinka, kad vieni didžiausių vaikams kylančių pavojų, susijusių su interneto technologijomis, yra atvejai, kai vaikai nukenčia tiesiogiai kaip seksualinio išnaudojimo aukos, ir tai užfiksuojama nuotraukose, filmuose arba garso rinkmenose, kurie vėliau platinami internetu, kai su vaikais tiesioginį kontaktą užmezga žmonės, kurie su jais susidraugauja, kad galėtų juos seksualiai išnaudoti („vaikų viliojimas“), ar kai vaikai tampa priekabiavimo interneto aplinkoje („priekabiavimas elektroninėje erdvėje“) aukomis;

| 3. | atsižvelgia į „Saugesnio interneto veiksmų plano“ galutinio vertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į „Saugesnio interneto veiksmų plano“ galutinio vertinimo rezultatus;

| 4. | laiko ES saugesnio interneto programas vienintele Europos masto iniciatyva, skirta vaikų apsaugai interneto aplinkoje; |
| --- | --- |

4.

laiko ES saugesnio interneto programas vienintele Europos masto iniciatyva, skirta vaikų apsaugai interneto aplinkoje;

| 5. | sutinka, kad įgyvendinti veiksmai buvo efektyvūs, tačiau mano, kad juos reikia priderinti prie naujų reikalavimų, turint omenyje naujas technologijas ir paslaugas, kurios sukuria naujus ir padidina esamus pavojus; |
| --- | --- |

5.

sutinka, kad įgyvendinti veiksmai buvo efektyvūs, tačiau mano, kad juos reikia priderinti prie naujų reikalavimų, turint omenyje naujas technologijas ir paslaugas, kurios sukuria naujus ir padidina esamus pavojus;

| 6. | teigiamai vertina tai, kad naujoji programa sudaro geresnes sąlygas bendradarbiavimui, patirties ir geriausios praktikos, susijusios su vaikų apsauga internete, kaupimui visais lygmenimis ir taip sukuria europinę pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad naujoji programa sudaro geresnes sąlygas bendradarbiavimui, patirties ir geriausios praktikos, susijusios su vaikų apsauga internete, kaupimui visais lygmenimis ir taip sukuria europinę pridėtinę vertę;

| 7. | suvokia, kad sunku pasiekti bendrą sutarimą dėl sąvokų „neteisėtas turinys“ ir „žalingas turinys“ apibrėžties, kadangi šios sąvokos skirtingose šalyse ir kultūrose vertinamos skirtingai; |
| --- | --- |

7.

suvokia, kad sunku pasiekti bendrą sutarimą dėl sąvokų „neteisėtas turinys“ ir „žalingas turinys“ apibrėžties, kadangi šios sąvokos skirtingose šalyse ir kultūrose vertinamos skirtingai;

| 8. | vis dėlto rekomenduoja pasiekti bent jau bendrą sutarimą dėl neteisėto turinio pagrindinių principų palyginant „neteisėto turinio“ baudžiamosios teisės normas ir nustatant, kas tarp jų yra bendro; |
| --- | --- |

8.

vis dėlto rekomenduoja pasiekti bent jau bendrą sutarimą dėl neteisėto turinio pagrindinių principų palyginant „neteisėto turinio“ baudžiamosios teisės normas ir nustatant, kas tarp jų yra bendro;

| 9. | tiki, kad pasiūlytos priemonės padės apsaugoti internetu ir kitomis informacijos technologijomis besinaudojančius vaikus, leis reaguoti į naujus reiškinius ir užkirs kelią neteisėto turinio, ypač su vaikų seksualiniu išnaudojimu, viliojimu ir priekabiavimu susijusios medžiagos, platinimui internetu; |
| --- | --- |

9.

tiki, kad pasiūlytos priemonės padės apsaugoti internetu ir kitomis informacijos technologijomis besinaudojančius vaikus, leis reaguoti į naujus reiškinius ir užkirs kelią neteisėto turinio, ypač su vaikų seksualiniu išnaudojimu, viliojimu ir priekabiavimu susijusios medžiagos, platinimui internetu;

| 10. | tikisi, kad tolesne veikla bus siekiama stimuliuoti ir skatinti techninių sprendimų, skirtų kovai su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete, kūrimą bei taikymą, kartu bendradarbiavimą bei įvairių suinteresuotų subjektų keitimąsi geriausia praktika vietos, regionų, Europos ir tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

10.

tikisi, kad tolesne veikla bus siekiama stimuliuoti ir skatinti techninių sprendimų, skirtų kovai su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete, kūrimą bei taikymą, kartu bendradarbiavimą bei įvairių suinteresuotų subjektų keitimąsi geriausia praktika vietos, regionų, Europos ir tarptautiniu lygmeniu;

| 11. | siūlo kiekvienais metais organizuoti orientavimo konferencijas, kuriose dalyvautų nacionaliniai, Europos ir tarptautiniai suinteresuoti subjektai ir galėtų diskutuoti apie tuo metu iškilusius iššūkius ir uždavinius, pasikeisti geriausios praktikos pavyzdžiais ir vystyti bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

11.

siūlo kiekvienais metais organizuoti orientavimo konferencijas, kuriose dalyvautų nacionaliniai, Europos ir tarptautiniai suinteresuoti subjektai ir galėtų diskutuoti apie tuo metu iškilusius iššūkius ir uždavinius, pasikeisti geriausios praktikos pavyzdžiais ir vystyti bendradarbiavimą;

| 12. | yra nusivylęs, kad nėra aiškiai nurodyta, jog veikloje, kuria siekiama geriau supažindinti visuomenę, visų pirma vaikus, tėvus, globėjus ir pedagogus su naudojimosi interneto technologijomis galimybėmis ir grėsmes bei saugaus naudojimosi internetu būdais, dalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios yra arčiausiai tikslinių grupių ir geriausiai gali skleisti šią svarbią informaciją bei įgyvendinti programas ir projektus; |
| --- | --- |

12.

yra nusivylęs, kad nėra aiškiai nurodyta, jog veikloje, kuria siekiama geriau supažindinti visuomenę, visų pirma vaikus, tėvus, globėjus ir pedagogus su naudojimosi interneto technologijomis galimybėmis ir grėsmes bei saugaus naudojimosi internetu būdais, dalyvaus vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios yra arčiausiai tikslinių grupių ir geriausiai gali skleisti šią svarbią informaciją bei įgyvendinti programas ir projektus;

| 13. | pritaria žinių bazės, kuri būtų naudojama sprendžiant problemas, susijusias su dabartinėmis ir naujai kylančiomis grėsmėmis ir interneto naudojimo pasekmėmis, sukūrimui ir tolesniam vystymui; |
| --- | --- |

13.

pritaria žinių bazės, kuri būtų naudojama sprendžiant problemas, susijusias su dabartinėmis ir naujai kylančiomis grėsmėmis ir interneto naudojimo pasekmėmis, sukūrimui ir tolesniam vystymui;

| 14. | rekomenduoja koordinuoti tyrimo veiklą atitinkamose srityse ES teritorijoje bei už jos ribų ir kaupti žinias, susijusias su (naujais) vaikų naudojimosi internetu būdais, su tuo susijusiais pavojais ir galimu žalingu naudojimosi internetu poveikiu vaikams, įskaitant techninius, psichologinius ir socialinius klausimus bei pateikti gerus vaikų ugdymo naudotis žiniasklaidos priemonėmis, jas kritiškai vertinant, pavyzdžius; |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja koordinuoti tyrimo veiklą atitinkamose srityse ES teritorijoje bei už jos ribų ir kaupti žinias, susijusias su (naujais) vaikų naudojimosi internetu būdais, su tuo susijusiais pavojais ir galimu žalingu naudojimosi internetu poveikiu vaikams, įskaitant techninius, psichologinius ir socialinius klausimus bei pateikti gerus vaikų ugdymo naudotis žiniasklaidos priemonėmis, jas kritiškai vertinant, pavyzdžius;

| 15. | visiškai remia su „Safer Internet plus“ programa susijusią veiklą, kuri turėtų būti vykdoma geriau; |
| --- | --- |

15.

visiškai remia su „Safer Internet plus“ programa susijusią veiklą, kuri turėtų būti vykdoma geriau;

| 16. | ragina ES institucijas ir valstybių narių vyriausybes šio klausimo sprendimui teikti deramą dėmesį naudojantis visomis savo galiomis; |
| --- | --- |

16.

ragina ES institucijas ir valstybių narių vyriausybes šio klausimo sprendimui teikti deramą dėmesį naudojantis visomis savo galiomis;

| 17. | tikisi, kad nuodugnus priemonių įgyvendinimas padės sumažinti internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojantiems vaikams kylančią grėsmę. |
| --- | --- |

17.

tikisi, kad nuodugnus priemonių įgyvendinimas padės sumažinti internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojantiems vaikams kylančią grėsmę.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

I priedas. 1 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Kontaktinių punktų, kuriems galima pranešti apie neteisėtą turinį ir žalingą elgesį internete, suteikimas visuomenei. Vykdoma veikla turėtų būti užtikrinta, kad šie kontaktiniai punktai būtų veiksmingi ir matomi visuomenei, būtų glaudžiai susieti su kitais veiksmais nacionaliniu lygmeniu, bendradarbiautų Europos lygmeniu tarpvalstybiniais klausimais ir keistųsi gerąja patirtimi. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Kontaktinių punktų, kuriems galima pranešti apie neteisėtą turinį ir žalingą elgesį internete, suteikimas visuomenei. Vykdoma veikla turėtų būti užtikrinta, kad šie kontaktiniai punktai būtų veiksmingi ir matomi visuomenei, būtų glaudžiai susieti su kitais veiksmais nacionaliniu lygmeniu, bendradarbiautų Europos lygmeniu tarpvalstybiniais klausimais ir keistųsi gerąja patirtimi.

| 1. | Kontaktinių punktų, kuriems galima pranešti apie neteisėtą turinį ir žalingą elgesį internete, suteikimas visuomenei. Vykdoma veikla turėtų būti užtikrinta, kad šie kontaktiniai punktai būtų veiksmingi ir matomi visuomenei, būtų glaudžiai susieti su kitais veiksmais nacionaliniu lygmeniu, bendradarbiautų Europos lygmeniu tarpvalstybiniais klausimais ir keistųsi gerąja patirtimi. Reikėtų remti „karštųjų telefono linijų“ propagavimą tarp galutinių naudotojų ir išnaudoti vietos valdžios institucijų potencialą skleisti šią svarbią informaciją. |
| --- | --- |

1.

Kontaktinių punktų, kuriems galima pranešti apie neteisėtą turinį ir žalingą elgesį internete, suteikimas visuomenei. Vykdoma veikla turėtų būti užtikrinta, kad šie kontaktiniai punktai būtų veiksmingi ir matomi visuomenei, būtų glaudžiai susieti su kitais veiksmais nacionaliniu lygmeniu, bendradarbiautų Europos lygmeniu tarpvalstybiniais klausimais ir keistųsi gerąja patirtimi. Reikėtų remti „karštųjų telefono linijų“ propagavimą tarp galutinių naudotojų ir išnaudoti vietos valdžios institucijų potencialą skleisti šią svarbią informaciją.

Paaiškinimas

Kontaktiniai punktai ir karštosios telefono linijos gali atlikti savo funkciją tik tada, kai apie jas žino kiek įmanoma daugiau galutinių naudotojų. Todėl reikia juos kuo plačiau propaguoti, o vietos valdžios institucijos tam turi puikias sąlygas.

2 pakeitimas

I priedas. 1 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Kova su žalingu elgesiu internete, ypač vaikų viliojimu ir priekabiavimu. Vykdoma veikla bus siekiama kovoti su vaikų viliojimu internete (kai suaugęs žmogus susidraugauja su vaiku, siekdamas seksualiai jį išnaudoti) ir priekabiavimu. Bus imamasi veiksmų spręsti su šiomis problemomis susijusius techninius, psichologinius ir sociologinius klausimus ir skatinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir tarpusavio koordinavimą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Kova su žalingu elgesiu internete, ypač vaikų viliojimu ir priekabiavimu. Vykdoma veikla bus siekiama kovoti su vaikų viliojimu internete (kai suaugęs žmogus susidraugauja su vaiku, siekdamas seksualiai jį išnaudoti) ir priekabiavimu. Bus imamasi veiksmų spręsti su šiomis problemomis susijusius techninius, psichologinius ir sociologinius klausimus ir skatinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir tarpusavio koordinavimą.

| 2. | Kova su žalingu elgesiu internete, ypač vaikų viliojimu ir priekabiavimu. Vykdoma veikla bus siekiama kovoti su vaikų viliojimu internete (kai suaugęs žmogus susidraugauja su vaiku, siekdamas seksualiai jį išnaudoti) ir priekabiavimu. Bus imamasi veiksmų spręsti su šiomis problemomis susijusius techninius, psichologinius ir sociologinius klausimus ir skatinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir tarpusavio veiksmų derinimą. Itin svarbu užtikrinti kuo glaudesnį karštųjų telefono linijų, teisėsaugos institucijų ir interneto paslaugų teikėjų bendradarbiavimą, ir užtikrinti kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, atitinkamų socialinių organizacijų ir NVO įtraukimą į tokią veiklą. |
| --- | --- |

2.

Kova su žalingu elgesiu internete, ypač vaikų viliojimu ir priekabiavimu. Vykdoma veikla bus siekiama kovoti su vaikų viliojimu internete (kai suaugęs žmogus susidraugauja su vaiku, siekdamas seksualiai jį išnaudoti) ir priekabiavimu. Bus imamasi veiksmų spręsti su šiomis problemomis susijusius techninius, psichologinius ir sociologinius klausimus ir skatinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir tarpusavio veiksmų derinimą. Itin svarbu užtikrinti kuo glaudesnį karštųjų telefono linijų, teisėsaugos institucijų ir interneto paslaugų teikėjų bendradarbiavimą, ir užtikrinti kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, atitinkamų socialinių organizacijų ir NVO įtraukimą į tokią veiklą.

Paaiškinimas

Norint veiksmingai imtis atsakomųjų priemonių, privaloma užtikrinti spartų ir pastovų informacijos srautą iš karštųjų telefono linijų kitiems kovos su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu veikėjams.

3 pakeitimas

I priedas. 1 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Skatinimas taikyti techninius tinkamos kovos su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete sprendimus. Vykdoma veikla turėtų būti skatinamas veiksmingų technologinių priemonių, kurias galėtų naudoti visos suinteresuotosios šalys, kūrimas arba pritaikymas, kad būtų tinkamai kovojama su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Skatinimas taikyti techninius tinkamos kovos su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete sprendimus. Vykdoma veikla turėtų būti skatinamas veiksmingų technologinių priemonių, kurias galėtų naudoti visos suinteresuotosios šalys, kūrimas arba pritaikymas, kad būtų tinkamai kovojama su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete.

| 3. | Rėmimas


  ir

  skatinimas taikyti techninius tinka mos kovos su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete sprendimus. Vykdoma veikla turėtų būti skatinamas veiksmingų technologinių priemonių, kurias galėtų naudoti visos suinteresuotosios šalys, kūrimas arba pritaikymas, kad būtų tinkamai kovojama su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete. Veiksmais reikėtų toliau remti veiklos koordinavimą sudarant Europos neteisėto turinio juodąjį sąrašą ir skatinti interneto paslaugų teikėjus juo naudotis. |
| --- | --- |

3.

Rėmimas


  ir

  skatinimas taikyti techninius tinka mos kovos su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete sprendimus. Vykdoma veikla turėtų būti skatinamas veiksmingų technologinių priemonių, kurias galėtų naudoti visos suinteresuotosios šalys, kūrimas arba pritaikymas, kad būtų tinkamai kovojama su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete. Veiksmais reikėtų toliau remti veiklos koordinavimą sudarant Europos neteisėto turinio juodąjį sąrašą ir skatinti interneto paslaugų teikėjus juo naudotis.

Paaiškinimas

Reikia ne tik skatinti naujus techninius sprendimus, bet ir juos remti. Europos juodasis sąrašas galėtų padėti užkirsti kelią neteisėtam turiniui ar net imtis atsakomųjų veiksmų.

4 pakeitimas

I priedas. 2 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Vaikų ir jaunimo skatinimas dalyvauti kuriant saugesnę interneto aplinką. Bus imamasi veiksmų įtraukti vaikus ir jaunimą siekiant geriau suprati jų požiūrį į naudojimąsi interneto technologijomis ir su tuo naudojimusi susijusią patirtį ir gauti žinių, kaip interneto aplinką padaryti saugesnę vaikams. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Vaikų ir jaunimo skatinimas dalyvauti kuriant saugesnę interneto aplinką. Bus imamasi veiksmų įtraukti vaikus ir jaunimą siekiant geriau suprati jų požiūrį į naudojimąsi interneto technologijomis ir su tuo naudojimusi susijusią patirtį ir gauti žinių, kaip interneto aplinką padaryti saugesnę vaikams.

| 3. | Vaikų ir jaunimo skatinimas dalyvauti kuriant saugesnę interneto aplinką. Bus imamasi veiksmų įtraukti vaikus ir jaunimą siekiant geriau suprati jų požiūrį į naudojimąsi interneto technologijomis ir su tuo naudojimusi susijusią patirtį ir gauti žinių, kaip interneto aplinką padaryti saugesnę vaikams. Veiksmuose taip pat reikėtų numatyti parengti mokymo medžiagą, skirtą informacijos technologijų ir žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžiams ugdyti, kurioje būtų kalbama apie saugią elektroninę aplinką ir neteisėto turinio bei žalingo elgesio grėsmes. Be to, imantis veiksmų pagrindinis dėmesys neturėtų būti sutelktas vien į vaikų apsaugą, taip pat reikėtų siekti, kad jie būtų aktyviai mokomi (šviečiant) saugiai naudotis internetu (savarankiškumo ugdymo procesas). |
| --- | --- |

3.

Vaikų ir jaunimo skatinimas dalyvauti kuriant saugesnę interneto aplinką. Bus imamasi veiksmų įtraukti vaikus ir jaunimą siekiant geriau suprati jų požiūrį į naudojimąsi interneto technologijomis ir su tuo naudojimusi susijusią patirtį ir gauti žinių, kaip interneto aplinką padaryti saugesnę vaikams. Veiksmuose taip pat reikėtų numatyti parengti mokymo medžiagą, skirtą informacijos technologijų ir žiniasklaidos priemonių naudojimo įgūdžiams ugdyti, kurioje būtų kalbama apie saugią elektroninę aplinką ir neteisėto turinio bei žalingo elgesio grėsmes. Be to, imantis veiksmų pagrindinis dėmesys neturėtų būti sutelktas vien į vaikų apsaugą, taip pat reikėtų siekti, kad jie būtų aktyviai mokomi (šviečiant) saugiai naudotis internetu (savarankiškumo ugdymo procesas).

Paaiškinimas

Parengtas mokytojas gali taikyti interaktyvius mokymo metodus, kad įspėtų vaikus apie naudojimosi internetu kylančius pavojus, kartu iš vaikų reakcijos sužinotų, ką jie mano apie internetą ir ką jie yra patyrę juo naudodamiesi.

5 pakeitimas

I priedas. 2 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Pastangos gauti daugiau informacijos apie tinkamas kovos su žalingu turiniu internete priemones. Vykdoma veikla bus siekiama gauti daugiau informacijos apie kovos su galimai žalingu turiniu internete priemonių našumą ir veiksmingumą ir aprūpinti vartotojus informacija, priemonėmis ir prietaikomis, kuriomis remdamiesi jie galėtų kovoti su žalingu turiniu skirtingose platformose. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.

Pastangos gauti daugiau informacijos apie tinkamas kovos su žalingu turiniu internete priemones. Vykdoma veikla bus siekiama gauti daugiau informacijos apie kovos su galimai žalingu turiniu internete priemonių našumą ir veiksmingumą ir aprūpinti vartotojus informacija, priemonėmis ir prietaikomis, kuriomis remdamiesi jie galėtų kovoti su žalingu turiniu skirtingose platformose.

| 4. | Pastangos gauti daugiau informacijos apie tinkamas kovos su žalingu turiniu internete priemones ir galutinių naudotojų supažindinimas su žalingo turinio filtravimo priemonėmis. Vykdoma veikla bus siekiama gauti daugiau informacijos apie kovos su galimai žalingu turiniu internete priemonių našumą ir veiksmingumą ir aprūpinti vartotojus informacija, priemonėmis ir prietaikomis, kuriomis jie galėtų kovoti su žalingu turiniu skirtingose platformose. |
| --- | --- |

4.

Pastangos gauti daugiau informacijos apie tinkamas kovos su žalingu turiniu internete priemones ir galutinių naudotojų supažindinimas su žalingo turinio filtravimo priemonėmis. Vykdoma veikla bus siekiama gauti daugiau informacijos apie kovos su galimai žalingu turiniu internete priemonių našumą ir veiksmingumą ir aprūpinti vartotojus informacija, priemonėmis ir prietaikomis, kuriomis jie galėtų kovoti su žalingu turiniu skirtingose platformose.

Paaiškinimas

Informacija apie tinkamas ir naujas kovos su žalingu turiniu priemones yra svarbi ne tik šios srities specialistams, bet praktiškai kiekvienam galutiniam naudotojui, kad jie galėtų padaryti viską, kas įmanoma, deramai ir veiksmingai užkirsdami kelią visiems galimiems naujiems pavojams.

6 pakeitimas

I priedas. 3 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Visuomenės informuotumo, susijusio su saugesniu interneto technologijų naudojimu, didinimas ir informacijos sklaida. Vykdoma veikla bus didinamas visuomenės informuotumas koordinuotai suteikiant tinkamos informacijos apie galimybes, pavojus ir kovos su jais būdus visoje Europoje. Vykdoma veikla bus skatinamos ekonomiškai efektyvios sąmoningumą skatinančios informacijos sklaidos dideliam vartotojų skaičiui priemonės. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Visuomenės informuotumo, susijusio su saugesniu interneto technologijų naudojimu, didinimas ir informacijos sklaida. Vykdoma veikla bus didinamas visuomenės informuotumas koordinuotai suteikiant tinkamos informacijos apie galimybes, pavojus ir kovos su jais būdus visoje Europoje. Vykdoma veikla bus skatinamos ekonomiškai efektyvios sąmoningumą skatinančios informacijos sklaidos dideliam vartotojų skaičiui priemonės.

| 1. | Visuomenės informuotumo, susijusio su saugesniu interneto technologijų naudojimu, didinimas ir informacijos sklaida bei parama aktyvesnei žiniasklaidos veiklai sąmoningumo ugdymo kampanijose. Vykdoma veikla bus didinamas visuomenės informuotumas koordinuotai suteikiant tinkamos informacijos apie galimybes, pavojus ir kovos su jais būdus visoje Europoje. Vykdoma veikla bus skatinamos ekonomiškai efektyvios sąmoningumą skatinančios informacijos sklaidos dideliam vartotojų skaičiui priemonės. |
| --- | --- |

1.

Visuomenės informuotumo, susijusio su saugesniu interneto technologijų naudojimu, didinimas ir informacijos sklaida bei parama aktyvesnei žiniasklaidos veiklai sąmoningumo ugdymo kampanijose. Vykdoma veikla bus didinamas visuomenės informuotumas koordinuotai suteikiant tinkamos informacijos apie galimybes, pavojus ir kovos su jais būdus visoje Europoje. Vykdoma veikla bus skatinamos ekonomiškai efektyvios sąmoningumą skatinančios informacijos sklaidos dideliam vartotojų skaičiui priemonės.

Paaiškinimas

Tiek vietinė, tiek nacionalinė žiniasklaida turi atlikti gyvybiškai svarbų vaidmenį skleidžiant informaciją apie saugesnį interneto technologijų naudojimą. Todėl reikėtų skatinti jų dalyvavimą šioje sąmoningumo ugdymo veikloje ir kampanijose.

7 pakeitimas

I priedas. 3 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Kontaktiniai punktai, kuriuose tėvai ir vaikai gali gauti atsakymus į klausimus apie saugaus naudojimosi internetu būdus. Vykdoma veikla bus siekiama įgalinti vartotojus atsakingai priimti informacija pagrįstus sprendimus, teikiant jiems patarimus, kokios informacijos reikia ir kokių atsargumo priemonių reikia imtis norint saugiai naudotis internetu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Kontaktiniai punktai, kuriuose tėvai ir vaikai gali gauti atsakymus į klausimus apie saugaus naudojimosi internetu būdus. Vykdoma veikla bus siekiama įgalinti vartotojus atsakingai priimti informacija pagrįstus sprendimus, teikiant jiems patarimus, kokios informacijos reikia ir kokių atsargumo priemonių reikia imtis norint saugiai naudotis internetu.

| 2. | Kontaktiniai punktai, kuriuose tėvai ir vaikai gali gauti atsakymus į klausimus apie saugaus naudojimosi internetu būdus. Veikla bus siekiama
  turėtų būti siekiama sudaryti vartotojams galimybes rinktis remiantis turima informacija ir atsakingai, jiems patariant apie atitinkamą informaciją ir atsargumo priemones, kurių reikėtų imtis norint saugiai naudotis internetu. Veiksmais reikėtų siekti suteikti visuomenei kiek įmanoma daugiau informacijos apie šiuos kontaktinius punktus. |
| --- | --- |

2.

Kontaktiniai punktai, kuriuose tėvai ir vaikai gali gauti atsakymus į klausimus apie saugaus naudojimosi internetu būdus. Veikla bus siekiama
  turėtų būti siekiama sudaryti vartotojams galimybes rinktis remiantis turima informacija ir atsakingai, jiems patariant apie atitinkamą informaciją ir atsargumo priemones, kurių reikėtų imtis norint saugiai naudotis internetu. Veiksmais reikėtų siekti suteikti visuomenei kiek įmanoma daugiau informacijos apie šiuos kontaktinius punktus.

Paaiškinimas

Kontaktiniai punktai gali atlikti savo funkciją tik tada, kai plačioji visuomenė ir galutiniai naudotojai yra informuoti apie juos ir todėl žino, kur kreiptis informacijos ir atsakymų į jiems rūpimus klausimus.

8 pakeitimas

I priedas. 3 veiksmas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Skatinimas stiprinti veiksmingus ir ekonomiškai efektyvius informuotumo didinimo metodus ir priemones. Bus imami veiksmų, kuriais bus siekiama tobulinti atitinkamus informuotumo didinimo metodus ir priemones, kad jie ilgainiui taptų veiksmingesni ir ekonomiškai efektyvesni. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Skatinimas stiprinti veiksmingus ir ekonomiškai efektyvius informuotumo didinimo metodus ir priemones. Bus imami veiksmų, kuriais bus siekiama tobulinti atitinkamus informuotumo didinimo metodus ir priemones, kad jie ilgainiui taptų veiksmingesni ir ekonomiškai efektyvesni.

| 3. | Reikalavimas sąmoningumo ugdymo centrams taikyti konkrečias strategijas bendraujant su vaikais, tėvais ir pedagogais. Skatinimas stiprinti veiksmingus ir ekonomiškai efektyvius informuotumo didinimo metodus ir priemones. Bus imami Veiksmais turėtų
  kuriais bus siekiama tobulinti atitinkamus informuotumo didinimo metodus ir priemones, kad jie ilgainiui taptų veiksmingesni ir ekonomiškai efektyvesni; kartu būtina užtikrinti, kad šios priemonės būtų kokybiškos. |
| --- | --- |

3.

Reikalavimas sąmoningumo ugdymo centrams taikyti konkrečias strategijas bendraujant su vaikais, tėvais ir pedagogais. Skatinimas stiprinti veiksmingus ir ekonomiškai efektyvius informuotumo didinimo metodus ir priemones. Bus imami Veiksmais turėtų
  kuriais bus siekiama tobulinti atitinkamus informuotumo didinimo metodus ir priemones, kad jie ilgainiui taptų veiksmingesni ir ekonomiškai efektyvesni; kartu būtina užtikrinti, kad šios priemonės būtų kokybiškos.

Paaiškinimas

Sąmoningumo ugdymo centrai yra vieni svarbiausių veikėjų, didinančių visuomenės informuotumą, kadangi jų teikiama informacija tiesiogiai ar įvairiais informacijos kanalais pasieks plačiąją visuomenę. Todėl jie turi sugebėti įvardyti pavojus ir siūlyti atsakomuosius veiksmus. Šioje srityje itin svarbu koordinuoti veiklą ir glaudžiai bendradarbiauti su ekspertais, dirbančiais gebėjimo naudotis informacinėmis priemonėmis ugdymo ir viešosios informacijos vartotojų švietimo srityse.

Briuselis, 2008 m. spalio 8 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/87

---

Regionų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas — „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“

(2008/C 325/15)

REGIONŲ KOMITETAS

| — | primena, kad yra įsitikinęs, jog turtingą ir saugią kaimynystę galima sukurti tik veiksmingai bendradarbiaujant vietos ir regionų lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai žino ir gali tenkinti piliečių poreikius bei teikti reikalingas paslaugas; |
| --- | --- |

—

primena, kad yra įsitikinęs, jog turtingą ir saugią kaimynystę galima sukurti tik veiksmingai bendradarbiaujant vietos ir regionų lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai žino ir gali tenkinti piliečių poreikius bei teikti reikalingas paslaugas;

| — | pabrėžia, jog, laikantis EKP regioninės strategijos (Viduržemio jūros regiono dimensija, Šiaurės dimensija, Atlanto dimensija ir Juodosios jūros regiono dimensija), reikia steigti subnacionalinio lygmens valdžios institucijų forumus ir remti teritorinį ir decentralizuotą bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, jog, laikantis EKP regioninės strategijos (Viduržemio jūros regiono dimensija, Šiaurės dimensija, Atlanto dimensija ir Juodosios jūros regiono dimensija), reikia steigti subnacionalinio lygmens valdžios institucijų forumus ir remti teritorinį ir decentralizuotą bendradarbiavimą;

| — | teigiamai vertina 2008 m. gegužės 26 d. ES užsienio reikalų ministrų pasitarime pateiktą pasiūlymą užmegzti glaudesnius ryšius su ES kaimynėmis Rytuose: Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina; |
| --- | --- |

—

teigiamai vertina 2008 m. gegužės 26 d. ES užsienio reikalų ministrų pasitarime pateiktą pasiūlymą užmegzti glaudesnius ryšius su ES kaimynėmis Rytuose: Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina;

| — | teigiamai vertina Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės atnaujinimą ir pabrėžia, jog svarbu šiai partnerystei suteikti teritorinį aspektą ir remti ES valstybių narių ir jų EKP partnerių pietiniame Viduržemio jūros regione vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą; |
| --- | --- |

—

teigiamai vertina Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės atnaujinimą ir pabrėžia, jog svarbu šiai partnerystei suteikti teritorinį aspektą ir remti ES valstybių narių ir jų EKP partnerių pietiniame Viduržemio jūros regione vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą;

| — | palankiai vertina naują Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), kuri pradėta taikyti 2007 m., ir ypač jos pasieniui skirtus aspektus, kurie sudaro sąlygas bendradarbiauti su regionais, esančiais prie ES sienos (finansuojant Europos regioninės plėtros fondui ir per Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę); |
| --- | --- |

—

palankiai vertina naują Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), kuri pradėta taikyti 2007 m., ir ypač jos pasieniui skirtus aspektus, kurie sudaro sąlygas bendradarbiauti su regionais, esančiais prie ES sienos (finansuojant Europos regioninės plėtros fondui ir per Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę);

| — | primygtinai ragina Europos Komisiją ES biudžete (papildant Europos integracijos fondus) sukurti naują teminį fondą, skirtą padėti ES valstybių narių, į kurias atvyksta itin daug imigrantų iš trečiųjų šalių, vietos valdžios institucijoms veiksmingai spręsti iškylančius sunkumus, kurie dėl imigrantų bendruomenių atsiranda teikiant paslaugas vietos lygiu. |
| --- | --- |

—

primygtinai ragina Europos Komisiją ES biudžete (papildant Europos integracijos fondus) sukurti naują teminį fondą, skirtą padėti ES valstybių narių, į kurias atvyksta itin daug imigrantų iš trečiųjų šalių, vietos valdžios institucijoms veiksmingai spręsti iškylančius sunkumus, kurie dėl imigrantų bendruomenių atsiranda teikiant paslaugas vietos lygiu.

| Pranešėja | : | Sharon TAYLOR (UK/ESP) Stevenage municipalinės tarybos narė |
| --- | --- | --- |

Pranešėja

:

Sharon TAYLOR (UK/ESP) Stevenage municipalinės tarybos narė

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“

COM(2007) 774 galutinis

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Politinis dialogas ir decentralizacijos reformos

| 1. | primena, kad yra įsitikinęs, jog turtingą ir saugią kaimynystę galima sukurti tik veiksmingai bendradarbiaujant vietos ir regionų lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai žino ir gali tenkinti piliečių poreikius bei teikti reikalingas paslaugas; |
| --- | --- |

1.

primena, kad yra įsitikinęs, jog turtingą ir saugią kaimynystę galima sukurti tik veiksmingai bendradarbiaujant vietos ir regionų lygiu. Vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai žino ir gali tenkinti piliečių poreikius bei teikti reikalingas paslaugas;

| 2. | ragina šalis, kurioms skirta Europos kaimynystės politika (EKP), laikytis gerų rinkimų tradicijų ir jas skleisti bei įsileisti rinkimų stebėtojus iš užsienio, kad rinkimų procesas būtų skaidresnis ir taip didėtų piliečių pasitikėjimas demokratiniais procesais; |
| --- | --- |

2.

ragina šalis, kurioms skirta Europos kaimynystės politika (EKP), laikytis gerų rinkimų tradicijų ir jas skleisti bei įsileisti rinkimų stebėtojus iš užsienio, kad rinkimų procesas būtų skaidresnis ir taip didėtų piliečių pasitikėjimas demokratiniais procesais;

| 3. | ragina aktyviau šviesti visuomenę EKP klausimais tiek Europos Sąjungoje, tiek EKP ir, įgyvendinant konkrečias programas ar veiksmus, kuo aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

3.

ragina aktyviau šviesti visuomenę EKP klausimais tiek Europos Sąjungoje, tiek EKP ir, įgyvendinant konkrečias programas ar veiksmus, kuo aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 4. | laikantis EKP regioninės strategijos (Viduržemio jūros regiono dimensija, Šiaurės dimensija, Atlanto dimensija ir Juodosios jūros regiono dimensija), reikia steigti subnacionalinio lygmens valdžios institucijų forumus ir remti teritorinį ir decentralizuotą bendradarbiavimą bei kompleksinėmis priemonėmis atitinkamuose regionuose skatinti partnerystės ir plėtros programas. Kiekvieno iš forumų veikloje turėtų dalyvauti ir Regionų komiteto atstovai; |
| --- | --- |

4.

laikantis EKP regioninės strategijos (Viduržemio jūros regiono dimensija, Šiaurės dimensija, Atlanto dimensija ir Juodosios jūros regiono dimensija), reikia steigti subnacionalinio lygmens valdžios institucijų forumus ir remti teritorinį ir decentralizuotą bendradarbiavimą bei kompleksinėmis priemonėmis atitinkamuose regionuose skatinti partnerystės ir plėtros programas. Kiekvieno iš forumų veikloje turėtų dalyvauti ir Regionų komiteto atstovai;

| 5. | teigiamai vertina bendrą Švedijos ir Lenkijos pasiūlymą Europos Sąjungos Tarybai kurti „Rytų partnerystę“; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina bendrą Švedijos ir Lenkijos pasiūlymą Europos Sąjungos Tarybai kurti „Rytų partnerystę“;

| 6. | prašo Europos Komisijos būti įtrauktu į Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) programų rengimo ir vertinimo procesą, kad teritorinį aspektą turinčius klausimus būtų lengviau įtraukti į veiklą, susijusią su EKKP; |
| --- | --- |

6.

prašo Europos Komisijos būti įtrauktu į Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) programų rengimo ir vertinimo procesą, kad teritorinį aspektą turinčius klausimus būtų lengviau įtraukti į veiklą, susijusią su EKKP;

| 7. | ragina Europos Komisiją remti papildomas programas, skirtas kurti ir remti laisvą ir profesionalią žiniasklaidą EKP šalyse; |
| --- | --- |

7.

ragina Europos Komisiją remti papildomas programas, skirtas kurti ir remti laisvą ir profesionalią žiniasklaidą EKP šalyse;

| 8. | ragina Europos Komisiją atskirų šalių veiksmų planuose didesnį dėmesį skirti vietovių ekonomikos vystymui ir skirti tam pakankamai lėšų per EKPP; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Komisiją atskirų šalių veiksmų planuose didesnį dėmesį skirti vietovių ekonomikos vystymui ir skirti tam pakankamai lėšų per EKPP;

| 9. | pabrėžia, kad stebėsenos komitetai dėl pasienio bendradarbiavimo programų yra svarbus konsultacijų mechanizmas spręsti visus sunkumus, kurie gali atsirasti dėl veiklos sąlygų, įskaitant lėšų valdymą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad stebėsenos komitetai dėl pasienio bendradarbiavimo programų yra svarbus konsultacijų mechanizmas spręsti visus sunkumus, kurie gali atsirasti dėl veiklos sąlygų, įskaitant lėšų valdymą;

| 10. | ragina šalių partnerių vyriausybes siekti didesnio skaidrumo bei atskaitingumo ir ugdyti pakankamus administracinius gebėjimus; ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti bendrą korupcijos lygį ir korupcijos prevencijos priemones tose šalyse partnerėse, kuriose korupcija vis dar tebėra kliūtis demokratinei pažangai, skaidrumui ir atskaitingumui ir įvertinti, ar taikant paramos ir skatinimo priemones buvo pasiekta pažangos minėtose srityse; |
| --- | --- |

10.

ragina šalių partnerių vyriausybes siekti didesnio skaidrumo bei atskaitingumo ir ugdyti pakankamus administracinius gebėjimus; ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti bendrą korupcijos lygį ir korupcijos prevencijos priemones tose šalyse partnerėse, kuriose korupcija vis dar tebėra kliūtis demokratinei pažangai, skaidrumui ir atskaitingumui ir įvertinti, ar taikant paramos ir skatinimo priemones buvo pasiekta pažangos minėtose srityse;

| 11. | ragina Izraelio, Gruzijos, Tuniso ir Ukrainos vyriausybes ratifikuoti JT konvenciją prieš korupciją ir taip prisijungti prie kitų EKP šalių, kurios šią konvenciją jau ratifikavo; |
| --- | --- |

11.

ragina Izraelio, Gruzijos, Tuniso ir Ukrainos vyriausybes ratifikuoti JT konvenciją prieš korupciją ir taip prisijungti prie kitų EKP šalių, kurios šią konvenciją jau ratifikavo;

| 12. | pritaria Europos Komisijos biuro įsteigimui Minske, Baltarusijoje, ir tikisi, kad ši įstaiga galės savo veikla stiprinti pilietinę visuomenę ir vietos ir regionų demokratiją bei geriau informuoti piliečius apie Europos Sąjungą, jos institucijas ir bendras vertybes; |
| --- | --- |

12.

pritaria Europos Komisijos biuro įsteigimui Minske, Baltarusijoje, ir tikisi, kad ši įstaiga galės savo veikla stiprinti pilietinę visuomenę ir vietos ir regionų demokratiją bei geriau informuoti piliečius apie Europos Sąjungą, jos institucijas ir bendras vertybes;

| 13. | ragina Europos Komisiją skubiai suteikti veiksmingesnę paramą Baltarusijos pilietinei visuomenei, nepriklausomai ir profesionaliai žiniasklaidai, kartu politinėms partijoms, ryžtingai siekiančioms demokratijos ir reformų; |
| --- | --- |

13.

ragina Europos Komisiją skubiai suteikti veiksmingesnę paramą Baltarusijos pilietinei visuomenei, nepriklausomai ir profesionaliai žiniasklaidai, kartu politinėms partijoms, ryžtingai siekiančioms demokratijos ir reformų;

| 14. | primena, kad vienas pagrindinių EKP principų yra tai, kad ji nėra susijusi nei su ES plėtros procesu ir politika, nei su ES narystės klausimu. Tačiau ja neturėtų būti atmetami visi galimi ateities poslinkiai, susiję su šalimis partnerėmis ir ES; |
| --- | --- |

14.

primena, kad vienas pagrindinių EKP principų yra tai, kad ji nėra susijusi nei su ES plėtros procesu ir politika, nei su ES narystės klausimu. Tačiau ja neturėtų būti atmetami visi galimi ateities poslinkiai, susiję su šalimis partnerėmis ir ES;

| 15. | ragina ES valstybes nares ir Europos Komisiją atverti Europos perspektyvos galimybę Ukrainai ir Moldovai, pasirašant naujus susitarimus po to, kai bus baigs galioti dešimties metų trukmės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai; |
| --- | --- |

15.

ragina ES valstybes nares ir Europos Komisiją atverti Europos perspektyvos galimybę Ukrainai ir Moldovai, pasirašant naujus susitarimus po to, kai bus baigs galioti dešimties metų trukmės partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai;

| 16. | teigiamai vertina 2008 m. gegužės 26 d. ES užsienio reikalų ministrų pasitarime pateiktą pasiūlymą užmegzti glaudesnius ryšius su ES kaimynėmis Rytuose: Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina 2008 m. gegužės 26 d. ES užsienio reikalų ministrų pasitarime pateiktą pasiūlymą užmegzti glaudesnius ryšius su ES kaimynėmis Rytuose: Armėnija, Azerbaidžanu, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina;

| 17. | pripažįsta ES Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos pastangas atnaujinti dialogą ir daugiašalį bendradarbiavimą su Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies kaimyninėmis ES šalimis, kadangi tai padeda stiprinti Barselonos procesą; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta ES Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos pastangas atnaujinti dialogą ir daugiašalį bendradarbiavimą su Viduržemio jūros regiono pietinės ir rytinės dalies kaimyninėmis ES šalimis, kadangi tai padeda stiprinti Barselonos procesą;

| 18. | pritaria tęsiamam darbui įgyvendinant patvirtintus veiksmų planus, kadangi jie yra puiki priemonė skatinti šalių vidaus reformas, ir primygtinai ragina ES parengti veiksmų planus visoms kitoms valstybėms; |
| --- | --- |

18.

pritaria tęsiamam darbui įgyvendinant patvirtintus veiksmų planus, kadangi jie yra puiki priemonė skatinti šalių vidaus reformas, ir primygtinai ragina ES parengti veiksmų planus visoms kitoms valstybėms;

| 19. | pritaria 2005 m. pradžioje įsigaliojusių veiksmų planų persvarstymui ir ragina parengti išsamesnius susitarimus su Moldova ir Izraeliu; |
| --- | --- |

19.

pritaria 2005 m. pradžioje įsigaliojusių veiksmų planų persvarstymui ir ragina parengti išsamesnius susitarimus su Moldova ir Izraeliu;

| 20. | ragina Europos Komisiją įtraukti, kur įmanoma, EKP šalių pilietinės visuomenės atstovus į EKP veiksmų planų pažangos stebėsenos procesą, kad jie tiesiogiai ir nešališkai įvertintų konkrečius skirtingų veiksmų planų įgyvendinimo aspektus; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Komisiją įtraukti, kur įmanoma, EKP šalių pilietinės visuomenės atstovus į EKP veiksmų planų pažangos stebėsenos procesą, kad jie tiesiogiai ir nešališkai įvertintų konkrečius skirtingų veiksmų planų įgyvendinimo aspektus;

| 21. | ragina Europos Komisiją įtraukti ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus į atskirų šalių veiksmų planų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos procesą; |
| --- | --- |

21.

ragina Europos Komisiją įtraukti ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus į atskirų šalių veiksmų planų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos procesą;

| 22. | rekomenduoja atidžiai apibrėžti pasienio bendradarbiavimo prioritetus šiaurėje, rytuose ir pietuose, kad būtų optimizuota sąveika ir veiksmingiau dirbama siekiant veiksmų planuose nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja atidžiai apibrėžti pasienio bendradarbiavimo prioritetus šiaurėje, rytuose ir pietuose, kad būtų optimizuota sąveika ir veiksmingiau dirbama siekiant veiksmų planuose nustatytų tikslų;

| 23. | patvirtina, kad reikia didesnės techninės ir politinės paramos, kad būtų užtikrintas nuolatinis pasienio ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarp ES valstybių narių ir kaimyninių šalių, turinčių bendrą sieną su ES; |
| --- | --- |

23.

patvirtina, kad reikia didesnės techninės ir politinės paramos, kad būtų užtikrintas nuolatinis pasienio ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarp ES valstybių narių ir kaimyninių šalių, turinčių bendrą sieną su ES;

| 24. | palankiai vertina naują Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), kuri pradėta taikyti 2007 m., ir ypač jos pasieniui skirtus aspektus, kurie sudaro sąlygas bendradarbiauti su regionais, esančiais prie ES sienos (finansuojant Europos regioninės plėtros fondui ir per Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę); |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina naują Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), kuri pradėta taikyti 2007 m., ir ypač jos pasieniui skirtus aspektus, kurie sudaro sąlygas bendradarbiauti su regionais, esančiais prie ES sienos (finansuojant Europos regioninės plėtros fondui ir per Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę);

| 25. | palankiai vertina pradėtą pasienio bendradarbiavimo programų įgyvendinimą pagal EKPP ir yra pasirengęs bendradarbiauti prižiūrint šias programas. Ragina Komisiją ir dalyvaujančias šalis užtikrinti visų pasienio bendradarbiavimo programų parengimą ir jų priėmimą laiku. Pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad visi EKP regionų bendradarbiavimui per sieną numatyti ištekliai būtų panaudoti, prireikus, perskirstant juos kaimyniniuose regionuose jau vykdomoms programoms; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina pradėtą pasienio bendradarbiavimo programų įgyvendinimą pagal EKPP ir yra pasirengęs bendradarbiauti prižiūrint šias programas. Ragina Komisiją ir dalyvaujančias šalis užtikrinti visų pasienio bendradarbiavimo programų parengimą ir jų priėmimą laiku. Pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad visi EKP regionų bendradarbiavimui per sieną numatyti ištekliai būtų panaudoti, prireikus, perskirstant juos kaimyniniuose regionuose jau vykdomoms programoms;

| 26. | teigiamai vertina didesnį finansavimą, skirtą pasienio bendradarbiavimui prie ES išorės sienų 2007–2013 m. laikotarpiu. Tačiau Komitetas ragina Europos Komisiją, įgyvendinant naująją ES sanglaudos politiką, nuo 2013 m. dar padidinti INTERREG finansavimą, skirtą pasienio bendradarbiavimui tarp ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijų ir EKP šalių, kad būtų išspręstos bendros problemos, būdingos regionams, kuriems šios šalys priklauso; |
| --- | --- |

26.

teigiamai vertina didesnį finansavimą, skirtą pasienio bendradarbiavimui prie ES išorės sienų 2007–2013 m. laikotarpiu. Tačiau Komitetas ragina Europos Komisiją, įgyvendinant naująją ES sanglaudos politiką, nuo 2013 m. dar padidinti INTERREG finansavimą, skirtą pasienio bendradarbiavimui tarp ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijų ir EKP šalių, kad būtų išspręstos bendros problemos, būdingos regionams, kuriems šios šalys priklauso;

| 27. | ragina valstybes nares ir dalyvaujančias šalis visapusiškai pasinaudoti TAIEX ir porinių projektų priemonėmis, kad būtų kuriama tikslinga politika ir (arba) suteikiamos teisinės konsultacijos EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms derinant teisės aktus prie Bendrijos acquis; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares ir dalyvaujančias šalis visapusiškai pasinaudoti TAIEX ir porinių projektų priemonėmis, kad būtų kuriama tikslinga politika ir (arba) suteikiamos teisinės konsultacijos EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms derinant teisės aktus prie Bendrijos acquis;

| 28. | dar kartą reiškia paramą besiformuojančiam Juodosios jūros euroregionui, kurio tikslas — skatinti Juodosios jūros baseino šalių bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu, taip remiant vietos lygio demokratiją, stabilumą, gerą valdymą ir tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

28.

dar kartą reiškia paramą besiformuojančiam Juodosios jūros euroregionui, kurio tikslas — skatinti Juodosios jūros baseino šalių bendradarbiavimą vietos ir regionų lygiu, taip remiant vietos lygio demokratiją, stabilumą, gerą valdymą ir tvarų vystymąsi;

| 29. | pritaria nustatytiems teminiams ES finansavimo srautams, į kuriuos jau gali būti įtrauktos EKP šalys, pvz., Septintoji bendroji mokslinių tyrimų programa ir DAPHNE; |
| --- | --- |

29.

pritaria nustatytiems teminiams ES finansavimo srautams, į kuriuos jau gali būti įtrauktos EKP šalys, pvz., Septintoji bendroji mokslinių tyrimų programa ir DAPHNE;

| 30. | ragina Europos ekonominės erdvės šalių (Islandijos, Norvegijos ir Lichtenšteino) vietos ir regionų valdžios institucijas panaudoti savo didelę patirtį kuriant demokratines institucijas plėtros proceso šalyse ir padėti EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms ugdyti savo demokratinius gebėjimus ir vystyti ekonomiką; |
| --- | --- |

30.

ragina Europos ekonominės erdvės šalių (Islandijos, Norvegijos ir Lichtenšteino) vietos ir regionų valdžios institucijas panaudoti savo didelę patirtį kuriant demokratines institucijas plėtros proceso šalyse ir padėti EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms ugdyti savo demokratinius gebėjimus ir vystyti ekonomiką;

| 31. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares nustatyti tvarką, pagal kurią būtų keičiamasi informacija apie individualią ir kolektyvinę veiklą remiant EKP šalių pilietinę visuomenę, kad būtų išvengta dubliavimosi ir padidinta sąveika tarp būsimų programų; |
| --- | --- |

31.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares nustatyti tvarką, pagal kurią būtų keičiamasi informacija apie individualią ir kolektyvinę veiklą remiant EKP šalių pilietinę visuomenę, kad būtų išvengta dubliavimosi ir padidinta sąveika tarp būsimų programų;

| 32. | teigiamai vertina faktą, jog 2007–2010 m. laikotarpiu bus tęsiamos Tempus, Erasmus Mundus ir kitos akademinio bendradarbiavimo programos, kadangi jos EKP šalių studentams suteikia galimybę studijuoti; |
| --- | --- |

32.

teigiamai vertina faktą, jog 2007–2010 m. laikotarpiu bus tęsiamos Tempus, Erasmus Mundus ir kitos akademinio bendradarbiavimo programos, kadangi jos EKP šalių studentams suteikia galimybę studijuoti;

| 33. | ragina Europos Komisiją remti tolesnį bendradarbiavimą tarp EKP šalių ir ES valstybių narių mokslinių tyrimų institutų ir centrų, nes jie suteikia galimybę diskutuoti tų šalių ir valstybių vyriausybėms aktuliais klausimais; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją remti tolesnį bendradarbiavimą tarp EKP šalių ir ES valstybių narių mokslinių tyrimų institutų ir centrų, nes jie suteikia galimybę diskutuoti tų šalių ir valstybių vyriausybėms aktuliais klausimais;

| 34. | pastebi, kad padidėjus judumui ir transporto naudojimui bus išmetama daugiau anglies dvideginio ir šiltnamio dujų, todėl ragina EKP šalis laikyti aplinkos politiką itin svarbia tvariam ekonomikos vystymuisi. EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbi užduotis užtikrinti, kad vystant susisiekimą ir atliekant planavimo darbus būtų atsižvelgta į klimato kaitos problemas. ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų pritarti dvipusiam dialogui šiais klausimais; |
| --- | --- |

34.

pastebi, kad padidėjus judumui ir transporto naudojimui bus išmetama daugiau anglies dvideginio ir šiltnamio dujų, todėl ragina EKP šalis laikyti aplinkos politiką itin svarbia tvariam ekonomikos vystymuisi. EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbi užduotis užtikrinti, kad vystant susisiekimą ir atliekant planavimo darbus būtų atsižvelgta į klimato kaitos problemas. ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų pritarti dvipusiam dialogui šiais klausimais;

| 35. | teigiamai vertina Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės atnaujinimą ir pabrėžia, jog svarbu šiai partnerystei suteikti teritorinį aspektą ir remti ES valstybių narių ir jų EKP partnerių pietiniame Viduržemio jūros regione vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą. Mano, kad EKKP, šio proceso rėmimo priemonė, turėtų būti pakoreguota atsižvelgiant į atnaujintą Barselonos procesą; |
| --- | --- |

35.

teigiamai vertina Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės atnaujinimą ir pabrėžia, jog svarbu šiai partnerystei suteikti teritorinį aspektą ir remti ES valstybių narių ir jų EKP partnerių pietiniame Viduržemio jūros regione vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą. Mano, kad EKKP, šio proceso rėmimo priemonė, turėtų būti pakoreguota atsižvelgiant į atnaujintą Barselonos procesą;

| 36. | ragina steigti panašius ES valstybių narių ir EKP šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų forumus, skirtus Rytų dimensijai; |
| --- | --- |

36.

ragina steigti panašius ES valstybių narių ir EKP šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų forumus, skirtus Rytų dimensijai;

| 37. | primena, kad Politinėje deklaracijoje dėl šiaurinių Europos regionų bendradarbiavimo per sieną (CoR 313/2006) buvo pritarta Europos Parlamento iniciatyvai organizuoti Šiaurės dimensijos parlamentinį forumą, ir kartoja pasiūlymą įsteigti tinkamą nuolatinę instituciją siekiant aptarti Šiaurės dimensijos politikos vietos ir regioninės svarbos klausimus; |
| --- | --- |

37.

primena, kad Politinėje deklaracijoje dėl šiaurinių Europos regionų bendradarbiavimo per sieną (CoR 313/2006) buvo pritarta Europos Parlamento iniciatyvai organizuoti Šiaurės dimensijos parlamentinį forumą, ir kartoja pasiūlymą įsteigti tinkamą nuolatinę instituciją siekiant aptarti Šiaurės dimensijos politikos vietos ir regioninės svarbos klausimus;

| 38. | džiaugiasi, kad Europos Komisija, įgyvendindama EKP, skiria tinkamą dėmesį svarbių transporto koridorių pratęsimui iki ES kaimyninių valstybių; integruotas ir tvarus transporto tinklas labai svarbus įgyvendinant ekonominius EKP tikslus; |
| --- | --- |

38.

džiaugiasi, kad Europos Komisija, įgyvendindama EKP, skiria tinkamą dėmesį svarbių transporto koridorių pratęsimui iki ES kaimyninių valstybių; integruotas ir tvarus transporto tinklas labai svarbus įgyvendinant ekonominius EKP tikslus;

Judumas ir migracija

| 39. | pakartoja, kad judumas ir žmonių bendravimas stiprina EKP šalių gebėjimus gauti naudos iš ekonominės integracijos, tuo tarpu kai geresnį savitarpio supratimą būtų išskirtinai sunku pasiekti nesuteikus EKP šalių piliečiams daugiau galimybių keliauti į ES; |
| --- | --- |

39.

pakartoja, kad judumas ir žmonių bendravimas stiprina EKP šalių gebėjimus gauti naudos iš ekonominės integracijos, tuo tarpu kai geresnį savitarpio supratimą būtų išskirtinai sunku pasiekti nesuteikus EKP šalių piliečiams daugiau galimybių keliauti į ES;

| 40. | pritaria galimybei tęsti vietos ir regionų valdžios institucijų stažuotojų ir komandiruotų pareigūnų mainų programas tarp ES valstybių narių, plėtros proceso šalių ir EKP šalių; |
| --- | --- |

40.

pritaria galimybei tęsti vietos ir regionų valdžios institucijų stažuotojų ir komandiruotų pareigūnų mainų programas tarp ES valstybių narių, plėtros proceso šalių ir EKP šalių;

| 41. | primygtinai ragina ES valstybes nares gerinti vizų išdavimo tvarką siekiant didesnio piliečių judumo. Specialus dėmesys turėtų būti skiriamas studentų, kultūros ir švietimo darbuotojų mainams ir pilietinės visuomenės atstovams. Sumažinant vizų išdavimo įkainius ir biurokratijos mastą būtų skatinamas žmonių tarpusavio bendravimas; |
| --- | --- |

41.

primygtinai ragina ES valstybes nares gerinti vizų išdavimo tvarką siekiant didesnio piliečių judumo. Specialus dėmesys turėtų būti skiriamas studentų, kultūros ir švietimo darbuotojų mainams ir pilietinės visuomenės atstovams. Sumažinant vizų išdavimo įkainius ir biurokratijos mastą būtų skatinamas žmonių tarpusavio bendravimas;

| 42. | ragina ES valstybes nares veiksmingiau teikti konsulines paslaugas EKP šalyse ir skatina jose įsteigti bendrus Šengeno vizų išdavimo centrus; |
| --- | --- |

42.

ragina ES valstybes nares veiksmingiau teikti konsulines paslaugas EKP šalyse ir skatina jose įsteigti bendrus Šengeno vizų išdavimo centrus;

| 43. | pritaria vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir readmisijos susitarimų pasirašymui su Ukraina ir Moldova. Komitetas ragina Europos Komisiją pasinaudoti jo patirtimi, sukaupta dirbant su neseniai į ES įstojusiomis šalimis, ir pradėti derybas dėl panašių susitarimų su kitomis EKP šalimis; |
| --- | --- |

43.

pritaria vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir readmisijos susitarimų pasirašymui su Ukraina ir Moldova. Komitetas ragina Europos Komisiją pasinaudoti jo patirtimi, sukaupta dirbant su neseniai į ES įstojusiomis šalimis, ir pradėti derybas dėl panašių susitarimų su kitomis EKP šalimis;

| 44. | pabrėžia, kad judumas gali didėti tik esant saugiai aplinkai; taigi įgyvendinant naująją sistemą „Partnerystė judumo srityje“, visos šalys turi dalytis atsakomybe sprendžiant migracijos keliamas problemas. Todėl būtina taip pat priminti EKP šalims jų pareigą aktyviau dirbti saugumo ir teisingumo srityse. Pagal naująją sistemą turėtų būti imamasi priemonių kovai su nelegalia migracija, ji turėtų suteikti daugiau galimybių legaliai migracijai iš EKP šalių į ES; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad judumas gali didėti tik esant saugiai aplinkai; taigi įgyvendinant naująją sistemą „Partnerystė judumo srityje“, visos šalys turi dalytis atsakomybe sprendžiant migracijos keliamas problemas. Todėl būtina taip pat priminti EKP šalims jų pareigą aktyviau dirbti saugumo ir teisingumo srityse. Pagal naująją sistemą turėtų būti imamasi priemonių kovai su nelegalia migracija, ji turėtų suteikti daugiau galimybių legaliai migracijai iš EKP šalių į ES;

| 45. | tebėra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms pirmosioms tenka spręsti migracijos keliamas problemas. Nelegalios migracijos srityje vietos ir regionų valdžios institucijos turi pasirūpinti priėmimu ir šalinti nelegalaus darbo pasekmes. Tuo tarpu legalios migracijos srityje vietos ir regionų valdžios institucijos atsakingos už paslaugų teikimą vietos lygiu; |
| --- | --- |

45.

tebėra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms pirmosioms tenka spręsti migracijos keliamas problemas. Nelegalios migracijos srityje vietos ir regionų valdžios institucijos turi pasirūpinti priėmimu ir šalinti nelegalaus darbo pasekmes. Tuo tarpu legalios migracijos srityje vietos ir regionų valdžios institucijos atsakingos už paslaugų teikimą vietos lygiu;

| 46. | pripažįsta FRONTEX (1) ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo naudą užkertant kelią nelegaliai migracijai ir ragina toliau glaudžiau bendradarbiauti su pasienyje esančių valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta FRONTEX (1) ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo naudą užkertant kelią nelegaliai migracijai ir ragina toliau glaudžiau bendradarbiauti su pasienyje esančių valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 47. | ragina Europos Komisiją skatinti ir padėti ieškoti praktinių sprendimų, kaip racionaliau prižiūrėti pietines jūrų išorės sienas ir sudaryti Bendrijai, valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms geresnes sąlygas, bendradarbiaujant su kilmės šalimis, kovoti su kritinėmis situacijomis ir joms užkirsti kelią, pvz., susitvarkyti su masiniu nelegalių imigrantų antplūdžiu (2); |
| --- | --- |

47.

ragina Europos Komisiją skatinti ir padėti ieškoti praktinių sprendimų, kaip racionaliau prižiūrėti pietines jūrų išorės sienas ir sudaryti Bendrijai, valstybėms narėms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms geresnes sąlygas, bendradarbiaujant su kilmės šalimis, kovoti su kritinėmis situacijomis ir joms užkirsti kelią, pvz., susitvarkyti su masiniu nelegalių imigrantų antplūdžiu (2);

| 48. | primygtinai ragina Europos Komisiją ES biudžete (papildant Europos integracijos fondus) sukurti naują teminį fondą, skirtą padėti ES valstybių narių, į kurias atvyksta itin daug imigrantų iš trečiųjų šalių, vietos valdžios institucijoms veiksmingai spręsti iškylančius sunkumus, kurie dėl imigrantų bendruomenių atsiranda teikiant paslaugas vietos lygiu; |
| --- | --- |

48.

primygtinai ragina Europos Komisiją ES biudžete (papildant Europos integracijos fondus) sukurti naują teminį fondą, skirtą padėti ES valstybių narių, į kurias atvyksta itin daug imigrantų iš trečiųjų šalių, vietos valdžios institucijoms veiksmingai spręsti iškylančius sunkumus, kurie dėl imigrantų bendruomenių atsiranda teikiant paslaugas vietos lygiu;

| 49. | ragina Europos Komisiją numatyti būtinas priemones, kurios leistų vietos valdžios institucijoms imigrantų kilmės šalyse, kurios itin nukenčia nuo kvalifikuotų darbuotojų išvykimo, ieškoti galimybių pritraukti kvalifikuotus ir išsilavinusius žmones ir užtikrinti vietos ekonomikos bei kultūros vystymąsi; |
| --- | --- |

49.

ragina Europos Komisiją numatyti būtinas priemones, kurios leistų vietos valdžios institucijoms imigrantų kilmės šalyse, kurios itin nukenčia nuo kvalifikuotų darbuotojų išvykimo, ieškoti galimybių pritraukti kvalifikuotus ir išsilavinusius žmones ir užtikrinti vietos ekonomikos bei kultūros vystymąsi;

| 50. | ragina Europos Komisiją, įgyvendinant naująją ES sanglaudos politiką, nuo 2013 m. padidinti INTERREG finansavimą, skirtą pasienio bendradarbiavimui tarp ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijų ir EKP šalių, kad būtų išspręstos bendros problemos, būdingos regionams, kuriems šios šalys priklauso; |
| --- | --- |

50.

ragina Europos Komisiją, įgyvendinant naująją ES sanglaudos politiką, nuo 2013 m. padidinti INTERREG finansavimą, skirtą pasienio bendradarbiavimui tarp ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijų ir EKP šalių, kad būtų išspręstos bendros problemos, būdingos regionams, kuriems šios šalys priklauso;

| 51. | ragina ES valstybes nares taikyti „Vietinio eismo per sieną taisykles“, kurios leidžia ES valstybėms narėms sudaryti dvišalius susitarimus su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis ir gerinti pasienio kontaktus. ES valstybės narės turėtų supaprastinti ir paspartinti vizų išdavimo procedūrą asmenims, kurie anksčiau patenkino vizos išdavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

51.

ragina ES valstybes nares taikyti „Vietinio eismo per sieną taisykles“, kurios leidžia ES valstybėms narėms sudaryti dvišalius susitarimus su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis ir gerinti pasienio kontaktus. ES valstybės narės turėtų supaprastinti ir paspartinti vizų išdavimo procedūrą asmenims, kurie anksčiau patenkino vizos išdavimo reikalavimus;

Žmogaus teisės ir prekyba žmonėmis

| 52. | pastebi, kad nuo EKP bei Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės programos įgyvendinimo pradžios padaryta didelė pažanga užtikrinant žmogaus teises bei demokratiją, ir primygtinai ragina EKP šalių vyriausybes toliau laikytis visuotinių žmogaus teisių ir demokratijos principų, kadangi jie — vieni svarbiausių ES vertybių; |
| --- | --- |

52.

pastebi, kad nuo EKP bei Europos ir Viduržemio jūros regiono partnerystės programos įgyvendinimo pradžios padaryta didelė pažanga užtikrinant žmogaus teises bei demokratiją, ir primygtinai ragina EKP šalių vyriausybes toliau laikytis visuotinių žmogaus teisių ir demokratijos principų, kadangi jie — vieni svarbiausių ES vertybių;

| 53. | primygtinai ragina Europos Komisiją tęsti darbą su EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijomis bei pilietine visuomene, kad būtų geriau užtikrinamos žmogaus teisės, mažumų teisės, moterų ir vaikų teisės. Komitetas ragina EKP šalių vyriausybes labiau atsižvelgti į pilietinės visuomenės indėlį; |
| --- | --- |

53.

primygtinai ragina Europos Komisiją tęsti darbą su EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijomis bei pilietine visuomene, kad būtų geriau užtikrinamos žmogaus teisės, mažumų teisės, moterų ir vaikų teisės. Komitetas ragina EKP šalių vyriausybes labiau atsižvelgti į pilietinės visuomenės indėlį;

| 54. | palankiai vertina visų EKP šalių įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama aktyvesnio moterų dalyvavimo politiniame, visuomeniniame ir ekonominiame gyvenime ir kuriomis skatinamos lygios vyrų ir moterų teisės, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad moterų diskriminacija ir smurtas šeimoje vis dar yra labai paplitę reiškiniai. Dėl šios priežasties Komitetas ragina dalyvaujančias šalis dėti daugiau pastangų užtikrinant moterų teises; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina visų EKP šalių įgyvendinamas priemones, kuriomis siekiama aktyvesnio moterų dalyvavimo politiniame, visuomeniniame ir ekonominiame gyvenime ir kuriomis skatinamos lygios vyrų ir moterų teisės, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad moterų diskriminacija ir smurtas šeimoje vis dar yra labai paplitę reiškiniai. Dėl šios priežasties Komitetas ragina dalyvaujančias šalis dėti daugiau pastangų užtikrinant moterų teises;

| 55. | pripažįsta, kad prekyba žmonėmis tarp keleto EKP šalių ir ES valstybių narių vis dar yra itin rimta problema; |
| --- | --- |

55.

pripažįsta, kad prekyba žmonėmis tarp keleto EKP šalių ir ES valstybių narių vis dar yra itin rimta problema;

| 56. | ragina Baltarusijos vyriausybę ratifikuoti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją bei atitinkamus protokolus, pradėti konstruktyvų dialogą su ES ir visapusiškai dalyvauti EKP; |
| --- | --- |

56.

ragina Baltarusijos vyriausybę ratifikuoti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją bei atitinkamus protokolus, pradėti konstruktyvų dialogą su ES ir visapusiškai dalyvauti EKP;

| 57. | dar kartą pabrėžia socialinio dialogo svarbą ir ragina Jordaniją, Libaną ir Maroką ratifikuoti pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas dėl asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų; |
| --- | --- |

57.

dar kartą pabrėžia socialinio dialogo svarbą ir ragina Jordaniją, Libaną ir Maroką ratifikuoti pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas dėl asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų;

| 58. | ragina Europos Komisiją kaimynystės politikoje didesnį prioritetą suteikti prekybos žmonėmis aukų apsaugai, vadovaujantis pagrindiniu ES principu, t. y. žmogaus teisių užtikrinimu; |
| --- | --- |

58.

ragina Europos Komisiją kaimynystės politikoje didesnį prioritetą suteikti prekybos žmonėmis aukų apsaugai, vadovaujantis pagrindiniu ES principu, t. y. žmogaus teisių užtikrinimu;

| 59. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį kovojant su prekyba žmonėmis. Todėl Komitetas rekomenduoja, atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės sistemas, EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms, glaudžiai bendradarbiaujant su centrine valdžia ir kitomis valstybėmis narėmis, parengti ir įgyvendinti vietos ir regionų kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planus ir strategijas, kad būtų užkirstas kelias šiam reiškiniui ir apsaugotos jo aukos; |
| --- | --- |

59.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį kovojant su prekyba žmonėmis. Todėl Komitetas rekomenduoja, atsižvelgiant į atitinkamas nacionalinės teisės sistemas, EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms, glaudžiai bendradarbiaujant su centrine valdžia ir kitomis valstybėmis narėmis, parengti ir įgyvendinti vietos ir regionų kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planus ir strategijas, kad būtų užkirstas kelias šiam reiškiniui ir apsaugotos jo aukos;

| 60. | ragina ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijas padėti EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms rengti veiksmų planus, kuriuose galėtų būti numatyta vietos ir (arba) regionų lygiu įsteigti specializuotus išteklių centrus arba paramos skyrius, kurių paskirtis būtų kovoti su prekyba žmonėmis, vykdyti sąmoningumo ugdymo kampanijas, organizuoti specialius kursus policijai ir kitų profesijų atstovams, kurie susiduria su nuo prekyba žmonėmis nukentėjusiais asmenimis, sudaryti geresnes švietimo galimybes moterims bei vaikams ir pan.; |
| --- | --- |

60.

ragina ES valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijas padėti EKP šalių vietos ir regionų valdžios institucijoms rengti veiksmų planus, kuriuose galėtų būti numatyta vietos ir (arba) regionų lygiu įsteigti specializuotus išteklių centrus arba paramos skyrius, kurių paskirtis būtų kovoti su prekyba žmonėmis, vykdyti sąmoningumo ugdymo kampanijas, organizuoti specialius kursus policijai ir kitų profesijų atstovams, kurie susiduria su nuo prekyba žmonėmis nukentėjusiais asmenimis, sudaryti geresnes švietimo galimybes moterims bei vaikams ir pan.;

| 61. | teigiamai vertina tai, kad visos EKP šalys pasirašė JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, ir ragina Izraelio, Maroko ir Jordanijos vyriausybes pasirašyti ir ratifikuoti pirmąjį ir antrąjį protokolus dėl prekybos žmonėmis ir migrantų kontrabandos; |
| --- | --- |

61.

teigiamai vertina tai, kad visos EKP šalys pasirašė JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, ir ragina Izraelio, Maroko ir Jordanijos vyriausybes pasirašyti ir ratifikuoti pirmąjį ir antrąjį protokolus dėl prekybos žmonėmis ir migrantų kontrabandos;

| 62. | pritaria rugsėjo 1 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoms pirmininkaujančios valstybės išvadoms dėl konflikto Gruzijoje ir kartu norėtų pabrėžti svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį sprendžiant konfliktus ir ūkio atkūrimui po konfliktų. Ragina Gruzijos, Rusijos vyriausybes ir Pietų Osetijos valdžią skubiai imtis būtinų veiksmų, kurie leis visiems pabėgėliams ir šalies viduje perkeltiems asmenims saugiai grįžti pasibaigus karui Pietų Osetijoje; |
| --- | --- |

62.

pritaria rugsėjo 1 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoms pirmininkaujančios valstybės išvadoms dėl konflikto Gruzijoje ir kartu norėtų pabrėžti svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį sprendžiant konfliktus ir ūkio atkūrimui po konfliktų. Ragina Gruzijos, Rusijos vyriausybes ir Pietų Osetijos valdžią skubiai imtis būtinų veiksmų, kurie leis visiems pabėgėliams ir šalies viduje perkeltiems asmenims saugiai grįžti pasibaigus karui Pietų Osetijoje;

Regioniniai konfliktai

| 63. | pakartoja, kad ES yra tiesiogiai suinteresuota dirbti su EKP šalimis, kad prisidėtų prie vadinamųjų „įšaldytųjų konfliktų“ (3) sprendimo, kadangi jie gali kelti pavojų pačios Europos saugumui, jeigu regionuose išplistų karo veiksmai, susidarytų nevaldomi migracijos srautai, sutriktų energijos tiekimas ir pan.; |
| --- | --- |

63.

pakartoja, kad ES yra tiesiogiai suinteresuota dirbti su EKP šalimis, kad prisidėtų prie vadinamųjų „įšaldytųjų konfliktų“ (3) sprendimo, kadangi jie gali kelti pavojų pačios Europos saugumui, jeigu regionuose išplistų karo veiksmai, susidarytų nevaldomi migracijos srautai, sutriktų energijos tiekimas ir pan.;

| 64. | pakartoja, kad bus sunku pasiekti visą EKP potencialą, jeigu nebus išspręsti konfliktai, dėl kurių regioninį bendradarbiavimą vykdyti ypatingai sudėtinga arba neįmanoma. Abiejose sienos pusėse žmonės ir vietos bendruomenės labiausiai kenčia todėl, kad jų šalių valdžia nesugeba pradėti dialogo ir konstruktyviai spręsti konfliktų; |
| --- | --- |

64.

pakartoja, kad bus sunku pasiekti visą EKP potencialą, jeigu nebus išspręsti konfliktai, dėl kurių regioninį bendradarbiavimą vykdyti ypatingai sudėtinga arba neįmanoma. Abiejose sienos pusėse žmonės ir vietos bendruomenės labiausiai kenčia todėl, kad jų šalių valdžia nesugeba pradėti dialogo ir konstruktyviai spręsti konfliktų;

| 65. | ragina ES aktyviau dalyvauti sprendžiant vadinamuosius „įšaldytuosius konfliktus“ remiant įvairias pasitikėjimo didinimo programas, konfliktų valdymą, asmeninį žmonių bendravimą, „miestų diplomatiją“, kartu stiprinant pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumus atsiskyrimo siekiančiose teritorijose. ES turėtų įtraukti konfliktų klausimą į susitikimų su atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis ir šalimis darbotvarkę; |
| --- | --- |

65.

ragina ES aktyviau dalyvauti sprendžiant vadinamuosius „įšaldytuosius konfliktus“ remiant įvairias pasitikėjimo didinimo programas, konfliktų valdymą, asmeninį žmonių bendravimą, „miestų diplomatiją“, kartu stiprinant pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumus atsiskyrimo siekiančiose teritorijose. ES turėtų įtraukti konfliktų klausimą į susitikimų su atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis ir šalimis darbotvarkę;

| 66. | ragina Europos Komisiją remti pasienio valdymo programas ir pasitikėjimo didinimo priemones, skirtas vietos bendruomenėms, gyvenančioms atsiskyrimo siekiančių regionų abiejose sienos pusėse. Puoselėjant politinių, ekonominių ir teisinių sistemų konvergenciją bus galima užtikrinti geresnę socialinę įtrauktį ir infrastruktūros atstatymą. Itin svarbūs vietos pajamų šaltinių vystymo projektai; |
| --- | --- |

66.

ragina Europos Komisiją remti pasienio valdymo programas ir pasitikėjimo didinimo priemones, skirtas vietos bendruomenėms, gyvenančioms atsiskyrimo siekiančių regionų abiejose sienos pusėse. Puoselėjant politinių, ekonominių ir teisinių sistemų konvergenciją bus galima užtikrinti geresnę socialinę įtrauktį ir infrastruktūros atstatymą. Itin svarbūs vietos pajamų šaltinių vystymo projektai;

| 67. | ragina Europos Komisija pasinaudoti patirtimi, sukaupta pastarojo ES plėtros proceso metu, ir reikalauti, kad geri kaimyniniai santykiai būtų privalomi norintiems pasinaudoti visais EKP privalumams ir galimybėmis. Komisija turėtų raginti su „įšaldytaisiais konfliktais“ susijusias šalis aktyviai ir nuoširdžiai stengtis ieškoti abipusiai priimtinų ir tvarių sprendimų. |
| --- | --- |

67.

ragina Europos Komisija pasinaudoti patirtimi, sukaupta pastarojo ES plėtros proceso metu, ir reikalauti, kad geri kaimyniniai santykiai būtų privalomi norintiems pasinaudoti visais EKP privalumams ir galimybėmis. Komisija turėtų raginti su „įšaldytaisiais konfliktais“ susijusias šalis aktyviai ir nuoširdžiai stengtis ieškoti abipusiai priimtinų ir tvarių sprendimų.

Briuselis, 2008 m. spalio 9 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  FRONTEX (Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra) — tai Europos Sąjungos agentūra, užtikrinanti išorės sienų saugumą.

1

(2)  CdR 64/2007 fin EN/o.

2

(3)  Konfliktai Padnestrėje, Abchazijoje, Pietų Osetijoje, Kalnų Karabache, Artimuosiuose Rytuose ir Vakarų Afrikoje yra vadinami „įšaldytaisiais konfliktais“.

3

---

19.12.2008

| 19.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 325/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 325/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---