# Euroopa Liidu C 423/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 423 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik9. detsember 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 423

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik9. detsember 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2017/C 423/01 | Nõukogu soovitus, 20. november 2017, haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise kohta (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2017/C 423/01

Nõukogu soovitus, 20. november 2017, haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise kohta (
  1
  )

1

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 423/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV) (
  1
  ) | 5 |
| 2017/C 423/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8698 – EQT / Curaeos Holding) (
  1
  ) | 5 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 423/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV) (
  1
  )

1

5

2017/C 423/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8698 – EQT / Curaeos Holding) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2017/C 423/04 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused treenerite rolli kohta ühiskonnas | 6 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 423/05 | Euro vahetuskurss | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2017/C 423/04

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused treenerite rolli kohta ühiskonnas

6

Euroopa Komisjon

2017/C 423/05

Euro vahetuskurss

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 423/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

20. november 2017,

haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 423/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute tööalane konkurentsivõime valmistab muret paljudes liikmesriikides, eriti põhjusel, et hiljutiste kõrgkoolilõpetanute tööhõive määr liidus ei ole pärast 2008. aasta finantskriisi (1) täielikult taastunud ning kutsehariduse ja -õppe läbinute tööhõiveolukord on liikmesriigiti ebaühtlane. |
| --- | --- |

(1)

Haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute tööalane konkurentsivõime valmistab muret paljudes liikmesriikides, eriti põhjusel, et hiljutiste kõrgkoolilõpetanute tööhõive määr liidus ei ole pärast 2008. aasta finantskriisi (1) täielikult taastunud ning kutsehariduse ja -õppe läbinute tööhõiveolukord on liikmesriigiti ebaühtlane.

| (2) | Seepärast soovitati liikmesriikide tööhõivepoliitika 2015. aasta suunistes (2) liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartneritega edendada tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste piisava pakkumisega. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast soovitati liikmesriikide tööhõivepoliitika 2015. aasta suunistes (2) liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartneritega edendada tööviljakust ja tööalast konkurentsivõimet asjakohaste teadmiste, oskuste ja pädevuste piisava pakkumisega.

| (3) | Nimetatud eesmärgi täitmiseks on vaja heatasemelist teavet kvalifikatsiooni omandanute või haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute edasise tegevuse kohta, et saada aru, mis põhjustab tööalase konkurentsivõime probleeme haridusasutuse lõpetanute jaoks teatavates piirkondades või majandussektorites või teatava kõrghariduse või kutsehariduse ja -õppe eriala omandanute jaoks, ning leida neile tööalase konkurentsivõime probleemidele lahendus. Sellise teabe väärtuslikkus on esile toodud Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standardites ja suunistes (Standards and Guidelines for Quality Assurance in the European Higher Education Area, ESG) (3) ning kutsehariduse ja -õppe valdkonnas kehtivas Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikus (European Quality Assurance Framework for Vocational Education and Training, EQAVET) (4). |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud eesmärgi täitmiseks on vaja heatasemelist teavet kvalifikatsiooni omandanute või haridus- ja koolitussüsteemist lahkunute edasise tegevuse kohta, et saada aru, mis põhjustab tööalase konkurentsivõime probleeme haridusasutuse lõpetanute jaoks teatavates piirkondades või majandussektorites või teatava kõrghariduse või kutsehariduse ja -õppe eriala omandanute jaoks, ning leida neile tööalase konkurentsivõime probleemidele lahendus. Sellise teabe väärtuslikkus on esile toodud Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standardites ja suunistes (Standards and Guidelines for Quality Assurance in the European Higher Education Area, ESG) (3) ning kutsehariduse ja -õppe valdkonnas kehtivas Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikus (European Quality Assurance Framework for Vocational Education and Training, EQAVET) (4).

| (4) | Kuna aga mitmes liidu piirkonnas ei ole kõrgkooli lõpetanute või kutsehariduse ja -õppe läbinute edasise tegevuse kohta teabe kogumise, analüüsimise ja kasutamise süsteemid hästi välja kujunenud, on vaja paremat teavet, mille alusel õppijad saaksid teha teadlikke õppevalikuid või mille alusel kujundada haridusprogramme või valitsuse poliitikat. |
| --- | --- |

(4)

Kuna aga mitmes liidu piirkonnas ei ole kõrgkooli lõpetanute või kutsehariduse ja -õppe läbinute edasise tegevuse kohta teabe kogumise, analüüsimise ja kasutamise süsteemid hästi välja kujunenud, on vaja paremat teavet, mille alusel õppijad saaksid teha teadlikke õppevalikuid või mille alusel kujundada haridusprogramme või valitsuse poliitikat.

| (5) | Pealegi sõltub üleminek tööturule suuresti majanduslikust olukorrast, kvalifikatsiooni tasemest ja õppesuunast. Samuti mõjutavad seda sotsiaaldemograafilised tegurid ja pere sotsiaal-majanduslik taust (5). Seepärast on kõnealuse probleemiga põhjalikuks tegelemiseks väga tähtis koguda andmeid nende tegurite mõju kohta. |
| --- | --- |

(5)

Pealegi sõltub üleminek tööturule suuresti majanduslikust olukorrast, kvalifikatsiooni tasemest ja õppesuunast. Samuti mõjutavad seda sotsiaaldemograafilised tegurid ja pere sotsiaal-majanduslik taust (5). Seepärast on kõnealuse probleemiga põhjalikuks tegelemiseks väga tähtis koguda andmeid nende tegurite mõju kohta.

| (6) | Vaatamata sellele, et paljud liikmesriigid arendavad haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise süsteeme, kasutatakse teadmiste ja heade tavade vahetamist ning vastastikust õpet vähesel määral. |
| --- | --- |

(6)

Vaatamata sellele, et paljud liikmesriigid arendavad haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise süsteeme, kasutatakse teadmiste ja heade tavade vahetamist ning vastastikust õpet vähesel määral.

| (7) | Kuna olemasolevad võrreldavad andmed on piiratud ulatusega ja ühes liikmesriigis kogutud andmeid ei ole võimalik võrrelda teistes liikmesriikides kogututega, on raske teha järeldusi riikides ja piirkondades esinevate suundumuste või haridusasutuse lõpetanute käekäigu erinevuste kohta. |
| --- | --- |

(7)

Kuna olemasolevad võrreldavad andmed on piiratud ulatusega ja ühes liikmesriigis kogutud andmeid ei ole võimalik võrrelda teistes liikmesriikides kogututega, on raske teha järeldusi riikides ja piirkondades esinevate suundumuste või haridusasutuse lõpetanute käekäigu erinevuste kohta.

| (8) | Kõrghariduse ajakohastamise liidu tegevuskava käsitleva avaliku konsultatsiooni (6) tulemuste kohaselt valmistab muret tõik, et kõrgharidus ei anna selle omandanutele teadmisi, oskusi ega pädevusi, mida neil on tarvis, et kiiresti muutuval haridus- ja tööhõivemaastikul edukalt toime tulla, ning et teatavates liikmesriikides ei vasta oskused endiselt tööturu nõudlusele. |
| --- | --- |

(8)

Kõrghariduse ajakohastamise liidu tegevuskava käsitleva avaliku konsultatsiooni (6) tulemuste kohaselt valmistab muret tõik, et kõrgharidus ei anna selle omandanutele teadmisi, oskusi ega pädevusi, mida neil on tarvis, et kiiresti muutuval haridus- ja tööhõivemaastikul edukalt toime tulla, ning et teatavates liikmesriikides ei vasta oskused endiselt tööturu nõudlusele.

| (9) | Et parandada tööalast konkurentsivõimet, oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust ja tööturu vajadusi käsitleva teabe liikumist, on liikmesriigid kutsunud üles võtma liidu tasandi meetmeid. Eelkõige soovitati nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta (7) edendada kõrghariduse asjakohasust tööturu ja ühiskonna seisukohast, sealhulgas tööturuvajaduste ja -tulemuste parema jälgimise ja prognoosimise abil, näiteks jälgides kõrgkooli lõpetanute karjääri. |
| --- | --- |

(9)

Et parandada tööalast konkurentsivõimet, oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust ja tööturu vajadusi käsitleva teabe liikumist, on liikmesriigid kutsunud üles võtma liidu tasandi meetmeid. Eelkõige soovitati nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruandes hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta (7) edendada kõrghariduse asjakohasust tööturu ja ühiskonna seisukohast, sealhulgas tööturuvajaduste ja -tulemuste parema jälgimise ja prognoosimise abil, näiteks jälgides kõrgkooli lõpetanute karjääri.

| (10) | Samuti võtsid liikmesriigid 2015. aasta Riia järeldustes kutsehariduse ja -õppe valdkonna uute keskmise ajavahemiku eesmärkide kohta aastateks 2015–2020 kohustuse tagada pidev teabe- ja tagasisideahel selliste meetmetega nagu kutsehariduse ja -õppe läbinute tööalase konkurentsivõime andmete kasutamine ning õppimise, tööturule jõudmise ja töökarjääri andmete kombineerimine, suurendades nii riigi tasandi osalejate suutlikkust kasutada haridusasutuse lõpetanuid käsitlevaid andmeid õppekavade, ametikirjelduste ning kutsehariduse ja -õppe kvalifikatsiooni sisu kohandamiseks uute majanduslike ja tehniliste vajadustega. |
| --- | --- |

(10)

Samuti võtsid liikmesriigid 2015. aasta Riia järeldustes kutsehariduse ja -õppe valdkonna uute keskmise ajavahemiku eesmärkide kohta aastateks 2015–2020 kohustuse tagada pidev teabe- ja tagasisideahel selliste meetmetega nagu kutsehariduse ja -õppe läbinute tööalase konkurentsivõime andmete kasutamine ning õppimise, tööturule jõudmise ja töökarjääri andmete kombineerimine, suurendades nii riigi tasandi osalejate suutlikkust kasutada haridusasutuse lõpetanuid käsitlevaid andmeid õppekavade, ametikirjelduste ning kutsehariduse ja -õppe kvalifikatsiooni sisu kohandamiseks uute majanduslike ja tehniliste vajadustega.

| (11) | Seejärel rõhutasid liikmesriigid resolutsioonis „sotsiaal-majandusliku arengu ja kaasatuse edendamise kohta ELis hariduse kaudu: hariduse ja koolituse panus 2016. aasta Euroopa poolaastasse“, (8) et oskuste nõudlusele mittevastavust ja oskuste nappust tuleb käsitleda esmajärjekorras. |
| --- | --- |

(11)

Seejärel rõhutasid liikmesriigid resolutsioonis „sotsiaal-majandusliku arengu ja kaasatuse edendamise kohta ELis hariduse kaudu: hariduse ja koolituse panus 2016. aasta Euroopa poolaastasse“, (8) et oskuste nõudlusele mittevastavust ja oskuste nappust tuleb käsitleda esmajärjekorras.

| (12) | Siinkohal tugineti varasemale tööle. Liikmesriigid leppisid nõukogu 2014. aasta ettevõtlust hariduses ja koolituses käsitlevates järeldustes (9) kokku kasutada ettevõtlushariduse ja -õppe kvaliteedi ja tulemuslikkuse hindamisel võimaluse korral edasise tegevuse jälgimisel saadud teavet. |
| --- | --- |

(12)

Siinkohal tugineti varasemale tööle. Liikmesriigid leppisid nõukogu 2014. aasta ettevõtlust hariduses ja koolituses käsitlevates järeldustes (9) kokku kasutada ettevõtlushariduse ja -õppe kvaliteedi ja tulemuslikkuse hindamisel võimaluse korral edasise tegevuse jälgimisel saadud teavet.

| (13) | 2013. aastal leppisid liikmesriigid kõrghariduse sotsiaalset mõõdet käsitlevates nõukogu järeldustes (10) kokku hõlbustada hariduse ja tööturuga seotud võimalusi ja tulemusi käsitleva teabe edastamist. |
| --- | --- |

(13)

2013. aastal leppisid liikmesriigid kõrghariduse sotsiaalset mõõdet käsitlevates nõukogu järeldustes (10) kokku hõlbustada hariduse ja tööturuga seotud võimalusi ja tulemusi käsitleva teabe edastamist.

| (14) | Samuti leppisid liikmesriigid nõukogu 2012. aasta järeldustes haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute tööalase konkurentsivõime kohta (11) kokku kehtestada sihttase, et 2020. aastaks peaks 82 % kuni kolm aastat enne vaatlusaastat haridus- ja koolitussüsteemist lahkunud 20–34 aastastest olema tööga hõivatud, ning jälgida töötavate haridus- ja koolitusasutuse lõpetanute osakaalu, et tõhustada tõendusbaasi poliitika arendamiseks ühelt poolt hariduse ja koolituse ning teiselt poolt töö kokkupuutepunktis, ning ühtlasi leppisid liikmesriigid ja komisjon kokku koguda kvalitatiivset teavet ja heade tavade näiteid eesmärgiga täiendada kvantitatiivset järelevalvet ja tõhustada tõenditel põhineva poliitikakujundamise aluseid. |
| --- | --- |

(14)

Samuti leppisid liikmesriigid nõukogu 2012. aasta järeldustes haridus- ja koolitussüsteemi lõpetanute tööalase konkurentsivõime kohta (11) kokku kehtestada sihttase, et 2020. aastaks peaks 82 % kuni kolm aastat enne vaatlusaastat haridus- ja koolitussüsteemist lahkunud 20–34 aastastest olema tööga hõivatud, ning jälgida töötavate haridus- ja koolitusasutuse lõpetanute osakaalu, et tõhustada tõendusbaasi poliitika arendamiseks ühelt poolt hariduse ja koolituse ning teiselt poolt töö kokkupuutepunktis, ning ühtlasi leppisid liikmesriigid ja komisjon kokku koguda kvalitatiivset teavet ja heade tavade näiteid eesmärgiga täiendada kvantitatiivset järelevalvet ja tõhustada tõenditel põhineva poliitikakujundamise aluseid.

| (15) | Seepärast pidas Euroopa Komisjon Euroopa uut oskuste tegevuskava (12) käsitlevas teatises esmatähtsaks ülesandeks tõhustada oskuste prognoosimist ja parandada teavet kutsealaste valikuvõimaluste kohta ning pakkus selleks välja kolmanda taseme hariduse omandanute käekäigu jälgimise algatuse, et aidata liikmesriikidel parandada teavet hariduse omandanute tööturule ülemineku kohta. Selles kontekstis pakutakse käesolevas soovituses täiendavat lähenemisviisi liikmesriikide algatustele ning võetavad kohustused on vabatahtlikku laadi. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast pidas Euroopa Komisjon Euroopa uut oskuste tegevuskava (12) käsitlevas teatises esmatähtsaks ülesandeks tõhustada oskuste prognoosimist ja parandada teavet kutsealaste valikuvõimaluste kohta ning pakkus selleks välja kolmanda taseme hariduse omandanute käekäigu jälgimise algatuse, et aidata liikmesriikidel parandada teavet hariduse omandanute tööturule ülemineku kohta. Selles kontekstis pakutakse käesolevas soovituses täiendavat lähenemisviisi liikmesriikide algatustele ning võetavad kohustused on vabatahtlikku laadi.

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

kooskõlas liikmesriikide ja liidu asjakohaste õigusaktidega, eelkõige isikuandmete kaitset käsitleva direktiiviga 95/46/EÜ, (13) ning vastavalt olemasolevatele vahenditele ja riigi oludele ning tihedas koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega teha järgmist.

| 1. | Muuta haridusasutuse lõpetanute (14) ning, kui see on asjakohane, kõrghariduse ja kutsehariduse või -õppe pooleli jätnute tegevust käsitlevad andmed kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, muu hulgas tehes 2020. aastaks edusamme haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise süsteemide loomisel, mis võivad hõlmata järgmist:






  a) | asjakohaste anonüümitud statistiliste haldusandmete kogumine hariduse, maksunduse, rahvastiku ja sotsiaalkindlustuse andmebaasidest; |
| --- | --- | --- |

1.

Muuta haridusasutuse lõpetanute (14) ning, kui see on asjakohane, kõrghariduse ja kutsehariduse või -õppe pooleli jätnute tegevust käsitlevad andmed kättesaadavamaks ja kvaliteetsemaks, muu hulgas tehes 2020. aastaks edusamme haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise süsteemide loomisel, mis võivad hõlmata järgmist:

a)

asjakohaste anonüümitud statistiliste haldusandmete kogumine hariduse, maksunduse, rahvastiku ja sotsiaalkindlustuse andmebaasidest;

| b) | haridusasutuse lõpetanuid käsitlevate pikaajaliste uuringute väljatöötamine haridussüsteemis ja, kui see on asjakohane, institutsioonilisel tasandil, et tunnistada seda, kui tähtsad on kvalitatiivsed andmed inimeste ülemineku kohta tööturule või jätkuharidus- ja -koolitussüsteemi ning nende edasise karjääri kohta, ning |
| --- | --- |

b)

haridusasutuse lõpetanuid käsitlevate pikaajaliste uuringute väljatöötamine haridussüsteemis ja, kui see on asjakohane, institutsioonilisel tasandil, et tunnistada seda, kui tähtsad on kvalitatiivsed andmed inimeste ülemineku kohta tööturule või jätkuharidus- ja -koolitussüsteemi ning nende edasise karjääri kohta, ning

| c) | avaliku sektori asutuste võimalus omavahel seostada eri allikatest pärit anonüümitud andmeid hariduse omandanute edasisest tegevusest koondülevaate saamiseks. |
| --- | --- |

c)

avaliku sektori asutuste võimalus omavahel seostada eri allikatest pärit anonüümitud andmeid hariduse omandanute edasisest tegevusest koondülevaate saamiseks.

Kogutavate andmete sisu

| 2. | Tunnistades käesoleva nõukogu soovitusega seotud eesmärki parandada andmete võrreldavust, peaksid liikmesriigid koguma teavet järgmistes valdkondades:






  a) | sotsiaal-demograafiline ja -majanduslik teave, |
| --- | --- | --- |

2.

Tunnistades käesoleva nõukogu soovitusega seotud eesmärki parandada andmete võrreldavust, peaksid liikmesriigid koguma teavet järgmistes valdkondades:

a)

sotsiaal-demograafiline ja -majanduslik teave,

| b) | hariduse ja koolitusega seotud teave, |
| --- | --- |

b)

hariduse ja koolitusega seotud teave,

| c) | teave tööhõive või edasise haridustee kohta, |
| --- | --- |

c)

teave tööhõive või edasise haridustee kohta,

| d) | hariduse ja koolituse vastavus tööhõive ja elukestva õppe vajadustele, |
| --- | --- |

d)

hariduse ja koolituse vastavus tööhõive ja elukestva õppe vajadustele,

| e) | karjääri areng. |
| --- | --- |

e)

karjääri areng.

Pikaajalised uuringud haridusasutuse lõpetanute kohta

| 3. | Soodustada seda, et haridusasutuse lõpetanuid käsitlevate pikaajaliste uuringute vastamismäär oleks kõrge, esinduslik ja pidev ning võimaldaks seirata nende lõpetanute käekäiku, kes on asunud mujale kas hariduse ja koolituse saamise eesmärgil või pärast hariduse ja koolituse saamist. |
| --- | --- |

3.

Soodustada seda, et haridusasutuse lõpetanuid käsitlevate pikaajaliste uuringute vastamismäär oleks kõrge, esinduslik ja pidev ning võimaldaks seirata nende lõpetanute käekäiku, kes on asunud mujale kas hariduse ja koolituse saamise eesmärgil või pärast hariduse ja koolituse saamist.

Euroopa koostöö

| 4. | Osaleda ekspertide võrgustikus, mille kaudu innustatakse liikmesriike tegema koostööd ja üksteiselt õppima seoses lõpetanute jälgimise süsteemide ja nende süsteemide edasiarendamisega. Kõnealuse võrgustiku raames uuritakse võimalusi punktis 2 osutatud võrreldavate andmete ja ühiste määratluste väljatöötamiseks. Seoses punktides 3 ja 9 osutatud pikaajaliste uuringutega uurib võrgustik võimalusi töötada välja ühised põhimõtted, optimaalne sagedus ja viis, kuidas jälgida mujale asunud haridusasutuse lõpetanute käekäiku. |
| --- | --- |

4.

Osaleda ekspertide võrgustikus, mille kaudu innustatakse liikmesriike tegema koostööd ja üksteiselt õppima seoses lõpetanute jälgimise süsteemide ja nende süsteemide edasiarendamisega. Kõnealuse võrgustiku raames uuritakse võimalusi punktis 2 osutatud võrreldavate andmete ja ühiste määratluste väljatöötamiseks. Seoses punktides 3 ja 9 osutatud pikaajaliste uuringutega uurib võrgustik võimalusi töötada välja ühised põhimõtted, optimaalne sagedus ja viis, kuidas jälgida mujale asunud haridusasutuse lõpetanute käekäiku.

| 5. | Kõnealune võrgustik tuleb luua kooskõlas olemasolevate juhtimisstruktuuridega koostöö tegemiseks hariduse ja koolituse valdkonna 2020. aasta raamistikus, ilma et see piiraks sellele järgneda võivate mis tahes uute struktuuride kasutamist. |
| --- | --- |

5.

Kõnealune võrgustik tuleb luua kooskõlas olemasolevate juhtimisstruktuuridega koostöö tegemiseks hariduse ja koolituse valdkonna 2020. aasta raamistikus, ilma et see piiraks sellele järgneda võivate mis tahes uute struktuuride kasutamist.

Tulemuste levitamine ja kasutamine

| 6. | Võtta meetmeid, et tagada haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise analüüsi tulemusena saadud andmete õigeaegne, korrapärane ja ulatuslik levitamine ja kasutamine, eesmärgiga






  a) | täiustada õppima asujate, õppijate ja haridusasutuse lõpetanute kutsenõustamist; |
| --- | --- | --- |

6.

Võtta meetmeid, et tagada haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise analüüsi tulemusena saadud andmete õigeaegne, korrapärane ja ulatuslik levitamine ja kasutamine, eesmärgiga

a)

täiustada õppima asujate, õppijate ja haridusasutuse lõpetanute kutsenõustamist;

| b) | toetada õppekavade koostamist ja ajakohastamist, et parandada vajalike oskuste omandamist ja tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

b)

toetada õppekavade koostamist ja ajakohastamist, et parandada vajalike oskuste omandamist ja tööalast konkurentsivõimet;

| c) | parandada oskuste vastavusse viimist tööturu vajadustega, et toetada konkurentsivõimet ja innovatsiooni kohalikul, piirkonna ja riigi tasandil, ning kõrvaldada oskuste nappuse probleem; |
| --- | --- |

c)

parandada oskuste vastavusse viimist tööturu vajadustega, et toetada konkurentsivõimet ja innovatsiooni kohalikul, piirkonna ja riigi tasandil, ning kõrvaldada oskuste nappuse probleem;

| d) | kavandada meetmeid ja teha prognoose, et võtta arvesse tööhõive, hariduse ja ühiskonnaga seotud muutuvaid vajadusi; ning |
| --- | --- |

d)

kavandada meetmeid ja teha prognoose, et võtta arvesse tööhõive, hariduse ja ühiskonnaga seotud muutuvaid vajadusi; ning

| e) | aidata kaasa nii riigi kui ka liidu tasandi poliitikakujundamisele. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa nii riigi kui ka liidu tasandi poliitikakujundamisele.

Rahastamine

| 7. | Tagada haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise algatuste kestlikkus, eraldades piisavad ja mitut aastat katvad vahendid ning kasutades selleks riigi või Euroopa rahastamisallikaid, nt programmi „Erasmus+“ või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde vastavalt vajadusele ja olemasolevatele vahenditele, õiguslikule alusele ja prioriteetidele, mis on kindlaks määratud aastateks 2014–2020, ilma et see mõjutaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavaid läbirääkimisi. |
| --- | --- |

7.

Tagada haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise algatuste kestlikkus, eraldades piisavad ja mitut aastat katvad vahendid ning kasutades selleks riigi või Euroopa rahastamisallikaid, nt programmi „Erasmus+“ või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde vastavalt vajadusele ja olemasolevatele vahenditele, õiguslikule alusele ja prioriteetidele, mis on kindlaks määratud aastateks 2014–2020, ilma et see mõjutaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavaid läbirääkimisi.

Aruandlus

| 8. | Hinnata käesoleva soovituse rakendamise edusamme ning anda neist kahe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist ekspertide võrgustiku kaudu komisjonile aru ning teha seda hiljem korrapäraselt. |
| --- | --- |

8.

Hinnata käesoleva soovituse rakendamise edusamme ning anda neist kahe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist ekspertide võrgustiku kaudu komisjonile aru ning teha seda hiljem korrapäraselt.

SOOVITAB KÄESOLEVAGA KOMISJONIL:

| 9. | Töötada välja kolmanda taseme hariduse omandanuid käsitleva Euroopa uuringu (15) katseetapp, mille eesmärk on teha hariduse omandanute edasist tööalast ja sotsiaalset tegevust käsitlev võrreldav teave kättesaadavamaks, võttes arvesse Eurograduate’i teostatavusuuringu (Eurograduate Feasibility Study) (16) tulemusi ja liikmesriikide kogemusi hariduse omandanute käekäigu jälgimisel. Kolme aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist esitada ekspertide võrgustiku kaudu aruanne selle katseuuringu tulemuste kohta. Kui katseetapp osutub edukaks, konsulteerib komisjon liikmesriikidega kolmanda taseme hariduse omandanuid käsitleva täieliku Euroopa uuringu läbiviimise osas. |
| --- | --- |

9.

Töötada välja kolmanda taseme hariduse omandanuid käsitleva Euroopa uuringu (15) katseetapp, mille eesmärk on teha hariduse omandanute edasist tööalast ja sotsiaalset tegevust käsitlev võrreldav teave kättesaadavamaks, võttes arvesse Eurograduate’i teostatavusuuringu (Eurograduate Feasibility Study) (16) tulemusi ja liikmesriikide kogemusi hariduse omandanute käekäigu jälgimisel. Kolme aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist esitada ekspertide võrgustiku kaudu aruanne selle katseuuringu tulemuste kohta. Kui katseetapp osutub edukaks, konsulteerib komisjon liikmesriikidega kolmanda taseme hariduse omandanuid käsitleva täieliku Euroopa uuringu läbiviimise osas.

| 10. | Pakkuda vastavalt vajadusele suutlikkuse suurendamise alast tuge haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise süsteemide loomiseks, tuginedes headele tavadele. Kutsehariduse ja -õppe puhul hõlmab see põhjalikku kaardistamist kõigis liikmesriikides, millega käsitletakse liidu tasandil tehtava koostöö võimalusi ja mida saaks kasutada alusena, et uurida kutsehariduse omandanuid käsitleva Euroopa uuringu teostatavust, kui seda peetakse vajalikuks. Suutlikkuse suurendamise raames toetatakse ka ametiasutuste, kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning nõustamisteenuste osutajate vahelist koostööd, et parandada haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimisel saadud andmete kättesaadavust, võrreldavust ja usaldusväärsust. |
| --- | --- |

10.

Pakkuda vastavalt vajadusele suutlikkuse suurendamise alast tuge haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise süsteemide loomiseks, tuginedes headele tavadele. Kutsehariduse ja -õppe puhul hõlmab see põhjalikku kaardistamist kõigis liikmesriikides, millega käsitletakse liidu tasandil tehtava koostöö võimalusi ja mida saaks kasutada alusena, et uurida kutsehariduse omandanuid käsitleva Euroopa uuringu teostatavust, kui seda peetakse vajalikuks. Suutlikkuse suurendamise raames toetatakse ka ametiasutuste, kutsehariduse ja -õppe pakkujate ning nõustamisteenuste osutajate vahelist koostööd, et parandada haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimisel saadud andmete kättesaadavust, võrreldavust ja usaldusväärsust.

| 11. | Edendada vastastikust õppimist ja parimate tavade vahetamist, tugevdada koostööd ekspertide võrgustiku loomise ja toetamise kaudu ning teha koostööd muude asjaomaste eksperdirühmade, rahvusvaheliste organisatsioonide ning ELi institutsioonide ja asutustega. |
| --- | --- |

11.

Edendada vastastikust õppimist ja parimate tavade vahetamist, tugevdada koostööd ekspertide võrgustiku loomise ja toetamise kaudu ning teha koostööd muude asjaomaste eksperdirühmade, rahvusvaheliste organisatsioonide ning ELi institutsioonide ja asutustega.

| 12. | Tagada, et haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise analüüsi tulemused tehakse liikmesriikidele ja sidusrühmadele kasutamiseks kättesaadavaks. |
| --- | --- |

12.

Tagada, et haridusasutuse lõpetanute käekäigu jälgimise analüüsi tulemused tehakse liikmesriikidele ja sidusrühmadele kasutamiseks kättesaadavaks.

| 13. | Toetada selliste Euroopa rahastamisallikate nagu programmi „Erasmus+“ või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, kui see on asjakohane ning vastavalt nende olemasolevale finantssuutlikkusele, õiguslikule alusele, otsustamismenetlustele ja prioriteetidele, mis on kindlaks määratud aastateks 2014–2020, ilma et see mõjutaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavaid läbirääkimisi. |
| --- | --- |

13.

Toetada selliste Euroopa rahastamisallikate nagu programmi „Erasmus+“ või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, kui see on asjakohane ning vastavalt nende olemasolevale finantssuutlikkusele, õiguslikule alusele, otsustamismenetlustele ja prioriteetidele, mis on kindlaks määratud aastateks 2014–2020, ilma et see mõjutaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavaid läbirääkimisi.

| 14. | Anda nõukogule viie aasta jooksul alates käesoleva soovituse vastuvõtmisest aru selle rakendamise kohta, |
| --- | --- |

14.

Anda nõukogule viie aasta jooksul alates käesoleva soovituse vastuvõtmisest aru selle rakendamise kohta,

Brüssel, 20. november 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

M. REPS

---

(1)  COM/2015/0690 final.

1

(2)  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1848 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta 2015. aastaks (ELT L 268, 15.10.2015, lk 28).

2

(3)  ISBN 952-5539-04-0.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovitus Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (ELT C 155, 8.7.2009, lk 1).

4

(5)  Soolise ja rändetausta mõju koolist tööturule üleminekule on käsitletud OECD / Euroopa Liidu 2015. aasta dokumendi „Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In“ („Sisserändajate integratsiooni näitajad 2015 – kohanemine“) peatükis 13.

5

(6)  SWD/2016/0195 final.

6

(7)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 25.

7

(8)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 24. veebruari 2016. aasta resolutsioon sotsiaal-majandusliku arengu ja kaasatuse edendamise kohta ELis hariduse kaudu: hariduse ja koolituse panus 2016. aasta Euroopa poolaastasse (ELT C 105, 19.3.2016, lk 1).

8

(9)  ELT C 17, 20.1.2015, lk 2.

9

(10)  ELT C 168, 14.6.2013, lk 2.

10

(11)  ELT C 169, 15.6.2012, lk 11.

11

(12)  COM/2016/381 final.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

13

(14)  Käesolevas nõukogu soovituses tähendab haridusasutuse lõpetanu isikut, kes on läbinud mis tahes tasemel kõrghariduse või kutsehariduse ja -õppe (Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku neljandal või kõrgemal tasemel). Siiski tunnistatakse, et mitmed liikmesriigid rakendavad ka kooli lõpetanute käekäigu jälgimise algatusi.

14

(15)  Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku viiendal ja kõrgemal tasemel.

15

(16)  Eurograduate’i teostatavusuuring hõlmab vaid kõrgharidust.

16

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 423/5

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8691 – Innogy / European Energy Exchange / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 423/02)

4. detsembril 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järg ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järg ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8691 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8691 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 423/5

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8698 – EQT / Curaeos Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 423/03)

28. novembril 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8698 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8698 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 423/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 423/6

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused treenerite rolli kohta ühiskonnas

(2017/C 423/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET

| 1. | vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 165 panustab liit Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse selle eripära, vabatahtlikkusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni; |
| --- | --- |

1.

vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 165 panustab liit Euroopa spordiküsimuste edendamisse, võttes arvesse selle eripära, vabatahtlikkusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni;

| 2. | Euroopa Liidu Nõukogu võttis 23. mail 2017 vastu kolmanda Euroopa Liidu spordialase töökava (2017–2020), milles käsitatakse sporti ja ühiskonda spordi valdkonnas tehtava ELi koostöö prioriteetsete teemadena ja treenerite rolli ühe põhiteemana; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu Nõukogu võttis 23. mail 2017 vastu kolmanda Euroopa Liidu spordialase töökava (2017–2020), milles käsitatakse sporti ja ühiskonda spordi valdkonnas tehtava ELi koostöö prioriteetsete teemadena ja treenerite rolli ühe põhiteemana;

ARVESTADES, ET

| 3. | viimaste aastakümnete jooksul on ühiskond väga palju muutunud ja praegused põlvkonnad seisavad tulenevalt tehnoloogia, majanduse ja sotsiaalse struktuuri muutumisest silmitsi mitmete tõsiste väljakutsetega:






  a. | inimeste kehaline aktiivsus väheneb, (1) kusjuures erilist muret valmistab see, et lapsed ja noored ei saa oma arenguks piisavalt kehalist koormust (2); |
| --- | --- | --- |

3.

viimaste aastakümnete jooksul on ühiskond väga palju muutunud ja praegused põlvkonnad seisavad tulenevalt tehnoloogia, majanduse ja sotsiaalse struktuuri muutumisest silmitsi mitmete tõsiste väljakutsetega:

a.

inimeste kehaline aktiivsus väheneb, (1) kusjuures erilist muret valmistab see, et lapsed ja noored ei saa oma arenguks piisavalt kehalist koormust (2);

| b. | istuv ja rasvumist soodustav eluviis koos terviseaspektidega, mis on seotud pikema oodatava elueaga, avaldavad tervishoiusüsteemile, majandusele ja ühiskonnale üha suuremat survet (3)
   (4); |
| --- | --- |

b.

istuv ja rasvumist soodustav eluviis koos terviseaspektidega, mis on seotud pikema oodatava elueaga, avaldavad tervishoiusüsteemile, majandusele ja ühiskonnale üha suuremat survet (3)
   (4);

| c. | mõnes ELi liikmesriigis suureneb töötus, eriti noorte hulgas (5); |
| --- | --- |

c.

mõnes ELi liikmesriigis suureneb töötus, eriti noorte hulgas (5);

| d. | Euroopa ühiskonnad seisavad silmitsi küsimusega, kuidas olla jätkuvalt sidusad ja kaasavad ning tegeleda marginaliseerumise ohus rühmadega: migrantide ja pagulastega, (6) eakatega, puudega inimestega ja sotsiaalselt haavatavate noortega (7); |
| --- | --- |

d.

Euroopa ühiskonnad seisavad silmitsi küsimusega, kuidas olla jätkuvalt sidusad ja kaasavad ning tegeleda marginaliseerumise ohus rühmadega: migrantide ja pagulastega, (6) eakatega, puudega inimestega ja sotsiaalselt haavatavate noortega (7);

| e. | suurem liikuvus mõjutab sotsiaalvaldkondi, näiteks tööturgu, kultuurilist ühtekuuluvust, sotsiaalteenuseid ja keskkonda; |
| --- | --- |

e.

suurem liikuvus mõjutab sotsiaalvaldkondi, näiteks tööturgu, kultuurilist ühtekuuluvust, sotsiaalteenuseid ja keskkonda;

| f. | spordis on sagenenud eetikaprobleemid; |
| --- | --- |

f.

spordis on sagenenud eetikaprobleemid;

| 4. | tehnoloogia kiire arengu tulemusena automatiseeritakse üha enam töökohti, mis tekitab tõenäoliselt ka rohkem vaba aega puhkamiseks (8). Kuna infotehnoloogia teeb passiivse meelelahutuse hõlpsasti kättesaadavaks, kulutatakse vaba aega üha enam populaarse arvutimeelelahutuse tarbimisele, mis suurendab vähese kehalise aktiivsuse näitajaid veelgi; |
| --- | --- |

4.

tehnoloogia kiire arengu tulemusena automatiseeritakse üha enam töökohti, mis tekitab tõenäoliselt ka rohkem vaba aega puhkamiseks (8). Kuna infotehnoloogia teeb passiivse meelelahutuse hõlpsasti kättesaadavaks, kulutatakse vaba aega üha enam populaarse arvutimeelelahutuse tarbimisele, mis suurendab vähese kehalise aktiivsuse näitajaid veelgi;

RÕHUTADES, ET

| 5. | samaaegselt on ka sport viimastel aastakümnetel muutunud ja muutub jätkuvalt, andes märku laiematest sotsiaal-kultuurilistest muutustest: spordi demokratiseerumine ja mitmekesistumine on sporti avardanud – lisandunud on uusi spordialasid, suurenenud on naiste juurdepääs traditsioonilistele meestealadele ja ehitatud uusi spordirajatisi; suurenenud on teadlikkus spordi ja kehalise aktiivsuse tähtsusest tervisele ja isiklikule arengule; edenenud on spordis peituvad integratsiooni- ja sotsiaalse kaasamise võimalused ning turustamine, mis on hoogustanud äritegevust, ettevõtlust ja kaubandust; |
| --- | --- |

5.

samaaegselt on ka sport viimastel aastakümnetel muutunud ja muutub jätkuvalt, andes märku laiematest sotsiaal-kultuurilistest muutustest: spordi demokratiseerumine ja mitmekesistumine on sporti avardanud – lisandunud on uusi spordialasid, suurenenud on naiste juurdepääs traditsioonilistele meestealadele ja ehitatud uusi spordirajatisi; suurenenud on teadlikkus spordi ja kehalise aktiivsuse tähtsusest tervisele ja isiklikule arengule; edenenud on spordis peituvad integratsiooni- ja sotsiaalse kaasamise võimalused ning turustamine, mis on hoogustanud äritegevust, ettevõtlust ja kaubandust;

| 6. | sport ja sellest tulenev kehaline aktiivsus pakuvad võimaluse lahendada paljusid eespool nimetatud ühiskondlikke probleeme ja arendavad samal ajal oma unikaalset sotsiaalset väärtust:






  a. | valdkonnana, mis hõlmab tegevusi, mis mõjutavad positiivselt igas vanuses inimeste heaolu, tervist ja elukvaliteeti; |
| --- | --- | --- |

6.

sport ja sellest tulenev kehaline aktiivsus pakuvad võimaluse lahendada paljusid eespool nimetatud ühiskondlikke probleeme ja arendavad samal ajal oma unikaalset sotsiaalset väärtust:

a.

valdkonnana, mis hõlmab tegevusi, mis mõjutavad positiivselt igas vanuses inimeste heaolu, tervist ja elukvaliteeti;

| b. | sotsiaalse nähtusena, mis ühendab inimesi, luues ühiskonnas sidusust kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, suurendades kodanike aktiivsust, edendades ausa mängu põhimõtet ja kaitstes kõigi inimeste ühiseid väärtusi (9) nende usust, rahvusest, sotsiaalsest staatusest ja kultuuritaustast olenemata; |
| --- | --- |

b.

sotsiaalse nähtusena, mis ühendab inimesi, luues ühiskonnas sidusust kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, suurendades kodanike aktiivsust, edendades ausa mängu põhimõtet ja kaitstes kõigi inimeste ühiseid väärtusi (9) nende usust, rahvusest, sotsiaalsest staatusest ja kultuuritaustast olenemata;

| c. | rikastades vaba aja veetmist tegevustega, mis edendavad isiklikku arengut ning soodustavad kõigi osalejate sotsiaalsete ja muude oluliste oskuste omandamist ja inimkapitali arendamist; |
| --- | --- |

c.

rikastades vaba aja veetmist tegevustega, mis edendavad isiklikku arengut ning soodustavad kõigi osalejate sotsiaalsete ja muude oluliste oskuste omandamist ja inimkapitali arendamist;

| d. | soodustades vabatahtlikus tegevuses osalemist, mis aitab kaasa sotsiaalsele kaasatusele; |
| --- | --- |

d.

soodustades vabatahtlikus tegevuses osalemist, mis aitab kaasa sotsiaalsele kaasatusele;

| e. | arendades tehnoloogiat, materjale ja teadmisi soorituse parandamiseks, alates kaasaskantavatest elektroonikaseadmetest, riietest ja toitumisest kuni harjutusviisideni, mis on toonud kasu eri elanikkonnarühmadele (muu hulgas eakad ja puudega inimesed) tänu tõhususe ja ohutuse suurendamisele ja rehabilitatsioonivõimalustele töökohal ja vabal ajal. |
| --- | --- |

e.

arendades tehnoloogiat, materjale ja teadmisi soorituse parandamiseks, alates kaasaskantavatest elektroonikaseadmetest, riietest ja toitumisest kuni harjutusviisideni, mis on toonud kasu eri elanikkonnarühmadele (muu hulgas eakad ja puudega inimesed) tänu tõhususe ja ohutuse suurendamisele ja rehabilitatsioonivõimalustele töökohal ja vabal ajal.

| f. | edendades linnaarendust vastavalt kodanike kultuurilistele ja sotsiaalsetele vajadustele, samuti keskkonnateadlikkust; |
| --- | --- |

f.

edendades linnaarendust vastavalt kodanike kultuurilistele ja sotsiaalsetele vajadustele, samuti keskkonnateadlikkust;

| g. | tänu selle suurele ja kasvavale majanduslikule mõjule (10); |
| --- | --- |

g.

tänu selle suurele ja kasvavale majanduslikule mõjule (10);

TUNNISTADES, ET

| 7. | treeneritel on spordis määrav roll, sest osalejate juhendajate ja suunajatena mõjutavad nad nende teadmisi, oskusi, väljavaateid, püüdlusi, tervist, heaolu ja väärtushinnanguid. Euroopas on hinnanguliselt 5–9 miljonit treenerit, kes mõjutavad 50–100 miljonit eurooplast (11); |
| --- | --- |

7.

treeneritel on spordis määrav roll, sest osalejate juhendajate ja suunajatena mõjutavad nad nende teadmisi, oskusi, väljavaateid, püüdlusi, tervist, heaolu ja väärtushinnanguid. Euroopas on hinnanguliselt 5–9 miljonit treenerit, kes mõjutavad 50–100 miljonit eurooplast (11);

| 8. | treenerid on need isikud, kes kavandavad ja viivad ellu sporditreeninguid, kasutades tõendatavaid oskusi ja teadmisi soorituse parandamiseks, vaba aja veetmiseks ja tervise-eesmärkide saavutamiseks ohutul viisil; |
| --- | --- |

8.

treenerid on need isikud, kes kavandavad ja viivad ellu sporditreeninguid, kasutades tõendatavaid oskusi ja teadmisi soorituse parandamiseks, vaba aja veetmiseks ja tervise-eesmärkide saavutamiseks ohutul viisil;

| 9. | käesolevates järeldustes mõeldakse treenerite all sporditreenereid, kes on:






  a. | formaalse, mitteformaalse või informaalse sporditreeneri õppe läbinud mehed ja naised; |
| --- | --- | --- |

9.

käesolevates järeldustes mõeldakse treenerite all sporditreenereid, kes on:

a.

formaalse, mitteformaalse või informaalse sporditreeneri õppe läbinud mehed ja naised;

| b. | profi- või harrastussportlaste juhendajad ja suunajad; |
| --- | --- |

b.

profi- või harrastussportlaste juhendajad ja suunajad;

| c. | tööl töölepingu või vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

c.

tööl töölepingu või vabatahtlikkuse alusel;

| 10. | treeneri töö on seotud vastutuse, oskuste ja pädevusega, mida kirjeldatakse riikide sporditreenerite ja spordiorganisatsioonide kvalifikatsiooniraamistikus; |
| --- | --- |

10.

treeneri töö on seotud vastutuse, oskuste ja pädevusega, mida kirjeldatakse riikide sporditreenerite ja spordiorganisatsioonide kvalifikatsiooniraamistikus;

| 11. | treeneriõpe ja treeneri kvalifikatsiooni saamise nõuded on eri riikides erinevad. Riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud (NQF) ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus (EQF) osutatud süsteemid on vahendid, mis soodustavad eri riikide võrdlemist, et parandada riigi ja Euroopa tasandil pädevuse ja kvalifikatsiooni läbipaistvust ja võrreldavust liikuvuse ja elukestva õppe eesmärgil; |
| --- | --- |

11.

treeneriõpe ja treeneri kvalifikatsiooni saamise nõuded on eri riikides erinevad. Riiklikud kvalifikatsiooniraamistikud (NQF) ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus (EQF) osutatud süsteemid on vahendid, mis soodustavad eri riikide võrdlemist, et parandada riigi ja Euroopa tasandil pädevuse ja kvalifikatsiooni läbipaistvust ja võrreldavust liikuvuse ja elukestva õppe eesmärgil;

TUNNISTADES, ET

| 12. | treenerid on spordis ühed peamised isikud, kes aitavad käsitleda ühiskonnas esinevaid probleeme ning olenevalt oma rollist, positsioonist ja treeneritöö kontekstist võivad nad lisaks oma ülesannetele:






  a. | mõjutada isiku spordikogemust ja kehalist aktiivsust varajases eas, soodustades sportlike harjumuste kujunemist, ja osaleda spordikultuurist tuleneva sotsiaalse ja majandusliku kasu loomisel; |
| --- | --- | --- |

12.

treenerid on spordis ühed peamised isikud, kes aitavad käsitleda ühiskonnas esinevaid probleeme ning olenevalt oma rollist, positsioonist ja treeneritöö kontekstist võivad nad lisaks oma ülesannetele:

a.

mõjutada isiku spordikogemust ja kehalist aktiivsust varajases eas, soodustades sportlike harjumuste kujunemist, ja osaleda spordikultuurist tuleneva sotsiaalse ja majandusliku kasu loomisel;

| b. | omandada järjest suurema sotsiaalse rolli sportlaste isiklikus arengus, eelkõige noorte sportlaste puhul, olles positiivseks eeskujuks, sisendades motivatsiooni ja enesekindlust ning mõjutades nende väärtushinnanguid, käitumisharjumusi ja sotsiaalseid oskusi; |
| --- | --- |

b.

omandada järjest suurema sotsiaalse rolli sportlaste isiklikus arengus, eelkõige noorte sportlaste puhul, olles positiivseks eeskujuks, sisendades motivatsiooni ja enesekindlust ning mõjutades nende väärtushinnanguid, käitumisharjumusi ja sotsiaalseid oskusi;

| c. | olla ainulaadsel positsioonil sotsiaalse kaasamise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisel, õpetades austama ühiseid väärtusi (12) ja mitmekesisust ning edendades kõigi sotsiaalsete rühmade kehalist aktiivsust; |
| --- | --- |

c.

olla ainulaadsel positsioonil sotsiaalse kaasamise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisel, õpetades austama ühiseid väärtusi (12) ja mitmekesisust ning edendades kõigi sotsiaalsete rühmade kehalist aktiivsust;

| d. | kaitsta ja arendada spordieetikat ja ausa mängu reegleid ja olla esimeste hulgas, kes saavad hoolsuskohustust täites sekkuda, kui tekivad probleemid, näiteks võistlustulemustes kokkuleppimise, dopingu, vägivalla, alaealiste ärakasutamise jne korral; |
| --- | --- |

d.

kaitsta ja arendada spordieetikat ja ausa mängu reegleid ja olla esimeste hulgas, kes saavad hoolsuskohustust täites sekkuda, kui tekivad probleemid, näiteks võistlustulemustes kokkuleppimise, dopingu, vägivalla, alaealiste ärakasutamise jne korral;

| e. | juhtida spordi ja kehalise aktiivsusega seotud vaba aja veetmise teenuseid ja osaleda spordiga seotud innovatsioonis, muu hulgas seoses kaupade, teenuste ja koolitusmeetoditega; |
| --- | --- |

e.

juhtida spordi ja kehalise aktiivsusega seotud vaba aja veetmise teenuseid ja osaleda spordiga seotud innovatsioonis, muu hulgas seoses kaupade, teenuste ja koolitusmeetoditega;

| f. | kujundada teiste oluliste huvitatud osalejate, näiteks sportlaste pereliikmete, pealtvaatajate ja fännide ning muude sotsiaalsete sidusrühmade spordikogemusi, ja nende mõju ulatub spordist kaugemale muudesse tähtsatesse valdkondadesse; |
| --- | --- |

f.

kujundada teiste oluliste huvitatud osalejate, näiteks sportlaste pereliikmete, pealtvaatajate ja fännide ning muude sotsiaalsete sidusrühmade spordikogemusi, ja nende mõju ulatub spordist kaugemale muudesse tähtsatesse valdkondadesse;

EELTOODUT ARVESSE VÕTTES LEIAVAD, ET

| 13. | seoses paljude ühiskonna ees seisvate probleemidega, kus spordil on ainulaadne võimalus aidata neid probleeme lahendada, laieneb treenerite peamiselt spordiga seotud roll valdkondadesse, millel on ühiskonna ja inimeste arengule laiem mõju. See treenerite roll spordi ja kehalise aktiivsuse valdkonnas, mis aitab tagada sportlaste igakülgset arengut, sarnaneb õpetaja rolliga hariduses, eriti laste ja noorte puhul; |
| --- | --- |

13.

seoses paljude ühiskonna ees seisvate probleemidega, kus spordil on ainulaadne võimalus aidata neid probleeme lahendada, laieneb treenerite peamiselt spordiga seotud roll valdkondadesse, millel on ühiskonna ja inimeste arengule laiem mõju. See treenerite roll spordi ja kehalise aktiivsuse valdkonnas, mis aitab tagada sportlaste igakülgset arengut, sarnaneb õpetaja rolliga hariduses, eriti laste ja noorte puhul;

| 14. | treeneritega seotud sõlmküsimused on praegu muu hulgas järgmised:






  a. | treenerite järjest suurema rolli tunnistamine ühiskonnas; |
| --- | --- | --- |

14.

treeneritega seotud sõlmküsimused on praegu muu hulgas järgmised:

a.

treenerite järjest suurema rolli tunnistamine ühiskonnas;

| b. | treenerite endi teadlikkuse tõstmine oma rolli tähtsusest, seotud võimalustest ja vastutusest ning selle rolli arendamise propageerimine; |
| --- | --- |

b.

treenerite endi teadlikkuse tõstmine oma rolli tähtsusest, seotud võimalustest ja vastutusest ning selle rolli arendamise propageerimine;

| c. | treenerite elukestva õppe ja haridusvõimaluste laiendamine, kui see on asjakohane, et tulla toime sotsiaalsete muutustega, eelkõige seoses tervishoiu ja hoolsuskohustusega ning majanduse ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas; |
| --- | --- |

c.

treenerite elukestva õppe ja haridusvõimaluste laiendamine, kui see on asjakohane, et tulla toime sotsiaalsete muutustega, eelkõige seoses tervishoiu ja hoolsuskohustusega ning majanduse ja sotsiaalse kaasamise valdkonnas;

| d. | soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse edendamine treeneritöös, kui see on asjakohane, suurendades lepingu või vabatahtlikkuse alusel töötavate naissoost treenerite ning eri sotsiaalset ja etnilist päritolu inimeste arvu eri spordialadel ja kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

d.

soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse edendamine treeneritöös, kui see on asjakohane, suurendades lepingu või vabatahtlikkuse alusel töötavate naissoost treenerite ning eri sotsiaalset ja etnilist päritolu inimeste arvu eri spordialadel ja kõigil tasanditel;

| e. | sportlaste topeltkarjääri arendamise toetamine ja treeneritöö kui elukutse propageerimine noorte seas; |
| --- | --- |

e.

sportlaste topeltkarjääri arendamise toetamine ja treeneritöö kui elukutse propageerimine noorte seas;

| f. | treeneritöö kui elukutse tunnustamise edendamine ELi liikmesriikides vastavalt vajadusele, tutvustades liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide treenerikvalifikatsiooni standardeid ja kvalifikatsioonide läbipaistvust nende EQFis osutatud NQFidesse kaasamisega; |
| --- | --- |

f.

treeneritöö kui elukutse tunnustamise edendamine ELi liikmesriikides vastavalt vajadusele, tutvustades liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide treenerikvalifikatsiooni standardeid ja kvalifikatsioonide läbipaistvust nende EQFis osutatud NQFidesse kaasamisega;

| g. | vabatahtlike treenerite rolli tunnustamine ja neile asjakohase toetuse pakkumine; |
| --- | --- |

g.

vabatahtlike treenerite rolli tunnustamine ja neile asjakohase toetuse pakkumine;

| h. | treenerikoolituse arendamine, lisades treeneriõppesse rahvusvahelise ja sektoritevahelise mõõtme, integreerides noorsootöö head näited ja kasulikud töömeetodid, nagu mitteformaalne ja informaalne õpe spordi kaudu, töö erivajadustega inimestega ja ettevõtlus; |
| --- | --- |

h.

treenerikoolituse arendamine, lisades treeneriõppesse rahvusvahelise ja sektoritevahelise mõõtme, integreerides noorsootöö head näited ja kasulikud töömeetodid, nagu mitteformaalne ja informaalne õpe spordi kaudu, töö erivajadustega inimestega ja ettevõtlus;

SELLEGA SEOSES PALUVAD

| 15. | LIIKMESRIIKIDEL SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA SPORDI ERIPÄRA ARVESSE VÕTTES






  a. | aidata edendada treenerite laiemat rolli ühiskonna kui terviku ees seisvate sotsiaalsete väljakutsetega tegelemisel, kui see on asjakohane; |
| --- | --- | --- |

15.

LIIKMESRIIKIDEL SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA SPORDI ERIPÄRA ARVESSE VÕTTES

a.

aidata edendada treenerite laiemat rolli ühiskonna kui terviku ees seisvate sotsiaalsete väljakutsetega tegelemisel, kui see on asjakohane;

| b. | toetada haridusprogramme ja teavituskampaaniaid, mille eesmärk on suurendada pädevate treenerite hulka ning võimaldada neil parandada oma juurdepääsu tööturule ja oma positsiooni tööturul; |
| --- | --- |

b.

toetada haridusprogramme ja teavituskampaaniaid, mille eesmärk on suurendada pädevate treenerite hulka ning võimaldada neil parandada oma juurdepääsu tööturule ja oma positsiooni tööturul;

| c. | vahetada treenerite koolitamisega seotud parimaid tavasid; |
| --- | --- |

c.

vahetada treenerite koolitamisega seotud parimaid tavasid;

| d. | soodustada koostööd haridusasutuste, noorteorganisatsioonide, spordiföderatsioonide ja spordi katusorganisatsioonide vahel seoses treenerite hariduse ja koolitusega; |
| --- | --- |

d.

soodustada koostööd haridusasutuste, noorteorganisatsioonide, spordiföderatsioonide ja spordi katusorganisatsioonide vahel seoses treenerite hariduse ja koolitusega;

| e. | toetada treeneritega seonduva varajase õppe ja elukestva õppe süsteemi arendamist, mis hõlmab formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe võimalusi treeneritöö eri tasanditel; |
| --- | --- |

e.

toetada treeneritega seonduva varajase õppe ja elukestva õppe süsteemi arendamist, mis hõlmab formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppe võimalusi treeneritöö eri tasanditel;

| f. | tunnustada ja edendada treenerite katusorganisatsioonide ja võrgustike tegevust; |
| --- | --- |

f.

tunnustada ja edendada treenerite katusorganisatsioonide ja võrgustike tegevust;

| g. | edendada spordihariduse süsteemis nii NQFi kui ka EQFi eesmärkidel põhinevat õpitulemuste lähenemisviisi ning vajaduse korral treenerite kvalifikatsiooni lisamist NQFi viitega EQFile; |
| --- | --- |

g.

edendada spordihariduse süsteemis nii NQFi kui ka EQFi eesmärkidel põhinevat õpitulemuste lähenemisviisi ning vajaduse korral treenerite kvalifikatsiooni lisamist NQFi viitega EQFile;

| 16. | EUROOPA KOMISJONIL






  a. | hõlbustada heade tavade ja suuniste vahetamist treenerite hariduse ja kvalifikatsiooni arendamise valdkondades ELi liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- | --- |

16.

EUROOPA KOMISJONIL

a.

hõlbustada heade tavade ja suuniste vahetamist treenerite hariduse ja kvalifikatsiooni arendamise valdkondades ELi liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide vahel;

| b. | kaaluda võimalust teha komisjoni oskuste ja inimressursi arengu eksperdirühmale ülesandeks treenerite oskuste ja pädevuse põhinõuete suuniste koostamine; |
| --- | --- |

b.

kaaluda võimalust teha komisjoni oskuste ja inimressursi arengu eksperdirühmale ülesandeks treenerite oskuste ja pädevuse põhinõuete suuniste koostamine;

| c. | jätkata liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide treenerite kvalifikatsiooni võrreldavuse edendamist EQFi kontekstis; |
| --- | --- |

c.

jätkata liikmesriikide ja spordiorganisatsioonide treenerite kvalifikatsiooni võrreldavuse edendamist EQFi kontekstis;

| d. | teha treenerite rolli kontekstis teadusuuringuid, keskendudes eriti probleemidele ja takistustele hariduse, liikuvuse ja tööturu puhul ning hinnata, kuidas sporditreeneri tegevus mõjutab keskseid ühiskondlikke küsimusi nii spordis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

d.

teha treenerite rolli kontekstis teadusuuringuid, keskendudes eriti probleemidele ja takistustele hariduse, liikuvuse ja tööturu puhul ning hinnata, kuidas sporditreeneri tegevus mõjutab keskseid ühiskondlikke küsimusi nii spordis kui ka väljaspool seda;

| e. | kasutada Euroopa Sotsiaalfondi, programmi „Erasmus+“ ja Euroopa spordinädala pakutavaid võimalusi, et tõsta esile ja edendada treeneritööst tulenevat kasu ja ergutada treenerite liikuvust; |
| --- | --- |

e.

kasutada Euroopa Sotsiaalfondi, programmi „Erasmus+“ ja Euroopa spordinädala pakutavaid võimalusi, et tõsta esile ja edendada treeneritööst tulenevat kasu ja ergutada treenerite liikuvust;

| 17. | SPORDILIIKUMISEL JA MUUDEL ASJAOMASTEL SIDUSRÜHMADEL






  a. | töötada vajaduse korral tihedas koostöös haridusasutustega välja treenerikoolituse sisu, mis on ajakohane ja vastab toimuvatele muutustele ühiskonnas, võttes arvesse sotsiaalsete oskustega seotud teadmisi, dopinguvastast tegevust, sportlaste topeltkarjääri, noorsootööd, tervishoidu, ettevõtlust, hoolsuskohustust, soolist võrdõiguslikkust jne; |
| --- | --- | --- |

17.

SPORDILIIKUMISEL JA MUUDEL ASJAOMASTEL SIDUSRÜHMADEL

a.

töötada vajaduse korral tihedas koostöös haridusasutustega välja treenerikoolituse sisu, mis on ajakohane ja vastab toimuvatele muutustele ühiskonnas, võttes arvesse sotsiaalsete oskustega seotud teadmisi, dopinguvastast tegevust, sportlaste topeltkarjääri, noorsootööd, tervishoidu, ettevõtlust, hoolsuskohustust, soolist võrdõiguslikkust jne;

| b. | teha koostööd treeneritega, et arendada turvalisi ja tõhusaid vaba aja veetmise teenuseid, nii et sport oleks uusi arvutipõhiseid harrastustegevusi arvestades jätkuvalt atraktiivne ja konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

b.

teha koostööd treeneritega, et arendada turvalisi ja tõhusaid vaba aja veetmise teenuseid, nii et sport oleks uusi arvutipõhiseid harrastustegevusi arvestades jätkuvalt atraktiivne ja konkurentsivõimeline;

| c. | teha koolituse ja treenerikvalifikatsiooni arendamise ergutamise ning muu hulgas tänaste info-ja kommunikatsioonitehnoloogia pakutavate võimaluse kasutamise abil treeneriamet kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

c.

teha koolituse ja treenerikvalifikatsiooni arendamise ergutamise ning muu hulgas tänaste info-ja kommunikatsioonitehnoloogia pakutavate võimaluse kasutamise abil treeneriamet kättesaadavamaks;

| d. | edendada treeneritöö mitmekesisust, muu hulgas naiste, noorte ja puudega inimeste paremat juurdepääsu treeneritööle; |
| --- | --- |

d.

edendada treeneritöö mitmekesisust, muu hulgas naiste, noorte ja puudega inimeste paremat juurdepääsu treeneritööle;

| e. | aidata selle saavutamist, et treenerina töötavad isikud on läbinud vajaliku koolituse; |
| --- | --- |

e.

aidata selle saavutamist, et treenerina töötavad isikud on läbinud vajaliku koolituse;

| f. | edendada treenerite elukestvat õpet, muu hulgas pädevuse valideerimise abil, ja edendada arvamuste, oskuste ja teadmiste vahetamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

f.

edendada treenerite elukestvat õpet, muu hulgas pädevuse valideerimise abil, ja edendada arvamuste, oskuste ja teadmiste vahetamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| g. | kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi „Erasmus+“ treenerite elukestva õppe protsessi toetamiseks; |
| --- | --- |

g.

kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi „Erasmus+“ treenerite elukestva õppe protsessi toetamiseks;

| h. | toetada treenerite liikuvust, et nad õpiksid ja omandaksid kultuurialaseid teadmisi, valdkonnaüleseid teadmisi, keeleoskust ja muid asjakohaseid uusi oskusi; |
| --- | --- |

h.

toetada treenerite liikuvust, et nad õpiksid ja omandaksid kultuurialaseid teadmisi, valdkonnaüleseid teadmisi, keeleoskust ja muid asjakohaseid uusi oskusi;

| i. | teha koostööd eri tööandjatega, et uurida nende vajadusi spordiga tegelemise arendamisel, mis võiks hõlmata sporditreenereid, et edendada mitmekesisust treeneritöös, muu hulgas naiste ja noorte paremat juurdepääsu treeneritööle. |
| --- | --- |

i.

teha koostööd eri tööandjatega, et uurida nende vajadusi spordiga tegelemise arendamisel, mis võiks hõlmata sporditreenereid, et edendada mitmekesisust treeneritöös, muu hulgas naiste ja noorte paremat juurdepääsu treeneritööle.

---

(1)  Eurobaromeetri eriuuring nr 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2)  Laste rasvumise lõpetamise komisjoni aruanne, WHO 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3)  Nõukogu soovitused tervist tugevdava kehalise aktiivsuse sektoritevahelise edendamise kohta, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:354:0001:0005:EN:PDF).

(4)  Euroopas esineva vähese kehalise aktiivsuse majanduslik kulu, ISCA/CEBR-i aruanne, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5)  Töötuse statistika, Eurostat, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6)  Käesolevas dokumendis käsitletakse migrantide ja pagulaste integreerimist vastavalt nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 9. detsembri 2016. aasta järeldustele ELis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimise kohta (15312/16).

(7)  Elanikkonnarühmad, keda ähvardab muust elanikkonnast suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht. Etnilised vähemused, migrandid, puudega inimesed, kodutud, ainete kuritarvitamisega kimpus olevad inimesed, eraldatud eakad ja noored inimesed seisavad sageli silmitsi raskustega, mis võivad kaasa tuua suurema sotsiaalse tõrjutuse, näiteks madala haridustaseme ja töötuse või vaegtööhõive.

(8)  Hinnanguliselt on võimalik automatiseerida 54 % ELi töökohtadest („Technology at work. The Future of Innovation and Employment“, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al, Oxfordi ülikooli uuringukeskus Oxford Martin School ja Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092).

(9)  Inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdõiguslikkuse, õigusriigi ja inimõiguste, sealhulgas vähemustesse kuuluvate isikute õiguste austamine (Euroopa Liidu lepingu artikkel 2).

(10)  Spordi osakaal kogulisandväärtusest on hinnanguliselt 1,76 %, mis vastab 174 miljardile eurole. Kogu ELis on spordiga seotud tööhõive osakaal kogutööhõivest hinnanguliselt 2,12 %, mis tähendab 4,5 miljonit inimest (uuring spordi mõjust majanduskasvule ja tööhõivele ELis (2012), Euroopa Komisjon, hariduse ja kultuuri peadirektoraat).

(11)  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

(12)  Inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdõiguslikkuse, õigusriigi ja inimõiguste, sealhulgas vähemustesse kuuluvate isikute õiguste austamine (Euroopa Liidu lepingu artikkel 2).

---

Euroopa Komisjon

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 423/11

---

Euro vahetuskurss (1)

8. detsember 2017

(2017/C 423/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1742 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,26 |
| DKK | Taani kroon | 7,4417 |
| GBP | Inglise nael | 0,87525 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,9770 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1704 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,7665 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,555 |
| HUF | Ungari forint | 314,50 |
| PLN | Poola zlott | 4,2020 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6336 |
| TRY | Türgi liir | 4,5165 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5620 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5072 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1661 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7157 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5889 |
| KRW | Korea vonn | 1 285,33 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,0391 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7729 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5493 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 910,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8001 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,336 |
| RUB | Vene rubla | 69,6511 |
| THB | Tai baat | 38,361 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,8435 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,2205 |
| INR | India ruupia | 75,6775 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1742

JPY

Jaapani jeen

133,26

DKK

Taani kroon

7,4417

GBP

Inglise nael

0,87525

SEK

Rootsi kroon

9,9770

CHF

Šveitsi frank

1,1704

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,7665

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,555

HUF

Ungari forint

314,50

PLN

Poola zlott

4,2020

RON

Rumeenia leu

4,6336

TRY

Türgi liir

4,5165

AUD

Austraalia dollar

1,5620

CAD

Kanada dollar

1,5072

HKD

Hongkongi dollar

9,1661

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7157

SGD

Singapuri dollar

1,5889

KRW

Korea vonn

1 285,33

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,0391

CNY

Hiina jüaan

7,7729

HRK

Horvaatia kuna

7,5493

IDR

Indoneesia ruupia

15 910,41

MYR

Malaisia ringit

4,8001

PHP

Filipiini peeso

59,336

RUB

Vene rubla

69,6511

THB

Tai baat

38,361

BRL

Brasiilia reaal

3,8435

MXN

Mehhiko peeso

22,2205

INR

India ruupia

75,6775

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---