# Az Európai Unió C 423/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 423 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. december 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 423

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. december 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 423/01 | A Tanács ajánlása (2017. november 20.) a pályakövetésről (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2017/C 423/01

A Tanács ajánlása (2017. november 20.) a pályakövetésről (
  1
  )

1

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 423/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV) (
  1
  ) | 5 |
| 2017/C 423/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8698 – EQT/Curaeos Holding) (
  1
  ) | 5 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2017/C 423/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV) (
  1
  )

1

5

2017/C 423/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8698 – EQT/Curaeos Holding) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2017/C 423/04 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az edzők társadalomban betöltött szerepéről | 6 |
| | Európai Bizottság |
| 2017/C 423/05 | Euroátváltási árfolyamok | 11 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2017/C 423/04

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az edzők társadalomban betöltött szerepéről

6

Európai Bizottság

2017/C 423/05

Euroátváltási árfolyamok

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 9.12.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 423/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2017. november 20.)

a pályakövetésről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 423/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az oktatást és képzést elhagyó végzett tanulók foglalkoztathatósága számos tagállamban aggodalomra ad okot, többek között azért, mert az Unióban a friss felsőoktatási diplomával rendelkezők foglalkoztatási aránya még nem állt teljesen helyre a 2008-as pénzügyi válságot követően (1), a szakoktatási és -képzési programokban végzettséget szerzők foglalkoztatási helyzete pedig eltérő a különböző tagállamokban. |
| --- | --- |

(1)

Az oktatást és képzést elhagyó végzett tanulók foglalkoztathatósága számos tagállamban aggodalomra ad okot, többek között azért, mert az Unióban a friss felsőoktatási diplomával rendelkezők foglalkoztatási aránya még nem állt teljesen helyre a 2008-as pénzügyi válságot követően (1), a szakoktatási és -képzési programokban végzettséget szerzők foglalkoztatási helyzete pedig eltérő a különböző tagállamokban.

| (2) | Ezért a tagállamokat arra ösztönözték a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokon (2) keresztül, hogy a szociális partnerekkel együttműködve megfelelő tudás, készség- és kompetenciakínálat révén mozdítsák elő a foglalkoztathatóságot és a termelékenységet. |
| --- | --- |

(2)

Ezért a tagállamokat arra ösztönözték a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokon (2) keresztül, hogy a szociális partnerekkel együttműködve megfelelő tudás, készség- és kompetenciakínálat révén mozdítsák elő a foglalkoztathatóságot és a termelékenységet.

| (3) | E célkitűzés elérése szempontjából nagyon fontos, hogy jó minőségű információk álljanak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy mi történik a végzettséggel rendelkezőkkel a képesítés megszerzése, illetve az oktatás vagy képzés elhagyása után, annak érdekében, hogy megismerjük, hogy milyen tényezők okoznak foglalkoztathatósági problémákat az egyes régiókban és gazdasági ágazatokban, illetve bizonyos felsőoktatási vagy szakoktatási és -képzési szakokról kikerülő végzettek esetében, valamint hogy megoldásokat találjunk ezekre a problémákra. Ezeknek az információknak az értékére a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei (ESG) (3), valamint a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete (EQAVET) (4) is felhívják a figyelmet. |
| --- | --- |

(3)

E célkitűzés elérése szempontjából nagyon fontos, hogy jó minőségű információk álljanak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy mi történik a végzettséggel rendelkezőkkel a képesítés megszerzése, illetve az oktatás vagy képzés elhagyása után, annak érdekében, hogy megismerjük, hogy milyen tényezők okoznak foglalkoztathatósági problémákat az egyes régiókban és gazdasági ágazatokban, illetve bizonyos felsőoktatási vagy szakoktatási és -képzési szakokról kikerülő végzettek esetében, valamint hogy megoldásokat találjunk ezekre a problémákra. Ezeknek az információknak az értékére a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei (ESG) (3), valamint a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete (EQAVET) (4) is felhívják a figyelmet.

| (4) | Mivel azonban a felsőoktatásban, valamint a szakoktatásban és -képzésben végzettek eredményeire vonatkozó adatok gyűjtésének, elemzésének és felhasználásának rendszere az Unió számos területén még nem került megfelelően kidolgozásra, jobb információkra van szükség egyrészt ahhoz, hogy a tanulók megalapozottan dönthessenek arról, hogy mit tanuljanak, másrészt pedig az oktatási programok, illetve a kormányzati szakpolitika kialakításához. |
| --- | --- |

(4)

Mivel azonban a felsőoktatásban, valamint a szakoktatásban és -képzésben végzettek eredményeire vonatkozó adatok gyűjtésének, elemzésének és felhasználásának rendszere az Unió számos területén még nem került megfelelően kidolgozásra, jobb információkra van szükség egyrészt ahhoz, hogy a tanulók megalapozottan dönthessenek arról, hogy mit tanuljanak, másrészt pedig az oktatási programok, illetve a kormányzati szakpolitika kialakításához.

| (5) | A munkaerőpiacra való belépés nagymértékben függ a gazdasági helyzettől, a képzettség szintjétől és a tanulmányi területtől, továbbá társadalmi-demográfiai tényezők is befolyásolják, csakúgy mint a család társadalmi-gazdasági háttere (5). A probléma átfogó kezelése érdekében tehát fontos adatokat gyűjteni e különböző tényezők hatására vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(5)

A munkaerőpiacra való belépés nagymértékben függ a gazdasági helyzettől, a képzettség szintjétől és a tanulmányi területtől, továbbá társadalmi-demográfiai tényezők is befolyásolják, csakúgy mint a család társadalmi-gazdasági háttere (5). A probléma átfogó kezelése érdekében tehát fontos adatokat gyűjteni e különböző tényezők hatására vonatkozóan is.

| (6) | Noha számos tagállam dolgozik már pályakövetési rendszer kifejlesztésén, korlátozott a tudásnak és a bevált gyakorlatoknak a cseréje, valamint az egymástól való tanulás. |
| --- | --- |

(6)

Noha számos tagállam dolgozik már pályakövetési rendszer kifejlesztésén, korlátozott a tudásnak és a bevált gyakorlatoknak a cseréje, valamint az egymástól való tanulás.

| (7) | mivel korlátozott a meglévő összehasonlítható adatok köre, és a tagállami szinten gyűjtött adatok nem hasonlíthatók össze a más tagállamokban gyűjtött adatokkal, nehéz bármilyen következtetést levonni a különböző országok és régiók között a tendenciák és az eredmények terén jelentkező különbségekből. |
| --- | --- |

(7)

mivel korlátozott a meglévő összehasonlítható adatok köre, és a tagállami szinten gyűjtött adatok nem hasonlíthatók össze a más tagállamokban gyűjtött adatokkal, nehéz bármilyen következtetést levonni a különböző országok és régiók között a tendenciák és az eredmények terén jelentkező különbségekből.

| (8) | Az Unió felsőoktatási modernizációs programjáról folytatott nyilvános konzultáció (6) keretében problémaként fogalmazódott meg, hogy a felsőoktatás nem biztosít a végzettséget szerzők számára olyan tudást, készségeket és kompetenciákat, amelyekre szükségük van a boldoguláshoz a gyorsan változó oktatási és foglalkoztatási környezetben, valamint hogy bizonyos tagállamokban továbbra is strukturális munkaerőhiány áll fenn. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió felsőoktatási modernizációs programjáról folytatott nyilvános konzultáció (6) keretében problémaként fogalmazódott meg, hogy a felsőoktatás nem biztosít a végzettséget szerzők számára olyan tudást, készségeket és kompetenciákat, amelyekre szükségük van a boldoguláshoz a gyorsan változó oktatási és foglalkoztatási környezetben, valamint hogy bizonyos tagállamokban továbbra is strukturális munkaerőhiány áll fenn.

| (9) | A tagállamok uniós szintű fellépést kértek a foglalkoztathatóságra, a strukturális munkaerőhiányra és a munkaerőpiaci szükségletekre vonatkozó információk áramlásának javítása céljából. Ennek keretében az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) végrehajtásáról szóló, 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentés (7) javasolja a felsőoktatás munkaerőpiaci és társadalmi relevanciájának előmozdítását, többek között a munkaerőpiaci szükségletek és eredmények hatékonyabb felmérése és előrejelzése, például a végzettek szakmai előmenetelének nyomon követése révén. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok uniós szintű fellépést kértek a foglalkoztathatóságra, a strukturális munkaerőhiányra és a munkaerőpiaci szükségletekre vonatkozó információk áramlásának javítása céljából. Ennek keretében az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének (Oktatás és képzés 2020) végrehajtásáról szóló, 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentés (7) javasolja a felsőoktatás munkaerőpiaci és társadalmi relevanciájának előmozdítását, többek között a munkaerőpiaci szükségletek és eredmények hatékonyabb felmérése és előrejelzése, például a végzettek szakmai előmenetelének nyomon követése révén.

| (10) | A tagállamok továbbá a szakoktatás és -képzés területén a 2015-től 2020-ig tartó időszakban elvégzendő új középtávú feladatokról szóló, 2015. évi rigai következtetésekben vállalták, hogy folyamatos tájékoztatást és visszacsatolást biztosítanak olyan intézkedéseken keresztül, mint például a szakoktatásban és -képzésben végzettekre vonatkozó foglalkoztathatósági adatok felhasználása, a tanulásra, a munkaerőpiacra való belépésre és a szakmai előmenetelre vonatkozó adatok kombinálása, valamint a nemzeti szintű szereplők arra való képességének fokozása, hogy a végzettséget szerzőkre vonatkozó adatok felhasználásával igazítsák hozzá a tanterveket, a foglalkozási profilokat, valamint a szakoktatásban és -képzésben szerezhető képesítések tartalmát az új gazdasági és műszaki követelményekhez. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok továbbá a szakoktatás és -képzés területén a 2015-től 2020-ig tartó időszakban elvégzendő új középtávú feladatokról szóló, 2015. évi rigai következtetésekben vállalták, hogy folyamatos tájékoztatást és visszacsatolást biztosítanak olyan intézkedéseken keresztül, mint például a szakoktatásban és -képzésben végzettekre vonatkozó foglalkoztathatósági adatok felhasználása, a tanulásra, a munkaerőpiacra való belépésre és a szakmai előmenetelre vonatkozó adatok kombinálása, valamint a nemzeti szintű szereplők arra való képességének fokozása, hogy a végzettséget szerzőkre vonatkozó adatok felhasználásával igazítsák hozzá a tanterveket, a foglalkozási profilokat, valamint a szakoktatásban és -képzésben szerezhető képesítések tartalmát az új gazdasági és műszaki követelményekhez.

| (11) | Ezt követően pedig a tagállamok „A társadalmi-gazdasági fejlődés és a befogadás Unió-szerte, az oktatás révén való elősegítéséről: az oktatás és a képzés hozzájárulása a 2016. évi európai szemeszterhez” című állásfoglalásban (8) felhívták a figyelmet a strukturális munkaerőhiány és a készséghiányok prioritásként történő kezelésének fontosságára. |
| --- | --- |

(11)

Ezt követően pedig a tagállamok „A társadalmi-gazdasági fejlődés és a befogadás Unió-szerte, az oktatás révén való elősegítéséről: az oktatás és a képzés hozzájárulása a 2016. évi európai szemeszterhez” című állásfoglalásban (8) felhívták a figyelmet a strukturális munkaerőhiány és a készséghiányok prioritásként történő kezelésének fontosságára.

| (12) | Ez az állásfoglalás a korábban elvégzett munkára épült. A tagállamok a vállalkozásoktatásról és -képzésről szóló, 2014. évi tanácsi következtetésekben (9) megállapodtak abban, hogy a vállalkozásoktatás és -képzés minőségének és hatékonyságának értékelése során lehetőség szerint pályakövetési információkat is felhasználnak majd. |
| --- | --- |

(12)

Ez az állásfoglalás a korábban elvégzett munkára épült. A tagállamok a vállalkozásoktatásról és -képzésről szóló, 2014. évi tanácsi következtetésekben (9) megállapodtak abban, hogy a vállalkozásoktatás és -képzés minőségének és hatékonyságának értékelése során lehetőség szerint pályakövetési információkat is felhasználnak majd.

| (13) | 2013-ban a tagállamok a felsőoktatás szociális dimenziójáról szóló tanácsi következtetésekben (10) megállapodtak abban, hogy előmozdítják az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz kapcsolódó lehetőségekre és eredményekre vonatkozó információk szolgáltatását. |
| --- | --- |

(13)

2013-ban a tagállamok a felsőoktatás szociális dimenziójáról szóló tanácsi következtetésekben (10) megállapodtak abban, hogy előmozdítják az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz kapcsolódó lehetőségekre és eredményekre vonatkozó információk szolgáltatását.

| (14) | Továbbá az oktatásból és képzésből kikerülő végzettek foglalkoztathatóságáról szóló, 2012. évi tanácsi következtetésekben (11) a tagállamok megállapodtak abban, hogy 2020-ra azoknak a 20–34 év közötti végzetteknek, akik legfeljebb három évvel a referenciaévet megelőzően kerültek ki az oktatásból és képzésből, a 82 %-a vegyen részt a foglalkoztatásban, valamint abban is megállapodtak, hogy nyomon követik az oktatásból és képzésből kikerülő végzettek foglalkoztatási arányát annak érdekében, hogy megalapozottabb szakpolitikákat lehessen kidolgozni az oktatás/képzés és a foglalkoztatás közötti kapcsolatot illetően, miközben a tagállamok és a Bizottság megállapodtak abban, hogy a kvantitatív nyomon követést kiegészítve kvalitatív információkat és bevált gyakorlatokat is gyűjtenek a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Továbbá az oktatásból és képzésből kikerülő végzettek foglalkoztathatóságáról szóló, 2012. évi tanácsi következtetésekben (11) a tagállamok megállapodtak abban, hogy 2020-ra azoknak a 20–34 év közötti végzetteknek, akik legfeljebb három évvel a referenciaévet megelőzően kerültek ki az oktatásból és képzésből, a 82 %-a vegyen részt a foglalkoztatásban, valamint abban is megállapodtak, hogy nyomon követik az oktatásból és képzésből kikerülő végzettek foglalkoztatási arányát annak érdekében, hogy megalapozottabb szakpolitikákat lehessen kidolgozni az oktatás/képzés és a foglalkoztatás közötti kapcsolatot illetően, miközben a tagállamok és a Bizottság megállapodtak abban, hogy a kvantitatív nyomon követést kiegészítve kvalitatív információkat és bevált gyakorlatokat is gyűjtenek a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal érdekében.

| (15) | Az Európai Bizottság ezért az új európai készségfejlesztési programról szóló közleményében (12) prioritásként jelölte meg a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és tájékoztatás javítását a jobb pályaválasztás érdekében, és ennek jegyében javaslatot tett a felsőoktatásban végzettek pályakövetésére vonatkozóan annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat a végzettséget szerzők munkaerőpiacra történő bejutására vonatkozó információk javításában. Ezzel összefüggésben ez az ajánlás a tagállami kezdeményezések kiegészítésének tekintendő, a vállalások pedig önkéntesek, |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Bizottság ezért az új európai készségfejlesztési programról szóló közleményében (12) prioritásként jelölte meg a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és tájékoztatás javítását a jobb pályaválasztás érdekében, és ennek jegyében javaslatot tett a felsőoktatásban végzettek pályakövetésére vonatkozóan annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat a végzettséget szerzők munkaerőpiacra történő bejutására vonatkozó információk javításában. Ezzel összefüggésben ez az ajánlás a tagállami kezdeményezések kiegészítésének tekintendő, a vállalások pedig önkéntesek,

AJÁNLJA, HOGY A TAGÁLLAMOK:

a nemzeti és uniós jogszabályoknak, így különösen a személyes adatok védelméről szóló 95/46/EK irányelvnek (13), valamint a rendelkezésre álló erőforrásoknak és a nemzeti körülményeknek megfelelően, az összes érdekelt féllel való szoros együttműködésben:

| 1. | javítsák a végzettek (14), valamint adott esetben a felsőoktatást vagy a szakoktatást és -képzést végzettség nélkül elhagyók tevékenységeire vonatkozó információk rendelkezésre állását és minőségét többek között úgy, hogy 2020-ig előrehaladást érnek el olyan pályakövetési rendszerek létrehozása terén, amelyek magukban foglalják az alábbiakat:






  a) | releváns, anonim adminisztratív statisztikai adatok gyűjtése az oktatási, adóügyi, népességnyilvántartó és társadalombiztosítási adatbázisokból; |
| --- | --- | --- |

1.

javítsák a végzettek (14), valamint adott esetben a felsőoktatást vagy a szakoktatást és -képzést végzettség nélkül elhagyók tevékenységeire vonatkozó információk rendelkezésre állását és minőségét többek között úgy, hogy 2020-ig előrehaladást érnek el olyan pályakövetési rendszerek létrehozása terén, amelyek magukban foglalják az alábbiakat:

a)

releváns, anonim adminisztratív statisztikai adatok gyűjtése az oktatási, adóügyi, népességnyilvántartó és társadalombiztosítási adatbázisokból;

| b) | a végzettséggel rendelkezők körében végzendő longitudinális felmérések koncepciójának kidolgozása az oktatási rendszer, illetve adott esetben az egyes intézmények szintjén, tekintettel arra, hogy igen fontosak az emberek munkaerőpiacra való bejutására vagy további oktatásban és képzésben való részvételére, majd későbbi szakmai előmenetelére vonatkozó kvalitatív adatok; valamint |
| --- | --- |

b)

a végzettséggel rendelkezők körében végzendő longitudinális felmérések koncepciójának kidolgozása az oktatási rendszer, illetve adott esetben az egyes intézmények szintjén, tekintettel arra, hogy igen fontosak az emberek munkaerőpiacra való bejutására vagy további oktatásban és képzésben való részvételére, majd későbbi szakmai előmenetelére vonatkozó kvalitatív adatok; valamint

| c) | lehetőség arra, hogy a hatóságok anonimizált módon összekapcsolják a különböző forrásokból származó adatokat a végzettek utóéletére vonatkozó összetett kép kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

lehetőség arra, hogy a hatóságok anonimizált módon összekapcsolják a különböző forrásokból származó adatokat a végzettek utóéletére vonatkozó összetett kép kialakítása érdekében.

A gyűjtendő adatok tartalma

| 2. | tekintettel arra, hogy e tanácsi ajánlás értelmében javítani kell az adatok összehasonlíthatóságát, a tagállamok gyűjtsenek adatokat az alábbi területeken:






  a) | életrajzi adatok és a szociális és gazdasági helyzetre vonatkozó adatok; |
| --- | --- | --- |

2.

tekintettel arra, hogy e tanácsi ajánlás értelmében javítani kell az adatok összehasonlíthatóságát, a tagállamok gyűjtsenek adatokat az alábbi területeken:

a)

életrajzi adatok és a szociális és gazdasági helyzetre vonatkozó adatok;

| b) | oktatásra és képzésre vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

b)

oktatásra és képzésre vonatkozó adatok;

| c) | a foglalkoztatásra vagy további oktatásra és képzésre vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

c)

a foglalkoztatásra vagy további oktatásra és képzésre vonatkozó adatok;

| d) | az oktatás és képzés relevanciája a foglalkoztatás és az egész életen át tartó tanulás szempontjából; |
| --- | --- |

d)

az oktatás és képzés relevanciája a foglalkoztatás és az egész életen át tartó tanulás szempontjából;

| e) | szakmai előmenetel. |
| --- | --- |

e)

szakmai előmenetel.

A végzettek körében végzett longitudinális felmérés

| 3. | ösztönözzék a végzettséget szerzők körében végzett longitudinális felméréseken való magas, reprezentatív és tartós válaszadási arányt, ideértve adott esetben az olyan végzettek pályakövetését is, akik akár oktatásban vagy képzésben való részvétel céljából, akár tanulmányaik elvégzését követően elvándoroltak. |
| --- | --- |

3.

ösztönözzék a végzettséget szerzők körében végzett longitudinális felméréseken való magas, reprezentatív és tartós válaszadási arányt, ideértve adott esetben az olyan végzettek pályakövetését is, akik akár oktatásban vagy képzésben való részvétel céljából, akár tanulmányaik elvégzését követően elvándoroltak.

Európai együttműködés

| 4. | vegyenek részt egy olyan szakértői hálózatban, amely a tagállamok közötti együttműködést és egymástól való tanulást hivatott előmozdítani a pályakövetési rendszerek és azok továbbfejlesztése terén. Ez a hálózat megvizsgálja majd, hogy miként lehetne a 2. pontnak megfelelően összehasonlítható adatokat és közös fogalommeghatározásokat biztosítani. A 3. és 9. pontban említett longitudinális felméréseket illetően a hálózat javaslatokat tesz a közös alapelvekre, a felmérések optimális gyakoriságára, valamint az elvándorolt végzettek pályakövetésének módjára. |
| --- | --- |

4.

vegyenek részt egy olyan szakértői hálózatban, amely a tagállamok közötti együttműködést és egymástól való tanulást hivatott előmozdítani a pályakövetési rendszerek és azok továbbfejlesztése terén. Ez a hálózat megvizsgálja majd, hogy miként lehetne a 2. pontnak megfelelően összehasonlítható adatokat és közös fogalommeghatározásokat biztosítani. A 3. és 9. pontban említett longitudinális felméréseket illetően a hálózat javaslatokat tesz a közös alapelvekre, a felmérések optimális gyakoriságára, valamint az elvándorolt végzettek pályakövetésének módjára.

| 5. | a szakértői hálózatot az Oktatás és képzés 2020 keretében meglévő, az együttműködésre vonatkozó irányítási struktúrákkal összhangban kell megszervezni, az esetleges későbbi új struktúrák sérelme nélkül. |
| --- | --- |

5.

a szakértői hálózatot az Oktatás és képzés 2020 keretében meglévő, az együttműködésre vonatkozó irányítási struktúrákkal összhangban kell megszervezni, az esetleges későbbi új struktúrák sérelme nélkül.

Az eredmények terjesztése és kiaknázása

| 6. | tegyenek intézkedéseket a pályakövetési elemzések eredményeinek időben, rendszeresen és széles körben való terjesztésére és kiaknázására, a következő célokból:






  a) | a pályaorientáció erősítése a leendő tanulók, a jelenlegi tanulók és a végzettek számára; |
| --- | --- | --- |

6.

tegyenek intézkedéseket a pályakövetési elemzések eredményeinek időben, rendszeresen és széles körben való terjesztésére és kiaknázására, a következő célokból:

a)

a pályaorientáció erősítése a leendő tanulók, a jelenlegi tanulók és a végzettek számára;

| b) | tantervek kidolgozásának és frissítésének támogatása annak érdekében, hogy javuljon a megfelelő készségek megszerzése és a foglalkoztathatóság; |
| --- | --- |

b)

tantervek kidolgozásának és frissítésének támogatása annak érdekében, hogy javuljon a megfelelő készségek megszerzése és a foglalkoztathatóság;

| c) | a készségkereslet és a készségkínálat jobb összehangolása a versenyképesség és az innováció helyi, regionális és nemzeti szintű támogatása, valamint a készséghiányok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

c)

a készségkereslet és a készségkínálat jobb összehangolása a versenyképesség és az innováció helyi, regionális és nemzeti szintű támogatása, valamint a készséghiányok felszámolása érdekében;

| d) | felkészülés a foglalkoztatási, az oktatási és a társadalmi szükségletek folyamatos változására, továbbá ezek előrejelzése; valamint |
| --- | --- |

d)

felkészülés a foglalkoztatási, az oktatási és a társadalmi szükségletek folyamatos változására, továbbá ezek előrejelzése; valamint

| e) | hozzájárulás a szakpolitikák kialakításához nemzeti és uniós szinten egyaránt. |
| --- | --- |

e)

hozzájárulás a szakpolitikák kialakításához nemzeti és uniós szinten egyaránt.

Finanszírozás

| 7. | biztosítsák a pályakövetési kezdeményezések fenntarthatóságát megfelelő és többéves erőforrások hozzárendelésével, a nemzeti és európai finanszírozási források – pl. az Erasmus+ vagy az európai strukturális és beruházási alapok – kihasználásával, amennyiben lehetséges, illetve összhangban a meglévő forrásokkal, a jogalapokkal és a 2014 és 2020 közötti időszakra meghatározott prioritásokkal, a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások sérelme nélkül. |
| --- | --- |

7.

biztosítsák a pályakövetési kezdeményezések fenntarthatóságát megfelelő és többéves erőforrások hozzárendelésével, a nemzeti és európai finanszírozási források – pl. az Erasmus+ vagy az európai strukturális és beruházási alapok – kihasználásával, amennyiben lehetséges, illetve összhangban a meglévő forrásokkal, a jogalapokkal és a 2014 és 2020 közötti időszakra meghatározott prioritásokkal, a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások sérelme nélkül.

Jelentéstétel

| 8. | az ezen ajánlás elfogadását követő két éven belül, majd azt követően rendszeresen értékeljék az ezen ajánlás végrehajtása terén elért eredményeket és azokról a szakértői hálózaton keresztül tegyenek jelentést a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

az ezen ajánlás elfogadását követő két éven belül, majd azt követően rendszeresen értékeljék az ezen ajánlás végrehajtása terén elért eredményeket és azokról a szakértői hálózaton keresztül tegyenek jelentést a Bizottságnak.

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A BIZOTTSÁGNAK:

| 9. | dolgozza ki a diplomásokra vonatkozó európai felmérés (15) kísérleti szakaszát, amely felmérés célja a végzettek foglalkoztatására és társadalmi boldogulására vonatkozó összehasonlítható információk rendelkezésre állásának javítása, és ennek során vegye figyelembe a Eurograduate megvalósíthatósági tanulmány (16) eredményeit és a pályakövetési rendszerekkel kapcsolatos tagállami tapasztalatokat. Az ezen ajánlás elfogadását követő három éven belül nyújtson be jelentést a szakértői hálózatnak e kísérleti felmérés eredményéről. Ha a kísérleti szakasz sikeresnek bizonyul, a Bizottság konzultál a tagállamokkal arról, hogy a diplomásokra vonatkozó európai felmérést célszerű-e teljeskörűen bevezetni a felsőoktatásban. |
| --- | --- |

9.

dolgozza ki a diplomásokra vonatkozó európai felmérés (15) kísérleti szakaszát, amely felmérés célja a végzettek foglalkoztatására és társadalmi boldogulására vonatkozó összehasonlítható információk rendelkezésre állásának javítása, és ennek során vegye figyelembe a Eurograduate megvalósíthatósági tanulmány (16) eredményeit és a pályakövetési rendszerekkel kapcsolatos tagállami tapasztalatokat. Az ezen ajánlás elfogadását követő három éven belül nyújtson be jelentést a szakértői hálózatnak e kísérleti felmérés eredményéről. Ha a kísérleti szakasz sikeresnek bizonyul, a Bizottság konzultál a tagállamokkal arról, hogy a diplomásokra vonatkozó európai felmérést célszerű-e teljeskörűen bevezetni a felsőoktatásban.

| 10. | szükség szerint nyújtson kapacitásépítési támogatást a pályakövetési rendszerek létrehozásához, a bevált gyakorlatokra alapozva. A szakoktatás és -képzés esetében ez magában foglal majd egy, az összes tagállamra kiterjedő átfogó feltérképezést, amelynek keretében felmérik az uniós szintű együttműködés lehetőségeit, és amelynek alapján megvizsgálható, hogy – amennyiben célszerűnek tartják – megvalósítható-e a végzettekre vonatkozó európai felmérésnek a szakoktatásban és -képzésben való bevezetése. A kapacitásépítéssel összefüggésben a Bizottság szintén támogatni fogja az együttműködést a hatóságok, a szakoktatási és -képzési szolgáltatók, valamint a pályaorientációs szolgálatok között annak érdekében, hogy javuljon a pályakövetési adatok rendelkezésre állása, összehasonlíthatósága és megbízhatósága. |
| --- | --- |

10.

szükség szerint nyújtson kapacitásépítési támogatást a pályakövetési rendszerek létrehozásához, a bevált gyakorlatokra alapozva. A szakoktatás és -képzés esetében ez magában foglal majd egy, az összes tagállamra kiterjedő átfogó feltérképezést, amelynek keretében felmérik az uniós szintű együttműködés lehetőségeit, és amelynek alapján megvizsgálható, hogy – amennyiben célszerűnek tartják – megvalósítható-e a végzettekre vonatkozó európai felmérésnek a szakoktatásban és -képzésben való bevezetése. A kapacitásépítéssel összefüggésben a Bizottság szintén támogatni fogja az együttműködést a hatóságok, a szakoktatási és -képzési szolgáltatók, valamint a pályaorientációs szolgálatok között annak érdekében, hogy javuljon a pályakövetési adatok rendelkezésre állása, összehasonlíthatósága és megbízhatósága.

| 11. | segítse elő az egymástól való tanulást és a legjobb gyakorlatok cseréjét, erősítse az együttműködést a szakértői hálózat létrehozásával és támogatásával, valamint folytasson együttműködést az egyéb érintett szakértői csoportokkal, nemzetközi szervezetekkel, valamint uniós intézményekkel és ügynökségekkel. |
| --- | --- |

11.

segítse elő az egymástól való tanulást és a legjobb gyakorlatok cseréjét, erősítse az együttműködést a szakértői hálózat létrehozásával és támogatásával, valamint folytasson együttműködést az egyéb érintett szakértői csoportokkal, nemzetközi szervezetekkel, valamint uniós intézményekkel és ügynökségekkel.

| 12. | biztosítsa, hogy a pályakövetési elemzések eredményeit felhasználás céljából a tagállamok és az érdekelt felek rendelkezésére bocsássák. |
| --- | --- |

12.

biztosítsa, hogy a pályakövetési elemzések eredményeit felhasználás céljából a tagállamok és az érdekelt felek rendelkezésére bocsássák.

| 13. | támogassa az európai finanszírozási források – pl. az Erasmus+ vagy az európai strukturális és beruházási alapok – felhasználását, amennyiben lehetséges, illetve összhangban azok pénzügyi kapacitásával, jogalapjával, döntéshozatali eljárásaival és a 2014 és 2020 közötti időszakra meghatározott prioritásaival, a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások sérelme nélkül. |
| --- | --- |

13.

támogassa az európai finanszírozási források – pl. az Erasmus+ vagy az európai strukturális és beruházási alapok – felhasználását, amennyiben lehetséges, illetve összhangban azok pénzügyi kapacitásával, jogalapjával, döntéshozatali eljárásaival és a 2014 és 2020 közötti időszakra meghatározott prioritásaival, a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások sérelme nélkül.

| 14. | tegyen jelentést a Tanácsnak ezen ajánlás végrehajtásáról öt évvel annak elfogadását követően. |
| --- | --- |

14.

tegyen jelentést a Tanácsnak ezen ajánlás végrehajtásáról öt évvel annak elfogadását követően.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. REPS

---

(1)  COM/2015/0690 final.

1

(2)  A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1848 határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokról (HL L 268., 2015.10.15., 28. o.).

2

(3)  ISBN 952-5539-04-0.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. június 18-i ajánlása a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének létrehozásáról (HL C 155., 2009.7.8., 1. o.).

4

(5)  A nemnek és a migráns háttérnek az iskolából a munkaerőpiacra történő átmenetre gyakorolt hatásáról lásd: OECD/Európai Unió (2015.). Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In, 13. fejezet.

5

Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In,

(6)  SWD(2016) 0195 final.

6

(7)  HL C 417., 2015.12.15., 25. o.

7

(8)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által kialakított, 2016. február 24-i állásfoglalás a társadalmi-gazdasági fejlődés és a befogadás Unió-szerte, az oktatás révén való elősegítéséről: az oktatás és a képzés hozzájárulása a 2016. évi európai szemeszterhez (HL C 105., 2016.3.19., 1. o.).

8

(9)  HL C 17., 2015.1.20., 2. o.

9

(10)  HL C 168., 2013.6.14., 2. o.

10

(11)  HL C 169., 2012.6.15., 11. o.

11

(12)  COM(2016) 381 final.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

13

(14)  E tanácsi ajánlás alkalmazásában a „végzett” olyan személy, aki elvégezte a felsőoktatás vagy a szakoktatás és -képzés bármely szintjét (az EKKR 4. vagy afölötti szintjeit). A megfogalmazás arra is tekintettel van, hogy bizonyos tagállamok az iskolaelhagyókat is nyomon követik.

14

(15)  Az EKKR 5. és felsőbb szintjei.

15

(16)  A Eurograduate megvalósíthatósági tanulmány csak a felsőoktatásra terjed ki.

16

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 9.12.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 423/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 423/02)

2017. december 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak német nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8691 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8691 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 9.12.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 423/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8698 – EQT/Curaeos Holding)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2017/C 423/03)

2017. november 28-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8698 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32017M8698 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 9.12.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 423/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 423/6

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az edzők társadalomban betöltött szerepéről

(2017/C 423/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY

| 1. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikke szerint az Unió a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájárul az európai sport előmozdításához. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikke szerint az Unió a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájárul az európai sport előmozdításához.

| 2. | Az Európai Unió Tanácsa 2017. május 23-án elfogadta a sportra vonatkozó harmadik uniós munkatervet (2017–2020), amely a sport területén való uniós szintű együttműködés kiemelt témájaként határozta meg a sport és a társadalom kapcsolatát, illetve az egyik legfontosabb részterületként azonosította az edzők szerepét; |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió Tanácsa 2017. május 23-án elfogadta a sportra vonatkozó harmadik uniós munkatervet (2017–2020), amely a sport területén való uniós szintű együttműködés kiemelt témájaként határozta meg a sport és a társadalom kapcsolatát, illetve az egyik legfontosabb részterületként azonosította az edzők szerepét;

TEKINTETTEL ARRA, HOGY

| 3. | Az elmúlt évtizedek során a társadalom sokat változott; a különböző technológiai, gazdasági és társadalomszerkezeti fejlemények következtében a jelenlegi nemzedékeknek több jelentős kihívással is szembe kell nézniük:






  a) | a lakosság fizikai aktivitásszintje gyengülést mutat (1), és aggasztó mindenekelőtt az, hogy a gyermekek és a serdülőkorúak nem végeznek a fejlődésükhöz szükséges mértékű testmozgást (2); |
| --- | --- | --- |

3.

Az elmúlt évtizedek során a társadalom sokat változott; a különböző technológiai, gazdasági és társadalomszerkezeti fejlemények következtében a jelenlegi nemzedékeknek több jelentős kihívással is szembe kell nézniük:

a)

a lakosság fizikai aktivitásszintje gyengülést mutat (1), és aggasztó mindenekelőtt az, hogy a gyermekek és a serdülőkorúak nem végeznek a fejlődésükhöz szükséges mértékű testmozgást (2);

| b) | az elhízásra hajlamosító ülő életmód és a hosszabb várható élettartammal összefüggő egészségügyi kihívások együttesen egyre nagyobb terhet rónak az egészségügyi rendszerre, a gazdaságra és a társadalomra (3)
   (4); |
| --- | --- |

b)

az elhízásra hajlamosító ülő életmód és a hosszabb várható élettartammal összefüggő egészségügyi kihívások együttesen egyre nagyobb terhet rónak az egészségügyi rendszerre, a gazdaságra és a társadalomra (3)
   (4);

| c) | egyes uniós tagállamokban növekszik a munkanélküliség, különösen a fiatalok körében (5); |
| --- | --- |

c)

egyes uniós tagállamokban növekszik a munkanélküliség, különösen a fiatalok körében (5);

| d) | az európai társadalmak kihívásokkal néznek szembe a kohézió és az inkluzivitás fenntartásának, valamint annak kapcsán, hogy milyen megoldás kínálható a marginalizálódás kockázatának kitett csoportok, azaz a migránsok és a menekültek (6), az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a szociálisan kiszolgáltatott fiatalok számára (7); |
| --- | --- |

d)

az európai társadalmak kihívásokkal néznek szembe a kohézió és az inkluzivitás fenntartásának, valamint annak kapcsán, hogy milyen megoldás kínálható a marginalizálódás kockázatának kitett csoportok, azaz a migránsok és a menekültek (6), az időskorúak, a fogyatékossággal élők és a szociálisan kiszolgáltatott fiatalok számára (7);

| e) | a mobilitás fokozódása hatással van különböző szociális területekre: a munkaerőpiacra, a kulturális kohézióra, a szociális szolgáltatásokra és a környezetre; |
| --- | --- |

e)

a mobilitás fokozódása hatással van különböző szociális területekre: a munkaerőpiacra, a kulturális kohézióra, a szociális szolgáltatásokra és a környezetre;

| f) | etikai problémák is egyre gyakrabban merülnek fel a sportban; |
| --- | --- |

f)

etikai problémák is egyre gyakrabban merülnek fel a sportban;

| 4. | A gyors technológiai fejlődéssel a munka egyre nagyobb mértékben automatizálódik majd, potenciálisan egyre több időt szabadítva fel a kikapcsolódás céljára is (8). Mivel azonban az információtechnológia könnyen hozzáférhetővé teszi a passzív kikapcsolódásra szolgáló tevékenységeket, a lakosság a rendelkezésre álló szabadidő egyre nagyobb részét fordítja népszerű számítógépes szórakozási formákra, és így még nagyobb arányúvá válik a fizikai inaktivitás; |
| --- | --- |

4.

A gyors technológiai fejlődéssel a munka egyre nagyobb mértékben automatizálódik majd, potenciálisan egyre több időt szabadítva fel a kikapcsolódás céljára is (8). Mivel azonban az információtechnológia könnyen hozzáférhetővé teszi a passzív kikapcsolódásra szolgáló tevékenységeket, a lakosság a rendelkezésre álló szabadidő egyre nagyobb részét fordítja népszerű számítógépes szórakozási formákra, és így még nagyobb arányúvá válik a fizikai inaktivitás;

HANGSÚLYOZVA, HOGY:

| 5. | Ezzel párhuzamosan az elmúlt évtizedekben a sport is változásokon esett át, és továbbra is változik, tükrözve a szélesebb körű társadalmi-kulturális átalakulásokat: a sport demokratizálódásának és diverzifikálódásának hatásaként új sportágak jelentek meg, a nők nagyobb arányban vesznek részt korábban hagyományosan férfiak által uralt sportágakban, és megsokszorozódott a sportlétesítmények száma; egyre ismertebbé válik a sportnak és a testmozgásnak az egészség és a személyes fejlődés szempontjából vett jelentősége; és ezen ösztönző hatásnak köszönhetően a sport egyre nagyobb potenciált képvisel a társadalmi beilleszkedés és befogadás szempontjából, illetve a piaci hasznosítás terén is, az üzleti tevékenységek, a vállalkozás és a kereskedelem egyik hajtóerejeként; |
| --- | --- |

5.

Ezzel párhuzamosan az elmúlt évtizedekben a sport is változásokon esett át, és továbbra is változik, tükrözve a szélesebb körű társadalmi-kulturális átalakulásokat: a sport demokratizálódásának és diverzifikálódásának hatásaként új sportágak jelentek meg, a nők nagyobb arányban vesznek részt korábban hagyományosan férfiak által uralt sportágakban, és megsokszorozódott a sportlétesítmények száma; egyre ismertebbé válik a sportnak és a testmozgásnak az egészség és a személyes fejlődés szempontjából vett jelentősége; és ezen ösztönző hatásnak köszönhetően a sport egyre nagyobb potenciált képvisel a társadalmi beilleszkedés és befogadás szempontjából, illetve a piaci hasznosítás terén is, az üzleti tevékenységek, a vállalkozás és a kereskedelem egyik hajtóerejeként;

| 6. | A sport és a kapcsolódó fizikai tevékenységek hozzájárulhatnak a társadalom működéséhez azáltal, hogy elősegíthetik a fent említett számos kihívás megoldását, és egyúttal hangsúlyozva, hogy fejleszteni kell a sportot, mint olyan egyedi társadalmi értéket képviselő területet, amely:






  a) | korosztálytól függetlenül mindenki számára pozitív hatású tevékenységeket foglal magában, általános jóllét, egészség és életminőség tekintetében egyaránt; |
| --- | --- | --- |

6.

A sport és a kapcsolódó fizikai tevékenységek hozzájárulhatnak a társadalom működéséhez azáltal, hogy elősegíthetik a fent említett számos kihívás megoldását, és egyúttal hangsúlyozva, hogy fejleszteni kell a sportot, mint olyan egyedi társadalmi értéket képviselő területet, amely:

a)

korosztálytól függetlenül mindenki számára pozitív hatású tevékenységeket foglal magában, általános jóllét, egészség és életminőség tekintetében egyaránt;

| b) | olyan társadalmi jelenség, amely összehozza az embereket, és társadalmi kohéziót teremt helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, fokozza a polgárok aktivitását, elősegíti a fair play elvének érvényesülését és mindenki számra közös értékeket (9) képvisel vallástól, nemzetiségtől, társadalmi pozíciótól és kulturális háttértől függetlenül; |
| --- | --- |

b)

olyan társadalmi jelenség, amely összehozza az embereket, és társadalmi kohéziót teremt helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, fokozza a polgárok aktivitását, elősegíti a fair play elvének érvényesülését és mindenki számra közös értékeket (9) képvisel vallástól, nemzetiségtől, társadalmi pozíciótól és kulturális háttértől függetlenül;

| c) | a szabadidőt olyan tevékenységekkel tölti meg, amelyek elősegítik a személyes fejlődést és megkönnyítik a társas és egyéb alapvető készségek elsajátítását valamennyi résztvevő számára, ténylegesen fejlesztve ezzel a humán tőkét; |
| --- | --- |

c)

a szabadidőt olyan tevékenységekkel tölti meg, amelyek elősegítik a személyes fejlődést és megkönnyítik a társas és egyéb alapvető készségek elsajátítását valamennyi résztvevő számára, ténylegesen fejlesztve ezzel a humán tőkét;

| d) | ösztönzi a tevékenységekbe való önkéntes bekapcsolódást és ennek révén hozzájárul a társadalmi életben való részvételhez; |
| --- | --- |

d)

ösztönzi a tevékenységekbe való önkéntes bekapcsolódást és ennek révén hozzájárul a társadalmi életben való részvételhez;

| e) | azáltal, hogy a teljesítmény javítását célzó technológiák, anyagok és ismeretanyag fejlesztése teréül szolgál – a hordható eszközöktől, a ruházaton és a táplálkozáson át az edzésmódokig számos területen –, számos különböző társadalmi csoport, így az időskorúak és a fogyatékossággal élők számára hasznos megoldások forrása a munka és a szabadidő területét is érintő hatékonyságbeli, biztonsági és rehabilitációs fejlesztéseknek köszönhetően; |
| --- | --- |

e)

azáltal, hogy a teljesítmény javítását célzó technológiák, anyagok és ismeretanyag fejlesztése teréül szolgál – a hordható eszközöktől, a ruházaton és a táplálkozáson át az edzésmódokig számos területen –, számos különböző társadalmi csoport, így az időskorúak és a fogyatékossággal élők számára hasznos megoldások forrása a munka és a szabadidő területét is érintő hatékonyságbeli, biztonsági és rehabilitációs fejlesztéseknek köszönhetően;

| f) | előmozdítja a polgárok kulturális és szociális igényeihez igazodó városfejlesztést, valamint a környezettudatosságot; |
| --- | --- |

f)

előmozdítja a polgárok kulturális és szociális igényeihez igazodó városfejlesztést, valamint a környezettudatosságot;

| g) | jelentős és egyre növekvő mértékű hatást gyakorol a gazdaságra (10); |
| --- | --- |

g)

jelentős és egyre növekvő mértékű hatást gyakorol a gazdaságra (10);

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY

| 7. | Az edzők kulcsszereplők a sport területén, hiszen azáltal, hogy irányítást és orientációt biztosítanak a résztvevők számára, befolyással vannak a résztvevők ismereteinek, készségeinek, kilátásainak, ambícióinak, egészségének, jóllétének és értékeinek alakulására. Becslések szerint az Európában tevékenykedő mintegy 5–9 millió edző befolyása 50–100 millió európai polgárra terjed ki (11); |
| --- | --- |

7.

Az edzők kulcsszereplők a sport területén, hiszen azáltal, hogy irányítást és orientációt biztosítanak a résztvevők számára, befolyással vannak a résztvevők ismereteinek, készségeinek, kilátásainak, ambícióinak, egészségének, jóllétének és értékeinek alakulására. Becslések szerint az Európában tevékenykedő mintegy 5–9 millió edző befolyása 50–100 millió európai polgárra terjed ki (11);

| 8. | Az edzők azok a személyek, akik – igazolható készségeik és ismereteik segítségével – a sportteljesítmény javítását, illetve rekreációs vagy egészségügyi célt szolgáló edzéstervek biztonságos kidolgozásával és megvalósításával foglalkoznak; |
| --- | --- |

8.

Az edzők azok a személyek, akik – igazolható készségeik és ismereteik segítségével – a sportteljesítmény javítását, illetve rekreációs vagy egészségügyi célt szolgáló edzéstervek biztonságos kidolgozásával és megvalósításával foglalkoznak;

| 9. | E következtetésekben az edző fogalma alatt olyan sportedzők értendők, akik:






  a) | formális, nem formális és informális tanulás keretében szerzett sportedzői kompetenciákkal rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

9.

E következtetésekben az edző fogalma alatt olyan sportedzők értendők, akik:

a)

formális, nem formális és informális tanulás keretében szerzett sportedzői kompetenciákkal rendelkeznek;

| b) | irányítást és orientációt biztosítanak a versenysportolók és a rekreációs céllal sportolók számára; |
| --- | --- |

b)

irányítást és orientációt biztosítanak a versenysportolók és a rekreációs céllal sportolók számára;

| c) | tevékenységüket foglalkozásszerűen vagy önkéntes alapon végzik; |
| --- | --- |

c)

tevékenységüket foglalkozásszerűen vagy önkéntes alapon végzik;

| 10. | Az edzők munkájához az egyes országok és a sportszervezetek által kiadott edzői képesítésekben meghatározott feladatkörök, készségek és kompetenciák kapcsolódnak; |
| --- | --- |

10.

Az edzők munkájához az egyes országok és a sportszervezetek által kiadott edzői képesítésekben meghatározott feladatkörök, készségek és kompetenciák kapcsolódnak;

| 11. | Az edzők képzésére és képesítésére országonként más és más követelmények vonatkoznak. Az országok közötti összehasonlítást a nemzeti képesítési keretrendszerek, illetve az európai képesítési keretrendszernek (EKKR) való megfeleltetés teszi lehetővé, elősegítve, hogy mobilitási és egész életen át tartó tanulási célokból átláthatók és egymással összehasonlíthatók legyenek a nemzeti és európai szintű kompetenciák és képesítések; |
| --- | --- |

11.

Az edzők képzésére és képesítésére országonként más és más követelmények vonatkoznak. Az országok közötti összehasonlítást a nemzeti képesítési keretrendszerek, illetve az európai képesítési keretrendszernek (EKKR) való megfeleltetés teszi lehetővé, elősegítve, hogy mobilitási és egész életen át tartó tanulási célokból átláthatók és egymással összehasonlíthatók legyenek a nemzeti és európai szintű kompetenciák és képesítések;

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY

| 12. | Az edzők a sport azon kulcsszereplői közé tartoznak, akik hozzájárulnak a társadalom előtt álló kihívások kezeléséhez, mivel – egyéb feladatok mellett – az általuk betöltött szerep, pozíció, illetve az edzői tevékenység kontextusa függvényében:






  a) | befolyással lehetnek az emberek sporttal és testmozgással kapcsolatos legkorábbi tapasztalataira azáltal, hogy támogatják a sportolási szokások kialakulását, és részt vállalnak a sportkultúrából eredő társadalmi és gazdasági előnyök létrehozásában; |
| --- | --- | --- |

12.

Az edzők a sport azon kulcsszereplői közé tartoznak, akik hozzájárulnak a társadalom előtt álló kihívások kezeléséhez, mivel – egyéb feladatok mellett – az általuk betöltött szerep, pozíció, illetve az edzői tevékenység kontextusa függvényében:

a)

befolyással lehetnek az emberek sporttal és testmozgással kapcsolatos legkorábbi tapasztalataira azáltal, hogy támogatják a sportolási szokások kialakulását, és részt vállalnak a sportkultúrából eredő társadalmi és gazdasági előnyök létrehozásában;

| b) | egyre növekvő társadalmi szerepük lehet a sporttevékenységet folytató személyek – különösen a fiatal sportolók – személyes fejlődésében azáltal, hogy pozitív példát mutatnak, motivációt adnak és önbizalmat ültetnek beléjük, befolyással vannak értékeikre, viselkedési szokásaikra és szociális készségeikre; |
| --- | --- |

b)

egyre növekvő társadalmi szerepük lehet a sporttevékenységet folytató személyek – különösen a fiatal sportolók – személyes fejlődésében azáltal, hogy pozitív példát mutatnak, motivációt adnak és önbizalmat ültetnek beléjük, befolyással vannak értékeikre, viselkedési szokásaikra és szociális készségeikre;

| c) | egyedülálló helyzetben lehetnek a társadalmi befogadás és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása tekintetében azáltal, hogy a közös értékek (12) és a sokféleség tiszteletben tartására tanítanak, továbbá valamennyi társadalmi csoportban népszerűsítik a testmozgást; |
| --- | --- |

c)

egyedülálló helyzetben lehetnek a társadalmi befogadás és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása tekintetében azáltal, hogy a közös értékek (12) és a sokféleség tiszteletben tartására tanítanak, továbbá valamennyi társadalmi csoportban népszerűsítik a testmozgást;

| d) | megvédhetik és javíthatják a sport integritását és a fair play szabályait, továbbá az elsők között avatkozhatnak közbe problémák előfordulása – például a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása, doppingszerek használata, erőszak vagy kiskorúak kizsákmányolása stb. – esetén azáltal, hogy eleget tesznek gondossági kötelezettségüknek; |
| --- | --- |

d)

megvédhetik és javíthatják a sport integritását és a fair play szabályait, továbbá az elsők között avatkozhatnak közbe problémák előfordulása – például a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása, doppingszerek használata, erőszak vagy kiskorúak kizsákmányolása stb. – esetén azáltal, hogy eleget tesznek gondossági kötelezettségüknek;

| e) | sporttal és testmozgással kapcsolatos szabadidős szolgáltatásokat vezethetnek, és részt vehetnek a sporttal kapcsolatos innovációban, ideértve az árukat, a szolgáltatásokat és az edzési módszereket is; |
| --- | --- |

e)

sporttal és testmozgással kapcsolatos szabadidős szolgáltatásokat vezethetnek, és részt vehetnek a sporttal kapcsolatos innovációban, ideértve az árukat, a szolgáltatásokat és az edzési módszereket is;

| f) | alakíthatják más fontos érdekelt felek – például a sportolók családtagjai, a nézők és szurkolók, valamint más társadalmi szereplők – sporttal kapcsolatos tapasztalatait, ezáltal a sporton túl, más kulcsfontosságú területeken is éreztetve hatásukat; |
| --- | --- |

f)

alakíthatják más fontos érdekelt felek – például a sportolók családtagjai, a nézők és szurkolók, valamint más társadalmi szereplők – sporttal kapcsolatos tapasztalatait, ezáltal a sporton túl, más kulcsfontosságú területeken is éreztetve hatásukat;

A FENTIEK FÉNYÉBEN EGYETÉRTENEK ABBAN, HOGY

| 13. | A társadalom előtt álló számos kihívás alkotta környezetben, amelyben a sport egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy hozzájáruljon e kihívások megoldásához, az edzők egyébként elsősorban sporthoz kapcsolódó szerepe kiterjedőben van az olyan tevékenységi területekre is, amelyek nagyobb mértékben befolyásolják a társadalom és az emberek fejlődését. Az edzőknek a sport és a testmozgás terén betöltött szerepe azáltal, hogy hozzájárul az e tevékenységekben részt vevők holisztikus fejlődéséhez, hasonlít a tanároknak az oktatásban – különösen a gyermekek és a serdülőkorúak oktatásában – betöltött szerepéhez; |
| --- | --- |

13.

A társadalom előtt álló számos kihívás alkotta környezetben, amelyben a sport egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy hozzájáruljon e kihívások megoldásához, az edzők egyébként elsősorban sporthoz kapcsolódó szerepe kiterjedőben van az olyan tevékenységi területekre is, amelyek nagyobb mértékben befolyásolják a társadalom és az emberek fejlődését. Az edzőknek a sport és a testmozgás terén betöltött szerepe azáltal, hogy hozzájárul az e tevékenységekben részt vevők holisztikus fejlődéséhez, hasonlít a tanároknak az oktatásban – különösen a gyermekek és a serdülőkorúak oktatásában – betöltött szerepéhez;

| 14. | Az edzőkkel kapcsolatos főbb feladatok jelenleg a következők:






  a) | elismertetni a társadalommal az edzők szerepének egyre növekvő jelentőségét; |
| --- | --- | --- |

14.

Az edzőkkel kapcsolatos főbb feladatok jelenleg a következők:

a)

elismertetni a társadalommal az edzők szerepének egyre növekvő jelentőségét;

| b) | felhívni az edzők figyelmét szerepük fontosságára, a hozzá kapcsolódó lehetőségekre és felelősségre, valamint ösztönözni őket e szerep továbbfejlesztésére; |
| --- | --- |

b)

felhívni az edzők figyelmét szerepük fontosságára, a hozzá kapcsolódó lehetőségekre és felelősségre, valamint ösztönözni őket e szerep továbbfejlesztésére;

| c) | bővíteni az egész életen át tartó tanulási és képzési lehetőségeket az edzők számára, adott esetben a társadalmi változások jelentette problémák kezelése céljából, elsősorban az egészségügyi követelményekkel és a gondossági kötelezettségekkel összefüggésben, valamint a gazdaság és a társadalmi befogadás területén is; |
| --- | --- |

c)

bővíteni az egész életen át tartó tanulási és képzési lehetőségeket az edzők számára, adott esetben a társadalmi változások jelentette problémák kezelése céljából, elsősorban az egészségügyi követelményekkel és a gondossági kötelezettségekkel összefüggésben, valamint a gazdaság és a társadalmi befogadás területén is;

| d) | előmozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a sokszínűséget az edzők körében, adott esetben az alkalmazottként, illetve az önkéntesként dolgozó női edzők, valamint a különféle társadalmi hátterű és etnikai származású emberek számának növelése révén mind a különböző sportágakban, mind a különböző szinteken; |
| --- | --- |

d)

előmozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a sokszínűséget az edzők körében, adott esetben az alkalmazottként, illetve az önkéntesként dolgozó női edzők, valamint a különféle társadalmi hátterű és etnikai származású emberek számának növelése révén mind a különböző sportágakban, mind a különböző szinteken;

| e) | támogatni a sportolók körében a kettős karrier kialakítását, és népszerűsíteni az edzői hivatást a fiatalok körében; |
| --- | --- |

e)

támogatni a sportolók körében a kettős karrier kialakítását, és népszerűsíteni az edzői hivatást a fiatalok körében;

| f) | elősegíteni adott esetben az edzői tevékenység hivatásként való elismerését az Unió tagállamaiban, egyrészt az edzői képesítési normák alkalmazására való ösztönzéssel, másrészt a tagállami és a sportszervezetek által kiadott képesítések átláthatóságának azáltal való előmozdításával, hogy e képesítéseket beépítik az EKKR-nek megfeleltetett nemzeti képesítési keretrendszerekbe; |
| --- | --- |

f)

elősegíteni adott esetben az edzői tevékenység hivatásként való elismerését az Unió tagállamaiban, egyrészt az edzői képesítési normák alkalmazására való ösztönzéssel, másrészt a tagállami és a sportszervezetek által kiadott képesítések átláthatóságának azáltal való előmozdításával, hogy e képesítéseket beépítik az EKKR-nek megfeleltetett nemzeti képesítési keretrendszerekbe;

| g) | elismerni az önkéntesként dolgozó edzők szerepét és megfelelő támogatást nyújtani számukra; |
| --- | --- |

g)

elismerni az önkéntesként dolgozó edzők szerepét és megfelelő támogatást nyújtani számukra;

| h) | fejleszteni az edzők képzését, és nemzetközi, illetve ágazatközi dimenziókkal bővíteni az edzőoktatást azáltal, hogy a képzésbe beépítik az ifjúsági munka terén meglévő jó példákat és hasznos munkamódszereket, mint például a sporton keresztüli nem formális és informális tanulást, a sajátos igényű személyekkel végzett munkát, valamint a vállalkozói ismereteket; |
| --- | --- |

h)

fejleszteni az edzők képzését, és nemzetközi, illetve ágazatközi dimenziókkal bővíteni az edzőoktatást azáltal, hogy a képzésbe beépítik az ifjúsági munka terén meglévő jó példákat és hasznos munkamódszereket, mint például a sporton keresztüli nem formális és informális tanulást, a sajátos igényű személyekkel végzett munkát, valamint a vállalkozói ismereteket;

EZZEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN FELKÉRIK

| 15. | A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT ÉS A SPORT SAJÁTOSSÁGAIT SZEM ELŐTT TARTVA:






  a) | segítsék elő azt, hogy az edzők adott esetben nagyobb szerepet tölthessenek be a társadalom egésze előtt álló társadalmi kihívások kezelésében; |
| --- | --- | --- |

15.

A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT ÉS A SPORT SAJÁTOSSÁGAIT SZEM ELŐTT TARTVA:

a)

segítsék elő azt, hogy az edzők adott esetben nagyobb szerepet tölthessenek be a társadalom egésze előtt álló társadalmi kihívások kezelésében;

| b) | támogassák az olyan oktatási programokat és népszerűsítő kampányokat, amelyek célja, hogy növeljék a hozzáértő edzők számát, és javítsák az edzők munkaerőpiacra jutási lehetőségeit, illetve a munkaerőpiaci pozíciójukat; |
| --- | --- |

b)

támogassák az olyan oktatási programokat és népszerűsítő kampányokat, amelyek célja, hogy növeljék a hozzáértő edzők számát, és javítsák az edzők munkaerőpiacra jutási lehetőségeit, illetve a munkaerőpiaci pozíciójukat;

| c) | osszák meg egymással az edzők képzésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

c)

osszák meg egymással az edzők képzésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat;

| d) | segítsék elő az oktatási intézmények, ifjúsági szervezetek, sportszövetségek és sport-ernyőszervezetek közötti, az edzők oktatásával és képzésével kapcsolatos együttműködést; |
| --- | --- |

d)

segítsék elő az oktatási intézmények, ifjúsági szervezetek, sportszövetségek és sport-ernyőszervezetek közötti, az edzők oktatásával és képzésével kapcsolatos együttműködést;

| e) | támogassák a korábbi tanulmányok során szerzett ismeretek fejlesztését és az egész életen át tartó tanulást szolgáló rendszer kialakítását az edzők számára, amely magában foglalja a formális, a nem formális és az informális tanulási lehetőségeket az edzői tevékenység különböző szintjein; |
| --- | --- |

e)

támogassák a korábbi tanulmányok során szerzett ismeretek fejlesztését és az egész életen át tartó tanulást szolgáló rendszer kialakítását az edzők számára, amely magában foglalja a formális, a nem formális és az informális tanulási lehetőségeket az edzői tevékenység különböző szintjein;

| f) | ismerjék el és segítsék elő az edzői ernyőszervezetek és hálózatok tevékenységeit; |
| --- | --- |

f)

ismerjék el és segítsék elő az edzői ernyőszervezetek és hálózatok tevékenységeit;

| g) | mozdítsák elő a sportoktatási rendszeren belül egy olyan, tanulási eredményeken alapuló megközelítés alkalmazását, amely a nemzeti és az európai képesítési keretrendszer szerinti célokra egyaránt épít, valamint adott esetben az edzői képesítésnek a nemzeti képesítési keretrendszerekbe való beépítését, oly módon, hogy megfeleltetik az európai képesítési keretrendszernek; |
| --- | --- |

g)

mozdítsák elő a sportoktatási rendszeren belül egy olyan, tanulási eredményeken alapuló megközelítés alkalmazását, amely a nemzeti és az európai képesítési keretrendszer szerinti célokra egyaránt épít, valamint adott esetben az edzői képesítésnek a nemzeti képesítési keretrendszerekbe való beépítését, oly módon, hogy megfeleltetik az európai képesítési keretrendszernek;

| 16. | AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY






  a) | segítse elő az edzők oktatásával és a képesítések fejlesztésével kapcsolatos bevált gyakorlatoknak és iránymutatásoknak az uniós tagállamok és sportszervezetek közötti cseréjét; |
| --- | --- | --- |

16.

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY

a)

segítse elő az edzők oktatásával és a képesítések fejlesztésével kapcsolatos bevált gyakorlatoknak és iránymutatásoknak az uniós tagállamok és sportszervezetek közötti cseréjét;

| b) | mérlegelje annak lehetőségét, hogy felveszi a készségekkel és az emberierőforrás-menedzsmenttel foglalkozó szakértői csoportjának feladatai közé az edzők számára alapkövetelményt jelentő készségekre és kompetenciákra vonatkozó iránymutatások kidolgozását; |
| --- | --- |

b)

mérlegelje annak lehetőségét, hogy felveszi a készségekkel és az emberierőforrás-menedzsmenttel foglalkozó szakértői csoportjának feladatai közé az edzők számára alapkövetelményt jelentő készségekre és kompetenciákra vonatkozó iránymutatások kidolgozását;

| c) | a továbbiakban is mozdítsa elő a tagállamok és a sportszervezetek által kiadott edzői képesítéseknek az EKKR keretében való összehasonlíthatóságát; |
| --- | --- |

c)

a továbbiakban is mozdítsa elő a tagállamok és a sportszervezetek által kiadott edzői képesítéseknek az EKKR keretében való összehasonlíthatóságát;

| d) | végezzen kutatásokat az edzők szerepével kapcsolatban, és ezek során foglalkozzon kiemelten az oktatás, a mobilitás és a munkaerőpiac tekintetében jelentkező kihívásokkal és akadályokkal, valamint értékelje a sportedzői tevékenységnek a fő társadalmi kihívásokra kifejtett, a sporton belüli és azon kívüli hatását; |
| --- | --- |

d)

végezzen kutatásokat az edzők szerepével kapcsolatban, és ezek során foglalkozzon kiemelten az oktatás, a mobilitás és a munkaerőpiac tekintetében jelentkező kihívásokkal és akadályokkal, valamint értékelje a sportedzői tevékenységnek a fő társadalmi kihívásokra kifejtett, a sporton belüli és azon kívüli hatását;

| e) | használja ki az Európai Szociális Alap, az Erasmus+ program és az európai sporthét által nyújtott lehetőségeket az edzői tevékenység előnyeinek kihangsúlyozására és népszerűsítésére és arra, hogy mobilitásra ösztönözze az edzőket; |
| --- | --- |

e)

használja ki az Európai Szociális Alap, az Erasmus+ program és az európai sporthét által nyújtott lehetőségeket az edzői tevékenység előnyeinek kihangsúlyozására és népszerűsítésére és arra, hogy mobilitásra ösztönözze az edzőket;

| 17. | A SPORTMOZGALMAT ÉS AZ EGYÉB ÉRDEKELT FELEKET, HOGY






  a) | dolgozzanak ki – adott esetben az oktatási intézményekkel szoros együttműködésben – olyan tartalmakat az edzők képzéséhez, amelyek összhangban vannak napjaink társadalmi folyamataival, és amelyek kiterjednek a szociális készségekkel, a dopping elleni küzdelemmel, a sportolók kettős karrierjével, az ifjúsági munkával, az egészségügyi szempontokkal, a vállalkozással, a gondossági kötelezettséggel, a nemek közötti egyenlőséggel stb. kapcsolatos ismeretekre; |
| --- | --- | --- |

17.

A SPORTMOZGALMAT ÉS AZ EGYÉB ÉRDEKELT FELEKET, HOGY

a)

dolgozzanak ki – adott esetben az oktatási intézményekkel szoros együttműködésben – olyan tartalmakat az edzők képzéséhez, amelyek összhangban vannak napjaink társadalmi folyamataival, és amelyek kiterjednek a szociális készségekkel, a dopping elleni küzdelemmel, a sportolók kettős karrierjével, az ifjúsági munkával, az egészségügyi szempontokkal, a vállalkozással, a gondossági kötelezettséggel, a nemek közötti egyenlőséggel stb. kapcsolatos ismeretekre;

| b) | működjenek együtt az edzőkkel a biztonságosan és hatékonyan működő szabadidős szolgáltatások kidolgozása céljából annak érdekében, hogy a sport továbbra is vonzó és versenyképes alternatívát tudjon kínálni az új számítógépes szabadidős tevékenységekkel szemben; |
| --- | --- |

b)

működjenek együtt az edzőkkel a biztonságosan és hatékonyan működő szabadidős szolgáltatások kidolgozása céljából annak érdekében, hogy a sport továbbra is vonzó és versenyképes alternatívát tudjon kínálni az új számítógépes szabadidős tevékenységekkel szemben;

| c) | tegyék elérhetőbbé az edzői foglalkozást a képzés és az edzői képesítések fejlesztésének ösztönzése révén, és többek között a mai információs és kommunikációs technológiák által kínált lehetőségek kihasználásával; |
| --- | --- |

c)

tegyék elérhetőbbé az edzői foglalkozást a képzés és az edzői képesítések fejlesztésének ösztönzése révén, és többek között a mai információs és kommunikációs technológiák által kínált lehetőségek kihasználásával;

| d) | mozdítsák elő a sokszínűséget az edzők körében, többek között támogatva azt, hogy a nők, a fiatalok és a fogyatékossággal élők közül többen folytathassanak edzői tevékenységet; |
| --- | --- |

d)

mozdítsák elő a sokszínűséget az edzők körében, többek között támogatva azt, hogy a nők, a fiatalok és a fogyatékossággal élők közül többen folytathassanak edzői tevékenységet;

| e) | segítsenek szorgalmazni azt, hogy az edzői tevékenységet végző személyek megkapják a szükséges képzést; |
| --- | --- |

e)

segítsenek szorgalmazni azt, hogy az edzői tevékenységet végző személyek megkapják a szükséges képzést;

| f) | mozdítsák elő az egész életen át tartó tanulást az edzők számára, többek között a kompetenciák validálása révén, és segítsék elő a vélemények, készségek és ismeretek cseréjét helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

f)

mozdítsák elő az egész életen át tartó tanulást az edzők számára, többek között a kompetenciák validálása révén, és segítsék elő a vélemények, készségek és ismeretek cseréjét helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten;

| g) | használják ki az Európai Szociális Alap és az Erasmus+ program nyújtotta lehetőségeket az edzők egész életen át tartó tanulási folyamatának támogatására; |
| --- | --- |

g)

használják ki az Európai Szociális Alap és az Erasmus+ program nyújtotta lehetőségeket az edzők egész életen át tartó tanulási folyamatának támogatására;

| h) | támogassák az edzők tanulási és kulturális, illetve ágazatközi ismeretszerzést, nyelvtanulást és egyéb releváns készségek elsajátítását célzó mobilitását; |
| --- | --- |

h)

támogassák az edzők tanulási és kulturális, illetve ágazatközi ismeretszerzést, nyelvtanulást és egyéb releváns készségek elsajátítását célzó mobilitását;

| i) | működjenek együtt a különböző munkáltatókkal annak érdekében, hogy megismerjék az olyan sporttevékenységek kialakításával kapcsolatos igényeiket, amelyekbe a sportedzők is bevonhatók, és ezáltal előmozdítsák a sokszínűséget – azaz többek között a nők és a fiatalok fokozottabb képviseletét – az edzői hivatásban. |
| --- | --- |

i)

működjenek együtt a különböző munkáltatókkal annak érdekében, hogy megismerjék az olyan sporttevékenységek kialakításával kapcsolatos igényeiket, amelyekbe a sportedzők is bevonhatók, és ezáltal előmozdítsák a sokszínűséget – azaz többek között a nők és a fiatalok fokozottabb képviseletét – az edzői hivatásban.

---

(1)  Eurobarométer 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2)  A WHO gyermekkori elhízás elleni küzdelemmel foglalkozó bizottságának jelentése, 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3)  A Tanács ajánlása az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013H1204(01)&from = HU).

(4)  The economic cost of physical inactivity in Europe (A testmozgás hiányának gazdasági költségei Európában), ISCA/CEBR-jelentés, 2015. (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5)  Unemployment statistics (Munkanélküliségi statisztikák), Eurostat, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6)  Utalás a migránsok és a menekültek integrációjára, összhangban az Európai Unió területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjáról szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői által 2016. december 9-én elfogadott következtetésekkel (15312/16).

(7)  Ezek azok a társadalmi csoportok, amelyek a lakosság egészéhez viszonyítottan nagyobb mértékben ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázatának. Az etnikai kisebbségekhez tartozók, a migránsok, a fogyatékossággal élők, a hajléktalanok, a kémiai szerfüggőséggel küzdők, az elszigetelten élő időskorúak és a fiatalok mind gyakran szembesülnek olyan nehézségekkel – például az alacsony iskolázottság, a munkanélküliség vagy az alulfoglalkoztatottság következtében –, amelyek a társadalmi kirekesztettségük fokozódásához vezethetnek.

(8)  A becslések szerint az EU-ban az álláshelyek 54 %-a van kitéve az automatizálódás kockázatának („Technology at work. The Future of Innovation and Employment”, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al, Oxford Martin School at the University of Oxford and Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092).

(9)  Az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása, beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait is (az EUSZ 2. cikke).

(10)  A teljes bruttó hozzáadott érték előállításában a becslések szerint a sport 1,76 %-os részt képvisel, amely 174 milliárd eurónak felel meg. Az EU egésze szintjén a sporttal kapcsolatos foglalkoztatásnak a teljes foglalkoztatáshoz viszonyított becsült részaránya 2,12 %, ami a foglalkoztatottak számát tekintve 4,5 millió főt jelent. (Tanulmány a sportnak az Unióban a gazdasági növekedésre és a foglalkoztatásra kifejtett hatásáról (2012), Európai Bizottság, Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság).

(11)  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

(12)  Az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása, beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait is (az EUSZ 2. cikke).

---

Európai Bizottság

| 9.12.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 423/11

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2017. december 8.

(2017/C 423/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1742 |
| JPY | Japán yen | 133,26 |
| DKK | Dán korona | 7,4417 |
| GBP | Angol font | 0,87525 |
| SEK | Svéd korona | 9,9770 |
| CHF | Svájci frank | 1,1704 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,7665 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,555 |
| HUF | Magyar forint | 314,50 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2020 |
| RON | Román lej | 4,6336 |
| TRY | Török líra | 4,5165 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5620 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5072 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,1661 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7157 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5889 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 285,33 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,0391 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7729 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5493 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 910,41 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8001 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,336 |
| RUB | Orosz rubel | 69,6511 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,361 |
| BRL | Brazil real | 3,8435 |
| MXN | Mexikói peso | 22,2205 |
| INR | Indiai rúpia | 75,6775 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1742

JPY

Japán yen

133,26

DKK

Dán korona

7,4417

GBP

Angol font

0,87525

SEK

Svéd korona

9,9770

CHF

Svájci frank

1,1704

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,7665

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,555

HUF

Magyar forint

314,50

PLN

Lengyel zloty

4,2020

RON

Román lej

4,6336

TRY

Török líra

4,5165

AUD

Ausztrál dollár

1,5620

CAD

Kanadai dollár

1,5072

HKD

Hongkongi dollár

9,1661

NZD

Új-zélandi dollár

1,7157

SGD

Szingapúri dollár

1,5889

KRW

Dél-Koreai won

1 285,33

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,0391

CNY

Kínai renminbi

7,7729

HRK

Horvát kuna

7,5493

IDR

Indonéz rúpia

15 910,41

MYR

Maláj ringgit

4,8001

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,336

RUB

Orosz rubel

69,6511

THB

Thaiföldi baht

38,361

BRL

Brazil real

3,8435

MXN

Mexikói peso

22,2205

INR

Indiai rúpia

75,6775

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---