# Europos Sąjungos C 366/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 366 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. spalio 27d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 366

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. spalio 27d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. lapkričio 11 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 435, 2016 11 24 .
  PRIIMTI TEKSTAI2015 m. lapkričio 23–26 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 448, 2016 12 1 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2015–2016 m. SESIJA2015 m. lapkričio 11 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 435, 2016 11 24 .
  PRIIMTI TEKSTAI2015 m. lapkričio 23–26 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 448, 2016 12 1 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 435, 2016 11 24 .

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 448, 2016 12 1 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2015 m. lapkričio 11 d., trečiadienis |
| 2017/C 366/01 | 2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos (2015/2933(RSP)) | 2 |
| 2017/C 366/02 | 2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (2015/2035(INL)) | 7 |
| | Antradienis, 2015, Lapkričio 24 |
| 2017/C 366/03 | 2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (2014/2237(INI)) | 19 |
| 2017/C 366/04 | 2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ir marginalizuotų bendruomenių (2014/2247(INI)) | 31 |
| 2017/C 366/05 | 2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus (2015/2104(INI)) | 42 |
| | 2015 m. lapkričio 25 d., trečiadienis |
| 2017/C 366/06 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (2015/2066(INI)) | 51 |
| 2017/C 366/07 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo XXX, kuriuo suteikiamas leidimas naudoti bis(2-etilheksil) ftalatą (DEHP) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, projekto (D041427 – 2015/2962(RSP)) | 96 |
| 2017/C 366/08 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos (2015/2063(INI)) | 101 |
| 2017/C 366/09 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (2015/2107(INI)) | 117 |
| | 2015 m. lapkričio 26 d., ketvirtadienis |
| 2017/C 366/10 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Afganistano, ypač žudynių Zabulo provincijoje (2015/2968(RSP)) | 129 |
| 2017/C 366/11 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinės padėties Kambodžoje (2015/2969(RSP)) | 132 |
| 2017/C 366/12 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žodžio laisvės Bangladeše (2015/2970(RSP)) | 135 |
| 2017/C 366/13 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinės padėties rengiantis 10-ajai PPO ministrų konferencijai (2015/2632(RSP)) | 140 |
| 2017/C 366/14 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ekvadoro prisijungimo prie ES bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (2015/2656(RSP)) | 144 |
| 2017/C 366/15 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujosios 2016–2020 m. gyvūnų gerovės strategijos (2015/2957(RSP)) | 149 |
| 2017/C 366/16 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų švietimo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais (2015/2977(RSP)) | 151 |
| 2017/C 366/17 | 2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (2015/2772(RSP)) | 157 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. lapkričio 11 d., trečiadienis

2017/C 366/01

2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos (2015/2933(RSP))

2

2017/C 366/02

2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (2015/2035(INL))

7

Antradienis, 2015, Lapkričio 24

2017/C 366/03

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (2014/2237(INI))

19

2017/C 366/04

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ir marginalizuotų bendruomenių (2014/2247(INI))

31

2017/C 366/05

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus (2015/2104(INI))

42

2015 m. lapkričio 25 d., trečiadienis

2017/C 366/06

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (2015/2066(INI))

51

2017/C 366/07

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo XXX, kuriuo suteikiamas leidimas naudoti bis(2-etilheksil) ftalatą (DEHP) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, projekto (D041427 – 2015/2962(RSP))

96

2017/C 366/08

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos (2015/2063(INI))

101

2017/C 366/09

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (2015/2107(INI))

117

2015 m. lapkričio 26 d., ketvirtadienis

2017/C 366/10

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Afganistano, ypač žudynių Zabulo provincijoje (2015/2968(RSP))

129

2017/C 366/11

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinės padėties Kambodžoje (2015/2969(RSP))

132

2017/C 366/12

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žodžio laisvės Bangladeše (2015/2970(RSP))

135

2017/C 366/13

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinės padėties rengiantis 10-ajai PPO ministrų konferencijai (2015/2632(RSP))

140

2017/C 366/14

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ekvadoro prisijungimo prie ES bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (2015/2656(RSP))

144

2017/C 366/15

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujosios 2016–2020 m. gyvūnų gerovės strategijos (2015/2957(RSP))

149

2017/C 366/16

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų švietimo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais (2015/2977(RSP))

151

2017/C 366/17

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (2015/2772(RSP))

157

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2015 m. lapkričio 11 d., trečiadienis |
| 2017/C 366/18 | P8_TA(2015)0393Sąveika kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė ***I2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikos sprendimų programa (ISA2) Sąveika kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))P8_TC1-COD(2014)0185Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2015/..., kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikumo sprendimų ir bendrų struktūrų programa (programa ISA2), kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė | 159 |
| | Antradienis, 2015, Lapkričio 24 |
| 2017/C 366/19 | P8_TA(2015)0396Tam tikrų Šengeno acquis aktų panaikinimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinami tam tikri laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės teisės aktai (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))P8_TC1-COD(2014)0337Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri Šengeno acquis aktai | 161 |
| 2017/C 366/20 | P8_TA(2015)0397Tam tikrų Šengeno acquis aktų, susijusių su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, panaikinimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinami tam tikri teisės aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))P8_TC1-COD(2014)0338Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri Šengeno acquis aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose | 162 |
| 2017/C 366/21 | P8_TA(2015)0398Tam tikrų aktų, susijusių su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, panaikinimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinami tam tikri teisės aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))P8_TC1-COD(2014)0339Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose | 163 |
| 2017/C 366/22 | 2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australinių tunų apsaugos komisijos (CCSBT) susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Sąjungos narystės Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinėje komisijoje sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE)) | 164 |
| 2017/C 366/23 | P8_TA(2015)0400Draudimo tarpininkavimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))P8_TC1-COD(2012)0175Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/... dėl draudimo produktų platinimo (nauja redakcija) | 165 |
| | 2015 m. lapkričio 25 d., trečiadienis |
| 2017/C 366/24 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2015 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto. Nuosavi ištekliai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD)) | 167 |
| 2017/C 366/25 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo skubioms biudžeto priemonėms, skirtoms pabėgėlių krizei spręsti, finansuoti pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 12 punktą (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD)) | 169 |
| 2017/C 366/26 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 11 punktą, kad iš 2016 m. biudžeto būtų skirta lėšų avansams mokėti (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD)) | 171 |
| 2017/C 366/27 | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD)) | 172 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. lapkričio 11 d., trečiadienis

2017/C 366/18

P8_TA(2015)0393Sąveika kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė ***I2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikos sprendimų programa (ISA2) Sąveika kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))P8_TC1-COD(2014)0185Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2015/..., kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikumo sprendimų ir bendrų struktūrų programa (programa ISA2), kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė

2

2

159

Antradienis, 2015, Lapkričio 24

2017/C 366/19

P8_TA(2015)0396Tam tikrų Šengeno acquis aktų panaikinimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinami tam tikri laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės teisės aktai (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))P8_TC1-COD(2014)0337Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri Šengeno acquis aktai

161

2017/C 366/20

P8_TA(2015)0397Tam tikrų Šengeno acquis aktų, susijusių su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, panaikinimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinami tam tikri teisės aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))P8_TC1-COD(2014)0338Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri Šengeno acquis aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose

162

2017/C 366/21

P8_TA(2015)0398Tam tikrų aktų, susijusių su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, panaikinimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinami tam tikri teisės aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))P8_TC1-COD(2014)0339Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose

163

2017/C 366/22

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australinių tunų apsaugos komisijos (CCSBT) susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Sąjungos narystės Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinėje komisijoje sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE))

164

2017/C 366/23

P8_TA(2015)0400Draudimo tarpininkavimas ***I2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))P8_TC1-COD(2012)0175Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/... dėl draudimo produktų platinimo (nauja redakcija)

165

2015 m. lapkričio 25 d., trečiadienis

2017/C 366/24

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2015 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto. Nuosavi ištekliai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD))

167

2017/C 366/25

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo skubioms biudžeto priemonėms, skirtoms pabėgėlių krizei spręsti, finansuoti pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 12 punktą (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD))

169

2017/C 366/26

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 11 punktą, kad iš 2016 m. biudžeto būtų skirta lėšų avansams mokėti (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD))

171

2017/C 366/27

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD))

172

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

27.10.2017

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2015–2016 m. SESIJA

2015 m. lapkričio 11 d. posėdis

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 435, 2016 11 24.

PRIIMTI TEKSTAI

2015 m. lapkričio 23–26 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 448, 2016 12 1.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2015 m. lapkričio 11 d., trečiadienis

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/2

---

P8_TA(2015)0394

Būsimas Aviacijos dokumentų rinkinys

2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos (2015/2933(RSP))

(2017/C 366/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją (1) dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją (1) dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 11 d. Direktyvą 2009/12/EB dėl oro uosto mokesčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 11 d. Direktyvą 2009/12/EB dėl oro uosto mokesčių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl tarptautinių oro susisiekimo susitarimų pagal Lisabonos sutartį (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl tarptautinių oro susisiekimo susitarimų pagal Lisabonos sutartį (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl pasirengimo spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl pasirengimo spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 216/2008 nuostatos dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 216/2008 nuostatos dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo 2015 m. lapkričio 2–27 d. (WRC-15) Ženevoje vyksiančioje Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje palydovinės technologijos plėtojimo ateityje rėmimo tikslais, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo 2015 m. lapkričio 2–27 d. (WRC-15) Ženevoje vyksiančioje Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje palydovinės technologijos plėtojimo ateityje rėmimo tikslais, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos (6),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 90 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 90 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į būsimą Komisijos aviacijos srities teisės aktų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Komisijos aviacijos srities teisės aktų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2012 m. Europos oro transporto sektoriuje buvo 2,6 mln. tiesioginių darbo vietų ir jo indėlis į ES BVP buvo daugiau kaip 2,4 proc.; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2012 m. Europos oro transporto sektoriuje buvo 2,6 mln. tiesioginių darbo vietų ir jo indėlis į ES BVP buvo daugiau kaip 2,4 proc.;

| B. | kadangi 2014 m. ES oro transportu vykstančių keleivių skaičius buvo 849,4 mln.; palyginti su 2013 m., šis skaičius išaugo 4,4 proc., o su 2009 m. – 16,9 proc.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2014 m. ES oro transportu vykstančių keleivių skaičius buvo 849,4 mln.; palyginti su 2013 m., šis skaičius išaugo 4,4 proc., o su 2009 m. – 16,9 proc.;

| C. | kadangi nuo 2012 m. Europos oro transporto bendrovės sumažino ir planuoja sumažinti darbo vietų skaičių daugiau kaip 20 000; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2012 m. Europos oro transporto bendrovės sumažino ir planuoja sumažinti darbo vietų skaičių daugiau kaip 20 000;

| D. | kadangi ES oro transporto bendrovės vidaus ir išorės rinkose veikia greitai kintančiomis ir vis labiau konkurencingomis sąlygomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES oro transporto bendrovės vidaus ir išorės rinkose veikia greitai kintančiomis ir vis labiau konkurencingomis sąlygomis;

| E. | kadangi Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO), ES ir jos valstybės narės turi pagerinti įvairius teisės aktus ir finansines taisykles, pavyzdžiui, ES viduje taikomą apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išplėstas keleivių teises, rinkliavas ir nacionalinius mokesčius, triukšmo mažinimą oro uostuose ir darbo valandų apribojimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO), ES ir jos valstybės narės turi pagerinti įvairius teisės aktus ir finansines taisykles, pavyzdžiui, ES viduje taikomą apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, išplėstas keleivių teises, rinkliavas ir nacionalinius mokesčius, triukšmo mažinimą oro uostuose ir darbo valandų apribojimą;

| F. | kadangi oro transportas prisideda prie klimato kaitos, sudarydamas maždaug 13 proc. ES išmetamo CO2 dujų kiekio, taip pat kitų teršalų, pvz., NOx, išmetimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi oro transportas prisideda prie klimato kaitos, sudarydamas maždaug 13 proc. ES išmetamo CO2 dujų kiekio, taip pat kitų teršalų, pvz., NOx, išmetimo;

| G. | kadangi Komisija ketina iki 2015 m. pateikti aviacijos srities dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama nustatyti iššūkius, su kuriais susiduria ES aviacijos sektorius, ir su jais susidoroti; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija ketina iki 2015 m. pateikti aviacijos srities dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama nustatyti iššūkius, su kuriais susiduria ES aviacijos sektorius, ir su jais susidoroti;

Aviacijos pramonės konkurencingumo didinimas

| 1. | mano, kad aviacijos srities dokumentų rinkinys turėtų paskatinti labai reikalingą tvaresnės ir konkurencingesnės Europos aviacijos pramonės augimą, sustiprinti Europos oro transporto bendroves, oro uostus ir aeronautikos pramonę, užtikrinti vienodas veikimo sąlygas pasaulinėje rinkoje, taip pat mano, kad jame turėtų būti išdėstyta ilgalaikė Europos aviacijos sektoriaus strategija; |
| --- | --- |

1.

mano, kad aviacijos srities dokumentų rinkinys turėtų paskatinti labai reikalingą tvaresnės ir konkurencingesnės Europos aviacijos pramonės augimą, sustiprinti Europos oro transporto bendroves, oro uostus ir aeronautikos pramonę, užtikrinti vienodas veikimo sąlygas pasaulinėje rinkoje, taip pat mano, kad jame turėtų būti išdėstyta ilgalaikė Europos aviacijos sektoriaus strategija;

| 2. | ragina Komisiją rengiant aviacijos srities dokumentų rinkinį atsižvelgti į Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtų pozicijų dėl Bendro Europos dangaus 2+ (angl. SES2+) ir Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) ir savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliucijos dėl ES išorės politikos aviacijos srityje esminius aspektus ir juos į rinkinį įtraukti; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją rengiant aviacijos srities dokumentų rinkinį atsižvelgti į Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtų pozicijų dėl Bendro Europos dangaus 2+ (angl. SES2+) ir Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) ir savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliucijos dėl ES išorės politikos aviacijos srityje esminius aspektus ir juos į rinkinį įtraukti;

| 3. | pabrėžia, kad aeronautikos pramonė smarkiai prisideda prie ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir yra glaudžiai susijusi su konkurencingumu ES aviacijos sektoriuje (pvz., užtikrinamas teigiamas eksporto balansas, kuriamos švaresnės technologijos Europos orlaiviams, plėtojama programa SESAR, kuriamas Bendras Europos dangus, užtikrinama priežiūros grandinė); joje sukuriama apie 100 mlrd. EUR metinė apyvarta ir yra apie 500 000 tiesioginių darbo vietų; todėl prašo vykdyti aktyvią politiką, kurios tikslas – remti ir plėtoti aeronautikos pramonę; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad aeronautikos pramonė smarkiai prisideda prie ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir yra glaudžiai susijusi su konkurencingumu ES aviacijos sektoriuje (pvz., užtikrinamas teigiamas eksporto balansas, kuriamos švaresnės technologijos Europos orlaiviams, plėtojama programa SESAR, kuriamas Bendras Europos dangus, užtikrinama priežiūros grandinė); joje sukuriama apie 100 mlrd. EUR metinė apyvarta ir yra apie 500 000 tiesioginių darbo vietų; todėl prašo vykdyti aktyvią politiką, kurios tikslas – remti ir plėtoti aeronautikos pramonę;

| 4. | pabrėžia, kad inovacijos yra būtina konkurencingos Europos aviacijos pramonės sąlyga; todėl rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į inovacijas ir remti jas tokiose srityse kaip oro eismo valdymas (automatizuota oro eismo kontrolė, laisvasis maršrutų sudarymas), nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos (RPAS), alternatyvių degalų naudojimo sprendimai, orlaivių ir variklių projektavimas (didesnis veiksmingumas, mažesnis triukšmingumas), oro uostų saugumas (nesąlytiniai sprendimai, vienkartinis patikrinimas), skaitmeninimas ir daugiarūšio transporto sprendimai (kompiuterizuotos antžeminės paslaugos); taip pat rekomenduoja jai remti pasaulinio masto aplinkos apsaugos sprendimus, pvz., pasauline rinka grindžiamą tarptautinės aviacijos sektoriaus išmetamo CO2 kiekio mažinimo priemonę, ir suderinti regionines schemas, pvz., aviacijos srities apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS), siekiant jas sujungti į pasaulinę schemą, žalinti oro uostus ir taikyti naujus verslo modelius (pvz., Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) naujus paskirstymo pajėgumus, savaiminį prisijungimą arba integruotąjį bilietų pardavimą); |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad inovacijos yra būtina konkurencingos Europos aviacijos pramonės sąlyga; todėl rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į inovacijas ir remti jas tokiose srityse kaip oro eismo valdymas (automatizuota oro eismo kontrolė, laisvasis maršrutų sudarymas), nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos (RPAS), alternatyvių degalų naudojimo sprendimai, orlaivių ir variklių projektavimas (didesnis veiksmingumas, mažesnis triukšmingumas), oro uostų saugumas (nesąlytiniai sprendimai, vienkartinis patikrinimas), skaitmeninimas ir daugiarūšio transporto sprendimai (kompiuterizuotos antžeminės paslaugos); taip pat rekomenduoja jai remti pasaulinio masto aplinkos apsaugos sprendimus, pvz., pasauline rinka grindžiamą tarptautinės aviacijos sektoriaus išmetamo CO2 kiekio mažinimo priemonę, ir suderinti regionines schemas, pvz., aviacijos srities apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS), siekiant jas sujungti į pasaulinę schemą, žalinti oro uostus ir taikyti naujus verslo modelius (pvz., Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) naujus paskirstymo pajėgumus, savaiminį prisijungimą arba integruotąjį bilietų pardavimą);

| 5. | ragina Komisiją imtis veiksmų pagal savo kompetenciją ir panaikinti Europos oro transporto bendrovėms tenkančią ES ir nacionalinio lygmens naštą, kad būtų sustiprintas Europos oro transporto sektoriaus konkurencingumas; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją imtis veiksmų pagal savo kompetenciją ir panaikinti Europos oro transporto bendrovėms tenkančią ES ir nacionalinio lygmens naštą, kad būtų sustiprintas Europos oro transporto sektoriaus konkurencingumas;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad sumažėjo ES oro transporto bendrovių ir oro uostų konkurencingumas subsidijuojamų ne ES oro vežėjų ir oro uostų atžvilgiu; todėl reikalauja vykdyti aktyvią politiką siekiant užtikrinti vienodas sąlygas nuosavybės srityje ir primygtinai ragina valstybes nares gerinti nacionalinę infrastruktūrą, kad jų oro transporto bendrovės galėtų konkuruoti palankesnėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad sumažėjo ES oro transporto bendrovių ir oro uostų konkurencingumas subsidijuojamų ne ES oro vežėjų ir oro uostų atžvilgiu; todėl reikalauja vykdyti aktyvią politiką siekiant užtikrinti vienodas sąlygas nuosavybės srityje ir primygtinai ragina valstybes nares gerinti nacionalinę infrastruktūrą, kad jų oro transporto bendrovės galėtų konkuruoti palankesnėmis sąlygomis;

| 7. | apgailestauja dėl to, kad Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 dėl apsaugos nuo nesąžiningos kainų nustatymo veiklos oro transporto sektoriuje jo taikymo srities atžvilgiu pasirodė esantis netinkamas ir neveiksmingas; prašo Komisiją iki 2015 m. lapkričio mėn. pateikti šio reglamento neįgyvendinimo priežasčių analizę; ragina Komisiją persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004 siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ES išorės aviacijos santykių srityje ir sutvirtinti ES aviacijos pramonės konkurencinę padėtį, veiksmingiau užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, užtikrinti abipusiškumą ir panaikinti nesąžiningą praktiką, įskaitant tam tikrų trečiųjų šalių oro transporto bendrovėms teikiamas rinką iškraipančias subsidijas ir valstybės pagalbą; pabrėžia, kad turėtų būti siekiama patobulinti politinę strategiją Europos lygmeniu siekiant skubiai išspręsti šį konfliktą, daugiausia remiantis skaidrios ir „sąžiningos konkurencijos“ sąlygos taikymu; taip pat ragina Komisiją apsvarstyti oro transporto bendrovių „veiksmingos kontrolės“ sąvoką; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja dėl to, kad Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 dėl apsaugos nuo nesąžiningos kainų nustatymo veiklos oro transporto sektoriuje jo taikymo srities atžvilgiu pasirodė esantis netinkamas ir neveiksmingas; prašo Komisiją iki 2015 m. lapkričio mėn. pateikti šio reglamento neįgyvendinimo priežasčių analizę; ragina Komisiją persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004 siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ES išorės aviacijos santykių srityje ir sutvirtinti ES aviacijos pramonės konkurencinę padėtį, veiksmingiau užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, užtikrinti abipusiškumą ir panaikinti nesąžiningą praktiką, įskaitant tam tikrų trečiųjų šalių oro transporto bendrovėms teikiamas rinką iškraipančias subsidijas ir valstybės pagalbą; pabrėžia, kad turėtų būti siekiama patobulinti politinę strategiją Europos lygmeniu siekiant skubiai išspręsti šį konfliktą, daugiausia remiantis skaidrios ir „sąžiningos konkurencijos“ sąlygos taikymu; taip pat ragina Komisiją apsvarstyti oro transporto bendrovių „veiksmingos kontrolės“ sąvoką;

| 8. | pažymi, kad Europos oro uostai susiduria su dideliu konkurenciniu tiek oro transporto bendrovių, tiek konkuruojančių oro uostų spaudimu; todėl primygtinai ragina Komisiją, įgyvendinant Direktyvą dėl oro uostų mokesčių, atsižvelgti į šiuos faktus ir siekti naudos visiems suinteresuotiesiems subjektams ir keleiviams; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad Europos oro uostai susiduria su dideliu konkurenciniu tiek oro transporto bendrovių, tiek konkuruojančių oro uostų spaudimu; todėl primygtinai ragina Komisiją, įgyvendinant Direktyvą dėl oro uostų mokesčių, atsižvelgti į šiuos faktus ir siekti naudos visiems suinteresuotiesiems subjektams ir keleiviams;

| 9. | ragina Tarybą dėti daugiau pastangų ir patvirtinti pasiūlymą dėl laiko tarpsnių reglamento siekiant pagerinti oro uostų veiklos rezultatus ir sudaryti palankias sąlygas sklandžiam oro transporto veikimui Europoje atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog iki 2030 m. eismas padvigubės; |
| --- | --- |

9.

ragina Tarybą dėti daugiau pastangų ir patvirtinti pasiūlymą dėl laiko tarpsnių reglamento siekiant pagerinti oro uostų veiklos rezultatus ir sudaryti palankias sąlygas sklandžiam oro transporto veikimui Europoje atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog iki 2030 m. eismas padvigubės;

| 10. | atkreipia dėmesį į mažų ir regioninių oro uostų Sąjungoje svarbą užtikrinant regionų susisiekimą; ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis pateikti ilgalaikį ES strateginį planą dėl problemų sprendimo ir regioninių oro uostų ES galimybių, įskaitant valstybės pagalbos transporto infrastruktūrai taisykles, nes reikėtų skatinti jų vaidmenį užtikrinant ES regionų sanglaudą ir jos turėtų tapti vienu iš ES ekonominio augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos ramsčių; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į mažų ir regioninių oro uostų Sąjungoje svarbą užtikrinant regionų susisiekimą; ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis pateikti ilgalaikį ES strateginį planą dėl problemų sprendimo ir regioninių oro uostų ES galimybių, įskaitant valstybės pagalbos transporto infrastruktūrai taisykles, nes reikėtų skatinti jų vaidmenį užtikrinant ES regionų sanglaudą ir jos turėtų tapti vienu iš ES ekonominio augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos ramsčių;

Tarptautinis aspektas

| 11. | pabrėžia, kad derybos dėl išsamių aviacijos susitarimų su pagrindiniais ES prekybos partneriais turėtų būti strateginis tikslas ir kad tokias derybas reikėtų pradėti arba paspartinti; primygtinai ragina Komisiją, teikiant pirmenybę Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalims, kuo greičiau gauti iš valstybių narių visapusiškus įgaliojimus siekiant užtikrinti Europos oro transporto bendrovėms ir oro uostams vienodas veiklos sąlygas, užtikrinti savitarpiškumą ir įtraukti skyrių apie veiksmingą ir sąžiningą konkurenciją; tvirtina, kad, siekiant užtikrinti šių išsamių aviacijos susitarimų praktinį veiksmingumą, reikėtų įtraukti apsaugos skyrių, kuriame būtų apibrėžtas pažeidimas ir teisinės pasekmės jį padarius bei ginčų sprendimas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad derybos dėl išsamių aviacijos susitarimų su pagrindiniais ES prekybos partneriais turėtų būti strateginis tikslas ir kad tokias derybas reikėtų pradėti arba paspartinti; primygtinai ragina Komisiją, teikiant pirmenybę Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalims, kuo greičiau gauti iš valstybių narių visapusiškus įgaliojimus siekiant užtikrinti Europos oro transporto bendrovėms ir oro uostams vienodas veiklos sąlygas, užtikrinti savitarpiškumą ir įtraukti skyrių apie veiksmingą ir sąžiningą konkurenciją; tvirtina, kad, siekiant užtikrinti šių išsamių aviacijos susitarimų praktinį veiksmingumą, reikėtų įtraukti apsaugos skyrių, kuriame būtų apibrėžtas pažeidimas ir teisinės pasekmės jį padarius bei ginčų sprendimas;

| 12. | pažymi, kad oro transporto sektorius nėra reglamentuojamas pasauliniu mastu, nes jis nėra PPO sritis; pabrėžia, kad svarbu Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO) nustatyti pasauliniu mastu sutartas taisykles siekiant sumažinti aviacijos sektoriaus išmetamų teršalų kiekį ir poveikį klimatui; pripažįsta, kad ICAO įsipareigojo sukurti pasaulinį rinka paremtą mechanizmą; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad oro transporto sektorius nėra reglamentuojamas pasauliniu mastu, nes jis nėra PPO sritis; pabrėžia, kad svarbu Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO) nustatyti pasauliniu mastu sutartas taisykles siekiant sumažinti aviacijos sektoriaus išmetamų teršalų kiekį ir poveikį klimatui; pripažįsta, kad ICAO įsipareigojo sukurti pasaulinį rinka paremtą mechanizmą;

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti Bendro Europos dangaus įgyvendinimą priimant antrąjį Bendro Europos dangaus dokumentų rinkinį (angl. SES2+), nes dabartinis Europos oro erdvės susiskaidymas yra pagrindinė Europos oro vežėjams tenkanti našta; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti Bendro Europos dangaus įgyvendinimą priimant antrąjį Bendro Europos dangaus dokumentų rinkinį (angl. SES2+), nes dabartinis Europos oro erdvės susiskaidymas yra pagrindinė Europos oro vežėjams tenkanti našta;

| 14. | tikisi, kad aviacijos srities dokumentų rinkiniu bus išspręstas visapusiškos oro uostų integracijos į Europos transporto tinklą klausimas ir ši integracija bus užtikrinta; primena, kad aviacijos srities dokumentų rinkinys turi būti suderintas su dabartiniais ir būsimais teisės aktais keleivių teisių srityje, tuo pačiu primygtinai ragindamas Tarybą pateikti savo poziciją, kadangi keleiviams ir oro vežėjams būtinas taisyklių aiškumas; |
| --- | --- |

14.

tikisi, kad aviacijos srities dokumentų rinkiniu bus išspręstas visapusiškos oro uostų integracijos į Europos transporto tinklą klausimas ir ši integracija bus užtikrinta; primena, kad aviacijos srities dokumentų rinkinys turi būti suderintas su dabartiniais ir būsimais teisės aktais keleivių teisių srityje, tuo pačiu primygtinai ragindamas Tarybą pateikti savo poziciją, kadangi keleiviams ir oro vežėjams būtinas taisyklių aiškumas;

Socialinė darbotvarkė aviacijos sektoriuje

| 15. | pabrėžia tai, kad tam tikros darbo sąlygos aviacijos sektoriuje gali turėti poveikį skrydžių saugumui; rekomenduoja, kad Mobilumo ir transporto GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD bendradarbiautų ir kad į aviacijos srities dokumentų rinkinį būtų įtrauktos socialinės nuostatos ir nustatytos būtinos apsaugos priemonės, apie kurias diskutuota 2015 m. birželio 4 d. Komisijos surengtoje aukšto lygio konferencijoje „Transporto socialinė darbotvarkė“; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia tai, kad tam tikros darbo sąlygos aviacijos sektoriuje gali turėti poveikį skrydžių saugumui; rekomenduoja, kad Mobilumo ir transporto GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD bendradarbiautų ir kad į aviacijos srities dokumentų rinkinį būtų įtrauktos socialinės nuostatos ir nustatytos būtinos apsaugos priemonės, apie kurias diskutuota 2015 m. birželio 4 d. Komisijos surengtoje aukšto lygio konferencijoje „Transporto socialinė darbotvarkė“;

| 16. | reikalauja sustiprinti ir suderinti saugos grandinę pritraukiant ir išlaikant kvalifikuotus ir gerai apmokytus darbuotojus; |
| --- | --- |

16.

reikalauja sustiprinti ir suderinti saugos grandinę pritraukiant ir išlaikant kvalifikuotus ir gerai apmokytus darbuotojus;

| 17. | pabrėžia, kad aviacijos pramonė pripažinta augančiu sektoriumi, kuris pritraukia ir parengia itin kvalifikuotus ir motyvuotus specialistus, ir kad siekiant išlaikyti šią tendenciją, turėtų būti toliau taikomos ES įdarbinimo ir darbo sąlygų reguliavimo nuostatos, standartai ir praktika, įskaitant kolektyvinių derybų praktiką; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad aviacijos pramonė pripažinta augančiu sektoriumi, kuris pritraukia ir parengia itin kvalifikuotus ir motyvuotus specialistus, ir kad siekiant išlaikyti šią tendenciją, turėtų būti toliau taikomos ES įdarbinimo ir darbo sąlygų reguliavimo nuostatos, standartai ir praktika, įskaitant kolektyvinių derybų praktiką;

| 18. | rekomenduoja aiškiai nustatyti sąvokos „pagrindinė verslo vieta“ apibrėžtį, kad veiklos licenciją suteiktų atskira valstybė, jei oro transporto apimtys joje yra didelės, taip pat derinant socialinės apsaugos sistemas ir darbo teisę, ir Komisijos reglamente (ES) Nr. 83/2014 bei Reglamente (ES) Nr. 465/2012 būtų suderintos sąvokos „pagrindinė buvimo vieta“ apibrėžtys; pabrėžia, kad būtina sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį ir tiksliai apibrėžti įgulos narių, turinčių keletą pagrindinių buvimo vietų, padėtį; |
| --- | --- |

18.

rekomenduoja aiškiai nustatyti sąvokos „pagrindinė verslo vieta“ apibrėžtį, kad veiklos licenciją suteiktų atskira valstybė, jei oro transporto apimtys joje yra didelės, taip pat derinant socialinės apsaugos sistemas ir darbo teisę, ir Komisijos reglamente (ES) Nr. 83/2014 bei Reglamente (ES) Nr. 465/2012 būtų suderintos sąvokos „pagrindinė buvimo vieta“ apibrėžtys; pabrėžia, kad būtina sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį ir tiksliai apibrėžti įgulos narių, turinčių keletą pagrindinių buvimo vietų, padėtį;

| 19. | atkreipia dėmesį į iššūkius įgyvendinant Direktyvos dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (2008/104/EB) nuostatas ir rekomenduoja Komisijai patikrinti, kaip jos šiuo metu taikomos šiame sektoriuje, taip pat tuo remiantis nuspręsti, kokiu būdu būtų galima su šiais iššūkiais susidoroti; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į iššūkius įgyvendinant Direktyvos dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (2008/104/EB) nuostatas ir rekomenduoja Komisijai patikrinti, kaip jos šiuo metu taikomos šiame sektoriuje, taip pat tuo remiantis nuspręsti, kokiu būdu būtų galima su šiais iššūkiais susidoroti;

| 20. | yra susirūpinęs dėl vis dažniau pasitaikančios kenksmingos socialinės praktikos, pvz., patogios valstybės vėliavos principo taikymo, ir netipinio užimtumo praktikos, pvz., tariamo savarankiško darbo, pilotams taikomų schemų „mokėk ir skrisk“ ir sutarčių, kuriose nenurodomos darbo valandos, – visa tai gali turėti įtakos saugumui; laikosi nuomonės, kad visoje aviacijos veikloje turi būti laikomasi socialinių standartų; |
| --- | --- |

20.

yra susirūpinęs dėl vis dažniau pasitaikančios kenksmingos socialinės praktikos, pvz., patogios valstybės vėliavos principo taikymo, ir netipinio užimtumo praktikos, pvz., tariamo savarankiško darbo, pilotams taikomų schemų „mokėk ir skrisk“ ir sutarčių, kuriose nenurodomos darbo valandos, – visa tai gali turėti įtakos saugumui; laikosi nuomonės, kad visoje aviacijos veikloje turi būti laikomasi socialinių standartų;

Aukšto lygio saugumo ES oro erdvėje užtikrinimas

| 21. | ragina visapusiškai įgyvendinti SESAR programą – tam būtinas Komisijos, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro vežėjų ir oro uostų glaudus bendradarbiavimas ir finansinis įsipareigojimas; todėl ragina taikyti visų aviacijos sričių bendros sistemos požiūrį, kuris apimtų visus skrydžio etapus pradedant antžeminiu, ir užtikrinti stipresnį EASA vaidmenį Bendro Europos dangaus ir SESAR aplinkoje ES EASA sistemoje, kuria reguliuojama sauga, saugumas, aplinka ir veiklos vykdymas; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų įvykdytas pradinis Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) biudžetas, kuriam padarė poveikį Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) įsteigimas; |
| --- | --- |

21.

ragina visapusiškai įgyvendinti SESAR programą – tam būtinas Komisijos, oro navigacijos paslaugų teikėjų, oro vežėjų ir oro uostų glaudus bendradarbiavimas ir finansinis įsipareigojimas; todėl ragina taikyti visų aviacijos sričių bendros sistemos požiūrį, kuris apimtų visus skrydžio etapus pradedant antžeminiu, ir užtikrinti stipresnį EASA vaidmenį Bendro Europos dangaus ir SESAR aplinkoje ES EASA sistemoje, kuria reguliuojama sauga, saugumas, aplinka ir veiklos vykdymas; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų įvykdytas pradinis Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) biudžetas, kuriam padarė poveikį Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) įsteigimas;

| 22. | teigiamai vertina ketinimą padidinti EASA atsakomybę, todėl tikisi, kad pagrindinis reglamentas (EB) Nr. 216/2008 bus iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti, jog bus nustatyta visapusiška saugos valdymo sistema, ir patikėti EASA ES saugumo priemonių saugos aspektus ir komercinio kosminio transporto bei nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių saugos aspektus; ragina Komisiją, atsižvelgiant į daugybę užduočių, kurias EASA patikės teisės aktų leidėjas, suteikti šiai agentūrai bendros aviacijos institucijos Europoje statusą; |
| --- | --- |

22.

teigiamai vertina ketinimą padidinti EASA atsakomybę, todėl tikisi, kad pagrindinis reglamentas (EB) Nr. 216/2008 bus iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti, jog bus nustatyta visapusiška saugos valdymo sistema, ir patikėti EASA ES saugumo priemonių saugos aspektus ir komercinio kosminio transporto bei nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių saugos aspektus; ragina Komisiją, atsižvelgiant į daugybę užduočių, kurias EASA patikės teisės aktų leidėjas, suteikti šiai agentūrai bendros aviacijos institucijos Europoje statusą;

| 23. | ragina Komisiją ir toliau užtikrinti tvirtą atstovavimą visose aštuoniose ES valstybėms narėms atstovaujančiose vietose ICAO taryboje, kuo greičiau sustiprinti EASA vaidmenį tarptautinėje arenoje ir užtikrinti, kad ją oficialiai pripažintų ICAO, siekiant nustatyti vieningą ES nuomonę, kuri užtikrins didesnį ES piliečių saugumą visame pasaulyje ir tuo pat metu garantuos ES aviacijos pramonės konkurencingumą ir eksportą; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ir toliau užtikrinti tvirtą atstovavimą visose aštuoniose ES valstybėms narėms atstovaujančiose vietose ICAO taryboje, kuo greičiau sustiprinti EASA vaidmenį tarptautinėje arenoje ir užtikrinti, kad ją oficialiai pripažintų ICAO, siekiant nustatyti vieningą ES nuomonę, kuri užtikrins didesnį ES piliečių saugumą visame pasaulyje ir tuo pat metu garantuos ES aviacijos pramonės konkurencingumą ir eksportą;

| 24. | ragina Komisiją panaikinti reguliavimo kliūtis, su kuriomis susiduriama vykdant oro eismo kontrolę, kad ES piliečiams būtų užtikrintos gyvybės gelbėjimo paslaugos, ir prašo Tarptautinę telekomunikacijų sąjungą užtikrinti reikiamo spektro paskyrimą, nes ICAO nustatė, kad palydovinė ADS-B yra technologija, galinti padėti užtikrinti skrydžių sekimą, taip pat oro eismo valdymo priežiūros tikslais, už tankiausiai apgyvendintų vietovių ribų, kai kitų rūšių antžeminio oro eismo valdymo priežiūros technologijos yra ribotos; pabrėžia, kad siekiant išvengti saugos ir saugumo pažeidimų pritaikant ADS-B technologiją labai svarbu atsižvelgti į visų oro erdvės naudotojų poreikius ir užtikrinti alternatyvių technologijų sąveikumą; pabrėžia, kad ją naudodamos valdžios institucijos, oro navigacijos paslaugų teikėjai, taip pat oro transporto bendrovės Europoje ir visame pasaulyje galės padidinti oro eismo valdymo veiksmingumą ir pajėgumą, taip sumažindamos aviacijos sektoriaus išmetamų teršalų kiekį, ir gerokai sustiprinti aviacijos saugą, kartu papildydamos Europos oro erdvę dar vienu priežiūros aspektu, kuris papildytų ir jau esamą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją panaikinti reguliavimo kliūtis, su kuriomis susiduriama vykdant oro eismo kontrolę, kad ES piliečiams būtų užtikrintos gyvybės gelbėjimo paslaugos, ir prašo Tarptautinę telekomunikacijų sąjungą užtikrinti reikiamo spektro paskyrimą, nes ICAO nustatė, kad palydovinė ADS-B yra technologija, galinti padėti užtikrinti skrydžių sekimą, taip pat oro eismo valdymo priežiūros tikslais, už tankiausiai apgyvendintų vietovių ribų, kai kitų rūšių antžeminio oro eismo valdymo priežiūros technologijos yra ribotos; pabrėžia, kad siekiant išvengti saugos ir saugumo pažeidimų pritaikant ADS-B technologiją labai svarbu atsižvelgti į visų oro erdvės naudotojų poreikius ir užtikrinti alternatyvių technologijų sąveikumą; pabrėžia, kad ją naudodamos valdžios institucijos, oro navigacijos paslaugų teikėjai, taip pat oro transporto bendrovės Europoje ir visame pasaulyje galės padidinti oro eismo valdymo veiksmingumą ir pajėgumą, taip sumažindamos aviacijos sektoriaus išmetamų teršalų kiekį, ir gerokai sustiprinti aviacijos saugą, kartu papildydamos Europos oro erdvę dar vienu priežiūros aspektu, kuris papildytų ir jau esamą;

| 25. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į EASA darbo grupės ataskaitoje pateikiamą rizikos vertinimą, imtis priemonių siekiant patobulinti pilotų medicininį vertinimą ir saugumą, įėjimo ir išėjimo procedūras, susijusias su pilotų kabinos durimis; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į EASA darbo grupės ataskaitoje pateikiamą rizikos vertinimą, imtis priemonių siekiant patobulinti pilotų medicininį vertinimą ir saugumą, įėjimo ir išėjimo procedūras, susijusias su pilotų kabinos durimis;

| 26. | užuot taikius esamas reagavimu į įvykius grindžiamas priemones, ragina taikyti keleivių ir krovinių transporto rizika grindžiamas saugumo priemones, taikyti sąžiningą ir suderintą požiūrį į opų aviacijos saugos klausimą, kuris, viena vertus, patenkintų valstybių narių poreikius ir lūkesčius ir, kita vertus, sumažintų keleivių oro uostuose patiriamą nepasitenkinimą, taip pat stiprintų aviacijos saugumo tarnybų ir patariamosios suinteresuotųjų subjektų grupės sistemą; todėl primygtinai ragina Komisiją, atsižvelgiant į sėkmingą patirtį kituose regionuose, parengti išankstinės patikros ir „Global Entry“ sistemos diegimo Europoje galimybių studiją; |
| --- | --- |

26.

užuot taikius esamas reagavimu į įvykius grindžiamas priemones, ragina taikyti keleivių ir krovinių transporto rizika grindžiamas saugumo priemones, taikyti sąžiningą ir suderintą požiūrį į opų aviacijos saugos klausimą, kuris, viena vertus, patenkintų valstybių narių poreikius ir lūkesčius ir, kita vertus, sumažintų keleivių oro uostuose patiriamą nepasitenkinimą, taip pat stiprintų aviacijos saugumo tarnybų ir patariamosios suinteresuotųjų subjektų grupės sistemą; todėl primygtinai ragina Komisiją, atsižvelgiant į sėkmingą patirtį kituose regionuose, parengti išankstinės patikros ir „Global Entry“ sistemos diegimo Europoje galimybių studiją;

| 27. | ragina biudžeto institucijas išlaikyti EASA konkurencingą biudžetą, kurį sudarant būtų atsižvelgta į naujas šios agentūros užduotis, kad ES gamintojai ir oro transporto bendrovės, siekdamos konkuruoti pasauliniu mastu, turėtų lanksčių ir veiksmingų priemonių, tuo pačiu pažymėdamas, kad šis pramonės sektorius sudaro 70 proc. EASA biudžeto; |
| --- | --- |

27.

ragina biudžeto institucijas išlaikyti EASA konkurencingą biudžetą, kurį sudarant būtų atsižvelgta į naujas šios agentūros užduotis, kad ES gamintojai ir oro transporto bendrovės, siekdamos konkuruoti pasauliniu mastu, turėtų lanksčių ir veiksmingų priemonių, tuo pačiu pažymėdamas, kad šis pramonės sektorius sudaro 70 proc. EASA biudžeto;

| 28. | pažymi, kad tam tikri su aviacija susiję teisėkūros dokumentai vis dar svarstomi Taryboje, ir todėl prašo Komisijos rasti išeitį iš šios susidariusios padėties; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad tam tikri su aviacija susiję teisėkūros dokumentai vis dar svarstomi Taryboje, ir todėl prašo Komisijos rasti išeitį iš šios susidariusios padėties;

| 29. | ragina Komisiją spręsti minėtus klausimus aviacijos srities teisės aktų rinkinyje, kuris turi būti parengtas iki 2015 m. pabaigos; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją spręsti minėtus klausimus aviacijos srities teisės aktų rinkinyje, kuris turi būti parengtas iki 2015 m. pabaigos;

o

o o

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

30.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 658.

(2)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 5.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0290.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0220.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0221.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0392.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/7

---

P8_TA(2015)0395

Europos Sąjungos rinkimų teisės reforma

2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (2015/2035(INL))

(2017/C 366/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau – Rinkimų aktas), pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo, su pakeitimais (1), ypač į jo 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau – Rinkimų aktas), pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo, su pakeitimais (1), ypač į jo 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 9, 10 ir 14 straipsnius bei 17 straipsnio 7 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 22 straipsnį, 223 straipsnio 1 dalį ir 225 straipsnį, taip pat į Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 9, 10 ir 14 straipsnius bei 17 straipsnio 7 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 22 straipsnį, 223 straipsnio 1 dalį ir 225 straipsnį, taip pat į Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos Parlamento rinkimų procedūros, ypač į 1998 m. liepos 15 d. rezoliuciją dėl rinkimų tvarkos, apimančios bendrus principus dėl Europos Parlamento narių rinkimų, projekto (2), 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (3) ir 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos Parlamento rinkimų procedūros, ypač į 1998 m. liepos 15 d. rezoliuciją dėl rinkimų tvarkos, apimančios bendrus principus dėl Europos Parlamento narių rinkimų, projekto (2), 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (3) ir 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos rekomendaciją 2013/142/ES, kaip Europos Parlamento rinkimus padaryti dar demokratiškesnius ir sklandesnius (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos rekomendaciją 2013/142/ES, kaip Europos Parlamento rinkimus padaryti dar demokratiškesnius ir sklandesnius (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą „2014 m. Europos Parlamento rinkimų ataskaita“ (COM(2015)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą „2014 m. Europos Parlamento rinkimų ataskaita“ (COM(2015)0206),

| — | atsižvelgdamas į Europos pridėtinės vertės vertinimą „Europos Sąjungos rinkimų teisės aktų reforma“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos pridėtinės vertės vertinimą „Europos Sąjungos rinkimų teisės aktų reforma“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (8),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (9),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (10), ypač į jo 13, 21 ir 31 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (10), ypač į jo 13, 21 ir 31 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 11, 23 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 11, 23 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0286/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0286/2015),

| A. | kadangi pagal SESV 223 straipsnį Europos Parlamentui suteikiama teisė inicijuoti savo rinkimų procedūros reformą, siekiant parengti visoje Sąjungoje taikomą vienodą procedūrą arba procedūrą, grindžiamą visose valstybėse narėse taikomais bendrais principais, ir pareikšti pritarimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal SESV 223 straipsnį Europos Parlamentui suteikiama teisė inicijuoti savo rinkimų procedūros reformą, siekiant parengti visoje Sąjungoje taikomą vienodą procedūrą arba procedūrą, grindžiamą visose valstybėse narėse taikomais bendrais principais, ir pareikšti pritarimą šiuo klausimu;

| B. | kadangi vykdant Europos Parlamento rinkimų procedūros reformą turėtų būti siekiama stiprinti demokratinę ir tarpvalstybinę rinkimų į Europos Parlamentą dimensiją, Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą ir Sąjungos pilietybės koncepciją, tobulinti Europos Parlamento veikimą ir Sąjungos valdymą, padidinti Europos Parlamento veiklos teisėtumą, užtikrinti, kad būtų labiau paisoma rinkimų lygybės ir lygių galimybių principų, didinti rinkimų į Europos Parlamentą rengimo sistemos veiksmingumą ir priartinti Europos Parlamento narius prie rinkėjų, ypač jauniausių iš jų; |
| --- | --- |

B.

kadangi vykdant Europos Parlamento rinkimų procedūros reformą turėtų būti siekiama stiprinti demokratinę ir tarpvalstybinę rinkimų į Europos Parlamentą dimensiją, Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą ir Sąjungos pilietybės koncepciją, tobulinti Europos Parlamento veikimą ir Sąjungos valdymą, padidinti Europos Parlamento veiklos teisėtumą, užtikrinti, kad būtų labiau paisoma rinkimų lygybės ir lygių galimybių principų, didinti rinkimų į Europos Parlamentą rengimo sistemos veiksmingumą ir priartinti Europos Parlamento narius prie rinkėjų, ypač jauniausių iš jų;

| C. | kadangi rinkimų procedūros reforma turi būti vykdoma laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir ją vykdant neturėtų būti siekiama nepagrįstai nustatyti vienodos tvarkos; |
| --- | --- |

C.

kadangi rinkimų procedūros reforma turi būti vykdoma laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir ją vykdant neturėtų būti siekiama nepagrįstai nustatyti vienodos tvarkos;

| D. | kadangi galimybė nustatyti vienodą rinkimų procedūrą, grindžiamą tiesiogine visuotine rinkimų teise, nuo 1957 m. įtvirtinta Sutartyse; |
| --- | --- |

D.

kadangi galimybė nustatyti vienodą rinkimų procedūrą, grindžiamą tiesiogine visuotine rinkimų teise, nuo 1957 m. įtvirtinta Sutartyse;

| E. | kadangi dėl vis mažėjančio rinkėjų, ypač jauniausių iš jų, aktyvumo per rinkimus į Europos Parlamentą ir nepakankamo rinkėjų domėjimosi Europos Sąjungos klausimais kyla grėsmė Europos ateičiai, todėl reikia idėjų, kurios padėtų atgaivinti Europos demokratiją; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl vis mažėjančio rinkėjų, ypač jauniausių iš jų, aktyvumo per rinkimus į Europos Parlamentą ir nepakankamo rinkėjų domėjimosi Europos Sąjungos klausimais kyla grėsmė Europos ateičiai, todėl reikia idėjų, kurios padėtų atgaivinti Europos demokratiją;

| F. | kadangi veiksmingai suvienodinus rinkimų į Europos Parlamentą procedūrą visose valstybėse narėse būtų galima geriau skatinti visus Sąjungos piliečius naudotis savo teise dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime lygiomis teisėmis, tuo pat metu stiprinant politinę Europos integracijos dimensiją; |
| --- | --- |

F.

kadangi veiksmingai suvienodinus rinkimų į Europos Parlamentą procedūrą visose valstybėse narėse būtų galima geriau skatinti visus Sąjungos piliečius naudotis savo teise dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime lygiomis teisėmis, tuo pat metu stiprinant politinę Europos integracijos dimensiją;

| G. | kadangi Europos Parlamento kompetencija pamažu plėtėsi nuo pirmųjų tiesioginių rinkimų 1979 m. ir kadangi dabar Europos Parlamentas yra lygiavertė teisėkūros institucija kartu su Taryba daugelyje Sąjungos politikos sričių; šis pokytis iš esmės įvyko įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Parlamento kompetencija pamažu plėtėsi nuo pirmųjų tiesioginių rinkimų 1979 m. ir kadangi dabar Europos Parlamentas yra lygiavertė teisėkūros institucija kartu su Taryba daugelyje Sąjungos politikos sričių; šis pokytis iš esmės įvyko įsigaliojus Lisabonos sutarčiai;

| H. | kadangi Lisabonos sutartimi buvo pakeisti Europos Parlamento narių įgaliojimai, t. y. EP nariai tapo tiesioginiais Sąjungos piliečių atstovais (11) ir jie nebelaikomi į Bendriją susibūrusių valstybių tautų atstovais (12); |
| --- | --- |

H.

kadangi Lisabonos sutartimi buvo pakeisti Europos Parlamento narių įgaliojimai, t. y. EP nariai tapo tiesioginiais Sąjungos piliečių atstovais (11) ir jie nebelaikomi į Bendriją susibūrusių valstybių tautų atstovais (12);

| I. | kadangi 2002 m. buvo atlikta vienintelė Rinkimų akto reforma Tarybai priėmus Sprendimą 2002/772/EB, Euratomas (13), pagal kurį reikalaujama, kad valstybėse narėse rengiami rinkimai būtų pagrįsti proporcingu atstovavimu ir būtų taikoma kandidatų sąrašo arba vieno perleidžiamo balso sistema ir panaikinamas dvigubas Europos Parlamento narių mandatas; be to, kadangi valstybėms narėms aiškiai suteikiama teisė sudaryti rinkimų apygardas nacionaliniu lygmeniu ir nustatyti nacionalinius rinkimų slenksčius, kurie negali viršyti 5 proc. atiduotų balsų; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2002 m. buvo atlikta vienintelė Rinkimų akto reforma Tarybai priėmus Sprendimą 2002/772/EB, Euratomas (13), pagal kurį reikalaujama, kad valstybėse narėse rengiami rinkimai būtų pagrįsti proporcingu atstovavimu ir būtų taikoma kandidatų sąrašo arba vieno perleidžiamo balso sistema ir panaikinamas dvigubas Europos Parlamento narių mandatas; be to, kadangi valstybėms narėms aiškiai suteikiama teisė sudaryti rinkimų apygardas nacionaliniu lygmeniu ir nustatyti nacionalinius rinkimų slenksčius, kurie negali viršyti 5 proc. atiduotų balsų;

| J. | kadangi dar nepasiektas visapusiškas susitarimas dėl iš tikrųjų vienodos rinkimų procedūros, nors rinkimų sistemos palaipsniui šiek tiek panašėjo, inter alia, remiantis priimtais antrinės teisės aktais, pavyzdžiui, Tarybos direktyva 93/109/EB; |
| --- | --- |

J.

kadangi dar nepasiektas visapusiškas susitarimas dėl iš tikrųjų vienodos rinkimų procedūros, nors rinkimų sistemos palaipsniui šiek tiek panašėjo, inter alia, remiantis priimtais antrinės teisės aktais, pavyzdžiui, Tarybos direktyva 93/109/EB;

| K. | kadangi Sąjungos pilietybės sąvoka, oficialiai tapusi konstitucinės sistemos dalimi 1993 m. pagal Mastrichto sutartį, apima Sąjungos piliečių teisę dalyvauti rinkimuose į Europos Parlamentą ir savivaldos rinkimuose savo valstybėse narėse ir toje valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, tomis pačiomis sąlygomis kaip tos valstybės piliečiai (14); kadangi Chartija, kuri įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tapo teisiškai privaloma, ši teisė buvo dar labiau sutvirtinta; |
| --- | --- |

K.

kadangi Sąjungos pilietybės sąvoka, oficialiai tapusi konstitucinės sistemos dalimi 1993 m. pagal Mastrichto sutartį, apima Sąjungos piliečių teisę dalyvauti rinkimuose į Europos Parlamentą ir savivaldos rinkimuose savo valstybėse narėse ir toje valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, tomis pačiomis sąlygomis kaip tos valstybės piliečiai (14); kadangi Chartija, kuri įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tapo teisiškai privaloma, ši teisė buvo dar labiau sutvirtinta;

| L. | kadangi nepaisant šių reformų rinkimai į Europos Parlamentą vis dar iš esmės reglamentuojami nacionalinės teisės aktais, rinkimų kampanijos yra nacionalinio pobūdžio, o Europos politinės partijos negali tinkamai vykdyti savo konstitucinių įgaliojimų ir prisidėti formuojant europinį politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią, kaip to reikalaujama pagal ES sutarties 10 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

L.

kadangi nepaisant šių reformų rinkimai į Europos Parlamentą vis dar iš esmės reglamentuojami nacionalinės teisės aktais, rinkimų kampanijos yra nacionalinio pobūdžio, o Europos politinės partijos negali tinkamai vykdyti savo konstitucinių įgaliojimų ir prisidėti formuojant europinį politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią, kaip to reikalaujama pagal ES sutarties 10 straipsnio 4 dalį;

| M. | kadangi Europos politinės partijos gali geriausiai prisidėti „formuojant europinį politinį sąmoningumą“, todėl jos turėtų aktyviau dalyvauti vykdant rinkimų į Parlamentą kampanijas, kad padidėtų jų matomumas ir būtų parodyta balsavimo už tam tikrą nacionalinę partiją ir šio balsavimo poveikio Europos lygio frakcijai Europos Parlamente sąsaja; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos politinės partijos gali geriausiai prisidėti „formuojant europinį politinį sąmoningumą“, todėl jos turėtų aktyviau dalyvauti vykdant rinkimų į Parlamentą kampanijas, kad padidėtų jų matomumas ir būtų parodyta balsavimo už tam tikrą nacionalinę partiją ir šio balsavimo poveikio Europos lygio frakcijai Europos Parlamente sąsaja;

| N. | kadangi įvairiose valstybėse narėse ir partijose taikoma kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą paskyrimo procedūra gerokai skiriasi, visų pirma kalbant apie skaidrumą ir demokratinius standartus, nors atviros, skaidrios ir demokratinės kandidatų atrankos procedūros itin svarbios siekiant didinti pasitikėjimą politine sistema; |
| --- | --- |

N.

kadangi įvairiose valstybėse narėse ir partijose taikoma kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą paskyrimo procedūra gerokai skiriasi, visų pirma kalbant apie skaidrumą ir demokratinius standartus, nors atviros, skaidrios ir demokratinės kandidatų atrankos procedūros itin svarbios siekiant didinti pasitikėjimą politine sistema;

| O. | kadangi galutinių kandidatų sąrašų rengiantis rinkimams į Europos Parlamentą sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi ir šiuo metu įvairuoja nuo 17 iki 83 dienų, taigi kandidatams ir rinkėjams visoje Sąjungoje sudaromos nevienodos sąlygos kalbant apie laiką, kuris jiems skiriamas kampanijai vykdyti arba savo sprendimui, už ką balsuoti, apmąstyti; |
| --- | --- |

O.

kadangi galutinių kandidatų sąrašų rengiantis rinkimams į Europos Parlamentą sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi ir šiuo metu įvairuoja nuo 17 iki 83 dienų, taigi kandidatams ir rinkėjams visoje Sąjungoje sudaromos nevienodos sąlygos kalbant apie laiką, kuris jiems skiriamas kampanijai vykdyti arba savo sprendimui, už ką balsuoti, apmąstyti;

| P. | kadangi galutinių rinkėjų sąrašų rengiantis rinkimams į Europos Parlamentą sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi ir dėl to gali būti sudėtinga arba net neįmanoma valstybėms narėms keistis informacija apie rinkėjus (siekiant išvengti balsavimo du kartus); |
| --- | --- |

P.

kadangi galutinių rinkėjų sąrašų rengiantis rinkimams į Europos Parlamentą sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi ir dėl to gali būti sudėtinga arba net neįmanoma valstybėms narėms keistis informacija apie rinkėjus (siekiant išvengti balsavimo du kartus);

| Q. | kadangi sukūrus bendrą rinkimų apygardą, kurioje iškeltų kandidatų sąrašų pirmosiose vietose būtų įrašyti kiekvienos vadinamosios politinės šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas, labai sustiprėtų Europos demokratija ir būtų įtvirtintas dar didesnis Komisijos pirmininko rinkimų teisėtumas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi sukūrus bendrą rinkimų apygardą, kurioje iškeltų kandidatų sąrašų pirmosiose vietose būtų įrašyti kiekvienos vadinamosios politinės šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas, labai sustiprėtų Europos demokratija ir būtų įtvirtintas dar didesnis Komisijos pirmininko rinkimų teisėtumas;

| R. | kadangi pagal dabartines rinkimų į Europos Parlamentą taisykles šiems rinkimams leidžiama taikyti neprivalomą rinkimų slenkstį, t. y. ne daugiau kaip 5 proc. atiduotų balsų, ir kadangi 15 valstybių narių pasinaudojo šia galimybe ir nustatė 3–5 proc. slenksčius; kadangi mažesnėse valstybėse narėse ir valstybėse narėse, kurios savo rinkimų teritoriją padalinusios į rinkimų apygardas, faktinis slenkstis viršija 3 proc., nors pagal teisės aktus jokio slenksčio nenumatyta; kadangi pagal konstitucinę tradiciją priimta nustatyti privalomus rinkimų slenksčius kaip teisėtą priemonę siekiant užtikrinti parlamentų veiksmingumą; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal dabartines rinkimų į Europos Parlamentą taisykles šiems rinkimams leidžiama taikyti neprivalomą rinkimų slenkstį, t. y. ne daugiau kaip 5 proc. atiduotų balsų, ir kadangi 15 valstybių narių pasinaudojo šia galimybe ir nustatė 3–5 proc. slenksčius; kadangi mažesnėse valstybėse narėse ir valstybėse narėse, kurios savo rinkimų teritoriją padalinusios į rinkimų apygardas, faktinis slenkstis viršija 3 proc., nors pagal teisės aktus jokio slenksčio nenumatyta; kadangi pagal konstitucinę tradiciją priimta nustatyti privalomus rinkimų slenksčius kaip teisėtą priemonę siekiant užtikrinti parlamentų veiksmingumą;

| S. | kadangi, nors Rinkimų akto 10 straipsnio 2 dalyje aiškiai draudžiama per anksti paskelbti rinkimų rezultatus, praeityje tokie rezultatai būdavo paskelbiami; kadangi suderintas balsavimo pabaigos laikas visose valstybėse narėse labai prisidėtų prie bendro europinio rinkimų į Europos Parlamentą pobūdžio ir būtų apribota galimybė daryti poveikį rinkimų rezultatams, jei jie tam tikroje valstybėje narėje paskelbiami tuo metu, kai dar nebaigtas balsavimas visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

S.

kadangi, nors Rinkimų akto 10 straipsnio 2 dalyje aiškiai draudžiama per anksti paskelbti rinkimų rezultatus, praeityje tokie rezultatai būdavo paskelbiami; kadangi suderintas balsavimo pabaigos laikas visose valstybėse narėse labai prisidėtų prie bendro europinio rinkimų į Europos Parlamentą pobūdžio ir būtų apribota galimybė daryti poveikį rinkimų rezultatams, jei jie tam tikroje valstybėje narėje paskelbiami tuo metu, kai dar nebaigtas balsavimas visose valstybėse narėse;

| T. | kadangi pirmosios oficialios rinkimų rezultatų prognozės turėtų būti paskelbiamos vienu metu visose valstybėse narėse paskutiniąją rinkimų laikotarpio dieną 21 val. Vidurio Europos laiku (CET); |
| --- | --- |

T.

kadangi pirmosios oficialios rinkimų rezultatų prognozės turėtų būti paskelbiamos vienu metu visose valstybėse narėse paskutiniąją rinkimų laikotarpio dieną 21 val. Vidurio Europos laiku (CET);

| U. | kadangi nustačius tą pačią rinkimų į Europos Parlamentą dieną būtų geriau atspindėtas bendras piliečių visoje Sąjungoje dalyvavimas, stiprinama dalyvaujamoji demokratija ir padedama kurti labiau suderintus visos Europos Sąjungos masto rinkimus; |
| --- | --- |

U.

kadangi nustačius tą pačią rinkimų į Europos Parlamentą dieną būtų geriau atspindėtas bendras piliečių visoje Sąjungoje dalyvavimas, stiprinama dalyvaujamoji demokratija ir padedama kurti labiau suderintus visos Europos Sąjungos masto rinkimus;

| V. | kadangi Lisabonos sutartimi buvo nustatyta nauja konstitucinė tvarka ir Europos Parlamentui suteikta teisė rinkti Europos Komisijos pirmininką (15) (anksčiau jis tik duodavo pritarimą); kadangi per 2014 m. rinkimus į Europos Parlamentą buvo sukurtas svarbus precedentas šioje srityje ir kadangi šie rinkimai parodė, kad dėl pagrindinių kandidatų paskyrimo didėja piliečių susidomėjimas rinkimais į Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

V.

kadangi Lisabonos sutartimi buvo nustatyta nauja konstitucinė tvarka ir Europos Parlamentui suteikta teisė rinkti Europos Komisijos pirmininką (15) (anksčiau jis tik duodavo pritarimą); kadangi per 2014 m. rinkimus į Europos Parlamentą buvo sukurtas svarbus precedentas šioje srityje ir kadangi šie rinkimai parodė, kad dėl pagrindinių kandidatų paskyrimo didėja piliečių susidomėjimas rinkimais į Europos Parlamentą;

| W. | kadangi taikant pagrindinių kandidatų į Europos Komisijos pirmininko pareigas paskyrimo procedūrą nacionaliniu lygmeniu atiduoti balsai susiejami su Europos Sąjungos realijomis ir tai padeda Sąjungos piliečiams rinktis tarp alternatyvių politinių programų turint pakankamai informacijos; kadangi tuo atveju, jei pagrindiniai kandidatai paskiriami taikant atviras ir skaidrias procedūras, stiprinamas demokratinis teisėtumas ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

W.

kadangi taikant pagrindinių kandidatų į Europos Komisijos pirmininko pareigas paskyrimo procedūrą nacionaliniu lygmeniu atiduoti balsai susiejami su Europos Sąjungos realijomis ir tai padeda Sąjungos piliečiams rinktis tarp alternatyvių politinių programų turint pakankamai informacijos; kadangi tuo atveju, jei pagrindiniai kandidatai paskiriami taikant atviras ir skaidrias procedūras, stiprinamas demokratinis teisėtumas ir atskaitomybė;

| X. | kadangi pagrindinių kandidatų į tas pareigas paskyrimo ir atrankos procedūra yra aiški Europos demokratijos išraiška; be to, kadangi ši procedūra turėtų būti neatskiriama rinkimų kampanijų dalis; |
| --- | --- |

X.

kadangi pagrindinių kandidatų į tas pareigas paskyrimo ir atrankos procedūra yra aiški Europos demokratijos išraiška; be to, kadangi ši procedūra turėtų būti neatskiriama rinkimų kampanijų dalis;

| Y. | kadangi Rinkimų akte turėtų būti kodifikuotos nuostatos dėl termino, iki kurio Europos politinės partijos turi paskirti kandidatus, ir kadangi pagrindiniai kandidatai į Europos Komisijos pirmininko pareigas turėtų iškelti savo kandidatūras rinkimuose į Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Rinkimų akte turėtų būti kodifikuotos nuostatos dėl termino, iki kurio Europos politinės partijos turi paskirti kandidatus, ir kadangi pagrindiniai kandidatai į Europos Komisijos pirmininko pareigas turėtų iškelti savo kandidatūras rinkimuose į Europos Parlamentą;

| Z. | kadangi ne visos valstybės narės suteikia savo piliečiams galimybę balsuoti užsienyje, o valstybės narės, kurios tokią galimybę suteikia, taiko labai įvairias teisės balsuoti atėmimo sąlygas; kadangi suteikus teisę dalyvauti rinkimuose visiems Sąjungos piliečiams, gyvenantiems už Sąjungos ribų, būtų galima užtikrinti rinkimų lygybės principo paisymą; vis dėlto, kadangi valstybės narės turi geriau koordinuoti savo administracines sistemas, kad būtų galima išvengti situacijų, kai rinkėjai balsuoja du kartus dviejose skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

Z.

kadangi ne visos valstybės narės suteikia savo piliečiams galimybę balsuoti užsienyje, o valstybės narės, kurios tokią galimybę suteikia, taiko labai įvairias teisės balsuoti atėmimo sąlygas; kadangi suteikus teisę dalyvauti rinkimuose visiems Sąjungos piliečiams, gyvenantiems už Sąjungos ribų, būtų galima užtikrinti rinkimų lygybės principo paisymą; vis dėlto, kadangi valstybės narės turi geriau koordinuoti savo administracines sistemas, kad būtų galima išvengti situacijų, kai rinkėjai balsuoja du kartus dviejose skirtingose valstybėse narėse;

| AA. | kadangi mažiausiai 13 valstybių narių neturi tinkamų vidaus taisyklių, kuriomis Sąjungos piliečiams, turintiems dviejų valstybių narių pilietybę, būtų užkertamas kelias balsuoti du kartus, tokiu būdu pažeidžiant Rinkimų akto 9 straipsnį; |
| --- | --- |

AA.

kadangi mažiausiai 13 valstybių narių neturi tinkamų vidaus taisyklių, kuriomis Sąjungos piliečiams, turintiems dviejų valstybių narių pilietybę, būtų užkertamas kelias balsuoti du kartus, tokiu būdu pažeidžiant Rinkimų akto 9 straipsnį;

| AB. | kadangi reikėtų Sąjungos lygmeniu įsteigti rinkimų instituciją, atliekančią tinklo, kuriame dalyvautų kiekvienos valstybės narės paskirta viena kontaktinė institucija, funkciją, nes tokiu būdu būtų palengvinta prieiga prie informacijos apie rinkimus į Europos Parlamentą reglamentuojančias taisykles, supaprastintas procesas ir sustiprintas europinis šių rinkimų pobūdis; kadangi Komisija atitinkamai raginama išnagrinėti praktines sąlygas, būtinas norint Sąjungos lygmeniu įsteigti tokią instituciją; |
| --- | --- |

AB.

kadangi reikėtų Sąjungos lygmeniu įsteigti rinkimų instituciją, atliekančią tinklo, kuriame dalyvautų kiekvienos valstybės narės paskirta viena kontaktinė institucija, funkciją, nes tokiu būdu būtų palengvinta prieiga prie informacijos apie rinkimus į Europos Parlamentą reglamentuojančias taisykles, supaprastintas procesas ir sustiprintas europinis šių rinkimų pobūdis; kadangi Komisija atitinkamai raginama išnagrinėti praktines sąlygas, būtinas norint Sąjungos lygmeniu įsteigti tokią instituciją;

| AC. | kadangi minimalus amžius iškelti savo kandidatūrą 28-iose valstybėse narėse įvairuoja nuo 18 iki 25 metų, o minimalus amžius, kurio sulaukus įgyjama teisė balsuoti, įvairuoja nuo 16 iki 18 metų, atsižvelgiant į skirtingas konstitucines ir rinkimų tradicijas valstybėse narėse; kadangi būtų itin pageidautina suderinti minimalų amžių, nuo kurio įgyjama teisė balsuoti ir nuo kurio suteikiama teisė kandidatuoti, nes tokiu būdu Sąjungos rinkėjams būtų užtikrinta veiksminga rinkimų lygybė ir galėtų būti užkirstas kelias diskriminacijai šioje pagrindinėje pilietybės srityje, t. y. naudojantis teise dalyvauti demokratiniame procese; |
| --- | --- |

AC.

kadangi minimalus amžius iškelti savo kandidatūrą 28-iose valstybėse narėse įvairuoja nuo 18 iki 25 metų, o minimalus amžius, kurio sulaukus įgyjama teisė balsuoti, įvairuoja nuo 16 iki 18 metų, atsižvelgiant į skirtingas konstitucines ir rinkimų tradicijas valstybėse narėse; kadangi būtų itin pageidautina suderinti minimalų amžių, nuo kurio įgyjama teisė balsuoti ir nuo kurio suteikiama teisė kandidatuoti, nes tokiu būdu Sąjungos rinkėjams būtų užtikrinta veiksminga rinkimų lygybė ir galėtų būti užkirstas kelias diskriminacijai šioje pagrindinėje pilietybės srityje, t. y. naudojantis teise dalyvauti demokratiniame procese;

| AD. | kadangi oficialus politinių partijų kūrimas ir jų veiklos konsolidavimas Sąjungos lygmeniu skatina europinio politinio sąmoningumo vystymąsi ir padeda Sąjungos piliečiams išreikšti savo lūkesčius, taip pat kadangi tokiu būdu sudaromos palankesnės sąlygos palaipsniui derinti rinkimų sistemas; |
| --- | --- |

AD.

kadangi oficialus politinių partijų kūrimas ir jų veiklos konsolidavimas Sąjungos lygmeniu skatina europinio politinio sąmoningumo vystymąsi ir padeda Sąjungos piliečiams išreikšti savo lūkesčius, taip pat kadangi tokiu būdu sudaromos palankesnės sąlygos palaipsniui derinti rinkimų sistemas;

| AE. | kadangi balsavimas paštu, elektroninis balsavimas ir balsavimas internetu galėtų užtikrinti didesnį rinkimų į Europos Parlamentą proceso veiksmingumą ir patrauklumą rinkėjams su sąlyga, kad būtų laikomasi griežčiausių galimų duomenų apsaugos standartų; |
| --- | --- |

AE.

kadangi balsavimas paštu, elektroninis balsavimas ir balsavimas internetu galėtų užtikrinti didesnį rinkimų į Europos Parlamentą proceso veiksmingumą ir patrauklumą rinkėjams su sąlyga, kad būtų laikomasi griežčiausių galimų duomenų apsaugos standartų;

| AF. | kadangi daugelyje valstybių narių vykdomosios valdžios organų nariai gali dalyvauti rinkimuose į nacionalinį parlamentą, nenutraukdami savo institucinės veiklos; |
| --- | --- |

AF.

kadangi daugelyje valstybių narių vykdomosios valdžios organų nariai gali dalyvauti rinkimuose į nacionalinį parlamentą, nenutraukdami savo institucinės veiklos;

| AG. | kadangi, nepaisant nuo 1970 m. daromos nuolatinės pažangos siekiant subalansuoto vyrų ir moterų skaičiaus paskirstant vietas, šiuo aspektu vis dar išlieka didelių skirtumų tarp valstybių narių; dešimtyje valstybių narių lyties, kuriai atstovaujama silpniau, dalyvavimo rodiklis nesiekia 33 proc.; kadangi dabartinė Europos Parlamento sudėtis (tik 36,62 proc. Parlamento narių yra moterys) neatitinka Chartijoje įtvirtintų vertybių ir tikslų lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

AG.

kadangi, nepaisant nuo 1970 m. daromos nuolatinės pažangos siekiant subalansuoto vyrų ir moterų skaičiaus paskirstant vietas, šiuo aspektu vis dar išlieka didelių skirtumų tarp valstybių narių; dešimtyje valstybių narių lyties, kuriai atstovaujama silpniau, dalyvavimo rodiklis nesiekia 33 proc.; kadangi dabartinė Europos Parlamento sudėtis (tik 36,62 proc. Parlamento narių yra moterys) neatitinka Chartijoje įtvirtintų vertybių ir tikslų lyčių lygybės srityje;

| AH. | kadangi būtina užtikrinti vyrų ir moterų lygybę kaip vieną iš vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, nors tik labai nedaugelis valstybių narių įtraukė šį principą į savo nacionalinius rinkimų teisės aktus; kadangi įrodyta, kad lyčių kvotos ir kas antromis išdėstytų skirtingų lyčių kandidatūrų sąrašai yra itin veiksmingos priemonės diskriminacijai ir vyrų bei moterų galių disbalansui panaikinti, taip pat demokratiniam atstovavimui politinius sprendimus priimančiuose organuose pagerinti; |
| --- | --- |

AH.

kadangi būtina užtikrinti vyrų ir moterų lygybę kaip vieną iš vertybių, kuriomis grindžiama Sąjunga, nors tik labai nedaugelis valstybių narių įtraukė šį principą į savo nacionalinius rinkimų teisės aktus; kadangi įrodyta, kad lyčių kvotos ir kas antromis išdėstytų skirtingų lyčių kandidatūrų sąrašai yra itin veiksmingos priemonės diskriminacijai ir vyrų bei moterų galių disbalansui panaikinti, taip pat demokratiniam atstovavimui politinius sprendimus priimančiuose organuose pagerinti;

| AI. | kadangi ES sutartyje įtvirtintas mažėjančio proporcingumo principas gerokai prisidėjo didinant visų valstybių narių bendrą atsakomybę už Europos projektą, |
| --- | --- |

AI.

kadangi ES sutartyje įtvirtintas mažėjančio proporcingumo principas gerokai prisidėjo didinant visų valstybių narių bendrą atsakomybę už Europos projektą,

| 1. | nusprendžia atlikti rinkimų procedūros reformą likus dar daug laiko iki 2019 m. rinkimų, siekdamas užtikrinti, kad būtų sustiprinta rinkimų į Europos Parlamentą demokratinė ir tarpvalstybinė dimensija, Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinis teisėtumas bei Sąjungos pilietybės koncepcija ir padidinta rinkimų lygybė, propaguojamas dalyvaujamosios demokratijos ir tiesioginio atstovavimo Sąjungos piliečiams Europos Parlamente principas, kaip numatyta SESV 10 straipsnyje, patobulintas Europos Parlamento veikimas ir Sąjungos valdymas, padidintas Europos Parlamento veiklos teisėtumas ir efektyvumas bei rinkimų į Europos Parlamentą rengimo sistemos veiksmingumas, skatinamas piliečių iš visų valstybių narių bendros atsakomybės jausmas ir subalansuota Europos Parlamento sudėtis, taip pat siekdamas užtikrinti kuo didesnę rinkimų lygybę ir kuo aktyvesnį Sąjungos piliečių dalyvavimą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atlikti rinkimų procedūros reformą likus dar daug laiko iki 2019 m. rinkimų, siekdamas užtikrinti, kad būtų sustiprinta rinkimų į Europos Parlamentą demokratinė ir tarpvalstybinė dimensija, Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinis teisėtumas bei Sąjungos pilietybės koncepcija ir padidinta rinkimų lygybė, propaguojamas dalyvaujamosios demokratijos ir tiesioginio atstovavimo Sąjungos piliečiams Europos Parlamente principas, kaip numatyta SESV 10 straipsnyje, patobulintas Europos Parlamento veikimas ir Sąjungos valdymas, padidintas Europos Parlamento veiklos teisėtumas ir efektyvumas bei rinkimų į Europos Parlamentą rengimo sistemos veiksmingumas, skatinamas piliečių iš visų valstybių narių bendros atsakomybės jausmas ir subalansuota Europos Parlamento sudėtis, taip pat siekdamas užtikrinti kuo didesnę rinkimų lygybę ir kuo aktyvesnį Sąjungos piliečių dalyvavimą;

| 2. | siūlo padidinti Europos politinių partijų matomumą įrašant jų pavadinimus ir pateikiant jų logotipus ant balsavimo biuletenių ir rekomenduoja juos taip pat nurodyti vykdant rinkimų agitaciją per televiziją ir radiją, plakatuose ir kitoje medžiagoje, kuri naudojama vykdant rinkimų į Europos Parlamentą kampanijas, visų pirma nacionalinių partijų rinkimų programose, kadangi tomis priemonėmis būtų užtikrintas didesnis rinkimų į Europos Parlamentą skaidrumas ir patobulinta demokratinė jų vykdymo tvarka, turint omenyje tai, kad tokiu būdu piliečiai galės aiškiai susieti savo balsavimo poveikį Europos politinių partijų politinės įtakos mastui ir šių partijų galimybei sudaryti frakcijas Europos Parlamente; |
| --- | --- |

2.

siūlo padidinti Europos politinių partijų matomumą įrašant jų pavadinimus ir pateikiant jų logotipus ant balsavimo biuletenių ir rekomenduoja juos taip pat nurodyti vykdant rinkimų agitaciją per televiziją ir radiją, plakatuose ir kitoje medžiagoje, kuri naudojama vykdant rinkimų į Europos Parlamentą kampanijas, visų pirma nacionalinių partijų rinkimų programose, kadangi tomis priemonėmis būtų užtikrintas didesnis rinkimų į Europos Parlamentą skaidrumas ir patobulinta demokratinė jų vykdymo tvarka, turint omenyje tai, kad tokiu būdu piliečiai galės aiškiai susieti savo balsavimo poveikį Europos politinių partijų politinės įtakos mastui ir šių partijų galimybei sudaryti frakcijas Europos Parlamente;

| 3. | atsižvelgdamas į Sąjungos įsipareigojimą laikytis subsidiarumo principo, taip pat mano, kad regioninės politinės partijos, dalyvaujančios rinkimuose į Europos Parlamentą, turėtų laikytis tokios pačios praktikos ir kad regioninės valdžios institucijos vykstant rinkimams turėtų būti skatinamos naudoti oficialiai pripažintas regionines kalbas; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgdamas į Sąjungos įsipareigojimą laikytis subsidiarumo principo, taip pat mano, kad regioninės politinės partijos, dalyvaujančios rinkimuose į Europos Parlamentą, turėtų laikytis tokios pačios praktikos ir kad regioninės valdžios institucijos vykstant rinkimams turėtų būti skatinamos naudoti oficialiai pripažintas regionines kalbas;

| 4. | ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas Europos politinėms partijoms ir jų pagrindiniams kandidatams dalyvauti rinkimų kampanijose, visų pirma vykdomose per televiziją ir kitas žiniasklaidos priemones; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas Europos politinėms partijoms ir jų pagrindiniams kandidatams dalyvauti rinkimų kampanijose, visų pirma vykdomose per televiziją ir kitas žiniasklaidos priemones;

| 5. | nusprendžia nustatyti bendrą minimalų dvylikos savaičių iki rinkimų dienos terminą kandidatų sąrašams sudaryti, kad būtų užtikrinta didesnė rinkimų lygybė paliekant kandidatams ir rinkėjams visoje Sąjungoje tokį patį laikotarpį rinkimams pasirengti ir apmąstyti, už ką balsuoti; skatina valstybes nares apsvarstyti, kaip būtų galima geriau suderinti rinkimų į Europos Parlamentą kampanijas reglamentuojančias taisykles; |
| --- | --- |

5.

nusprendžia nustatyti bendrą minimalų dvylikos savaičių iki rinkimų dienos terminą kandidatų sąrašams sudaryti, kad būtų užtikrinta didesnė rinkimų lygybė paliekant kandidatams ir rinkėjams visoje Sąjungoje tokį patį laikotarpį rinkimams pasirengti ir apmąstyti, už ką balsuoti; skatina valstybes nares apsvarstyti, kaip būtų galima geriau suderinti rinkimų į Europos Parlamentą kampanijas reglamentuojančias taisykles;

| 6. | mano, jog itin svarbu, kad visų lygmenų politinės partijos patvirtintų demokratines ir skaidrias kandidatų atrankos procedūras; rekomenduoja nacionalinėms partijoms surengti demokratišką balsavimą siekiant atrinkti savo kandidatus, kurie dalyvaus rinkimuose į Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

6.

mano, jog itin svarbu, kad visų lygmenų politinės partijos patvirtintų demokratines ir skaidrias kandidatų atrankos procedūras; rekomenduoja nacionalinėms partijoms surengti demokratišką balsavimą siekiant atrinkti savo kandidatus, kurie dalyvaus rinkimuose į Europos Parlamentą;

| 7. | siūlo vienos rinkimų apygardos valstybėse narėse ir apygardose, kuriose naudojama sąrašų sistema ir renkami daugiau nei 26 EP nariai, nustatyti privalomą slenkstį (3–5 proc.), kurį įveikus įgyjama teisė dalyvauti skirstant mandatus; mano, kad ši priemonė svarbi siekiant užtikrinti tinkamą Europos Parlamento veikimą, kadangi tai padės išvengti tolesnio susiskaidymo; |
| --- | --- |

7.

siūlo vienos rinkimų apygardos valstybėse narėse ir apygardose, kuriose naudojama sąrašų sistema ir renkami daugiau nei 26 EP nariai, nustatyti privalomą slenkstį (3–5 proc.), kurį įveikus įgyjama teisė dalyvauti skirstant mandatus; mano, kad ši priemonė svarbi siekiant užtikrinti tinkamą Europos Parlamento veikimą, kadangi tai padės išvengti tolesnio susiskaidymo;

| 8. | nors valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti rinkimų dieną arba dienas per rinkimų laikotarpį, siūlo, kad rinkimai visose valstybėse narėse pasibaigtų rinkimų į Europos Parlamentą sekmadienį 21 val. Vidurio Europos laiku (CET), nes tokiu būdu būtų užtikrintas tinkamas Rinkimų akto 10 straipsnio 2 dalies taikymas ir apribota galimybė daryti poveikį rinkimų rezultatams, jei jie tam tikroje valstybėje narėje paskelbiami tuo metu, kol dar nebaigtas balsavimas visose valstybėse narėse; pritaria tam, kad draudimas per anksti paskelbti rinkimų rezultatus turėtų likti galioti visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

8.

nors valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti rinkimų dieną arba dienas per rinkimų laikotarpį, siūlo, kad rinkimai visose valstybėse narėse pasibaigtų rinkimų į Europos Parlamentą sekmadienį 21 val. Vidurio Europos laiku (CET), nes tokiu būdu būtų užtikrintas tinkamas Rinkimų akto 10 straipsnio 2 dalies taikymas ir apribota galimybė daryti poveikį rinkimų rezultatams, jei jie tam tikroje valstybėje narėje paskelbiami tuo metu, kol dar nebaigtas balsavimas visose valstybėse narėse; pritaria tam, kad draudimas per anksti paskelbti rinkimų rezultatus turėtų likti galioti visose valstybėse narėse;

| 9. | nusprendžia nustatyti bendrą 12 savaičių prieš rinkimus į Europos Parlamentą terminą, iki kurio Europos politinės partijos turi paskirti pagrindinius kandidatus, kad jie turėtų laiko pateikti savo rinkimų programas, galėtų būti rengiami kandidatų politiniai debatai ir vyktų Sąjungos masto rinkimų kampanijos; mano, kad pagrindinių kandidatų paskyrimo procesas yra svarbus rinkimų kampanijų aspektas turint omenyje numanomą rinkimų į Europos Parlamentą rezultatų ir Komisijos pirmininko išrinkimo sąsają, kuri įtvirtinta Lisabonos sutartyje; |
| --- | --- |

9.

nusprendžia nustatyti bendrą 12 savaičių prieš rinkimus į Europos Parlamentą terminą, iki kurio Europos politinės partijos turi paskirti pagrindinius kandidatus, kad jie turėtų laiko pateikti savo rinkimų programas, galėtų būti rengiami kandidatų politiniai debatai ir vyktų Sąjungos masto rinkimų kampanijos; mano, kad pagrindinių kandidatų paskyrimo procesas yra svarbus rinkimų kampanijų aspektas turint omenyje numanomą rinkimų į Europos Parlamentą rezultatų ir Komisijos pirmininko išrinkimo sąsają, kuri įtvirtinta Lisabonos sutartyje;

| 10. | nusprendžia nustatyti bendrą aštuonių savaičių terminą galutiniams rinkėjų sąrašams sudaryti ir šešių savaičių terminą, kad būtų galima su viena nacionaline institucija, atsakinga už rinkėjų sąrašą, pasikeisti informacija apie Sąjungos piliečius, turinčius dvigubą pilietybę, ir Sąjungos piliečius, gyvenančius kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

10.

nusprendžia nustatyti bendrą aštuonių savaičių terminą galutiniams rinkėjų sąrašams sudaryti ir šešių savaičių terminą, kad būtų galima su viena nacionaline institucija, atsakinga už rinkėjų sąrašą, pasikeisti informacija apie Sąjungos piliečius, turinčius dvigubą pilietybę, ir Sąjungos piliečius, gyvenančius kitoje valstybėje narėje;

| 11. | siūlo užtikrinti didesnį rinkimų sąžiningumą apribojant rinkimų agitacijos kampanijų išlaidas iki pagrįsto dydžio, kad būtų galima tinkamai pristatyti politines partijas, kandidatus ir jų rinkimų programas; |
| --- | --- |

11.

siūlo užtikrinti didesnį rinkimų sąžiningumą apribojant rinkimų agitacijos kampanijų išlaidas iki pagrįsto dydžio, kad būtų galima tinkamai pristatyti politines partijas, kandidatus ir jų rinkimų programas;

| 12. | siūlo visiems Sąjungos piliečiams, įskaitant gyvenančius arba dirbančius trečiosiose šalyse, suteikti teisę balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą; mano, kad tokiu būdu visiems Sąjungos piliečiams pagaliau būtų suteiktos tokios pačios teisės balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą tokiomis pačiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į jų gyvenamąją vietą arba pilietybę; |
| --- | --- |

12.

siūlo visiems Sąjungos piliečiams, įskaitant gyvenančius arba dirbančius trečiosiose šalyse, suteikti teisę balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą; mano, kad tokiu būdu visiems Sąjungos piliečiams pagaliau būtų suteiktos tokios pačios teisės balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą tokiomis pačiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į jų gyvenamąją vietą arba pilietybę;

| 13. | vis dėlto ragina valstybes nares geriau koordinuoti savo administracines sistemas siekiant išvengti situacijų, kai rinkėjai balsuoja du kartus dviejose skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

13.

vis dėlto ragina valstybes nares geriau koordinuoti savo administracines sistemas siekiant išvengti situacijų, kai rinkėjai balsuoja du kartus dviejose skirtingose valstybėse narėse;

| 14. | ragina valstybes nares leisti balsuoti paštu, elektroniniu būdu ir internetu siekiant užtikrinti aktyvesnį visų piliečių, visų pirma riboto judumo asmenų ir žmonių, gyvenančių arba dirbančių ne savo pilietybės valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, dalyvavimą ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas balsuoti, jei imamasi būtinų priemonių siekiant užkirsti kelią bet kokiam galimam sukčiavimui balsuojant tokiais būdais; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares leisti balsuoti paštu, elektroniniu būdu ir internetu siekiant užtikrinti aktyvesnį visų piliečių, visų pirma riboto judumo asmenų ir žmonių, gyvenančių arba dirbančių ne savo pilietybės valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, dalyvavimą ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas balsuoti, jei imamasi būtinų priemonių siekiant užkirsti kelią bet kokiam galimam sukčiavimui balsuojant tokiais būdais;

| 15. | rekomenduoja valstybėms narėms ateityje apsvarstyti, kaip būtų galima suderinti minimalų rinkėjų amžių nustatant 16 metų amžiaus ribą, siekiant užtikrinti Sąjungos piliečiams, kad būtų labiau paisoma rinkimų lygybės principo; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja valstybėms narėms ateityje apsvarstyti, kaip būtų galima suderinti minimalų rinkėjų amžių nustatant 16 metų amžiaus ribą, siekiant užtikrinti Sąjungos piliečiams, kad būtų labiau paisoma rinkimų lygybės principo;

| 16. | ragina persvarstyti Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių siekiant atitinkamai pakeisti taisykles dėl Komisijos narių, kandidatuojančių rinkimuose į Europos Parlamentą, kad rinkimų laikotarpiu nebūtų ribojamas Komisijos institucinis veiksmingumas ir kad tuo pat metu būtų užkertamas kelias netinkamam institucijos išteklių naudojimui; |
| --- | --- |

16.

ragina persvarstyti Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių siekiant atitinkamai pakeisti taisykles dėl Komisijos narių, kandidatuojančių rinkimuose į Europos Parlamentą, kad rinkimų laikotarpiu nebūtų ribojamas Komisijos institucinis veiksmingumas ir kad tuo pat metu būtų užkertamas kelias netinkamam institucijos išteklių naudojimui;

| 17. | nusprendžia suteikti Parlamentui teisę pasikonsultavus su Taryba nustatyti rinkimų į Europos Parlamentą laikotarpį; |
| --- | --- |

17.

nusprendžia suteikti Parlamentui teisę pasikonsultavus su Taryba nustatyti rinkimų į Europos Parlamentą laikotarpį;

| 18. | ragina valstybes nares patvirtinti tinkamus teisės aktus, kuriais būtų užtikrinami aukščiausi standartai, kad vykdomos rinkimų agitacijos kampanijos būtų informatyviai, sąžiningai ir objektyviai nušviečiamos žiniasklaidoje, visų pirma kalbant apie visuomeninius transliuotojus; mano, kad itin svarbu sudaryti galimybę Sąjungos piliečiams pasirinkti vienos iš konkuruojančių partijų politinę programą turint pakankamai informacijos; pripažįsta savireguliavimo priemonių, pavyzdžiui, elgesio kodeksų, svarbą siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares patvirtinti tinkamus teisės aktus, kuriais būtų užtikrinami aukščiausi standartai, kad vykdomos rinkimų agitacijos kampanijos būtų informatyviai, sąžiningai ir objektyviai nušviečiamos žiniasklaidoje, visų pirma kalbant apie visuomeninius transliuotojus; mano, kad itin svarbu sudaryti galimybę Sąjungos piliečiams pasirinkti vienos iš konkuruojančių partijų politinę programą turint pakankamai informacijos; pripažįsta savireguliavimo priemonių, pavyzdžiui, elgesio kodeksų, svarbą siekiant šio tikslo;

| 19. | ragina sugriežtinti standartus, kuriais siekiama užtikrinti laisvą ir nevaržomą konkurenciją tarp politinių partijų, ir visų pirma sustiprinti žiniasklaidos pliuralizmą bei padidinti visų lygmenų viešojo administravimo institucijų neutralumą vykstant rinkimų procesui; |
| --- | --- |

19.

ragina sugriežtinti standartus, kuriais siekiama užtikrinti laisvą ir nevaržomą konkurenciją tarp politinių partijų, ir visų pirma sustiprinti žiniasklaidos pliuralizmą bei padidinti visų lygmenų viešojo administravimo institucijų neutralumą vykstant rinkimų procesui;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu užtikrinti aktyvesnį moterų dalyvavimą sprendimo priėmimo procese ir geresnį atstovavimą moterims vykstant rinkimams į Europos Parlamentą; taigi ragina valstybes nares ir Sąjungos institucijas imtis visų reikiamų priemonių siekiant propaguoti lyčių lygybės principą viso rinkimų proceso metu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia kandidatų sąrašų, kuriuos sudarant užtikrinama lyčių pusiausvyra, svarbą; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu užtikrinti aktyvesnį moterų dalyvavimą sprendimo priėmimo procese ir geresnį atstovavimą moterims vykstant rinkimams į Europos Parlamentą; taigi ragina valstybes nares ir Sąjungos institucijas imtis visų reikiamų priemonių siekiant propaguoti lyčių lygybės principą viso rinkimų proceso metu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia kandidatų sąrašų, kuriuos sudarant užtikrinama lyčių pusiausvyra, svarbą;

| 21. | ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant per rinkimus į Europos Parlamentą skatinti tinkamą atstovavimą etninėms, kalbinėms ir kitoms mažumoms; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant per rinkimus į Europos Parlamentą skatinti tinkamą atstovavimą etninėms, kalbinėms ir kitoms mažumoms;

| 22. | mano, kad pageidautina įsteigti Europos rinkimų instituciją, kuriai galėtų būti pavesta užduotis centralizuotai kaupti informaciją apie rinkimus į Europos Parlamentą, prižiūrėti, kaip vykdomi rinkimai, ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis informacija; |
| --- | --- |

22.

mano, kad pageidautina įsteigti Europos rinkimų instituciją, kuriai galėtų būti pavesta užduotis centralizuotai kaupti informaciją apie rinkimus į Europos Parlamentą, prižiūrėti, kaip vykdomi rinkimai, ir sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis informacija;

| 23. | nusprendžia, kad Europos Parlamento nario pareigos turėtų būti nesuderinamos taip pat ir su teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio parlamento ar asamblėjos nario pareigomis; |
| --- | --- |

23.

nusprendžia, kad Europos Parlamento nario pareigos turėtų būti nesuderinamos taip pat ir su teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio parlamento ar asamblėjos nario pareigomis;

| 24. | primena, kad valstybės narės, nepaisydamos Komisijos rekomendacijos, vis dar negali susitarti dėl bendros dienos, kurią vyks balsavimas; ragina valstybes nares dėti pastangas, kad būtų pasiektas susitarimas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

24.

primena, kad valstybės narės, nepaisydamos Komisijos rekomendacijos, vis dar negali susitarti dėl bendros dienos, kurią vyks balsavimas; ragina valstybes nares dėti pastangas, kad būtų pasiektas susitarimas šiuo klausimu;

| 25. | pateikia Tarybai pridedamą pasiūlymą dėl Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise dalinio pakeitimo (16); |
| --- | --- |

25.

pateikia Tarybai pridedamą pasiūlymą dėl Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise dalinio pakeitimo (16);

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1) su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 93/81/Euratomas, EAPB, EEB (OL L 33, 1993 2 9, p. 15) ir Tarybos sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (OL L 283, 2002 10 21, p. 1).

(2)  OL C 292, 1998 9 21, p. 66.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0462.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0323.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0082.

(6)  OL L 79, 2013 3 21, p. 29.

(7)  PE 558.775 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/558775/EPRS_IDA(2015)558775_EN.pdf).

(8)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(9)  OL L 329, 1993 12 30, p. 34.

(10)  OL L 317, 2014 11 4, p. 1.

(11)  ES sutarties 10 straipsnio 2 dalis ir 14 straipsnio 2 dalis.

(12)  Europos bendrijos steigimo sutarties 189 straipsnio 1 dalis.

(13)  2002 m. birželio 25 d. ir 2002 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2002/772/EB, Euratomas, iš dalies keičiantis prie Sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, pridėtą Aktą dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (OL L 283, 2002 10 21, p. 1).

(14)  SESV 20 straipsnio 2 dalis.

(15)  ES sutarties 17 straipsnio 7 dalis.

(16)  Šiame pridedamame pasiūlyme pateikti pakeitimai pagrįsti suvestine redakcija, kurią parengė Europos Parlamento Teisės tarnyba, remdamasi Aktu dėl atstovų į Asamblėją rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (OL L 278, 1976 10 8, p. 5) su pakeitimais, padarytais Sprendimu 93/81/Euratomas, EAPB, EEB, keičiančiu Aktą dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 33, 1993 2 9, p. 15), ir 2002 m. birželio 25 d. ir 2002 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (OL L 283, 2002 10 21, p. 1). Ši redakcija skiriasi nuo Europos Sąjungos leidinių biuro parengtos suvestinės redakcijos (CONSLEG. 1976X1008-23/09/2002) dviem aspektais: ji papildyta 7 straipsnio 1 dalies įtrauka „– Regionų komiteto nario“, kuri parengta atsižvelgiant į Amsterdamo sutarties (OL C 340, 1997 11 10) 5 straipsnį, ir jos straipsniai bei priedai iš naujo sunumeruoti pagal Tarybos sprendimo 2002/772/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalį.

---

PRIEDAS

Pasiūlymas dėl

TARYBOS SPRENDIMO

kuriuo priimamos nuostatos, iš dalies keičiančios Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 223 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi Sutarties nuostatos, kuriomis reglamentuojama rinkimų procedūra, turėtų būti įgyvendintos,

PRIĖMĖ toliau pateiktas nuostatas, kurias ji rekomenduoja valstybėms narėms patvirtinti pagal savo atitinkamas konstitucines nuostatas.

1 straipsnis

Prie Sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (1) pridėtas Aktas dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Kiekvienoje valstybėje narėje Europos Parlamento nariai renkami kaip Sąjungos piliečių atstovai remiantis proporcingu atstovavimu, taikant kandidatų sąrašo arba vieno perleidžiamo balso sistemą.“. |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kiekvienoje valstybėje narėje Europos Parlamento nariai renkami kaip Sąjungos piliečių atstovai remiantis proporcingu atstovavimu, taikant kandidatų sąrašo arba vieno perleidžiamo balso sistemą.“.

| 2) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „2a straipsnis
  Taryba, veikdama vieningai, priima sprendimą dėl bendros rinkimų apygardos, kurioje iškeltų kandidatų sąrašų pirmosiose vietose būtų įrašyti kiekvienos vadinamosios politinės šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas.“. |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas šis straipsnis:

„2a straipsnis

Taryba, veikdama vieningai, priima sprendimą dėl bendros rinkimų apygardos, kurioje iškeltų kandidatų sąrašų pirmosiose vietose būtų įrašyti kiekvienos vadinamosios politinės šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas.“.

| 3) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis
  Kai rinkimų apygardose ir valstybėse narėse, kurios yra viena rinkimų apygarda, naudojama sąrašų sistema ir renkami daugiau nei 26 Europos Parlamento nariai, valstybės narės nustato minimalų slenkstį, kurį įveikus įgyjama teisė dalyvauti skirstant mandatus; šis slenkstis negali būti mažesnis nei 3 proc. ir negali viršyti 5 proc. atitinkamoje apygardoje arba vienos apygardos valstybėje narėje atiduotų balsų.“. |
| --- | --- |

3)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Kai rinkimų apygardose ir valstybėse narėse, kurios yra viena rinkimų apygarda, naudojama sąrašų sistema ir renkami daugiau nei 26 Europos Parlamento nariai, valstybės narės nustato minimalų slenkstį, kurį įveikus įgyjama teisė dalyvauti skirstant mandatus; šis slenkstis negali būti mažesnis nei 3 proc. ir negali viršyti 5 proc. atitinkamoje apygardoje arba vienos apygardos valstybėje narėje atiduotų balsų.“.

| 4) | Įterpiami šie straipsniai:
  „3a straipsnis
  Kiekviena valstybė narė nustato galutinį terminą, iki kurio turi būti sudaryti kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą sąrašai. Tas terminas yra bent jau 12 savaičių iki 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos rinkimų laikotarpio pradžios.
  3b straipsnis
  Rinkėjų sąrašas sudaromas ir patvirtinamas likus ne mažiau kaip aštuonioms savaitėms iki pirmosios rinkimų dienos.
  3c straipsnis
  Rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvaujančios politinės partijos, atrinkdamos savo kandidatus dalyvauti tuose rinkimuose, laikosi demokratinių procedūrų ir užtikrina skaidrumą.
  3d straipsnis
  Kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą sąrašas sudaromas užtikrinant lyčių lygybę.
  3e straipsnis
  Ant balsavimo biuletenių, naudojamų rinkimuose į Europos Parlamentą, užtikrinant vienodą matomumą nurodomi nacionalinių partijų ir atitinkamų Europos politinių partijų pavadinimai ir pateikiami jų logotipai.
  Valstybės narės skatina ir sudaro sąlygas, kad tokios susijusios Europos politinės partijos būtų nurodomos vykdant rinkimų agitaciją per televiziją ir radiją, taip pat ir rinkimų kampanijos medžiagoje. Jei esama Europos politinės partijos, su kuria yra susijusi nacionalinė partija, rinkimų kampanijos medžiagoje pateikiama nuoroda į tos Europos politinės partijos rinkimų programą.
  Rinkimų kampanijos medžiagos pateikimo rinkėjams per rinkimus į Europos Parlamentą taisyklės atitinka per nacionalinius, regioninius ir vietos rinkimus atitinkamoje valstybėje narėje taikomas taisykles.
  3f straipsnis
  Europos politinės partijos paskiria savo kandidatus į Komisijos pirmininko pareigas ne vėliau kaip likus 12 savaičių iki 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos rinkimų laikotarpio pradžios.“. |
| --- | --- |

4)

Įterpiami šie straipsniai:

„3a straipsnis

Kiekviena valstybė narė nustato galutinį terminą, iki kurio turi būti sudaryti kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą sąrašai. Tas terminas yra bent jau 12 savaičių iki 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos rinkimų laikotarpio pradžios.

3b straipsnis

Rinkėjų sąrašas sudaromas ir patvirtinamas likus ne mažiau kaip aštuonioms savaitėms iki pirmosios rinkimų dienos.

3c straipsnis

Rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvaujančios politinės partijos, atrinkdamos savo kandidatus dalyvauti tuose rinkimuose, laikosi demokratinių procedūrų ir užtikrina skaidrumą.

3d straipsnis

Kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą sąrašas sudaromas užtikrinant lyčių lygybę.

3e straipsnis

Ant balsavimo biuletenių, naudojamų rinkimuose į Europos Parlamentą, užtikrinant vienodą matomumą nurodomi nacionalinių partijų ir atitinkamų Europos politinių partijų pavadinimai ir pateikiami jų logotipai.

Valstybės narės skatina ir sudaro sąlygas, kad tokios susijusios Europos politinės partijos būtų nurodomos vykdant rinkimų agitaciją per televiziją ir radiją, taip pat ir rinkimų kampanijos medžiagoje. Jei esama Europos politinės partijos, su kuria yra susijusi nacionalinė partija, rinkimų kampanijos medžiagoje pateikiama nuoroda į tos Europos politinės partijos rinkimų programą.

Rinkimų kampanijos medžiagos pateikimo rinkėjams per rinkimus į Europos Parlamentą taisyklės atitinka per nacionalinius, regioninius ir vietos rinkimus atitinkamoje valstybėje narėje taikomas taisykles.

3f straipsnis

Europos politinės partijos paskiria savo kandidatus į Komisijos pirmininko pareigas ne vėliau kaip likus 12 savaičių iki 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos rinkimų laikotarpio pradžios.“.

| 5) | Įterpiami šie straipsniai:
  „4a straipsnis
  Valstybės narės gali per rinkimus į Europos Parlamentą leisti balsuoti elektroniniu būdu ir internetu; tokiu atveju jos patvirtina reikiamas priemones, kuriomis užtikrinamas rezultatų patikimumas, balsavimo slaptumas ir duomenų apsauga.
  4b straipsnis
  Valstybės narės gali sudaryti savo piliečiams galimybę per rinkimus į Europos Parlamentą balsuoti paštu.“. |
| --- | --- |

5)

Įterpiami šie straipsniai:

„4a straipsnis

Valstybės narės gali per rinkimus į Europos Parlamentą leisti balsuoti elektroniniu būdu ir internetu; tokiu atveju jos patvirtina reikiamas priemones, kuriomis užtikrinamas rezultatų patikimumas, balsavimo slaptumas ir duomenų apsauga.

4b straipsnis

Valstybės narės gali sudaryti savo piliečiams galimybę per rinkimus į Europos Parlamentą balsuoti paštu.“.

| 6) | 5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

6)

5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa išbraukiama.

| 7) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  1.   Europos Parlamento nariai balsuoja individualiai ir asmeniškai. Jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali turėti įpareigojančio mandato. Jie atstovauja visiems Sąjungos piliečiams.
  2.   Europos Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, taikytinais jiems remiantis prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos steigimo sutarties pridėtu Protokolu Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.“. |
| --- | --- |

7)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Europos Parlamento nariai balsuoja individualiai ir asmeniškai. Jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali turėti įpareigojančio mandato. Jie atstovauja visiems Sąjungos piliečiams.

2.   Europos Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, taikytinais jiems remiantis prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos steigimo sutarties pridėtu Protokolu Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.“.

| 8) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Europos Parlamento narių pareigos yra nesuderinamos su šiomis pareigomis:






  — | valstybės narės vyriausybės nario, |
| --- | --- | --- | --- |

8)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Europos Parlamento narių pareigos yra nesuderinamos su šiomis pareigomis:

—

valstybės narės vyriausybės nario,

| — | teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio parlamento ar asamblėjos nario; |
| --- | --- |

—

teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio parlamento ar asamblėjos nario;

| — | Komisijos nario, |
| --- | --- |

—

Komisijos nario,

| — | Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjo, generalinio advokato arba kanclerio, |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjo, generalinio advokato arba kanclerio,

| — | Europos centrinio banko Vykdomosios valdybos nario, |
| --- | --- |

—

Europos centrinio banko Vykdomosios valdybos nario,

| — | Audito Rūmų nario, |
| --- | --- |

—

Audito Rūmų nario,

| — | Europos ombudsmeno, |
| --- | --- |

—

Europos ombudsmeno,

| — | Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario, |
| --- | --- |

—

Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario,

| — | Regionų komiteto nario, |
| --- | --- |

—

Regionų komiteto nario,

| — | komitetų ar kitų įstaigų, pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo arba Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį įsteigtų Sąjungos lėšoms valdyti arba nuolatiniam tiesioginiam administraciniam darbui atlikti, nario, |
| --- | --- |

—

komitetų ar kitų įstaigų, pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo arba Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį įsteigtų Sąjungos lėšoms valdyti arba nuolatiniam tiesioginiam administraciniam darbui atlikti, nario,

| — | Europos investicijų banko direktorių valdybos, valdymo komiteto arba personalo nario, |
| --- | --- |

—

Europos investicijų banko direktorių valdybos, valdymo komiteto arba personalo nario,

| — | Europos Sąjungos institucijose ar prie jų veikiančiose specializuotose įstaigose arba Europos centriniame banke oficialias pareigas einančio pareigūno ar tarnautojo.“; |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos institucijose ar prie jų veikiančiose specializuotose įstaigose arba Europos centriniame banke oficialias pareigas einančio pareigūno ar tarnautojo.“;

| b) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Europos Parlamento nariai, kuriems per 5 straipsnyje nurodytą penkerių metų laikotarpį pradedamos taikyti 1 ir 3 dalys, pakeičiami pagal 13 straipsnį.“. |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Europos Parlamento nariai, kuriems per 5 straipsnyje nurodytą penkerių metų laikotarpį pradedamos taikyti 1 ir 3 dalys, pakeičiami pagal 13 straipsnį.“.

| 9) | Įterpiami šie straipsniai:
  „9a straipsnis
  Visi Sąjungos piliečiai, įskaitant gyvenančius arba dirbančius trečiosiose šalyse, turi teisę balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad jie galėtų naudotis šia teise.
  9b straipsnis
  Kiekviena valstybė narė paskiria kontaktinę instituciją, kuriai pavedama keistis duomenimis apie rinkėjus su kitų valstybių narių kontaktinėmis institucijomis. Likus ne mažiau kaip šešioms savaitėms iki pirmosios rinkimų dienos ta institucija, naudodamasi suderintomis ir saugiomis elektroninėmis ryšių priemonėmis, perduoda kitų valstybių narių kontaktinėms institucijoms duomenis apie Sąjungos piliečius, turinčius daugiau nei vienos valstybės narės pilietybę, ir Sąjungos piliečius, neturinčius valstybės narės, kurioje yra jų gyvenamoji vieta, pilietybės.
  Perduodama informacija apima bent šiuos duomenis: atitinkamo piliečio vardą ir pavardę, amžių, miestą, kuriame yra gyvenamoji vieta, ir atvykimo į atitinkamą valstybę narę datą.“. |
| --- | --- |

9)

Įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Visi Sąjungos piliečiai, įskaitant gyvenančius arba dirbančius trečiosiose šalyse, turi teisę balsuoti per rinkimus į Europos Parlamentą. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad jie galėtų naudotis šia teise.

9b straipsnis

Kiekviena valstybė narė paskiria kontaktinę instituciją, kuriai pavedama keistis duomenimis apie rinkėjus su kitų valstybių narių kontaktinėmis institucijomis. Likus ne mažiau kaip šešioms savaitėms iki pirmosios rinkimų dienos ta institucija, naudodamasi suderintomis ir saugiomis elektroninėmis ryšių priemonėmis, perduoda kitų valstybių narių kontaktinėms institucijoms duomenis apie Sąjungos piliečius, turinčius daugiau nei vienos valstybės narės pilietybę, ir Sąjungos piliečius, neturinčius valstybės narės, kurioje yra jų gyvenamoji vieta, pilietybės.

Perduodama informacija apima bent šiuos duomenis: atitinkamo piliečio vardą ir pavardę, amžių, miestą, kuriame yra gyvenamoji vieta, ir atvykimo į atitinkamą valstybę narę datą.“.

| 10) | 10 ir 11 straipsniai pakeičiami taip:
  „10 straipsnis
  1.   Rinkimai į Europos Parlamentą vyksta kiekvienos valstybės narės nustatytą dieną arba dienas ir nustatytu laiku. Visose valstybėse narėse ši diena arba šios dienos nustatomos tuo pačiu laikotarpiu nuo ketvirtadienio ryto iki sekmadienio. Rinkimai visose valstybėse narėse baigiasi ne vėliau kaip to sekmadienio 21 val. Vidurio Europos laiku (CET).
  2.   Valstybės narės oficialiai neskelbia savo balsų skaičiavimo rezultatų, kol nesibaigia balsavimas. Pirmosios oficialios rezultatų prognozės visose valstybėse narėse skelbiamos vienu metu paskutinę 1 dalyje nurodyto rinkimų laikotarpio dieną. Prieš tai negali būti skelbiamos jokios balsavusiųjų apklausa grindžiamos prognozės.
  3.   Paštu balsavusių rinkėjų balsai visose valstybėse narėse pradedami skaičiuoti tuomet, kai baigiasi balsavimas valstybėje narėje, kurios rinkėjai per 1 dalyje nurodytą rinkimų laikotarpį balsuoja paskutiniai.
  11 straipsnis
  1.   Europos Parlamentas, pasikonsultavęs su Taryba, nustato rinkimų laikotarpį likus ne mažiau kaip vieniems metams iki 5 straipsnyje nurodytos penkerių metų kadencijos pabaigos.
  2.   Nedarant poveikio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 229 straipsniui, Europos Parlamentas nekviečiamas susirenka pirmą antradienį praėjus mėnesiui nuo rinkimų laikotarpio pabaigos.“. |
| --- | --- |

10)

10 ir 11 straipsniai pakeičiami taip:

„10 straipsnis

1.   Rinkimai į Europos Parlamentą vyksta kiekvienos valstybės narės nustatytą dieną arba dienas ir nustatytu laiku. Visose valstybėse narėse ši diena arba šios dienos nustatomos tuo pačiu laikotarpiu nuo ketvirtadienio ryto iki sekmadienio. Rinkimai visose valstybėse narėse baigiasi ne vėliau kaip to sekmadienio 21 val. Vidurio Europos laiku (CET).

2.   Valstybės narės oficialiai neskelbia savo balsų skaičiavimo rezultatų, kol nesibaigia balsavimas. Pirmosios oficialios rezultatų prognozės visose valstybėse narėse skelbiamos vienu metu paskutinę 1 dalyje nurodyto rinkimų laikotarpio dieną. Prieš tai negali būti skelbiamos jokios balsavusiųjų apklausa grindžiamos prognozės.

3.   Paštu balsavusių rinkėjų balsai visose valstybėse narėse pradedami skaičiuoti tuomet, kai baigiasi balsavimas valstybėje narėje, kurios rinkėjai per 1 dalyje nurodytą rinkimų laikotarpį balsuoja paskutiniai.

11 straipsnis

1.   Europos Parlamentas, pasikonsultavęs su Taryba, nustato rinkimų laikotarpį likus ne mažiau kaip vieniems metams iki 5 straipsnyje nurodytos penkerių metų kadencijos pabaigos.

2.   Nedarant poveikio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 229 straipsniui, Europos Parlamentas nekviečiamas susirenka pirmą antradienį praėjus mėnesiui nuo rinkimų laikotarpio pabaigos.“.

| 11) | 14 ir 15 straipsniai pakeičiami taip:
  „14 straipsnis
  Šio Akto įgyvendinimo priemones visų savo narių balsų dauguma siūlo Europos Parlamentas ir kvalifikuota balsų dauguma tvirtina Taryba, pasikonsultavusi su Komisija ir gavusi Europos Parlamento pritarimą.
  15 straipsnis
  Šis Aktas yra sudarytas airių, anglų, danų, graikų, ispanų, italų, nyderlandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis, visi tekstai yra autentiški.
  Pagal Stojimo sutartis šio Akto tekstai bulgarų, čekų, estų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, rumunų, slovakų, slovėnų ir vengrų kalbomis taip pat yra autentiški.“. |
| --- | --- |

11)

14 ir 15 straipsniai pakeičiami taip:

„14 straipsnis

Šio Akto įgyvendinimo priemones visų savo narių balsų dauguma siūlo Europos Parlamentas ir kvalifikuota balsų dauguma tvirtina Taryba, pasikonsultavusi su Komisija ir gavusi Europos Parlamento pritarimą.

15 straipsnis

Šis Aktas yra sudarytas airių, anglų, danų, graikų, ispanų, italų, nyderlandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis, visi tekstai yra autentiški.

Pagal Stojimo sutartis šio Akto tekstai bulgarų, čekų, estų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, rumunų, slovakų, slovėnų ir vengrų kalbomis taip pat yra autentiški.“.

| 12) | I ir II priedai išbraukiami. |
| --- | --- |

12)

I ir II priedai išbraukiami.

2 straipsnis

1.   1 straipsnyje išdėstyti pakeitimai įsigalioja pirmą kito mėnesio po šio sprendimo nuostatų patvirtinimo pagal atitinkamas valstybių narių konstitucines nuostatas dieną.

2.   Valstybės narės Tarybos generaliniam sekretoriui praneša, kada jos bus atlikusios savo nacionalines procedūras.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1).

1

---

Antradienis, 2015, Lapkričio 24

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/19

---

P8_TA(2015)0401

Nelygybės mažinimas ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (2014/2237(INI))

(2017/C 366/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Niujorke priimtą JT neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Niujorke priimtą JT neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Rasinės lygybės direktyvą (2000/43/EB) ir Direktyvą dėl vienodo požiūrio užimtumo srityje pagrindų (2000/78/EB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rasinės lygybės direktyvą (2000/43/EB) ir Direktyvą dėl vienodo požiūrio užimtumo srityje pagrindų (2000/78/EB),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (2013/112/ES), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (2013/112/ES),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „2012 m. Europos užimtumo ir socialinės tendencijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „2012 m. Europos užimtumo ir socialinės tendencijos“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „ES vaiko teisių darbotvarkė“ (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „ES vaiko teisių darbotvarkė“ (COM(2011)0060),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 4 d. Komisijos komunikatą „ES vaiko teisių strategijos kūrimas“ (COM(2006)0367), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 4 d. Komisijos komunikatą „ES vaiko teisių strategijos kūrimas“ (COM(2006)0367),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: krizės poveikis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: krizės poveikis“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: socialinė nelygybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Trečiasis Europos gyvenimo kokybės tyrimas. Gyvenimo kokybė Europoje: socialinė nelygybė“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl krizės poveikio pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl krizės poveikio pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES vaiko teisių strategijos kūrimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES vaiko teisių strategijos kūrimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. organizacijos „Gelbėkit vaikus“ ataskaitą „Vaikų skurdas ir socialinė atskirtis Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. organizacijos „Gelbėkit vaikus“ ataskaitą „Vaikų skurdas ir socialinė atskirtis Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. UNICEF tyrimų biuro ataskaitą „Ekonomikos nuosmukio vaikai. Ekonomikos krizės poveikis vaikų gerovei turtingose šalyse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. UNICEF tyrimų biuro ataskaitą „Ekonomikos nuosmukio vaikai. Ekonomikos krizės poveikis vaikų gerovei turtingose šalyse“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Europos kovos su skurdu asociacijų tinklo (angl. EAPN) ir organizacijos „Eurochild“ ataskaitą „Vaikų gerovės Europoje užtikrinimas. Vaikų skurdo Europos Sąjungoje paaiškinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Europos kovos su skurdu asociacijų tinklo (angl. EAPN) ir organizacijos „Eurochild“ ataskaitą „Vaikų gerovės Europoje užtikrinimas. Vaikų skurdo Europos Sąjungoje paaiškinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. organizacijos „Eurochild“ vertinimo ataskaitą „2014 m. nacionalinės reformų programos (NRP) ir nacionalinės socialinės ataskaitos vertinant (NSA) vaikų skurdą ir gerovę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. organizacijos „Eurochild“ vertinimo ataskaitą „2014 m. nacionalinės reformų programos (NRP) ir nacionalinės socialinės ataskaitos vertinant (NSA) vaikų skurdą ir gerovę“,

| — | atsižvelgdamas į 11-osios „Eurochild“ konferencijos, kuri 2014 m. lapkričio 26–28 d. vyko Bukarešte, ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 11-osios „Eurochild“ konferencijos, kuri 2014 m. lapkričio 26–28 d. vyko Bukarešte, ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. UNICEF tyrimų centro „Innocenti“ ataskaitą „Vaikų skurdo įvertinimas. Naujos lyginamosios vaikų skurdo turtingose pasaulio šalyse lentelės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. UNICEF tyrimų centro „Innocenti“ ataskaitą „Vaikų skurdo įvertinimas. Naujos lyginamosios vaikų skurdo turtingose pasaulio šalyse lentelės“,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „DRIVERS“ galutinę mokslinę ataskaitą „Socialinės nelygybės poveikis ankstyvosios vaikystės sveikatai ir raidai. Sisteminė visos Europos masto apžvalga“, Londonas, 2014 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „DRIVERS“ galutinę mokslinę ataskaitą „Socialinės nelygybės poveikis ankstyvosios vaikystės sveikatai ir raidai. Sisteminė visos Europos masto apžvalga“, Londonas, 2014 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. ES statistiką apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES SPGS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. ES statistiką apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES SPGS),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbas ir skurdas. Globalus požiūris“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbas ir skurdas. Globalus požiūris“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl vaikų skurdo ir gerovės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl vaikų skurdo ir gerovės,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių,

| — | atsižvelgdamas į Europos nepriklausomų socialinės įtraukties ekspertų tinklo apibendrinamąją ataskaitą tema „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties. Nacionalinės politikos tyrimas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos nepriklausomų socialinės įtraukties ekspertų tinklo apibendrinamąją ataskaitą tema „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties. Nacionalinės politikos tyrimas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0310/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0310/2015),

| A. | kadangi reikia didinti kovos su vaikų skurdu politinį matomumą aukščiausiu ES politiniu lygmeniu, jeigu ES ketina laikytis strategijos „Europa 2020“ tikslo iki 2020 m. sumažinti skurdą patiriančių žmonių skaičių bent 20 mln.; |
| --- | --- |

A.

kadangi reikia didinti kovos su vaikų skurdu politinį matomumą aukščiausiu ES politiniu lygmeniu, jeigu ES ketina laikytis strategijos „Europa 2020“ tikslo iki 2020 m. sumažinti skurdą patiriančių žmonių skaičių bent 20 mln.;

| B. | kadangi pagal Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją (JTVTK) visiems vaikams turėtų būti užtikrinama teisė į švietimą, sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir apsaugą, teisė dalyvauti priimant jiems įtakos turinčius sprendimus, teisė į laisvalaikį ir suderintą mitybą ir teisė būti prižiūrimiems šeimos aplinkoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją (JTVTK) visiems vaikams turėtų būti užtikrinama teisė į švietimą, sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir apsaugą, teisė dalyvauti priimant jiems įtakos turinčius sprendimus, teisė į laisvalaikį ir suderintą mitybą ir teisė būti prižiūrimiems šeimos aplinkoje;

| C. | kadangi dauguma valstybių narių iki šiol mažai dėmesio skyrė ES struktūrinių fondų lėšų naudojimui kovai su nerimą keliančiu ir tebeaugančiu vaikų skurdo lygiu Europoje ir jų socialinei įtraukčiai ir bendrai gerovei skatinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi dauguma valstybių narių iki šiol mažai dėmesio skyrė ES struktūrinių fondų lėšų naudojimui kovai su nerimą keliančiu ir tebeaugančiu vaikų skurdo lygiu Europoje ir jų socialinei įtraukčiai ir bendrai gerovei skatinti;

| D. | kadangi dėl socialinės nelygybės labai didėja ir vaikų skurdas ir kadangi devyniolikoje valstybių narių vaikams gresia didžiausias pavojus patirti skurdą; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl socialinės nelygybės labai didėja ir vaikų skurdas ir kadangi devyniolikoje valstybių narių vaikams gresia didžiausias pavojus patirti skurdą;

| E. | kadangi, pasak Eurostato, pagrindiniai veiksniai, darantys įtaką vaikų skurdui, yra turto perskirstymo politika, vyriausybės įsikišimo remiant pajamas ir teikiant tinkamas sąlygas veiksmingumas, darbo politika (11) ir tėvų padėtis darbo rinkoje, susijusi su jų išsilavinimu, taip pat namų ūkio, kuriame gyvena vaikai, sudėtis; kadangi užimtumo didinimas yra veiksminga skurdo mažinimo priemonė; |
| --- | --- |

E.

kadangi, pasak Eurostato, pagrindiniai veiksniai, darantys įtaką vaikų skurdui, yra turto perskirstymo politika, vyriausybės įsikišimo remiant pajamas ir teikiant tinkamas sąlygas veiksmingumas, darbo politika (11) ir tėvų padėtis darbo rinkoje, susijusi su jų išsilavinimu, taip pat namų ūkio, kuriame gyvena vaikai, sudėtis; kadangi užimtumo didinimas yra veiksminga skurdo mažinimo priemonė;

| F. | kadangi penktadalis visų ES gyventojų yra jaunesni kaip18 metų amžiaus; kadangi nepaisant prisiimtų įsipareigojimų, šiuo metu visoje ES daugiau kaip vienas vaikas iš keturių patiria skurdo ar socialinės atskirties pavojų; |
| --- | --- |

F.

kadangi penktadalis visų ES gyventojų yra jaunesni kaip18 metų amžiaus; kadangi nepaisant prisiimtų įsipareigojimų, šiuo metu visoje ES daugiau kaip vienas vaikas iš keturių patiria skurdo ar socialinės atskirties pavojų;

| G. | kadangi Parlamentas ne kartą ragino įgyvendinti socialinių investicijų dokumentų rinkinį ir pritaria Komisijos rekomendacijai „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, kurioje pateikiama išsami kovos su vaikų skurdu ir vaikų gerovės skatinimo politikos programa, grindžiama trimis ramsčiais, t. y. reikiamų išteklių iš Europos socialinio fondo prieinamumu, kokybiškų ir įtraukių paslaugų prieinamumu ir vaiko dalyvavimu visuomenės veikloje ir sprendimų priėmimo procesuose, ir kuria pripažįstama, kad vaikai yra teisių turėtojai; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad ES nesiėmė nuoseklių veiksmų tam įgyvendinti vykstant Europos semestrui; |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas ne kartą ragino įgyvendinti socialinių investicijų dokumentų rinkinį ir pritaria Komisijos rekomendacijai „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, kurioje pateikiama išsami kovos su vaikų skurdu ir vaikų gerovės skatinimo politikos programa, grindžiama trimis ramsčiais, t. y. reikiamų išteklių iš Europos socialinio fondo prieinamumu, kokybiškų ir įtraukių paslaugų prieinamumu ir vaiko dalyvavimu visuomenės veikloje ir sprendimų priėmimo procesuose, ir kuria pripažįstama, kad vaikai yra teisių turėtojai; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad ES nesiėmė nuoseklių veiksmų tam įgyvendinti vykstant Europos semestrui;

| H. | kadangi tėvų, kurių užimtumas itin mažas, vaikams kyla 56,7 proc. didesnis skurdo ar socialinės atskirties pavojus, tačiau šiais laikais skurdo rizika išlieka ir šeimų, kurių užimtumas yra didelis, vaikams (Rumunijoje, Lietuvoje, Portugalijoje, Ispanijoje, Graikijoje, Latvijoje, Slovakijoje, Lenkijoje ir Liuksemburge); |
| --- | --- |

H.

kadangi tėvų, kurių užimtumas itin mažas, vaikams kyla 56,7 proc. didesnis skurdo ar socialinės atskirties pavojus, tačiau šiais laikais skurdo rizika išlieka ir šeimų, kurių užimtumas yra didelis, vaikams (Rumunijoje, Lietuvoje, Portugalijoje, Ispanijoje, Graikijoje, Latvijoje, Slovakijoje, Lenkijoje ir Liuksemburge);

| I. | kadangi vaikų skurdas atsiranda dėl šeimų skurdo ir kadangi todėl mažas pajamas gaunančioms šeimoms ir didelėms šeimoms kyla didesnis skurdo pavojus, o pajamų perskirstymas daro didelį poveikį socialinės nelygybės ciklų mažinimui; kadangi blogėja valstybių narių darbo užmokesčio politika ir socialinės apsaugos sistemos, todėl didėja skurdo ir socialinės atskirties pavojus ir taip prisidedama prie didėjančio vaikų skurdo, kaip matyti valstybėse narėse, kuriose vaikų skurdo lygis mažiausias – tai taip pat yra šalys, kuriose bendro skurdo ir nelygybės lygis yra mažiausias; |
| --- | --- |

I.

kadangi vaikų skurdas atsiranda dėl šeimų skurdo ir kadangi todėl mažas pajamas gaunančioms šeimoms ir didelėms šeimoms kyla didesnis skurdo pavojus, o pajamų perskirstymas daro didelį poveikį socialinės nelygybės ciklų mažinimui; kadangi blogėja valstybių narių darbo užmokesčio politika ir socialinės apsaugos sistemos, todėl didėja skurdo ir socialinės atskirties pavojus ir taip prisidedama prie didėjančio vaikų skurdo, kaip matyti valstybėse narėse, kuriose vaikų skurdo lygis mažiausias – tai taip pat yra šalys, kuriose bendro skurdo ir nelygybės lygis yra mažiausias;

| J. | kadangi 2008–2012 m. vaikų, kuriems Europoje (27 ES valstybėse narėse ir Norvegijoje, Islandijoje ir Šveicarijoje) gresia pavojus patirti skurdą arba socialinę atskirtį, skaičius padidėjo beveik milijonu, kai vien 2011–2012 m. šis skaičius padidėjo puse milijono (12); kadangi, remiantis Eurostato duomenimis, 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė pavojus patirti skurdą ir socialinę atskirtį; kadangi 27 ES valstybėse narėse pavojus patirti skurdą arba socialinę atskirtį 2008–2012 m. laikotarpiu padidėjo nuo 26,5 iki 28 proc.; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 28 proc. visų jaunesnių kaip 18 metų gyventojų grėsė pavojus patirti skurdą arba socialinę atskirtį, o daugelyje šalių skurdo ir socialinės atskirties pavojus didesnis vaikams, o ne suaugusiems; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2008–2012 m. vaikų, kuriems Europoje (27 ES valstybėse narėse ir Norvegijoje, Islandijoje ir Šveicarijoje) gresia pavojus patirti skurdą arba socialinę atskirtį, skaičius padidėjo beveik milijonu, kai vien 2011–2012 m. šis skaičius padidėjo puse milijono (12); kadangi, remiantis Eurostato duomenimis, 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė pavojus patirti skurdą ir socialinę atskirtį; kadangi 27 ES valstybėse narėse pavojus patirti skurdą arba socialinę atskirtį 2008–2012 m. laikotarpiu padidėjo nuo 26,5 iki 28 proc.; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 28 proc. visų jaunesnių kaip 18 metų gyventojų grėsė pavojus patirti skurdą arba socialinę atskirtį, o daugelyje šalių skurdo ir socialinės atskirties pavojus didesnis vaikams, o ne suaugusiems;

| K. | kadangi moterims kyla didesnė skurdo rizika nei vyrams ir kadangi kova su moterų skurdu svarbi ne tik kaip atskiras klausimas, bet ir labai svarbi stengiantis mažinti vaikų skurdą; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterims kyla didesnė skurdo rizika nei vyrams ir kadangi kova su moterų skurdu svarbi ne tik kaip atskiras klausimas, bet ir labai svarbi stengiantis mažinti vaikų skurdą;

| L. | kadangi didėja nelygybė tarp ES valstybių narių; kadangi nerimą kelia tai, jog vaikų, kurie netinkamai maitinasi, procentinė dalis didėja, todėl Europos Sąjungoje atsinaujina ligos, kurios buvo išnykusios (pvz., rachitas); kadangi pažymėtina tai, jog remiantis UNICEF (13), nuo 2008 m. tokiose šalyse kaip Estija, Graikija ir Italija vaikų, neišgalinčių dvi dienas iš eilės valgyti mėsos, vištienos ar žuvies, procentinė dalis staiga padidėjo du kartus; |
| --- | --- |

L.

kadangi didėja nelygybė tarp ES valstybių narių; kadangi nerimą kelia tai, jog vaikų, kurie netinkamai maitinasi, procentinė dalis didėja, todėl Europos Sąjungoje atsinaujina ligos, kurios buvo išnykusios (pvz., rachitas); kadangi pažymėtina tai, jog remiantis UNICEF (13), nuo 2008 m. tokiose šalyse kaip Estija, Graikija ir Italija vaikų, neišgalinčių dvi dienas iš eilės valgyti mėsos, vištienos ar žuvies, procentinė dalis staiga padidėjo du kartus;

| M. | kadangi JT Vaiko teisių komitetas savo baigiamosiose pastabose dėl naujausių periodinių kai kurių šalių ataskaitų išreiškė susirūpinimą dėl vaikų skurdo lygio ir (arba) skurdo rizikos lygio didėjimo dėl ekonomikos krizės, kuri paveikė naudojimąsi daugeliu JT vaiko teisių konvencijoje įtvirtintų teisių, ypač teisėmis į sveikatos apsaugą, švietimą ir socialinę apsaugą, ir ragino valdžios institucijas užtikrinti, kad vaikams skirtos biudžeto eilutės būtų apsaugotos; kadangi finansų ir ekonomikos krizė paskatino gyvenimo ir darbo sąlygų blogėjimą ir naujos grupės, kuri taip pat vadinama „nauja poreikių turinčia grupe“, atsiradimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi JT Vaiko teisių komitetas savo baigiamosiose pastabose dėl naujausių periodinių kai kurių šalių ataskaitų išreiškė susirūpinimą dėl vaikų skurdo lygio ir (arba) skurdo rizikos lygio didėjimo dėl ekonomikos krizės, kuri paveikė naudojimąsi daugeliu JT vaiko teisių konvencijoje įtvirtintų teisių, ypač teisėmis į sveikatos apsaugą, švietimą ir socialinę apsaugą, ir ragino valdžios institucijas užtikrinti, kad vaikams skirtos biudžeto eilutės būtų apsaugotos; kadangi finansų ir ekonomikos krizė paskatino gyvenimo ir darbo sąlygų blogėjimą ir naujos grupės, kuri taip pat vadinama „nauja poreikių turinčia grupe“, atsiradimą;

| N. | kadangi palanki verslo aplinka skatina užimtumo didėjimą valstybėse narėse ir didina tėvų, kurie vėliau gali tapti teigiamais pavyzdžiais, užimtumo galimybes, ypač bendruomenėse, kurias neigiamai veikia daugybę kartų varginantis skurdas ir atskirtis; |
| --- | --- |

N.

kadangi palanki verslo aplinka skatina užimtumo didėjimą valstybėse narėse ir didina tėvų, kurie vėliau gali tapti teigiamais pavyzdžiais, užimtumo galimybes, ypač bendruomenėse, kurias neigiamai veikia daugybę kartų varginantis skurdas ir atskirtis;

| O. | kadangi nepilnos šeimos, ypač vienišų motinų šeimos, susiduria su didesniu pavojumi patirti skurdą arba socialinę atskirtį (49,8 proc., palyginti su 25,2 proc.), nors, remiantis ES SPGS (14), tarp šalių esama didelių skirtumų, o tai susiję su skurdo feminizavimu, pernelyg dideliu moterų, atliekančių mažų garantijų darbą, skaičiumi, neproporcingu laiku, kurį moterys praleidžia dirbdamos nemokamą darbą, moterų karjeros nutraukimu dėl vaikų ar kitų šeimos narių priežiūros ir moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu; |
| --- | --- |

O.

kadangi nepilnos šeimos, ypač vienišų motinų šeimos, susiduria su didesniu pavojumi patirti skurdą arba socialinę atskirtį (49,8 proc., palyginti su 25,2 proc.), nors, remiantis ES SPGS (14), tarp šalių esama didelių skirtumų, o tai susiję su skurdo feminizavimu, pernelyg dideliu moterų, atliekančių mažų garantijų darbą, skaičiumi, neproporcingu laiku, kurį moterys praleidžia dirbdamos nemokamą darbą, moterų karjeros nutraukimu dėl vaikų ar kitų šeimos narių priežiūros ir moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumu;

| P. | kadangi vaikų skurdą galima sumažinti išplėtojus vaikų priežiūros sistemą ir taip pagerinus darbo rinkos galimybes, visų pirma moterims; |
| --- | --- |

P.

kadangi vaikų skurdą galima sumažinti išplėtojus vaikų priežiūros sistemą ir taip pagerinus darbo rinkos galimybes, visų pirma moterims;

| Q. | kadangi vaikai ir jų tėvai, globėjai ir prižiūrintys asmenys turi būti apsaugoti nuo diskriminacijos bet kokiais pagrindais, pvz., dėl lyties, rasės, odos spalvos, kalbos, religijos ar įsitikinimų, politinių ar kitų pažiūrų, tautinės, etninės ar socialinės kilmės, priklausymo tautinei mažumai, nuosavybės, gimimo, neįgalumo, amžiaus ar kitais pagrindais, ir kadangi vaikams iš pažeidžiamų gyventojų grupių kyla didesnis marginalizacijos, skurdo ir socialinės atskirties pavojus, kaip patvirtinta naujausiose Europos nacionalinių asociacijų, dirbančių su benamiais, federacijos ataskaitose, kuriose atkreipiamas dėmesys į išaugusį benamių prieglaudose apgyvendintų moterų, jaunimo ir šeimų su vaikais (ypač migrantų šeimų) skaičių; kadangi didelėms šeimoms, kuriose pajamas gauna vienas asmuo, kyla didesnis skurdo ir socialinės atskirties pavojus, – tam turi įtakos dėl finansų ir ekonomikos krizės blogėjanti valstybių narių darbo užmokesčio politika ir socialinės apsaugos sistemos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vaikai ir jų tėvai, globėjai ir prižiūrintys asmenys turi būti apsaugoti nuo diskriminacijos bet kokiais pagrindais, pvz., dėl lyties, rasės, odos spalvos, kalbos, religijos ar įsitikinimų, politinių ar kitų pažiūrų, tautinės, etninės ar socialinės kilmės, priklausymo tautinei mažumai, nuosavybės, gimimo, neįgalumo, amžiaus ar kitais pagrindais, ir kadangi vaikams iš pažeidžiamų gyventojų grupių kyla didesnis marginalizacijos, skurdo ir socialinės atskirties pavojus, kaip patvirtinta naujausiose Europos nacionalinių asociacijų, dirbančių su benamiais, federacijos ataskaitose, kuriose atkreipiamas dėmesys į išaugusį benamių prieglaudose apgyvendintų moterų, jaunimo ir šeimų su vaikais (ypač migrantų šeimų) skaičių; kadangi didelėms šeimoms, kuriose pajamas gauna vienas asmuo, kyla didesnis skurdo ir socialinės atskirties pavojus, – tam turi įtakos dėl finansų ir ekonomikos krizės blogėjanti valstybių narių darbo užmokesčio politika ir socialinės apsaugos sistemos;

| R. | kadangi skurdo ir socialinės atskirties poveikis vaikams gali trukti visą gyvenimą ir gali paskatinti kartų nedarbą ir skurdą; kadangi padidėjo skirtingų socialinių ir ekonominių sluoksnių vaikų švietimo ir ugdymo skirtumai (vienuolikoje šalių vaikams nuo gimimo iki 3 metų teikiamų ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų aprėptis siekia ne daugiau kaip 15 proc.); |
| --- | --- |

R.

kadangi skurdo ir socialinės atskirties poveikis vaikams gali trukti visą gyvenimą ir gali paskatinti kartų nedarbą ir skurdą; kadangi padidėjo skirtingų socialinių ir ekonominių sluoksnių vaikų švietimo ir ugdymo skirtumai (vienuolikoje šalių vaikams nuo gimimo iki 3 metų teikiamų ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugų aprėptis siekia ne daugiau kaip 15 proc.);

| S. | kadangi ankstyvasis vaikų ugdymas ir priežiūra turi lemiamą poveikį vaikų pažintinių gebėjimų vystymuisi, atsižvelgiant į tai, kad per pirmuosius penkerius metus jie įgyja pagrindinius gebėjimus ir tai, kad galimybė gauti kokybiškas ugdymo paslaugas yra pagrindas tolesnei sėkmei gyvenime švietimo, gerovės, darbo galimybių ir socialinės integracijos požiūriu, taip pat daro didelį poveikį savigarbai, ypač palankių sąlygų neturintiems vaikams; kadangi padidėjo skirtingos socialinės ir ekonominės kilmės vaikų išsilavinimo skirtumai; kadangi dirbantys tėvai, neturintys galimybės vesti vaikų į darželį, dažnai priversti palikti vaikus kito vaiko priežiūrai arba rinktis mokamus ir nesertifikuotus priežiūros tinklus, taip keldami pavojų savo vaikų saugumui ir gerovei; kadangi ikimokyklinis ugdymas gali būti svarbus veiksnys gerinant nepalankią socialinę ir ekonominę vaikų, kuriems gresia pavojus patirti skurdą, padėtį ir padedant tėvams sugrįžti į darbo rinką (15); kadangi įtraukiu švietimu sprendžiamas visų besimokančiųjų poreikių įvairovės klausimas ir į jį atsižvelgiama didinant dalyvavimą mokyme, kultūriniame gyvenime ir puoselėjant bendruomenės vertybes, ir jis yra veiksminga kovos su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi priemonė; |
| --- | --- |

S.

kadangi ankstyvasis vaikų ugdymas ir priežiūra turi lemiamą poveikį vaikų pažintinių gebėjimų vystymuisi, atsižvelgiant į tai, kad per pirmuosius penkerius metus jie įgyja pagrindinius gebėjimus ir tai, kad galimybė gauti kokybiškas ugdymo paslaugas yra pagrindas tolesnei sėkmei gyvenime švietimo, gerovės, darbo galimybių ir socialinės integracijos požiūriu, taip pat daro didelį poveikį savigarbai, ypač palankių sąlygų neturintiems vaikams; kadangi padidėjo skirtingos socialinės ir ekonominės kilmės vaikų išsilavinimo skirtumai; kadangi dirbantys tėvai, neturintys galimybės vesti vaikų į darželį, dažnai priversti palikti vaikus kito vaiko priežiūrai arba rinktis mokamus ir nesertifikuotus priežiūros tinklus, taip keldami pavojų savo vaikų saugumui ir gerovei; kadangi ikimokyklinis ugdymas gali būti svarbus veiksnys gerinant nepalankią socialinę ir ekonominę vaikų, kuriems gresia pavojus patirti skurdą, padėtį ir padedant tėvams sugrįžti į darbo rinką (15); kadangi įtraukiu švietimu sprendžiamas visų besimokančiųjų poreikių įvairovės klausimas ir į jį atsižvelgiama didinant dalyvavimą mokyme, kultūriniame gyvenime ir puoselėjant bendruomenės vertybes, ir jis yra veiksminga kovos su vaikų skurdu ir socialine atskirtimi priemonė;

| T. | kadangi vietos ir regioninės valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su vaikų skurdu ir išnaudojimu ir tenka svarbi atsakomybė užkertant kelią marginalizacijai ir socialinei atskirčiai; kadangi nacionalinės valdžios institucijos joms turėtų suteikti reikiamas priemones, kai įmanoma, laikytis šių tikslų; |
| --- | --- |

T.

kadangi vietos ir regioninės valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su vaikų skurdu ir išnaudojimu ir tenka svarbi atsakomybė užkertant kelią marginalizacijai ir socialinei atskirčiai; kadangi nacionalinės valdžios institucijos joms turėtų suteikti reikiamas priemones, kai įmanoma, laikytis šių tikslų;

| U. | kadangi daugumoje šalių išlaidas švietimui, ypač susijusias su mokymo medžiaga ir kelionėmis į mokyklą, iš esmės padengia namų ūkiai; kadangi šios išlaidos yra vienas iš daugelio veiksnių, prisidedančių prie mokyklos nebaigimo; kadangi marginalizuotoms grupėms priklausančių vaikų švietimui tebekyla finansinių, administracinių ir kitų praktinių kliūčių; |
| --- | --- |

U.

kadangi daugumoje šalių išlaidas švietimui, ypač susijusias su mokymo medžiaga ir kelionėmis į mokyklą, iš esmės padengia namų ūkiai; kadangi šios išlaidos yra vienas iš daugelio veiksnių, prisidedančių prie mokyklos nebaigimo; kadangi marginalizuotoms grupėms priklausančių vaikų švietimui tebekyla finansinių, administracinių ir kitų praktinių kliūčių;

| V. | kadangi socialinė ir ekonominė aplinka, kurioje gyvena vaikai, daro įtaką mokykloje praleisto laiko kokybei ir mokyklos atostogų laiko kokybei, ir kadangi nedidelis skatinimo lygis laisvu laiku daro nepageidaujamą poveikį, nes didinami skirtumai tarp vaikų, ypač jų ugdymo atžvilgiu; |
| --- | --- |

V.

kadangi socialinė ir ekonominė aplinka, kurioje gyvena vaikai, daro įtaką mokykloje praleisto laiko kokybei ir mokyklos atostogų laiko kokybei, ir kadangi nedidelis skatinimo lygis laisvu laiku daro nepageidaujamą poveikį, nes didinami skirtumai tarp vaikų, ypač jų ugdymo atžvilgiu;

| W. | kadangi 2012 m. vidutinis mokyklos nebaigusių asmenų skaičius ES sudarė 13 proc., o kai kuriose šalyse (Portugalijoje, Ispanijoje ir Maltoje) – daugiau kaip 20 proc. (16); |
| --- | --- |

W.

kadangi 2012 m. vidutinis mokyklos nebaigusių asmenų skaičius ES sudarė 13 proc., o kai kuriose šalyse (Portugalijoje, Ispanijoje ir Maltoje) – daugiau kaip 20 proc. (16);

| X. | kadangi net tose šalyse, kuriose teisė į sveikatą įtvirtinta teisės aktuose, esama vaikų, neturinčių galimybės gauti reikiamą sveikatos priežiūrą, ir vaikų, turinčių labai ribotas galimybes gauti ne tik būtinąją medicinos pagalbą, pvz., apsilankyti pas šeimos gydytoją ar gydytoją odontologą, ypač dėl prieinamų viešųjų paslaugų stygiaus; kadangi skurde gimusiems vaikams kyla didesnis lėtinių ligų ir kitų sveikatos problemų pavojus, kuris skatina nelygybės įtvirtinimą; |
| --- | --- |

X.

kadangi net tose šalyse, kuriose teisė į sveikatą įtvirtinta teisės aktuose, esama vaikų, neturinčių galimybės gauti reikiamą sveikatos priežiūrą, ir vaikų, turinčių labai ribotas galimybes gauti ne tik būtinąją medicinos pagalbą, pvz., apsilankyti pas šeimos gydytoją ar gydytoją odontologą, ypač dėl prieinamų viešųjų paslaugų stygiaus; kadangi skurde gimusiems vaikams kyla didesnis lėtinių ligų ir kitų sveikatos problemų pavojus, kuris skatina nelygybės įtvirtinimą;

| Y. | kadangi šeimų finansinės problemos prisideda prie didesnių tėvų psichinės sveikatos problemų ir prie šeimų iširimo atvejų, o tai, be jokios abejonės, turi neginčijamų padarinių psichologinei ir socialinei vaikų gerovei; |
| --- | --- |

Y.

kadangi šeimų finansinės problemos prisideda prie didesnių tėvų psichinės sveikatos problemų ir prie šeimų iširimo atvejų, o tai, be jokios abejonės, turi neginčijamų padarinių psichologinei ir socialinei vaikų gerovei;

| Z. | kadangi aplinka, kurioje gyvena vaikas, įskaitant laikotarpį prieš gimimą, turi lemiamą poveikį pažintinės sistemos, bendravimo ir kalbos, socialinių ir emocinių gebėjimų, kurie bus svarbūs sveikatai, gerovei, dalyvavimui bendruomenėse ir mokymosi pajėgumams, vystymuisi (17); |
| --- | --- |

Z.

kadangi aplinka, kurioje gyvena vaikas, įskaitant laikotarpį prieš gimimą, turi lemiamą poveikį pažintinės sistemos, bendravimo ir kalbos, socialinių ir emocinių gebėjimų, kurie bus svarbūs sveikatai, gerovei, dalyvavimui bendruomenėse ir mokymosi pajėgumams, vystymuisi (17);

| AA. | kadangi visi vaikai turi teisę būti apsaugoti nuo prievartos, smurto ir nepriežiūros ir kadangi atlikus mokslinius tyrimus padaryta išvada, kad dėl šeimoms daromo finansinio spaudimo, viešųjų paslaugų aprėpties mažinimo ir skurdo didėjimo gali būti labiau smurtaujama prieš vaikus; |
| --- | --- |

AA.

kadangi visi vaikai turi teisę būti apsaugoti nuo prievartos, smurto ir nepriežiūros ir kadangi atlikus mokslinius tyrimus padaryta išvada, kad dėl šeimoms daromo finansinio spaudimo, viešųjų paslaugų aprėpties mažinimo ir skurdo didėjimo gali būti labiau smurtaujama prieš vaikus;

| AB. | kadangi vaikų skurdas – įvairialypis reiškinys, kuriam reikia įvairialypio atsako; kadangi užimtumas – vienas iš svarbių veiksnių, tačiau jis atitinkamai vaikų šeimai ne visada užtikrina kelią iš skurdo; |
| --- | --- |

AB.

kadangi vaikų skurdas – įvairialypis reiškinys, kuriam reikia įvairialypio atsako; kadangi užimtumas – vienas iš svarbių veiksnių, tačiau jis atitinkamai vaikų šeimai ne visada užtikrina kelią iš skurdo;

| AC. | kadangi dėl vaikų skurdo visuomenė patiria didelių ekonominių sąnaudų, ypač susijusių su didesnėmis išlaidomis socialinei paramai; |
| --- | --- |

AC.

kadangi dėl vaikų skurdo visuomenė patiria didelių ekonominių sąnaudų, ypač susijusių su didesnėmis išlaidomis socialinei paramai;

| AD. | kadangi ties skurdo riba gyvenančios šeimos yra labiau linkusios gyventi antisanitarinėse ir nesaugiose vietovėse ir kadangi 17 proc. vaikų 28 ES valstybėse narėse vis dar gyvena tokiomis sąlygomis, o penkiolikoje valstybių viršijamas vidurkis; kadangi, daugėjant iškeldinimo dėl nesugebėjimo susimokėti būsto išlaidų atvejų, vaikai gyvena vis nestabilesnėmis sąlygomis, kurios savo ruožtu neigiamai veikia vaiko vystymąsi ir gyvenimo galimybes; |
| --- | --- |

AD.

kadangi ties skurdo riba gyvenančios šeimos yra labiau linkusios gyventi antisanitarinėse ir nesaugiose vietovėse ir kadangi 17 proc. vaikų 28 ES valstybėse narėse vis dar gyvena tokiomis sąlygomis, o penkiolikoje valstybių viršijamas vidurkis; kadangi, daugėjant iškeldinimo dėl nesugebėjimo susimokėti būsto išlaidų atvejų, vaikai gyvena vis nestabilesnėmis sąlygomis, kurios savo ruožtu neigiamai veikia vaiko vystymąsi ir gyvenimo galimybes;

| AE. | kadangi, remiantis 2012 m. Eurostato atliktu tyrimu „Bendrijos statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas“ (ES SPGS), su energijos nepritekliaus problema susiduria visos valstybės narės; kadangi viena iš didelės energijos kainos pasekmių – tai, kad daugybė vaikų gyvena namuose be šildymo, ir kadangi dėl to didėja kvėpavimo takų ir širdies bei kraujagyslių ligų atvejų skaičius; |
| --- | --- |

AE.

kadangi, remiantis 2012 m. Eurostato atliktu tyrimu „Bendrijos statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas“ (ES SPGS), su energijos nepritekliaus problema susiduria visos valstybės narės; kadangi viena iš didelės energijos kainos pasekmių – tai, kad daugybė vaikų gyvena namuose be šildymo, ir kadangi dėl to didėja kvėpavimo takų ir širdies bei kraujagyslių ligų atvejų skaičius;

| AF. | kadangi sveikatos problemų turinčius vaikus auginančios šeimos ir tėvai, patys turintys sveikatos problemų, dažniau susiduria su skurdo rizika, šeimų iširimu ir sunkumais įsitvirtinant darbo rinkoje; |
| --- | --- |

AF.

kadangi sveikatos problemų turinčius vaikus auginančios šeimos ir tėvai, patys turintys sveikatos problemų, dažniau susiduria su skurdo rizika, šeimų iširimu ir sunkumais įsitvirtinant darbo rinkoje;

| AG. | kadangi dėl būsimos darnaus vystymosi tikslų darbotvarkės po 2015 m. ir jos universalumo suteikiama galimybė didinti investicijas į vaikus ir jų teises; |
| --- | --- |

AG.

kadangi dėl būsimos darnaus vystymosi tikslų darbotvarkės po 2015 m. ir jos universalumo suteikiama galimybė didinti investicijas į vaikus ir jų teises;

| AH. | kadangi skurdo riziką patiriančioje grupėje yra pernelyg daug migrantų vaikų ir jie labiau diskriminuojami dėl kalbos barjero, o neteisėtų migrantų vaikų padėtis yra dar prastesnė; kadangi intensyvėjant migracijos srautams daugėja atvejų, kai imigrantų vaikai lieka kitų šeimos narių ar trečiųjų asmenų priežiūrai gimtojoje šalyje, ir kadangi tai neigiamai veikia vaikų vystymąsi, ypač emociniu lygmeniu; |
| --- | --- |

AH.

kadangi skurdo riziką patiriančioje grupėje yra pernelyg daug migrantų vaikų ir jie labiau diskriminuojami dėl kalbos barjero, o neteisėtų migrantų vaikų padėtis yra dar prastesnė; kadangi intensyvėjant migracijos srautams daugėja atvejų, kai imigrantų vaikai lieka kitų šeimos narių ar trečiųjų asmenų priežiūrai gimtojoje šalyje, ir kadangi tai neigiamai veikia vaikų vystymąsi, ypač emociniu lygmeniu;

| AI. | kadangi pastaraisiais metais ES politikoje rodomas išskirtinis dėmesys vaikų skurdui ir palankūs ES valstybių vadovų politiniai pareiškimai nepadėjo reikšmingai sumažinti vaikų skurdo lygio; |
| --- | --- |

AI.

kadangi pastaraisiais metais ES politikoje rodomas išskirtinis dėmesys vaikų skurdui ir palankūs ES valstybių vadovų politiniai pareiškimai nepadėjo reikšmingai sumažinti vaikų skurdo lygio;

| AJ. | kadangi turėtų būti labiau finansiškai remiamos pagalbos maistu programos, skirtos nepalankioje padėtyje esančioms šeimoms, nes vaikų, kurie maisto gauna tik mokykloje, daugėja; kadangi šios programos svarbios, tačiau negali būti laikomos ilgalaikiais sprendimais; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi turėtų būti labiau finansiškai remiamos pagalbos maistu programos, skirtos nepalankioje padėtyje esančioms šeimoms, nes vaikų, kurie maisto gauna tik mokykloje, daugėja; kadangi šios programos svarbios, tačiau negali būti laikomos ilgalaikiais sprendimais;

| AK. | kadangi aplinkosaugos problemos (tarša, transportas, užterštas dirvožemis ir nesaugus geriamasis vanduo) dažnai ypač stipriai veikia skurde gyvenančius vaikus, |
| --- | --- |

AK.

kadangi aplinkosaugos problemos (tarša, transportas, užterštas dirvožemis ir nesaugus geriamasis vanduo) dažnai ypač stipriai veikia skurde gyvenančius vaikus,

| 1. | rekomenduoja valstybėms narėms prisiimti realų įsipareigojimą kurti kovos su vaikų skurdu politiką, kuri būtų sutelkta į vaikų skurdą lemainčių veiksnių koregavimą, ir didinti socialinės paramos iniciatyvų, skirtų konkrečiai ne tik vaikams, bet ir tėvams, kurie neturi darbo arba dirba tik prastai apmokamus darbus (pavyzdžiui, bedarbio pašalpų ir tinkamų minimalių pajamų), veiksmingumą, kiekį, mastą, ir taikymo sritį ir skatinti taikyti tokius darbo įstatymus, kuriais šeimoms būtų užtikrinamos socialinės teisės, įskaitant įstatymais nustatytą tinkamą minimalų darbo užmokestį, laikantis nacionalinės praktikos ir kolektyvinių susitarimų, kuriais šeimoms bus užtikrintas didesnis saugumas ir kovojama su mažų garantijų darbu, kartu skatinant darbą su deramomis socialinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

1.

rekomenduoja valstybėms narėms prisiimti realų įsipareigojimą kurti kovos su vaikų skurdu politiką, kuri būtų sutelkta į vaikų skurdą lemainčių veiksnių koregavimą, ir didinti socialinės paramos iniciatyvų, skirtų konkrečiai ne tik vaikams, bet ir tėvams, kurie neturi darbo arba dirba tik prastai apmokamus darbus (pavyzdžiui, bedarbio pašalpų ir tinkamų minimalių pajamų), veiksmingumą, kiekį, mastą, ir taikymo sritį ir skatinti taikyti tokius darbo įstatymus, kuriais šeimoms būtų užtikrinamos socialinės teisės, įskaitant įstatymais nustatytą tinkamą minimalų darbo užmokestį, laikantis nacionalinės praktikos ir kolektyvinių susitarimų, kuriais šeimoms bus užtikrintas didesnis saugumas ir kovojama su mažų garantijų darbu, kartu skatinant darbą su deramomis socialinėmis teisėmis;

| 2. | ragina stebėti ir vertinti tokios paramos veiksmingumą, kad kovos su skurdu, atskirtimi ir mokyklos nebaigimu politika būtų pritaikyta prie esamų socialinės lygybės reikalavimų; ragina valstybes nares kurti ir taikyti įvairius įrodymų rinkimo procesus, tinkamus kiekvienu įsikišimo etapu; |
| --- | --- |

2.

ragina stebėti ir vertinti tokios paramos veiksmingumą, kad kovos su skurdu, atskirtimi ir mokyklos nebaigimu politika būtų pritaikyta prie esamų socialinės lygybės reikalavimų; ragina valstybes nares kurti ir taikyti įvairius įrodymų rinkimo procesus, tinkamus kiekvienu įsikišimo etapu;

| 3. | rekomenduoja Komisijai kartu su valstybėmis narėmis nustatyti Komisijos rekomendacijoje „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ priimto trijų ramsčių požiūrio, susijusio su išteklių prieinamumu, paslaugomis ir vaikų dalyvavimu, įgyvendinimo veiksmų planą; mano, kad siekiant geresnių rezultatų įgyvendinant trijų ramsčių požiūrį būtų naudinga nustatyti tikslius ir konkrečius vaikų skurdo lygio rodiklius ir šio reiškinio labiau paveiktas sritis; ragina valstybes nares veiksmingai visapusiškai integruoti atitinkamus socialinių investicijų dokumentų rinkinio ir pirmiau nurodytos Komisijos rekomendacijos aspektus į savo metines nacionalines reformų programas ir nacionalines socialines ataskaitas ir ragina Komisiją nustatyti strategijos „Europa 2020“ papildomą tikslą mažinti vaikų skurdą ir socialinę atskirtį, didinti vaikų skurdo ir socialinės atskirties mažinimo matomumą ir aiškumą visais Europos semestro etapais; pabrėžia, kad vaikų skurdo mažinimas investuojant į vaikus turėtų būti siūlomas kaip pagrindinis 2016 m. metinės augimo apžvalgos prioritetas ir kaip pagrindinė priemonė siekiant su skurdu susijusių tikslų; ragina Komisiją rengiant veiksmų planą užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų metinę priežiūrą ir teiktų ataskaitas dėl Komisijos rekomendacijos įgyvendinimo, ir naudotis Europos socialinio fondo lėšomis, kad būtų įgyvendinta Komisijos rekomendacija, taip pat atlikti nacionalinėse reformų programose siūlomų reformų poveikio skurdui vertinimą; |
| --- | --- |

3.

rekomenduoja Komisijai kartu su valstybėmis narėmis nustatyti Komisijos rekomendacijoje „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ priimto trijų ramsčių požiūrio, susijusio su išteklių prieinamumu, paslaugomis ir vaikų dalyvavimu, įgyvendinimo veiksmų planą; mano, kad siekiant geresnių rezultatų įgyvendinant trijų ramsčių požiūrį būtų naudinga nustatyti tikslius ir konkrečius vaikų skurdo lygio rodiklius ir šio reiškinio labiau paveiktas sritis; ragina valstybes nares veiksmingai visapusiškai integruoti atitinkamus socialinių investicijų dokumentų rinkinio ir pirmiau nurodytos Komisijos rekomendacijos aspektus į savo metines nacionalines reformų programas ir nacionalines socialines ataskaitas ir ragina Komisiją nustatyti strategijos „Europa 2020“ papildomą tikslą mažinti vaikų skurdą ir socialinę atskirtį, didinti vaikų skurdo ir socialinės atskirties mažinimo matomumą ir aiškumą visais Europos semestro etapais; pabrėžia, kad vaikų skurdo mažinimas investuojant į vaikus turėtų būti siūlomas kaip pagrindinis 2016 m. metinės augimo apžvalgos prioritetas ir kaip pagrindinė priemonė siekiant su skurdu susijusių tikslų; ragina Komisiją rengiant veiksmų planą užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų metinę priežiūrą ir teiktų ataskaitas dėl Komisijos rekomendacijos įgyvendinimo, ir naudotis Europos socialinio fondo lėšomis, kad būtų įgyvendinta Komisijos rekomendacija, taip pat atlikti nacionalinėse reformų programose siūlomų reformų poveikio skurdui vertinimą;

| 4. | ragina valstybes nares savo kovos su vaikų skurdu veiksmais taip pat spręsti moterų, kurios rūpinasi specialiųjų poreikių turinčiais ar neįgaliais vaikais ir šeimos nariais, padėties klausimą; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares savo kovos su vaikų skurdu veiksmais taip pat spręsti moterų, kurios rūpinasi specialiųjų poreikių turinčiais ar neįgaliais vaikais ir šeimos nariais, padėties klausimą;

| 5. | rekomenduoja, kad valstybės narės, naudodamosi Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų ištekliais ir rengdamos socialinę politiką, daugiau dėmesio skirtų šeimų (ypač nepilnų šeimų), turinčių vaikų su sveikatos problemomis, apsaugai nuo skurdo; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja, kad valstybės narės, naudodamosi Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų ištekliais ir rengdamos socialinę politiką, daugiau dėmesio skirtų šeimų (ypač nepilnų šeimų), turinčių vaikų su sveikatos problemomis, apsaugai nuo skurdo;

| 6. | pakartoja prevencinės valstybės politikos, kuria investuojama į tikslingą vaikų gerovės politiką, veikiau remiančią pilnaverčių individų, gebančių integruotis į visuomenę ir į darbo rinką, ugdymą, o ne sutelktą į socialinės atskirties ir skurdo padarinius, svarbą; |
| --- | --- |

6.

pakartoja prevencinės valstybės politikos, kuria investuojama į tikslingą vaikų gerovės politiką, veikiau remiančią pilnaverčių individų, gebančių integruotis į visuomenę ir į darbo rinką, ugdymą, o ne sutelktą į socialinės atskirties ir skurdo padarinius, svarbą;

| 7. | mano, kad nepažeidžiant poreikio remti skurdžiai gyvenančius, mokyklos nebaigusius ar socialiai atskirtus vaikus, paramos vaikams ir jaunimui politikos priemonėmis turėtų būti labai skatinama prevencija ir, be kita ko, numatomos ilgalaikės kovos su socialine nelygybe strategijos; |
| --- | --- |

7.

mano, kad nepažeidžiant poreikio remti skurdžiai gyvenančius, mokyklos nebaigusius ar socialiai atskirtus vaikus, paramos vaikams ir jaunimui politikos priemonėmis turėtų būti labai skatinama prevencija ir, be kita ko, numatomos ilgalaikės kovos su socialine nelygybe strategijos;

| 8. | rekomenduoja valstybėms narėms nustatyti arba didinti visuotines vaikams skirtas socialines išmokas, pvz., subsidijuoto ar nemokamo maisto teikimą vaikams, ypač nepalankias sąlygas patiriantiems ir skurstantiems vaikams, kad būtų užtikrintas jų sveikas vystymasis; ragina valstybes nares pagal išsamias strategijas ir politiką patvirtinti aktyvias užimtumo priemones, kuriomis būtų remiamos tėvų galimybės gauti kokybišką darbą ir deramas pajamas ir kokybiškų viešųjų paslaugų (ypač vaiko priežiūros, švietimo, sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir laisvalaikio veiklos paslaugų) prieinamumas, sudarantis palankesnes sąlygas derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, taip pat didinamas vaikų ir jų šeimų dalyvavimas kuriant, įgyvendinant ir prižiūrint šią politiką; pabrėžia, kad universalūs sprendimai turėtų būti suderinti su tikslinėmis pažeidžiamiausių ir labiausiai marginalizuotų vaikų ir paauglių grupių paramos priemonėmis; apgailestauja dėl didėjančios tendencijos valstybių narių vyriausybėms pereiti nuo universalios paramos politikos prie labiau materialine padėtimi pagrįstos paramos, nes iš įrodymų matyti, kad universalia paramos politika užtikrinama geresnė vaikų apsauga nuo skurdo (18); |
| --- | --- |

8.

rekomenduoja valstybėms narėms nustatyti arba didinti visuotines vaikams skirtas socialines išmokas, pvz., subsidijuoto ar nemokamo maisto teikimą vaikams, ypač nepalankias sąlygas patiriantiems ir skurstantiems vaikams, kad būtų užtikrintas jų sveikas vystymasis; ragina valstybes nares pagal išsamias strategijas ir politiką patvirtinti aktyvias užimtumo priemones, kuriomis būtų remiamos tėvų galimybės gauti kokybišką darbą ir deramas pajamas ir kokybiškų viešųjų paslaugų (ypač vaiko priežiūros, švietimo, sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir laisvalaikio veiklos paslaugų) prieinamumas, sudarantis palankesnes sąlygas derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, taip pat didinamas vaikų ir jų šeimų dalyvavimas kuriant, įgyvendinant ir prižiūrint šią politiką; pabrėžia, kad universalūs sprendimai turėtų būti suderinti su tikslinėmis pažeidžiamiausių ir labiausiai marginalizuotų vaikų ir paauglių grupių paramos priemonėmis; apgailestauja dėl didėjančios tendencijos valstybių narių vyriausybėms pereiti nuo universalios paramos politikos prie labiau materialine padėtimi pagrįstos paramos, nes iš įrodymų matyti, kad universalia paramos politika užtikrinama geresnė vaikų apsauga nuo skurdo (18);

| 9. | ragina valstybes nares ir Komisiją susitarti dėl ES standartų arba priimti sutartą metodiką dėl vaiko auginimo išlaidų nustatymo ir reikiamų vaikų skurdo prevencijos ir kovos su juo išteklių apibrėžimo; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares ir Komisiją susitarti dėl ES standartų arba priimti sutartą metodiką dėl vaiko auginimo išlaidų nustatymo ir reikiamų vaikų skurdo prevencijos ir kovos su juo išteklių apibrėžimo;

| 10. | ragina Komisiją susilaikyti nuo valstybėms narėms teikiamų rekomendacijų pertvarkyti savo viešąsias paslaugas ir mažinti jų aprėptį bei skatinti lanksčius darbo santykius ir viešųjų paslaugų privatizavimą, dėl kurių vienareikšmiškai susilpnėjo vaikų socialinės teisės; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją susilaikyti nuo valstybėms narėms teikiamų rekomendacijų pertvarkyti savo viešąsias paslaugas ir mažinti jų aprėptį bei skatinti lanksčius darbo santykius ir viešųjų paslaugų privatizavimą, dėl kurių vienareikšmiškai susilpnėjo vaikų socialinės teisės;

| 11. | ragina Komisiją pabrėžti, jog būtina investuoti į nemokamą viešąjį švietimą, nustatant konkrečius mokymo metodus labiausiai pažeidžiamoms socialinėms grupėms, pavyzdžiui, imigrantams arba įvairias negalias turintiems asmenims; mano, kad švietimas gali būti pagrindinis ir svarbiausias elementas, siekiant užtikrinti, kad vaikai įgytų gebėjimų, leisiančių jiems rasti kvalifikuotą ir tinkamai atlyginamą darbą, kad jie patys sugebėtų išbristi iš skurdo; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją pabrėžti, jog būtina investuoti į nemokamą viešąjį švietimą, nustatant konkrečius mokymo metodus labiausiai pažeidžiamoms socialinėms grupėms, pavyzdžiui, imigrantams arba įvairias negalias turintiems asmenims; mano, kad švietimas gali būti pagrindinis ir svarbiausias elementas, siekiant užtikrinti, kad vaikai įgytų gebėjimų, leisiančių jiems rasti kvalifikuotą ir tinkamai atlyginamą darbą, kad jie patys sugebėtų išbristi iš skurdo;

| 12. | primena, kad kovojant su vaikų skurdu būtina vadovautis gyvenimo ciklo metodu, įskaitant iš kartos į kartą perduodamo skurdo rizikos panaikinimą, kad būtų atsižvelgta į skirtingus ankstyvos vaikystės, pradinio ugdymo ir paauglystės poreikius, taikyti į visus vaikus orientuotą požiūrį vertinant kiekvieno vaiko patiriamą nepriteklių, kartu identifikuojant didžiausią nepriteklių patiriančius vaikus, ir vertinti ne tik materialinį skurdą, bet ir daugiamatį nepriteklių; |
| --- | --- |

12.

primena, kad kovojant su vaikų skurdu būtina vadovautis gyvenimo ciklo metodu, įskaitant iš kartos į kartą perduodamo skurdo rizikos panaikinimą, kad būtų atsižvelgta į skirtingus ankstyvos vaikystės, pradinio ugdymo ir paauglystės poreikius, taikyti į visus vaikus orientuotą požiūrį vertinant kiekvieno vaiko patiriamą nepriteklių, kartu identifikuojant didžiausią nepriteklių patiriančius vaikus, ir vertinti ne tik materialinį skurdą, bet ir daugiamatį nepriteklių;

| 13. | rekomenduoja, kad visi vaikai turėtų galimybę gauti kokybiškas paslaugas šiuo itin svarbiu jų vystymosi etapu; mano, kad sveikatos priežiūros, švietimo, pagalbos tėvystės ir šeimos klausimais, apgyvendinimo ir apsaugos paslaugos yra svarbiausios paslaugos, kurias dažniausiai teikia vietos ir regioninės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja, kad visi vaikai turėtų galimybę gauti kokybiškas paslaugas šiuo itin svarbiu jų vystymosi etapu; mano, kad sveikatos priežiūros, švietimo, pagalbos tėvystės ir šeimos klausimais, apgyvendinimo ir apsaugos paslaugos yra svarbiausios paslaugos, kurias dažniausiai teikia vietos ir regioninės valdžios institucijos;

| 14. | primygtinai ragina valstybes nares priimti, įgyvendinti ir stebėti įvairialypio vaikų skurdo mažinimo planus, itin daug dėmesio skiriant vaikų prigimtinėms teisėms ir nustatant vaikų skurdo bei socialinės atskirties mažinimo tikslus, išskirtinį dėmesį ir prioritetą skiriant vaikams, kuriems kyla didžiausias skurdo pavojus; primena, kad valstybėms narėms svarbu užtikrinti bent jau prieš krizę buvusį tikralaikių išlaidų, skirtų nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių vaikų socialinei apsaugai, sveikatos priežiūrai, švietimui ir socialiniam būstui, lygį; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina valstybes nares priimti, įgyvendinti ir stebėti įvairialypio vaikų skurdo mažinimo planus, itin daug dėmesio skiriant vaikų prigimtinėms teisėms ir nustatant vaikų skurdo bei socialinės atskirties mažinimo tikslus, išskirtinį dėmesį ir prioritetą skiriant vaikams, kuriems kyla didžiausias skurdo pavojus; primena, kad valstybėms narėms svarbu užtikrinti bent jau prieš krizę buvusį tikralaikių išlaidų, skirtų nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių vaikų socialinei apsaugai, sveikatos priežiūrai, švietimui ir socialiniam būstui, lygį;

| 15. | ragina valstybes nares įgyvendinti planus siekiant mažinti vaikų, turinčių mokymosi sunkumų, socialinę atskirtį, ir parengti veiksmingesnius mokymo modulius, kurie palengvintų jų mokymosi procesą; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares įgyvendinti planus siekiant mažinti vaikų, turinčių mokymosi sunkumų, socialinę atskirtį, ir parengti veiksmingesnius mokymo modulius, kurie palengvintų jų mokymosi procesą;

| 16. | ragina valstybes nares pripažinti, kad vaikų skurdas ir socialinė atskirtis yra svarbios kliūtys, kurias reikia įveikti, jei valstybės narės nori įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ užimtumo lygio, investicijų į mokslinius tyrimus, taikomąją veiklą, energetiką ir tvarų vystymąsi tikslus; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares pripažinti, kad vaikų skurdas ir socialinė atskirtis yra svarbios kliūtys, kurias reikia įveikti, jei valstybės narės nori įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ užimtumo lygio, investicijų į mokslinius tyrimus, taikomąją veiklą, energetiką ir tvarų vystymąsi tikslus;

| 17. | primygtinai ragina valstybes nares daugiau dėmesio skirti tinkamos ne mokyklos aplinkos, kurioje vaikai galėtų prasmingai ir skatinamai leisti laiką pasibaigus pamokoms arba per mokyklos atostogas, kūrimui ir prieinamumui ir daugiau dėmesio skirti vaikų galimybei gauti pagrindinę sveikatos priežiūrą skurdžiose vietovėse ir atokiuose bei nepasiekiamuose regionuose; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina valstybes nares daugiau dėmesio skirti tinkamos ne mokyklos aplinkos, kurioje vaikai galėtų prasmingai ir skatinamai leisti laiką pasibaigus pamokoms arba per mokyklos atostogas, kūrimui ir prieinamumui ir daugiau dėmesio skirti vaikų galimybei gauti pagrindinę sveikatos priežiūrą skurdžiose vietovėse ir atokiuose bei nepasiekiamuose regionuose;

| 18. | ragina valstybes nares vengti skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių vaikų getų kūrimo, nustatant būtinuosius vaiko apgyvendinimo standartus, atsižvelgiant į geriausius vaiko interesus, ir užtikrinant šeimoms tinkamus namus, atitinkančius jų poreikius ir užtikrinančius gerovę, privatumą ir kokybišką gyvenimą, taip prisidedant prie socialinio teisingumo ir sanglaudos siekimo, ir kovos su socialine atskirtimi ir skurdu; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares vengti skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių vaikų getų kūrimo, nustatant būtinuosius vaiko apgyvendinimo standartus, atsižvelgiant į geriausius vaiko interesus, ir užtikrinant šeimoms tinkamus namus, atitinkančius jų poreikius ir užtikrinančius gerovę, privatumą ir kokybišką gyvenimą, taip prisidedant prie socialinio teisingumo ir sanglaudos siekimo, ir kovos su socialine atskirtimi ir skurdu;

| 19. | ragina Komisiją ir Parlamentą pasinaudoti daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros suteikiama galimybe geriau išnaudoti Europos socialinį fondą, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondą ir Užimtumo ir socialinių inovacijų programą ir patikrinti, ar nustatant regioninės ir sanglaudos politikos programas ir įgyvendinant tokią politiką vaikams teikiama pirmenybė, ypatingą dėmesį skiriant įsipareigojimui palaipsniui panaikinti dideles nuolatinės globos institucijas (vykdoma nuo 2014 m.) tam, kad būtų stiprinamas įtėvių ir globėjų statusas, kad našlaičiai ir palankių sąlygų neturintys vaikai galėtų iš tiesų augti šeimoje ar į šeimą panašioje aplinkoje; taip pat primygtinai ragina Komisiją sukurti vaikų skurdo analizės rodiklius; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir Parlamentą pasinaudoti daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros suteikiama galimybe geriau išnaudoti Europos socialinį fondą, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondą ir Užimtumo ir socialinių inovacijų programą ir patikrinti, ar nustatant regioninės ir sanglaudos politikos programas ir įgyvendinant tokią politiką vaikams teikiama pirmenybė, ypatingą dėmesį skiriant įsipareigojimui palaipsniui panaikinti dideles nuolatinės globos institucijas (vykdoma nuo 2014 m.) tam, kad būtų stiprinamas įtėvių ir globėjų statusas, kad našlaičiai ir palankių sąlygų neturintys vaikai galėtų iš tiesų augti šeimoje ar į šeimą panašioje aplinkoje; taip pat primygtinai ragina Komisiją sukurti vaikų skurdo analizės rodiklius;

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti, ar maistu grindžiamos strategijos, pvz., mitybos įvairinimas ir maisto papildymas, taip pat švietimas mitybos srityje, visuomenės sveikatos ir maisto saugos priemonės ir, galiausiai, papildų naudojimas, turi būti taikomos tam tikroms žmonių grupėms, kad būtų išvengta neigiamo netinkamos mitybos ar nepakankamos mitybos poveikio vaikų sveikatai; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti, ar maistu grindžiamos strategijos, pvz., mitybos įvairinimas ir maisto papildymas, taip pat švietimas mitybos srityje, visuomenės sveikatos ir maisto saugos priemonės ir, galiausiai, papildų naudojimas, turi būti taikomos tam tikroms žmonių grupėms, kad būtų išvengta neigiamo netinkamos mitybos ar nepakankamos mitybos poveikio vaikų sveikatai;

| 21. | rekomenduoja valstybėms narėms į nacionalinius biudžetus įtraukti aiškias, skaidrias, dalyvavimu ir atskaitomybe paremtas nuostatas dėl asignavimų ir išlaidų, skirtų kovoti su vaikų skurdu ir vykdyti savo pareigą apsaugoti vaikus, be kita ko, didinant viešąsias išlaidas, kad šie tikslai būtų pasiekti; ragina valstybes nares kuo labiau pasinaudoti Europos struktūriniais ir investicijų fondais, ypač Europos socialiniu fondu, kad būtų įgyvendinti visi trys rekomendacijos „Investicijos į vaikus“ ramsčiai; |
| --- | --- |

21.

rekomenduoja valstybėms narėms į nacionalinius biudžetus įtraukti aiškias, skaidrias, dalyvavimu ir atskaitomybe paremtas nuostatas dėl asignavimų ir išlaidų, skirtų kovoti su vaikų skurdu ir vykdyti savo pareigą apsaugoti vaikus, be kita ko, didinant viešąsias išlaidas, kad šie tikslai būtų pasiekti; ragina valstybes nares kuo labiau pasinaudoti Europos struktūriniais ir investicijų fondais, ypač Europos socialiniu fondu, kad būtų įgyvendinti visi trys rekomendacijos „Investicijos į vaikus“ ramsčiai;

| 22. | rekomenduoja Komisijai parengti gaires, kuriomis būtų remiamas vaikų dalyvavimas politikos formavimo procese, įdiegiant mechanizmus, kuriais skatinamas ir užtikrinamas vaikų dalyvavimas priimant sprendimus, darančius įtaką jų gyvenimui, ir kuriais suteikiama galimybė vaikams išreikšti savo nuomonę, pagrįstą žiniomis, ir skatinama juos tai daryti, užtikrinant, kad šiai nuomonei būtų teikiama derama svarba ir kad ji atsispindėtų pagrindiniuose vaikams įtaką darančiuose sprendimuose; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja Komisijai parengti gaires, kuriomis būtų remiamas vaikų dalyvavimas politikos formavimo procese, įdiegiant mechanizmus, kuriais skatinamas ir užtikrinamas vaikų dalyvavimas priimant sprendimus, darančius įtaką jų gyvenimui, ir kuriais suteikiama galimybė vaikams išreikšti savo nuomonę, pagrįstą žiniomis, ir skatinama juos tai daryti, užtikrinant, kad šiai nuomonei būtų teikiama derama svarba ir kad ji atsispindėtų pagrindiniuose vaikams įtaką darančiuose sprendimuose;

| 23. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms nustatyti vaikų skurdo ir socialinės atskirties mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms nustatyti vaikų skurdo ir socialinės atskirties mažinimo tikslus;

| 24. | ragina valstybes nares prireikus sudaryti su subjektais ir institucijomis bendradarbiavimo susitarimus, kuriais skatinamas ugdymas, kultūrinis ar sportinis rengimas ir vaikų integracija, taip pat kova su vaikų skurdu; vis dėlto rekomenduoja, kad valstybės narės užtikrintų šios paramos ir jos faktinių rezultatų priežiūrą, kokybę, tvarumą ir aktualumą; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares prireikus sudaryti su subjektais ir institucijomis bendradarbiavimo susitarimus, kuriais skatinamas ugdymas, kultūrinis ar sportinis rengimas ir vaikų integracija, taip pat kova su vaikų skurdu; vis dėlto rekomenduoja, kad valstybės narės užtikrintų šios paramos ir jos faktinių rezultatų priežiūrą, kokybę, tvarumą ir aktualumą;

| 25. | ragina valstybes nares įgyvendinti konkrečius teisės aktus, skirtus motinystės ir tėvystės teisėms apsaugoti ir stiprinti, taip pat ir įgyvendinant veiksmingas priemones, skirtas šeimos ir profesiniam gyvenimui suderinti, moterų grįžimui į darbą po nėštumo ir gimdymo atostogų užtikrinti ir nepilnoms šeimoms remti; taip pat pabrėžia, kad tėvystės atostogas reglamentuojančių teisės aktų sustiprinimas yra svarbus postūmis kovojant su diskriminacija darbe dėl lyties ir diskriminacija darbo užmokesčio srityje; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai nevienodo požiūrio į darbuotojus ir priekabiavimo prie jų negalėtų pateisinti nėštumu, vaiko auginimu ar su šeima susijusiomis pareigomis; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares įgyvendinti konkrečius teisės aktus, skirtus motinystės ir tėvystės teisėms apsaugoti ir stiprinti, taip pat ir įgyvendinant veiksmingas priemones, skirtas šeimos ir profesiniam gyvenimui suderinti, moterų grįžimui į darbą po nėštumo ir gimdymo atostogų užtikrinti ir nepilnoms šeimoms remti; taip pat pabrėžia, kad tėvystės atostogas reglamentuojančių teisės aktų sustiprinimas yra svarbus postūmis kovojant su diskriminacija darbe dėl lyties ir diskriminacija darbo užmokesčio srityje; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai nevienodo požiūrio į darbuotojus ir priekabiavimo prie jų negalėtų pateisinti nėštumu, vaiko auginimu ar su šeima susijusiomis pareigomis;

| 26. | rekomenduoja valstybėms narėms parengti aktyvią, universalią ir integruotą socialinę politiką, pagal kurią būtų užkertamas kelias skurdui ir vaikų paėmimui iš šeimos aplinkos; ragina valstybes nares užtikrinti, kad vaikų ir jaunimo institucionalizavimas būtų naudojamas tik kraštutiniu atveju, esant išskirtinėms aplinkybėms, taip pat naudotis ES struktūrinių fondų ir Europos strateginių investicijų fondo lėšomis siekiant remti perėjimą nuo institucijų prie šeimų ir bendruomenių teikiamų globos paslaugų; |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja valstybėms narėms parengti aktyvią, universalią ir integruotą socialinę politiką, pagal kurią būtų užkertamas kelias skurdui ir vaikų paėmimui iš šeimos aplinkos; ragina valstybes nares užtikrinti, kad vaikų ir jaunimo institucionalizavimas būtų naudojamas tik kraštutiniu atveju, esant išskirtinėms aplinkybėms, taip pat naudotis ES struktūrinių fondų ir Europos strateginių investicijų fondo lėšomis siekiant remti perėjimą nuo institucijų prie šeimų ir bendruomenių teikiamų globos paslaugų;

| 27. | rekomenduoja valstybėms narėms atsisakyti institucionalizavimo ir diegti stabilią globos sistemą, kuri geriau parengtų vaikus ir jaunimą savarankiškam gyvenimui ir tolesniam mokymuisi ar darbui; |
| --- | --- |

27.

rekomenduoja valstybėms narėms atsisakyti institucionalizavimo ir diegti stabilią globos sistemą, kuri geriau parengtų vaikus ir jaunimą savarankiškam gyvenimui ir tolesniam mokymuisi ar darbui;

| 28. | rekomenduoja valstybėms narėms kurti ir įgyvendini integruotas vaikų apsaugos sistemas, kuriomis vaikai būtų apsaugoti nuo smurto, prievartos, išnaudojimo ir nepriežiūros taip, jog būtų užtikrinta, kad visi atsakingi subjektai ir sistemos komponentai kartu veiktų visuose sektoriuose ir tarnybose dalijantis atsakomybe, kad visiems vaikams būtų sukurta saugi aplinka, kurioje jiems būtų suteikiama galimybių; |
| --- | --- |

28.

rekomenduoja valstybėms narėms kurti ir įgyvendini integruotas vaikų apsaugos sistemas, kuriomis vaikai būtų apsaugoti nuo smurto, prievartos, išnaudojimo ir nepriežiūros taip, jog būtų užtikrinta, kad visi atsakingi subjektai ir sistemos komponentai kartu veiktų visuose sektoriuose ir tarnybose dalijantis atsakomybe, kad visiems vaikams būtų sukurta saugi aplinka, kurioje jiems būtų suteikiama galimybių;

| 29. | primygtinai ragina valstybes nares vykdyti politiką, kuria būtų skatinama kurti ir išlaikyti deramas darbo vietas, taip pat plėtoti mokymo programas, kelti kvalifikaciją ir taikyti tokias priemones, kaip nuotolinis darbas arba lankstus darbo laikas, dėl kurių karjeros pertrauką padariusiems tėvams būtų lengviau patekti arba sugrįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

29.

primygtinai ragina valstybes nares vykdyti politiką, kuria būtų skatinama kurti ir išlaikyti deramas darbo vietas, taip pat plėtoti mokymo programas, kelti kvalifikaciją ir taikyti tokias priemones, kaip nuotolinis darbas arba lankstus darbo laikas, dėl kurių karjeros pertrauką padariusiems tėvams būtų lengviau patekti arba sugrįžti į darbo rinką;

| 30. | ragina ES institucijas, ES agentūras, valstybių narių valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus nustatyti aiškius vaidmenis, atsakomybę, palaikyti nuolatinį dialogą ir vykdyti procedūras, kai vaikams reikalinga apsauga tarpvalstybinėse situacijose; |
| --- | --- |

30.

ragina ES institucijas, ES agentūras, valstybių narių valdžios institucijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus nustatyti aiškius vaidmenis, atsakomybę, palaikyti nuolatinį dialogą ir vykdyti procedūras, kai vaikams reikalinga apsauga tarpvalstybinėse situacijose;

| 31. | rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad visų amžiaus grupių vaikai galėtų nemokamai gauti įtraukų ir kokybišką viešąjį ugdymą ir mokymą, įskaitant švietimą ir priežiūrą ankstyvojoje vaikystėje, formalųjį ir neformalųjį švietimą, skatinti jų emocinį, socialinį, pažintinį ir fizinį vystymąsi, nustatyti atitinkamą mokytojų ir mokinių santykį bei skatinti socialinę įvairovę švietimo srityje, kad būtų užtikrintas vaikų saugumas ir gerovė, užtikrinta, kad visi vaikai galėtų pasinaudoti įtraukiu kokybišku švietimu ir taip būtų kuo labiau didinamas švietimo sistemų poveikis lygioms galimybėms ir išsivadavimui iš skurdo; |
| --- | --- |

31.

rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad visų amžiaus grupių vaikai galėtų nemokamai gauti įtraukų ir kokybišką viešąjį ugdymą ir mokymą, įskaitant švietimą ir priežiūrą ankstyvojoje vaikystėje, formalųjį ir neformalųjį švietimą, skatinti jų emocinį, socialinį, pažintinį ir fizinį vystymąsi, nustatyti atitinkamą mokytojų ir mokinių santykį bei skatinti socialinę įvairovę švietimo srityje, kad būtų užtikrintas vaikų saugumas ir gerovė, užtikrinta, kad visi vaikai galėtų pasinaudoti įtraukiu kokybišku švietimu ir taip būtų kuo labiau didinamas švietimo sistemų poveikis lygioms galimybėms ir išsivadavimui iš skurdo;

| 32. | primygtinai ragina valstybes nares didinti siūlomų švietimo paslaugų kokybę, taikant individualų metodą ir skatinant mokytojų, socialinių darbuotojų ir tėvų bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti, kad vaikai ir jaunimas nenutrauktų savo mokslo; |
| --- | --- |

32.

primygtinai ragina valstybes nares didinti siūlomų švietimo paslaugų kokybę, taikant individualų metodą ir skatinant mokytojų, socialinių darbuotojų ir tėvų bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti, kad vaikai ir jaunimas nenutrauktų savo mokslo;

| 33. | ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti įperkamo ir prieinamo ankstyvojo ugdymo ir priežiūros (angl. ECEC) vystymui ir laikyti jį socialine investicija, kuria siekiama šalinti nelygybę ir spręsti problemas, su kuriomis susiduria visų pirma nepalankioje padėtyje esančių šeimų vaikai, taip pat didinti tėvų informuotumą apie aktyvaus dalyvavimo ECEC programose naudą; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti įperkamo ir prieinamo ankstyvojo ugdymo ir priežiūros (angl. ECEC) vystymui ir laikyti jį socialine investicija, kuria siekiama šalinti nelygybę ir spręsti problemas, su kuriomis susiduria visų pirma nepalankioje padėtyje esančių šeimų vaikai, taip pat didinti tėvų informuotumą apie aktyvaus dalyvavimo ECEC programose naudą;

| 34. | ragina valstybes nares skatinti įtraukų mokymą, kuris turėtų apimti ne tik specialiojo ugdymo mokytojų skaičiaus didėjimą, bet ir vaikų, turinčių specialių ugdymo poreikių, integravimą į įprastas klases; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares skatinti įtraukų mokymą, kuris turėtų apimti ne tik specialiojo ugdymo mokytojų skaičiaus didėjimą, bet ir vaikų, turinčių specialių ugdymo poreikių, integravimą į įprastas klases;

| 35. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti vienodas galimybes visų socialinių grupių vaikams lankyti lopšelius-darželius ir priešmokyklinio ugdymo įstaigas; |
| --- | --- |

35.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti vienodas galimybes visų socialinių grupių vaikams lankyti lopšelius-darželius ir priešmokyklinio ugdymo įstaigas;

| 36. | ragina valstybes nares skatinti visapusišką visų vaikų dalyvavimą mokykloje teikiant nemokamą pagrindinę mokymo medžiagą, maistingą mokyklos maistą ir būtiną mokyklinį transportą skurdą ar skurdo riziką patiriantiems vaikams, didinti dabartinių viešųjų investicijų veiksmingumą šiame sektoriuje ir veiksmingiau kovoti su skurdo perdavimu iš kartos į kartą; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares skatinti visapusišką visų vaikų dalyvavimą mokykloje teikiant nemokamą pagrindinę mokymo medžiagą, maistingą mokyklos maistą ir būtiną mokyklinį transportą skurdą ar skurdo riziką patiriantiems vaikams, didinti dabartinių viešųjų investicijų veiksmingumą šiame sektoriuje ir veiksmingiau kovoti su skurdo perdavimu iš kartos į kartą;

| 37. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti universalias, viešas, nemokamas ir kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, susijusias su prevencija, imunizacijos programomis ir pirmine priežiūra, galimybes gauti diagnostikos, gydymo ir reabilitacijos paslaugas, taip pat teikti kalbos ir psichologinę terapiją vaikams, užtikrinant moterims teisę į lytinę ir reprodukcinę sveikatą (užtikrinant kūdikių sveikatos priežiūrą, motinystės priežiūrą ir lankymą namuose nėštumo ir pogimdyminiu laikotarpiu, visų pirma priešlaikinio gimdymo atvejais), sudaryti sąlygas visiems vaikams ir jų šeimos nariams kreiptis į šeimos gydytojus, slaugytojus, gydytojus odontologus, šeimos konsultavimo tarnybas ir psichikos sveikatos specialistus; ragina valstybes nares ir Komisiją įtraukti šiuos aspektus į nacionalines ir ES visuomenės sveikatos strategijas; |
| --- | --- |

37.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti universalias, viešas, nemokamas ir kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, susijusias su prevencija, imunizacijos programomis ir pirmine priežiūra, galimybes gauti diagnostikos, gydymo ir reabilitacijos paslaugas, taip pat teikti kalbos ir psichologinę terapiją vaikams, užtikrinant moterims teisę į lytinę ir reprodukcinę sveikatą (užtikrinant kūdikių sveikatos priežiūrą, motinystės priežiūrą ir lankymą namuose nėštumo ir pogimdyminiu laikotarpiu, visų pirma priešlaikinio gimdymo atvejais), sudaryti sąlygas visiems vaikams ir jų šeimos nariams kreiptis į šeimos gydytojus, slaugytojus, gydytojus odontologus, šeimos konsultavimo tarnybas ir psichikos sveikatos specialistus; ragina valstybes nares ir Komisiją įtraukti šiuos aspektus į nacionalines ir ES visuomenės sveikatos strategijas;

| 38. | rekomenduoja valstybėms narėms teikti būtiną paramą siekiant užtikrinti visų vaikų teisę į kultūrą, sportą ir laisvalaikį, atviros erdvės ir sveikos aplinkos prieinamumą, daugiausia dėmesio skiriant vienodų galimybių ir kokybės užtikrinimui skurstantiems vaikams, atokiuose regionuose gyvenantiems vaikams, neįgaliems vaikams, tautinėms ar etninėms, religinėms, kalbinėms ir migrantų mažumoms priklausantiems vaikams, ES keliaujantiems vaikams, nepaisant jų pilietybės, ir paliktiems vaikams; primena teisę žaisti, kuri nurodyta Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja valstybėms narėms teikti būtiną paramą siekiant užtikrinti visų vaikų teisę į kultūrą, sportą ir laisvalaikį, atviros erdvės ir sveikos aplinkos prieinamumą, daugiausia dėmesio skiriant vienodų galimybių ir kokybės užtikrinimui skurstantiems vaikams, atokiuose regionuose gyvenantiems vaikams, neįgaliems vaikams, tautinėms ar etninėms, religinėms, kalbinėms ir migrantų mažumoms priklausantiems vaikams, ES keliaujantiems vaikams, nepaisant jų pilietybės, ir paliktiems vaikams; primena teisę žaisti, kuri nurodyta Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje;

| 39. | pabrėžia, kad reikia didesnės skurdą ir socialinę atskirtį dėl smurto šeimoje patiriančių vaikų apsaugos; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad reikia didesnės skurdą ir socialinę atskirtį dėl smurto šeimoje patiriančių vaikų apsaugos;

| 40. | ragina valstybes nares, visų pirma tas, kuriose socialinė nelygybė yra didesnė, stiprinti valstybės privalomas užtikrinti socialines teises ir galimybę gauti paslaugas ir socialinę apsaugą didinant socialinės apsaugos tarnybų darbuotojų ir specialistų, dirbančių su vaikais ir jų šeimomis ir jų labui, skaičių ir teikiant daugiau vaikų medicininės ir psichologinės priežiūros bei socialinės rūpybos paslaugų, jas tikslingai nukreipiant į labiausiai nepasiturinčius asmenis, ypač vaikus, laikantis ankstyvosios intervencijos metodo; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares, visų pirma tas, kuriose socialinė nelygybė yra didesnė, stiprinti valstybės privalomas užtikrinti socialines teises ir galimybę gauti paslaugas ir socialinę apsaugą didinant socialinės apsaugos tarnybų darbuotojų ir specialistų, dirbančių su vaikais ir jų šeimomis ir jų labui, skaičių ir teikiant daugiau vaikų medicininės ir psichologinės priežiūros bei socialinės rūpybos paslaugų, jas tikslingai nukreipiant į labiausiai nepasiturinčius asmenis, ypač vaikus, laikantis ankstyvosios intervencijos metodo;

| 41. | rekomenduoja valstybėms narėms sukurti mechanizmus, kuriais būtų skatinamas ir užtikrinamas vaikų dalyvavimas priimant sprendimus, darančius įtaką jų gyvenimui, ir kuriais suteikiama galimybė vaikams išreikšti savo nuomonę, pagrįstą žiniomis, ir skatinama juos tai daryti, užtikrinant, kad šiai nuomonei būtų teikiama derama svarba ir kad ji atsispindėtų pagrindiniuose vaikams įtaką darančiuose sprendimuose; |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja valstybėms narėms sukurti mechanizmus, kuriais būtų skatinamas ir užtikrinamas vaikų dalyvavimas priimant sprendimus, darančius įtaką jų gyvenimui, ir kuriais suteikiama galimybė vaikams išreikšti savo nuomonę, pagrįstą žiniomis, ir skatinama juos tai daryti, užtikrinant, kad šiai nuomonei būtų teikiama derama svarba ir kad ji atsispindėtų pagrindiniuose vaikams įtaką darančiuose sprendimuose;

| 42. | pripažįsta pilietinės visuomenės, įskaitant vaikų teisių ir kovos su skurdu organizacijas, vaidmenį užtikrinant ES politikos nuoseklumą, ir ragina stiprinti pilietinį dialogą dėl vaikų skurdo prevencijos ir kovos su ja valstybėse narėse; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta pilietinės visuomenės, įskaitant vaikų teisių ir kovos su skurdu organizacijas, vaidmenį užtikrinant ES politikos nuoseklumą, ir ragina stiprinti pilietinį dialogą dėl vaikų skurdo prevencijos ir kovos su ja valstybėse narėse;

| 43. | primygtinai ragina Komisiją pirmenybę teikti mokyklos nebaigusių asmenų skaičiui ir kovai su vaikų skurdu; |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina Komisiją pirmenybę teikti mokyklos nebaigusių asmenų skaičiui ir kovai su vaikų skurdu;

| 44. | ragina valstybes nares ir Komisiją aktyviai dalyvauti kovojant su prekyba vaikais bet kokios rūšies išnaudojimui, įskaitant darbą, priverstines santuokas, neteisėtą įvaikinimą, neteisėtą veiklą ir seksualinį išnaudojimą; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares ir Komisiją aktyviai dalyvauti kovojant su prekyba vaikais bet kokios rūšies išnaudojimui, įskaitant darbą, priverstines santuokas, neteisėtą įvaikinimą, neteisėtą veiklą ir seksualinį išnaudojimą;

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti Europos ir tarptautinių tinklų veiklą kovojant su vaikų ir jaunimo skurdu ir atskirtimi; įspėja dėl to, kad atokiausių ir ypač nepalankioje padėtyje esančių regionų integravimas į šiuos tinklus ir institucijas turėtų būti ypač remiamas; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti Europos ir tarptautinių tinklų veiklą kovojant su vaikų ir jaunimo skurdu ir atskirtimi; įspėja dėl to, kad atokiausių ir ypač nepalankioje padėtyje esančių regionų integravimas į šiuos tinklus ir institucijas turėtų būti ypač remiamas;

| 46. | mano, kad teisė į nemokamą ir visuotinį švietimą, sveikatos priežiūra ir socialinės apsaugos sistemos yra pagrindinės kovos su skurdu, ypač vaikų skurdu, sąlygos. turėdamas mintyje šį tikslą ir atsižvelgdamas į suprastėjusias viešąsias paslaugas, ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti garantiją vaikams, kad kiekvienas skurstantis vaikas galėtų gauti nemokamas sveikatos priežiūros, nemokamas ugdymo, nemokamas vaikų priežiūros, deramo apgyvendinimo ir tinkamos mitybos paslaugas, įgyvendinant integruotą Europos kovos su vaikų skurdu planą, kuris apima ne tik garantiją vaikams, bet ir programas, pagal kurias tėvams teikiama parama ir sudaromos galimybės išsivaduoti iš socialinės atskirties ir integruotis į darbo rinką; |
| --- | --- |

46.

mano, kad teisė į nemokamą ir visuotinį švietimą, sveikatos priežiūra ir socialinės apsaugos sistemos yra pagrindinės kovos su skurdu, ypač vaikų skurdu, sąlygos. turėdamas mintyje šį tikslą ir atsižvelgdamas į suprastėjusias viešąsias paslaugas, ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti garantiją vaikams, kad kiekvienas skurstantis vaikas galėtų gauti nemokamas sveikatos priežiūros, nemokamas ugdymo, nemokamas vaikų priežiūros, deramo apgyvendinimo ir tinkamos mitybos paslaugas, įgyvendinant integruotą Europos kovos su vaikų skurdu planą, kuris apima ne tik garantiją vaikams, bet ir programas, pagal kurias tėvams teikiama parama ir sudaromos galimybės išsivaduoti iš socialinės atskirties ir integruotis į darbo rinką;

| 47. | ragina valstybes nares per savo savivaldybes remti vaikus ir jų šeimas remiančius vietinius centrus, ypač bendruomenėse ir (arba) vietovėse, kurios yra labiausiai paveiktos vaikų skurdo problemos, kurie teikia ne tik teisinę pagalbą ir (arba) rekomendacijas, patarimus tėvams ir paramą mokyklai, bet ir ugdymą bei mokymą, be kita ko, sveiko gyvenimo būdo ir saugaus naudojimosi internetu srityse; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares per savo savivaldybes remti vaikus ir jų šeimas remiančius vietinius centrus, ypač bendruomenėse ir (arba) vietovėse, kurios yra labiausiai paveiktos vaikų skurdo problemos, kurie teikia ne tik teisinę pagalbą ir (arba) rekomendacijas, patarimus tėvams ir paramą mokyklai, bet ir ugdymą bei mokymą, be kita ko, sveiko gyvenimo būdo ir saugaus naudojimosi internetu srityse;

| 48. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms parengti statistinius metodus, pagal kuriuos vertinant skurdą, socialinę atskirtį, nelygybę, diskriminaciją ir vaikų gerovę būtų įtraukiami daugiamačiai rodikliai (tėvų pajamos, galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas, dalyvavimas socialinėje ir kultūrinėje veikloje, galimybės gauti formaliojo ir neformaliojo švietimo paslaugas, fizinis pavojus, saugumas, stabili šeimos aplinka ir pasitenkinimo gyvenimu lygis) tam, kad būtų pranešama apie įrodymais grindžiamos politikos kūrimą ir atsižvelgiama į atitinkamų skurdo įvertinimų apribojimus, taip pat JTVP, UNICEF, EBPO ir Socialinės apsaugos komiteto rodiklių klausimų pogrupio darbą, neapsiribojant vien tik asmenų, kuriems gresia pavojus patirti skurdą ir (arba) socialinę atskirtį (angl. AROPE), rodikliais; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti sprendimus, grindžiamus išsamiu požiūriu, ir visapusiškai naudotis duomenimis, surinktais pagal tokias iniciatyvas, kaip UNICEF parengta Įvairialypio sutampančio nepritekliaus analizė (angl. MODA); pabrėžia, kad turėtų būti sukurti papildomi rodikliai, kad būtų galima geriau įvertinti paslaugų kokybę, rezultatus ir galimybes naudotis paslaugomis, pvz., socialinis ir ekonominis tėvų statusas ir kilmė (migrantai ar mažumos atstovai), lytis, negalia ir geografiniai aspektai; |
| --- | --- |

48.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms parengti statistinius metodus, pagal kuriuos vertinant skurdą, socialinę atskirtį, nelygybę, diskriminaciją ir vaikų gerovę būtų įtraukiami daugiamačiai rodikliai (tėvų pajamos, galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas, dalyvavimas socialinėje ir kultūrinėje veikloje, galimybės gauti formaliojo ir neformaliojo švietimo paslaugas, fizinis pavojus, saugumas, stabili šeimos aplinka ir pasitenkinimo gyvenimu lygis) tam, kad būtų pranešama apie įrodymais grindžiamos politikos kūrimą ir atsižvelgiama į atitinkamų skurdo įvertinimų apribojimus, taip pat JTVP, UNICEF, EBPO ir Socialinės apsaugos komiteto rodiklių klausimų pogrupio darbą, neapsiribojant vien tik asmenų, kuriems gresia pavojus patirti skurdą ir (arba) socialinę atskirtį (angl. AROPE), rodikliais; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti sprendimus, grindžiamus išsamiu požiūriu, ir visapusiškai naudotis duomenimis, surinktais pagal tokias iniciatyvas, kaip UNICEF parengta Įvairialypio sutampančio nepritekliaus analizė (angl. MODA); pabrėžia, kad turėtų būti sukurti papildomi rodikliai, kad būtų galima geriau įvertinti paslaugų kokybę, rezultatus ir galimybes naudotis paslaugomis, pvz., socialinis ir ekonominis tėvų statusas ir kilmė (migrantai ar mažumos atstovai), lytis, negalia ir geografiniai aspektai;

| 49. | ragina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą ir Regionų komitetą parengti nuomones dėl investicijų į vaikus; |
| --- | --- |

49.

ragina Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą ir Regionų komitetą parengti nuomones dėl investicijų į vaikus;

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

50.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0070.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0328.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0266.

(4)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 57.

(5)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 77.

(6)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 25.

(7)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 8.

(8)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 11.

(9)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 24.

(10)  Europos nepriklausomų socialinės įtraukties ekspertų tinklas, apibendrinamoji ataskaita „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties. nacionalinės politikos tyrimas“, Briuselis 2014 m.

(11)  Organizacijos „Gelbėkit vaikus“ ataskaita „Vaikų skurdas ir socialinė atskirtis Europoje“, Briuselis, 2014 m., p. 5.

(12)  Organizacijos „Gelbėkit vaikus“ ataskaita „Vaikų skurdas ir socialinė atskirtis Europoje“, Briuselis, 2014 m., p. 5.

(13)  2014 m. UNICEF tyrimų biuro ataskaita „Ekonomikos nuosmukio vaikai. Ekonomikos krizės poveikis vaikų gerovei turtingose šalyse“, „Innocenti“ pažangos tyrimo ataskaita Nr. 12, UNICEF tyrimų biuras, Florencija, p. 2.

(14)  „Vaikų skurdas ir socialinė atskirtis Europoje“, Briuselis, 2014 m., p. 14.

(15)  Komisijos leidinys „Politinių priemonių vaikų skurdo problemoms spręsti teminis tyrimas“, 2008 m., p. 9.

(16)  2013 m. ES statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES SPGS).

(17)  2014 m. paskatos, „Universalios, kokybiškos ankstyvosios vaikystės programos, atitinkančios poreikį skatinti geresnius ir tolygesnius rezultatus vaikystėje ir vėlesniame gyvenime“.

(18)  Remiantis Eurofound tyrimu

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/31

---

P8_TA(2015)0402

Sanglaudos politika ir marginalizuotos bendruomenės

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos ir marginalizuotų bendruomenių (2014/2247(INI))

(2017/C 366/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 151, 153, 162 ir 174–176 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 151, 153, 162 ir 174–176 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos konvencijas, pagal kurias ginamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ypač į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) ir į susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, į Europos socialinę chartiją bei susijusias Europos socialinių teisių komiteto rekomendacijas ir į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konvencijas, pagal kurias ginamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ypač į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) ir į susijusią Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, į Europos socialinę chartiją bei susijusias Europos socialinių teisių komiteto rekomendacijas ir į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją dėl čiabuvių tautų ir genčių nepriklausomose šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją dėl čiabuvių tautų ir genčių nepriklausomose šalyse,

| — | atsižvelgdamas į ES direktyvas dėl kovos su diskriminacija, Europos žmogaus teisių konvencijos 14 straipsnį ir šios konvencijos protokolą Nr. 12, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES direktyvas dėl kovos su diskriminacija, Europos žmogaus teisių konvencijos 14 straipsnį ir šios konvencijos protokolą Nr. 12,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 5 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 5 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (5),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 223/2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 223/2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pažangos, padarytos įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pažangos, padarytos įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir augimą. Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Komisijos šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir augimą. Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 27 d. Komisijos temines gaires dėl romų ir marginalizuotų bendruomenių (9 teminis tikslas – socialinė įtrauktis ir skurdas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 27 d. Komisijos temines gaires dėl romų ir marginalizuotų bendruomenių (9 teminis tikslas – socialinė įtrauktis ir skurdas),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 2 d. Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2014)0209), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 2 d. Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2014)0209),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 21 d. Komisijos komunikatą „Romų integracijos nacionalinės strategijos: ES plano vykdymo pradžia“ (COM(2012)0226), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 21 d. Komisijos komunikatą „Romų integracijos nacionalinės strategijos: ES plano vykdymo pradžia“ (COM(2012)0226),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (14),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 1 d. Komisijos rekomendacijas dėl Europos struktūrinių ir investicinio fondų lėšų naudojimo mažinant segregaciją išsilavinimo srityje ir erdvinę segregaciją (projektas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 1 d. Komisijos rekomendacijas dėl Europos struktūrinių ir investicinio fondų lėšų naudojimo mažinant segregaciją išsilavinimo srityje ir erdvinę segregaciją (projektas),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 24 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl marginalizuotų bendruomenių finansavimo (E-002782/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 24 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl marginalizuotų bendruomenių finansavimo (E-002782/2015),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl romų integracijos strategijų (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl romų integracijos strategijų (15),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0314/2015),

| A. | kadangi sanglaudos politika siekiama stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, mažinti socialinius skirtumus, taip pat mažinti ir pašalinti skurdą ir atskirtį, o tam reikia užtikrinti atskyrimo prevenciją ir skatinti visų piliečių lygias teises ir galimybes, įskaitant labiausiai marginalizuotų bendruomenių, taip pat bet kokio amžiaus grupių ir asmenų, susiduriančių su skurdu ir socialine atskirtimi ir neturinčių galimybių įgyti išsilavinimą, įsidarbinti, gauti būstą ir naudotis sveikatos priežiūros sistema; |
| --- | --- |

A.

kadangi sanglaudos politika siekiama stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, mažinti socialinius skirtumus, taip pat mažinti ir pašalinti skurdą ir atskirtį, o tam reikia užtikrinti atskyrimo prevenciją ir skatinti visų piliečių lygias teises ir galimybes, įskaitant labiausiai marginalizuotų bendruomenių, taip pat bet kokio amžiaus grupių ir asmenų, susiduriančių su skurdu ir socialine atskirtimi ir neturinčių galimybių įgyti išsilavinimą, įsidarbinti, gauti būstą ir naudotis sveikatos priežiūros sistema;

| B. | kadangi 1986 m. Suvestiniame Europos akte apibrėžta, kad sanglaudos politika siekiama mažinti skirtumus tarp regionų ir mažiausiai išsivysčiusių regionų atsilikimą; kadangi Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo buvo numatytas dar vienas sanglaudos aspektas, nurodant „ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą“; |
| --- | --- |

B.

kadangi 1986 m. Suvestiniame Europos akte apibrėžta, kad sanglaudos politika siekiama mažinti skirtumus tarp regionų ir mažiausiai išsivysčiusių regionų atsilikimą; kadangi Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo buvo numatytas dar vienas sanglaudos aspektas, nurodant „ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą“;

| C. | kadangi pagal socialinės sanglaudos tikslą Europa raginama atlikti tam tikrą vaidmenį įgyvendinant marginalizuotų bendruomenių įtraukties politiką, o iš valstybių narių reikalaujama naudotis savo įgaliojimais šioje srityje įgyvendinant paramos veiksmus ir imantis veiksmų taip pat pagal tarpvalstybines bendradarbiavimo ir nacionalines programas; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal socialinės sanglaudos tikslą Europa raginama atlikti tam tikrą vaidmenį įgyvendinant marginalizuotų bendruomenių įtraukties politiką, o iš valstybių narių reikalaujama naudotis savo įgaliojimais šioje srityje įgyvendinant paramos veiksmus ir imantis veiksmų taip pat pagal tarpvalstybines bendradarbiavimo ir nacionalines programas;

| D. | kadangi marginalizuotoms bendruomenėms taikomos finansavimo galimybės buvo nustatytos Europos regioninės plėtros fonde (ERPF) 2010 m.; kadangi 2014–2020 m. sanglaudos politikos teisės aktuose numatytas strateginis požiūris; |
| --- | --- |

D.

kadangi marginalizuotoms bendruomenėms taikomos finansavimo galimybės buvo nustatytos Europos regioninės plėtros fonde (ERPF) 2010 m.; kadangi 2014–2020 m. sanglaudos politikos teisės aktuose numatytas strateginis požiūris;

| E. | kadangi Reglamente (ES) Nr. 1304/2013 nustatyta, kad Europos socialinis fondas turi būti naudingas žmonėms, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias žmonių grupes: ilgalaikius bedarbius, neįgaliuosius, migrantus, etnines mažumas, marginalizuotas bendruomenes ir skurdą bei socialinę atskirtį patiriančius visų amžiaus grupių asmenis; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamente (ES) Nr. 1304/2013 nustatyta, kad Europos socialinis fondas turi būti naudingas žmonėms, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias žmonių grupes: ilgalaikius bedarbius, neįgaliuosius, migrantus, etnines mažumas, marginalizuotas bendruomenes ir skurdą bei socialinę atskirtį patiriančius visų amžiaus grupių asmenis;

| F. | kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu bent 23,1 proc. sanglaudos politikos biudžeto bus skirta ESF remiamoms investicijoms; kadangi ERPF ir ESF atlieka specifinį svarbų vaidmenį, nes bent 20 proc. ESF lėšų kiekvienoje valstybėje narėje skiria konkrečiam tikslui – skatinti socialinę įtrauktį ir kovoti su skurdu ir visų rūšių diskriminacija, – todėl tai yra itin svarbi marginalizuotų bendruomenių įtraukties didinimo skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu bent 23,1 proc. sanglaudos politikos biudžeto bus skirta ESF remiamoms investicijoms; kadangi ERPF ir ESF atlieka specifinį svarbų vaidmenį, nes bent 20 proc. ESF lėšų kiekvienoje valstybėje narėje skiria konkrečiam tikslui – skatinti socialinę įtrauktį ir kovoti su skurdu ir visų rūšių diskriminacija, – todėl tai yra itin svarbi marginalizuotų bendruomenių įtraukties didinimo skatinimo priemonė;

| G. | kadangi Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytos su nediskriminavimu, lytimi ir negalia susijusios išankstinės sąlygos, kurių turi būti laikomasi (16); |
| --- | --- |

G.

kadangi Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytos su nediskriminavimu, lytimi ir negalia susijusios išankstinės sąlygos, kurių turi būti laikomasi (16);

| H. | kadangi Komisijos šeštoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita parodė, kad dėl ekonomikos krizės skurdo ir socialinės atskirties padaugėjo; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijos šeštoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita parodė, kad dėl ekonomikos krizės skurdo ir socialinės atskirties padaugėjo;

| I. | kadangi dėl ekonomikos krizės ir atitinkamų biudžeto mažinimo bei griežtų taupymo priemonių kilo įvairių problemų, dėl kurių savivaldybėms dažnai kyla sunkių su biudžetu susijusių sunkumų, dėl kurių trūksta galimybių spręsti su marginalizuotomis grupėmis susijusias problemas ir siekti gerinti jų įtrauktį ir užkirsti kelią segregacijai, nes tokia politika iš esmės ir kartais priklauso tik nuo Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšų; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl ekonomikos krizės ir atitinkamų biudžeto mažinimo bei griežtų taupymo priemonių kilo įvairių problemų, dėl kurių savivaldybėms dažnai kyla sunkių su biudžetu susijusių sunkumų, dėl kurių trūksta galimybių spręsti su marginalizuotomis grupėmis susijusias problemas ir siekti gerinti jų įtrauktį ir užkirsti kelią segregacijai, nes tokia politika iš esmės ir kartais priklauso tik nuo Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšų;

| J. | kadangi ekonomikos krizės pasekmės ir išlaidų viešosioms paslaugoms mažinimas apsunkino marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų padėtį; |
| --- | --- |

J.

kadangi ekonomikos krizės pasekmės ir išlaidų viešosioms paslaugoms mažinimas apsunkino marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų padėtį;

| K. | kadangi marginalizuotoms bendruomenėms priklausančios moterys patiria didesnę daugialypę diskriminaciją ir jų užimtumo lygis gerokai mažesnis nei šioms bendruomenėms priklausančių vyrų ir kitų moterų; |
| --- | --- |

K.

kadangi marginalizuotoms bendruomenėms priklausančios moterys patiria didesnę daugialypę diskriminaciją ir jų užimtumo lygis gerokai mažesnis nei šioms bendruomenėms priklausančių vyrų ir kitų moterų;

| L. | kadangi yra daug įvairaus lygmens viešųjų ir privačiųjų subjektų, veikiančių įvairiuose sektoriuose, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, kurie dalyvauja ir dažnai atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant įtraukties politiką, taip reikalaudami laikytis nuoseklaus ir puikiai koordinuojamo požiūrio; |
| --- | --- |

L.

kadangi yra daug įvairaus lygmens viešųjų ir privačiųjų subjektų, veikiančių įvairiuose sektoriuose, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, kurie dalyvauja ir dažnai atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant įtraukties politiką, taip reikalaudami laikytis nuoseklaus ir puikiai koordinuojamo požiūrio;

| M. | kadangi Europos Sąjungos lygmeniu nėra sąvokos „marginalizuota bendruomenė“ apibrėžties; kadangi tai, ar bus suvokta šio pranešimo idėja, priklauso nuo to, ar bus suvoktas marginalizavimo reiškinys, analizuojant marginalizuotų grupių specifinius bruožus ir savybes, atsižvelgiant į jų specifinius padėtį ir poreikius, pvz., gyvenimo ir darbo sąlygas, ribotas galimybes naudotis švietimo ir sveikatos priežiūros sistemų paslaugomis bei gauti darbą, mokyklos nebaigimo reiškinį, kurį lydi struktūrinė ir sisteminė atskirtis, taip pat siekiant užtikrinti veiksmingą jų socialinę ir ekonominę įtrauktį; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Sąjungos lygmeniu nėra sąvokos „marginalizuota bendruomenė“ apibrėžties; kadangi tai, ar bus suvokta šio pranešimo idėja, priklauso nuo to, ar bus suvoktas marginalizavimo reiškinys, analizuojant marginalizuotų grupių specifinius bruožus ir savybes, atsižvelgiant į jų specifinius padėtį ir poreikius, pvz., gyvenimo ir darbo sąlygas, ribotas galimybes naudotis švietimo ir sveikatos priežiūros sistemų paslaugomis bei gauti darbą, mokyklos nebaigimo reiškinį, kurį lydi struktūrinė ir sisteminė atskirtis, taip pat siekiant užtikrinti veiksmingą jų socialinę ir ekonominę įtrauktį;

| N. | kadangi Komisija nepateikė sąvokos „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžties, valstybės narės atsakingos už jos nustatymą pagal nacionalinius rodiklius; vis dėlto pažymi, kad marginalizavimą galima nustatyti atsižvelgiant į tam tikrų rodiklių, pvz., socialinės atskirties, ilgalaikio nedarbo, žemo išsilavinimo lygio, (itin) prastų gyvenimo sąlygų, aukšto diskriminacijos lygio ir didelės rizikos sveikatai tikimybės ir (arba) menkos prieigos prie sveikatos priežiūros, rinkinį, t. y. šios gyventojų grupės laikomos pažeidžiamiausiomis ir joms pagalbos reikia labiausiai; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisija nepateikė sąvokos „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžties, valstybės narės atsakingos už jos nustatymą pagal nacionalinius rodiklius; vis dėlto pažymi, kad marginalizavimą galima nustatyti atsižvelgiant į tam tikrų rodiklių, pvz., socialinės atskirties, ilgalaikio nedarbo, žemo išsilavinimo lygio, (itin) prastų gyvenimo sąlygų, aukšto diskriminacijos lygio ir didelės rizikos sveikatai tikimybės ir (arba) menkos prieigos prie sveikatos priežiūros, rinkinį, t. y. šios gyventojų grupės laikomos pažeidžiamiausiomis ir joms pagalbos reikia labiausiai;

| O. | kadangi marginalizacija yra socialinis reiškinys, kai asmenys arba bendruomenės socialiai atskiriami ir jiems sistemingai užkertamas kelias ar neleidžiama dalyvauti socialiniuose ir politiniuose procesuose, kurie yra itin svarbūs norint, kad šie asmenys socialiai integruotųsi; kadangi sąvoka „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžiamos įvairios grupės ir asmenys, pvz., romai, neįgalieji, asmenys, kurie gyvena žemiau skurdo ribos arba kuriems gresia skurdas, migrantai, pabėgėliai ir socialiai atskirtos visuomenės grupės; kadangi rasizmas, patriarchatas, homofobija, ekonominiai sunkumai ir kiti diskriminaciniai veiksniai skatina nelygybės sluoksnių radimąsi ir galių atėmimo iš marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų dinamiką; |
| --- | --- |

O.

kadangi marginalizacija yra socialinis reiškinys, kai asmenys arba bendruomenės socialiai atskiriami ir jiems sistemingai užkertamas kelias ar neleidžiama dalyvauti socialiniuose ir politiniuose procesuose, kurie yra itin svarbūs norint, kad šie asmenys socialiai integruotųsi; kadangi sąvoka „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžiamos įvairios grupės ir asmenys, pvz., romai, neįgalieji, asmenys, kurie gyvena žemiau skurdo ribos arba kuriems gresia skurdas, migrantai, pabėgėliai ir socialiai atskirtos visuomenės grupės; kadangi rasizmas, patriarchatas, homofobija, ekonominiai sunkumai ir kiti diskriminaciniai veiksniai skatina nelygybės sluoksnių radimąsi ir galių atėmimo iš marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų dinamiką;

| P. | kadangi bruožais, kurie yra būdingi marginalizuotoms bendruomenėms, taip pat pasižymi tikrų vietų bendruomenės, pvz., kaimo vietovėse ir nepalankiuose gretimuose rajonuose gyvenančios marginalizuotos bendruomenės, tam tikrų interesų bendruomenės, pabėgėliai ir prieglobsčio prašytojai, etninėms ir kalbinėms mažumoms priklausantys asmenys, neįgalieji, vyresnio amžiaus žmonės, benamiai ir čiabuviai; kadangi šių skirtingų rūšių marginalizuotos bendruomenės susiduria su vienodais sunkumais ir visos jos patiria įvairialypius stigmatizavimą ir diskriminaciją; |
| --- | --- |

P.

kadangi bruožais, kurie yra būdingi marginalizuotoms bendruomenėms, taip pat pasižymi tikrų vietų bendruomenės, pvz., kaimo vietovėse ir nepalankiuose gretimuose rajonuose gyvenančios marginalizuotos bendruomenės, tam tikrų interesų bendruomenės, pabėgėliai ir prieglobsčio prašytojai, etninėms ir kalbinėms mažumoms priklausantys asmenys, neįgalieji, vyresnio amžiaus žmonės, benamiai ir čiabuviai; kadangi šių skirtingų rūšių marginalizuotos bendruomenės susiduria su vienodais sunkumais ir visos jos patiria įvairialypius stigmatizavimą ir diskriminaciją;

| Q. | kadangi Europoje yra daug marginalizuotų grupių; kadangi viena jų – romai (Europoje skirtingai suvokiamas terminas) yra didžiausia Europos etninė mažuma ir viena iš labiausiai marginalizuojamų bendruomenių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europoje yra daug marginalizuotų grupių; kadangi viena jų – romai (Europoje skirtingai suvokiamas terminas) yra didžiausia Europos etninė mažuma ir viena iš labiausiai marginalizuojamų bendruomenių;

| R. | kadangi įgyvendinant sanglaudos politiką turėtų būti sprendžiamos įvairialypių marginalizuotų bendruomenių problemos, atsižvelgiant į jų konkrečius poreikius; kadangi siekiant sudaryti galimybes marginalizuotoms bendruomenėms gauti finansavimą visais lygmenimis reikia pastangų, įskaitant ilgalaikį integruotą ir nuoseklų metodą, priimti ilgalaikius sprendimus, užtikrinti įgalėjimą, remtis patirtimi ir stiprinti gebėjimus, įskaitant marginalizuotoms bendruomenėms priklausiančių moterų ir mergaičių atveju, pereiti nuo institucinės prie bendruomeninės globos, siekiant panaikinti segregaciją ir padėti normalizuoti padėtį; |
| --- | --- |

R.

kadangi įgyvendinant sanglaudos politiką turėtų būti sprendžiamos įvairialypių marginalizuotų bendruomenių problemos, atsižvelgiant į jų konkrečius poreikius; kadangi siekiant sudaryti galimybes marginalizuotoms bendruomenėms gauti finansavimą visais lygmenimis reikia pastangų, įskaitant ilgalaikį integruotą ir nuoseklų metodą, priimti ilgalaikius sprendimus, užtikrinti įgalėjimą, remtis patirtimi ir stiprinti gebėjimus, įskaitant marginalizuotoms bendruomenėms priklausiančių moterų ir mergaičių atveju, pereiti nuo institucinės prie bendruomeninės globos, siekiant panaikinti segregaciją ir padėti normalizuoti padėtį;

| S. | kadangi įgyvendinant Europos sanglaudos politikos strategijas dėl marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų įgalinimo būtina atsižvelgti į vyresnio amžiaus moterų, neįgalių moterų, moterų slaugytojų ir psichikos sveikatos problemų turinčių moterų padėtį; |
| --- | --- |

S.

kadangi įgyvendinant Europos sanglaudos politikos strategijas dėl marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų įgalinimo būtina atsižvelgti į vyresnio amžiaus moterų, neįgalių moterų, moterų slaugytojų ir psichikos sveikatos problemų turinčių moterų padėtį;

| T. | kadangi menais ir kultūra grindžiami projektai, kuriais skatinami tarpkultūriniai mainai, dalyvių įgalėjimas, kūrybinių ir socialinių įgūdžių lavinimas ir aktyvus dalyvavimas vietos bendruomenės gyvenime, yra vienos iš veiksmingiausių socialinės įtraukties ir integracijos skatinimo priemonių; |
| --- | --- |

T.

kadangi menais ir kultūra grindžiami projektai, kuriais skatinami tarpkultūriniai mainai, dalyvių įgalėjimas, kūrybinių ir socialinių įgūdžių lavinimas ir aktyvus dalyvavimas vietos bendruomenės gyvenime, yra vienos iš veiksmingiausių socialinės įtraukties ir integracijos skatinimo priemonių;

| U. | kadangi tiek formalusis, tiek neformalusis švietimas padeda įveikti marginalizaciją ir daugialypę diskriminaciją, nes skatina megzti dialogą, ugdyti atvirumą ir bendruomenių tarpusavio supratimą, taip pat įgalina marginalizuotas bendruomenes; kadangi negalima pamiršti lyties aspekto švietimo srityje ir jo vaidmens įgalinant marginalizuotoms bendruomenėms priklausančias moteris ir mergaites; |
| --- | --- |

U.

kadangi tiek formalusis, tiek neformalusis švietimas padeda įveikti marginalizaciją ir daugialypę diskriminaciją, nes skatina megzti dialogą, ugdyti atvirumą ir bendruomenių tarpusavio supratimą, taip pat įgalina marginalizuotas bendruomenes; kadangi negalima pamiršti lyties aspekto švietimo srityje ir jo vaidmens įgalinant marginalizuotoms bendruomenėms priklausančias moteris ir mergaites;

Bendrieji principai

| 1. | primena, kad reikia skubiai spręsti marginalizuotų bendruomenių problemą; pabrėžia, koks svarbus sanglaudos politikos vaidmuo remiant šių bendruomenių ekonominę, socialinę ir teritorinę įtrauktį; |
| --- | --- |

1.

primena, kad reikia skubiai spręsti marginalizuotų bendruomenių problemą; pabrėžia, koks svarbus sanglaudos politikos vaidmuo remiant šių bendruomenių ekonominę, socialinę ir teritorinę įtrauktį;

| 2. | primena, kad į marginalizuotas bendruomenes dėmesys buvo atkreiptas sanglaudos politikos priemonėmis, nes didėjo susirūpinimas dėl šių bendruomenių, taip pat įsipareigojus kovoti su socialine atskirtimi, įskaitant susirūpinimą dėl romų padėties ir ilgalaikio reikalavimo pagerinti jų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

2.

primena, kad į marginalizuotas bendruomenes dėmesys buvo atkreiptas sanglaudos politikos priemonėmis, nes didėjo susirūpinimas dėl šių bendruomenių, taip pat įsipareigojus kovoti su socialine atskirtimi, įskaitant susirūpinimą dėl romų padėties ir ilgalaikio reikalavimo pagerinti jų gyvenimo sąlygas;

| 3. | ragina Komisiją parengti gaires dėl sąvokos „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžties, nurodant marginalizuotų grupių bruožus ir savybes ir atsižvelgiant į kiekvienos galimos tikslinės grupės konkrečią padėtį, problemas ir poreikius, siekiant skatinti jų socialinę ir ekonominę įtrauktį, taip pat įtraukiant tų bendruomenių atstovus; pabrėžia, kad tokios gairės toliau didintų sanglaudos politikos veiksmingumą stiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją parengti gaires dėl sąvokos „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžties, nurodant marginalizuotų grupių bruožus ir savybes ir atsižvelgiant į kiekvienos galimos tikslinės grupės konkrečią padėtį, problemas ir poreikius, siekiant skatinti jų socialinę ir ekonominę įtrauktį, taip pat įtraukiant tų bendruomenių atstovus; pabrėžia, kad tokios gairės toliau didintų sanglaudos politikos veiksmingumą stiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą visoje Europos Sąjungoje;

| 4. | teigiamai vertina tai, kad 2014–2020 m. sanglaudos politikos teisės aktų sistema nustatyti nauji elementai, kuriais įtvirtinamas pradinis požiūris išplečiant finansavimo galimybes ir įtraukiant mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad parama marginalizuotoms bendruomenėms atitiktų Europos vertybes ir tikslus, ir atsižvelgia į būtinybę įtraukti šias grupes į visą procesą; |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina tai, kad 2014–2020 m. sanglaudos politikos teisės aktų sistema nustatyti nauji elementai, kuriais įtvirtinamas pradinis požiūris išplečiant finansavimo galimybes ir įtraukiant mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad parama marginalizuotoms bendruomenėms atitiktų Europos vertybes ir tikslus, ir atsižvelgia į būtinybę įtraukti šias grupes į visą procesą;

| 5. | ragina Komisiją suteikti daugiau informacijos apie pasinaudojimą finansavimo galimybėmis, kurios sudaromos marginalizuotoms bendruomenėms; prašo atlikti analizę, kuria remiantis būtų galima daryti tinkamas išvadas, ir nustatyti kliūtis, neleidžiančias toliau naudotis priemonėmis, arba geriausius įmanomus rezultatus; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją suteikti daugiau informacijos apie pasinaudojimą finansavimo galimybėmis, kurios sudaromos marginalizuotoms bendruomenėms; prašo atlikti analizę, kuria remiantis būtų galima daryti tinkamas išvadas, ir nustatyti kliūtis, neleidžiančias toliau naudotis priemonėmis, arba geriausius įmanomus rezultatus;

| 6. | ragina Komisiją stebėti, kaip faktiškai naudojamasi Europos elgesio kodeksu partnerystės principo ir pilietinės visuomenės dalyvavimo srityje; primena, kad Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR), kuriame įtvirtintos pagrindinės teisės, pvz., lygių galimybių skatinimas, diskriminacijos prevencija ir tvaraus vystymosi skatinimas, nustatyti horizontalieji principai turi būti taikomi rengiant ir įgyvendinant pagal ESI fondus finansuojamas programas; primena, kad visais valstybių narių veiksmais, finansuojamais pagal ES sanglaudos politiką, reikėtų gerbti pagrindinių teisių principus ir niekada jokiais būdais neprisidėti prie segregacijos; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją stebėti, kaip faktiškai naudojamasi Europos elgesio kodeksu partnerystės principo ir pilietinės visuomenės dalyvavimo srityje; primena, kad Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR), kuriame įtvirtintos pagrindinės teisės, pvz., lygių galimybių skatinimas, diskriminacijos prevencija ir tvaraus vystymosi skatinimas, nustatyti horizontalieji principai turi būti taikomi rengiant ir įgyvendinant pagal ESI fondus finansuojamas programas; primena, kad visais valstybių narių veiksmais, finansuojamais pagal ES sanglaudos politiką, reikėtų gerbti pagrindinių teisių principus ir niekada jokiais būdais neprisidėti prie segregacijos;

| 7. | pabrėžia, kad lygios galimybės ir nediskriminavimo principas įtvirtinti ESI fondų finansavimo taisyklėse siekiant išnaikinti sistemines (tiek ekonomines, socialines, tiek su lytimi susijusias) nelygybės priežastis, taip pat užtikrinant kultūros ir švietimo prieinamumą; pabrėžia, kad, nagrinėjant atskirties priežastis, suvokimui apie sisteminę ksenofobiją ir rasizmą ir sąmoningumo šioje srityje didinimui turėtų būti skiriama daugiausia dėmesio; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad lygios galimybės ir nediskriminavimo principas įtvirtinti ESI fondų finansavimo taisyklėse siekiant išnaikinti sistemines (tiek ekonomines, socialines, tiek su lytimi susijusias) nelygybės priežastis, taip pat užtikrinant kultūros ir švietimo prieinamumą; pabrėžia, kad, nagrinėjant atskirties priežastis, suvokimui apie sisteminę ksenofobiją ir rasizmą ir sąmoningumo šioje srityje didinimui turėtų būti skiriama daugiausia dėmesio;

| 8. | primena, kad lyčių lygybė yra sanglaudos politikoje horizontaliai taikomas principas; smerkia tai, kad visų pirma marginalizuotoms bendruomenėms priklausantys moterys, migrantai ir neįgalieji patiria įvairialypę diskriminaciją; |
| --- | --- |

8.

primena, kad lyčių lygybė yra sanglaudos politikoje horizontaliai taikomas principas; smerkia tai, kad visų pirma marginalizuotoms bendruomenėms priklausantys moterys, migrantai ir neįgalieji patiria įvairialypę diskriminaciją;

| 9. | pabrėžia, kad įgyvendinant sanglaudos politiką būtina spręsti labai svarbią jaunimo ir vaikų, suaugusiųjų ir neįgaliųjų skurdo ir atskirties problemą, taip pat pereiti nuo institucinės prie bendruomeninės globos ir teikiamų paslaugų; primygtinai ragina atitinkamas valstybes nares imtis deramų veiksmų ir priemonių siekiant parengti ir įgyvendinti tam skirtas strategijas, laikantis integruoto požiūrio; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad įgyvendinant sanglaudos politiką būtina spręsti labai svarbią jaunimo ir vaikų, suaugusiųjų ir neįgaliųjų skurdo ir atskirties problemą, taip pat pereiti nuo institucinės prie bendruomeninės globos ir teikiamų paslaugų; primygtinai ragina atitinkamas valstybes nares imtis deramų veiksmų ir priemonių siekiant parengti ir įgyvendinti tam skirtas strategijas, laikantis integruoto požiūrio;

| 10. | pažymi, kad formuojant konkrečioms tikslinėms grupėms skirtą politiką pagal principą „aiškus, bet neišskirtinis“ negalima išskirti kitų panašioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių grupių, taip siekiant išvengti sukelti jų pasipriešinimą; pabrėžia, kad šis principas yra tik pirmas žingsnis pripažįstant poreikį skirti dėmesį kai kurioms pažeidžiamiausioms ir labiausiai marginalizuotoms bendruomenėms ir asmenims; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad formuojant konkrečioms tikslinėms grupėms skirtą politiką pagal principą „aiškus, bet neišskirtinis“ negalima išskirti kitų panašioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių grupių, taip siekiant išvengti sukelti jų pasipriešinimą; pabrėžia, kad šis principas yra tik pirmas žingsnis pripažįstant poreikį skirti dėmesį kai kurioms pažeidžiamiausioms ir labiausiai marginalizuotoms bendruomenėms ir asmenims;

| 11. | pabrėžia, kad turėtų būti numatytos paaiškinamos, skaidrios ir demokratinės struktūros, kuriomis būtų siekiama kovoti su korupcija ir nesąžiningu lėšų naudojimu, siekiant užtikrinti marginalizuotų bendruomenių įtrauktį; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad turėtų būti numatytos paaiškinamos, skaidrios ir demokratinės struktūros, kuriomis būtų siekiama kovoti su korupcija ir nesąžiningu lėšų naudojimu, siekiant užtikrinti marginalizuotų bendruomenių įtrauktį;

| 12. | mano, kad galimybė naudotis viešosiomis paslaugomis yra vienas iš pagrindinių tikslų sprendžiant marginalizuotų grupių įtraukties problemą; ragina valstybes nares patobulinti specializuotos informacinės medžiagos apie sveikatą teikimą ir rengti ligų prevencijos strategijas ir su sveikata susijusias bendruomenės iniciatyvas marginalizuotose bendruomenėse; ragina sukurti specializuotas struktūras, pvz., informacijos punktus, kuriuose būtų konsultuojama klausimais, susijusiais su galimybėmis naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, įsidarbinti ir įgyti išsilavinimą; reikalauja imtis veiksmų siekiant paskatinti viešojo administravimo institucijose pereiti nuo paklausa grindžiamo metodo prie į paslaugas orientuoto metodo, kuriuo sukuriama palanki aplinka; |
| --- | --- |

12.

mano, kad galimybė naudotis viešosiomis paslaugomis yra vienas iš pagrindinių tikslų sprendžiant marginalizuotų grupių įtraukties problemą; ragina valstybes nares patobulinti specializuotos informacinės medžiagos apie sveikatą teikimą ir rengti ligų prevencijos strategijas ir su sveikata susijusias bendruomenės iniciatyvas marginalizuotose bendruomenėse; ragina sukurti specializuotas struktūras, pvz., informacijos punktus, kuriuose būtų konsultuojama klausimais, susijusiais su galimybėmis naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, įsidarbinti ir įgyti išsilavinimą; reikalauja imtis veiksmų siekiant paskatinti viešojo administravimo institucijose pereiti nuo paklausa grindžiamo metodo prie į paslaugas orientuoto metodo, kuriuo sukuriama palanki aplinka;

| 13. | ragina su sanglaudos politika geriau koordinuoti nacionalines marginalizuotų bendruomenių strategijas, įskaitant nacionalines romų įtraukties strategijas, nacionalines skurdo mažinimo strategijas, kitų marginalizuotų ar ne tokias palankias sąlygas turinčių bendruomenių įtraukties strategijas ir lyčių lygybės strategijas, ir užtikrinti tvirtesnes jų sąsajas; |
| --- | --- |

13.

ragina su sanglaudos politika geriau koordinuoti nacionalines marginalizuotų bendruomenių strategijas, įskaitant nacionalines romų įtraukties strategijas, nacionalines skurdo mažinimo strategijas, kitų marginalizuotų ar ne tokias palankias sąlygas turinčių bendruomenių įtraukties strategijas ir lyčių lygybės strategijas, ir užtikrinti tvirtesnes jų sąsajas;

| 14. | ragina valstybes nares ir Komisiją, įgyvendinant ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendruosius principus, pirmenybę teikti vaikams ir pakartoja, kad labai svarbu skatinti vienodą vaikų prieigą prie būsto, sveikatos apsaugos, švietimo ir oraus gyvenimo sąlygų; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares ir Komisiją, įgyvendinant ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendruosius principus, pirmenybę teikti vaikams ir pakartoja, kad labai svarbu skatinti vienodą vaikų prieigą prie būsto, sveikatos apsaugos, švietimo ir oraus gyvenimo sąlygų;

| 15. | ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas skatinti naudotis ESF finansavimu neformaliojo mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą, taip pat kultūra grindžiamiems projektams remti, siekiant įgyvendinti investavimo į naujus įgūdžius inovacijų srityje ir kovos su nedarbu, skurdu ir socialine atskirtimi tikslus; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas skatinti naudotis ESF finansavimu neformaliojo mokymosi ir mokymosi visą gyvenimą, taip pat kultūra grindžiamiems projektams remti, siekiant įgyvendinti investavimo į naujus įgūdžius inovacijų srityje ir kovos su nedarbu, skurdu ir socialine atskirtimi tikslus;

| 16. | atsižvelgdamas į vis didėjančius regioninius skirtumus, demografines problemas ir padėtį, į kurią patenka vis daugiau jaunuolių, išvykusių arba planuojančių išvykti iš savo kilmės šalies, primena, kad pagal 2014–2020 m. biudžeto ciklą mažiau lėšų skiriama sanglaudos politikai; mano, kad sanglaudos politika gali suteikti pridėtinės vertės jau vykdomam darbui valstybėse narėse ir kad daugiausia dėmesio skiriant užimtumo galimybių gerinimui, dalyvavimui visuomenės gyvenime ir investicijoms į įgūdžius, visų pirma tuose regionuose, kuriuose to labiausiai reikia, sanglaudos politika, be kitų pranašumų, padėtų padidinti socialinę įtrauktį ir sumažinti skurdą; mano, kad turi būti numatytas tinkamas lankstumas siekiant sudaryti sąlygas valstybėms narėms teikti individualią paramą atsižvelgiant į vietos poreikius ir užtikrinti, kad finansavimas būtų naudojamas tose vietovėse, kuriose nedarbo lygis yra didžiausias ir kuriose jis labiausiai reikalingas; |
| --- | --- |

16.

atsižvelgdamas į vis didėjančius regioninius skirtumus, demografines problemas ir padėtį, į kurią patenka vis daugiau jaunuolių, išvykusių arba planuojančių išvykti iš savo kilmės šalies, primena, kad pagal 2014–2020 m. biudžeto ciklą mažiau lėšų skiriama sanglaudos politikai; mano, kad sanglaudos politika gali suteikti pridėtinės vertės jau vykdomam darbui valstybėse narėse ir kad daugiausia dėmesio skiriant užimtumo galimybių gerinimui, dalyvavimui visuomenės gyvenime ir investicijoms į įgūdžius, visų pirma tuose regionuose, kuriuose to labiausiai reikia, sanglaudos politika, be kitų pranašumų, padėtų padidinti socialinę įtrauktį ir sumažinti skurdą; mano, kad turi būti numatytas tinkamas lankstumas siekiant sudaryti sąlygas valstybėms narėms teikti individualią paramą atsižvelgiant į vietos poreikius ir užtikrinti, kad finansavimas būtų naudojamas tose vietovėse, kuriose nedarbo lygis yra didžiausias ir kuriose jis labiausiai reikalingas;

| 17. | ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės taikytų šiuos principus įgyvendinant veiksmų programas; ragina Komisiją įtraukti savo analizę į savo ataskaitas, įskaitant nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės taikytų šiuos principus įgyvendinant veiksmų programas; ragina Komisiją įtraukti savo analizę į savo ataskaitas, įskaitant nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo ataskaitą;

| 18. | pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse dėl krizės mažinant viešosioms paslaugoms skirtą biudžetą padidėjo nedarbas, panaikinta socialinė apsauga, susidarė sudėtinga padėtis būsto sektoriuje ir radosi sveikatos problemų; ragina valstybes nares veiksmingiau naudotis Europos socialinio fondo parama siekiant marginalizuotoms bendruomenėms gerinti viešųjų paslaugų kokybę ir sudaryti vienodas galimybes jomis naudotis, taip pat kovoti su bet kokios rūšies diskriminacija; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse dėl krizės mažinant viešosioms paslaugoms skirtą biudžetą padidėjo nedarbas, panaikinta socialinė apsauga, susidarė sudėtinga padėtis būsto sektoriuje ir radosi sveikatos problemų; ragina valstybes nares veiksmingiau naudotis Europos socialinio fondo parama siekiant marginalizuotoms bendruomenėms gerinti viešųjų paslaugų kokybę ir sudaryti vienodas galimybes jomis naudotis, taip pat kovoti su bet kokios rūšies diskriminacija;

| 19. | numatant sanglaudos lėšomis remtinus veiksmus ragina atsižvelgti į žmogaus teisių aspektą ir pabrėžia, kad kultūrinės, ekonominės ir socialinės teisės turėtų būti integruotos į marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų pripažinimo pilnateisėmis aktyviomis pilietėmis politiką, taip pat kad rasizmo – tiek atviro, tiek nematomo – problema turėtų būti aiškiai sprendžiama įgyvendinant visus veiksmus ir formuojant visų sričių politiką; |
| --- | --- |

19.

numatant sanglaudos lėšomis remtinus veiksmus ragina atsižvelgti į žmogaus teisių aspektą ir pabrėžia, kad kultūrinės, ekonominės ir socialinės teisės turėtų būti integruotos į marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų pripažinimo pilnateisėmis aktyviomis pilietėmis politiką, taip pat kad rasizmo – tiek atviro, tiek nematomo – problema turėtų būti aiškiai sprendžiama įgyvendinant visus veiksmus ir formuojant visų sričių politiką;

Programų rengimas

| 20. | pabrėžia, kad taikant partnerystės principą visais lygmenimis turi būti skatinamas dalyvavimas, o valstybės narės šį principą turi taikyti privaloma tvarka, o ne vien tik formaliai; pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti partnerystės elgesio kodeksą siekiant užtikrinti vienodą partnerių dalyvavimą ir jų atstovavimą, – taip turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys marginalizuotų bendruomenių įtraukimui, kad būtų galima atsižvelgti į jų konkrečią padėtį ir galimus iššūkius svariai prisidedant prie partnerystės; yra susirūpinęs dėl to, kad menkai laikomasi būtino partnerių dalyvavimo principo pagal atitinkamus principus, nustatytus Bendrųjų nuostatų reglamente ir Europos partnerystės elgesio kodekse; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti partnerių, įskaitant labiausiai susijusius partnerius, dalyvavimą ir įdiegti paskatų ir keitimosi geriausios patirties pavyzdžiais sistemą ir remti tas vadovaujančiąsias institucijas ir tuos paramos gavėjus, kurie šioje srityje pasiekė ypač gerų rezultatų; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad taikant partnerystės principą visais lygmenimis turi būti skatinamas dalyvavimas, o valstybės narės šį principą turi taikyti privaloma tvarka, o ne vien tik formaliai; pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti partnerystės elgesio kodeksą siekiant užtikrinti vienodą partnerių dalyvavimą ir jų atstovavimą, – taip turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys marginalizuotų bendruomenių įtraukimui, kad būtų galima atsižvelgti į jų konkrečią padėtį ir galimus iššūkius svariai prisidedant prie partnerystės; yra susirūpinęs dėl to, kad menkai laikomasi būtino partnerių dalyvavimo principo pagal atitinkamus principus, nustatytus Bendrųjų nuostatų reglamente ir Europos partnerystės elgesio kodekse; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti partnerių, įskaitant labiausiai susijusius partnerius, dalyvavimą ir įdiegti paskatų ir keitimosi geriausios patirties pavyzdžiais sistemą ir remti tas vadovaujančiąsias institucijas ir tuos paramos gavėjus, kurie šioje srityje pasiekė ypač gerų rezultatų;

| 21. | apgailestauja dėl to, kad Komisija pritarė partnerystės susitarimams, į kuriuos pakankamai neįtrauktos marginalizuotos bendruomenės; prašo Komisijos imtis priemonių, kad rengiant, įgyvendinant ir vertinant projektus būtų įtraukiamos marginalizuotos bendruomenės, nes tai yra priemonė susijusioms bendruomenėms įgalinti; siūlo, kad vykdant Europos semestrą būtų pateiktos rekomendacijos, nes jos yra tinkama priemonė veiksmams, kurių turi imtis valstybės narės, skatinti; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja dėl to, kad Komisija pritarė partnerystės susitarimams, į kuriuos pakankamai neįtrauktos marginalizuotos bendruomenės; prašo Komisijos imtis priemonių, kad rengiant, įgyvendinant ir vertinant projektus būtų įtraukiamos marginalizuotos bendruomenės, nes tai yra priemonė susijusioms bendruomenėms įgalinti; siūlo, kad vykdant Europos semestrą būtų pateiktos rekomendacijos, nes jos yra tinkama priemonė veiksmams, kurių turi imtis valstybės narės, skatinti;

| 22. | ragina valstybes nares laikytis konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų dėl marginalizuotų bendruomenių socialinės įtraukties, o Komisiją – atidžiai jas stebėti; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares laikytis konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų dėl marginalizuotų bendruomenių socialinės įtraukties, o Komisiją – atidžiai jas stebėti;

| 23. | palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės, įskaitant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas gaunančias valstybes nares, savo veiksmų programose pasirinko socialinį ir ekonominį marginalizuotų bendruomenių integravimą kaip investavimo prioritetą; tačiau įspėja, kad šį aspektą taip pat privalu įtraukti į kitas politikos sritis, pvz., švietimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės, įskaitant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas gaunančias valstybes nares, savo veiksmų programose pasirinko socialinį ir ekonominį marginalizuotų bendruomenių integravimą kaip investavimo prioritetą; tačiau įspėja, kad šį aspektą taip pat privalu įtraukti į kitas politikos sritis, pvz., švietimą ir užimtumą;

| 24. | ragina valstybes nares visapusiškai naudotis lėšomis; pabrėžia, kad reikia ypač skatinti finansavimo priemones, taikomas ne tik tiksliniams veiksmams, kuriais siekiama socialinės įtraukties teminio tikslo kovojant su skurdu ir bet kokia diskriminacija, ir visų pirma taikyti integruotą ir sistemingą požiūrį; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares visapusiškai naudotis lėšomis; pabrėžia, kad reikia ypač skatinti finansavimo priemones, taikomas ne tik tiksliniams veiksmams, kuriais siekiama socialinės įtraukties teminio tikslo kovojant su skurdu ir bet kokia diskriminacija, ir visų pirma taikyti integruotą ir sistemingą požiūrį;

| 25. | mano, kad daugiapakopiam valdymui ir koordinavimui tenka svarbus vaidmuo; pabrėžia, kad vietos valdžios institucijų ir vietos suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra itin svarbus norint pasiekti tikslinę grupę ir kad tam reikia užtikrinti kuo didesnį teritorinį artumą; |
| --- | --- |

25.

mano, kad daugiapakopiam valdymui ir koordinavimui tenka svarbus vaidmuo; pabrėžia, kad vietos valdžios institucijų ir vietos suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra itin svarbus norint pasiekti tikslinę grupę ir kad tam reikia užtikrinti kuo didesnį teritorinį artumą;

Programų įgyvendinimas

| 26. | pabrėžia integruoto požiūrio svarbą; laikosi nuomonės, kad lėšomis turėtų būti naudojamasi integruočiau, taip pat įgyvendinant keleto fondų finansuojamas programas ir bendruomenės inicijuojamą vietos plėtrą, integruotas teritorines investicijas ir kryžminį finansavimą, kaip nurodyta Bendrųjų nuostatų reglamento 98 straipsnio 2 dalyje, ir kad turėtų būti siekiama sąveikumo su kitomis ES ir nacionalinėmis finansavimo priemonėmis; ragina administracijas ir atitinkamas institucijas siekti aktyviai bendradarbiauti visais lygmenimis, taip pat tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia integruoto požiūrio svarbą; laikosi nuomonės, kad lėšomis turėtų būti naudojamasi integruočiau, taip pat įgyvendinant keleto fondų finansuojamas programas ir bendruomenės inicijuojamą vietos plėtrą, integruotas teritorines investicijas ir kryžminį finansavimą, kaip nurodyta Bendrųjų nuostatų reglamento 98 straipsnio 2 dalyje, ir kad turėtų būti siekiama sąveikumo su kitomis ES ir nacionalinėmis finansavimo priemonėmis; ragina administracijas ir atitinkamas institucijas siekti aktyviai bendradarbiauti visais lygmenimis, taip pat tarpvalstybiniu mastu;

| 27. | pažymi, kad kryžminis finansavimas šiuo metu taikomas ribotai ir tam tikru mastu to priežastis yra sudėtingos taisyklės, išdėstytos Bendrųjų nuostatų reglamento 98 straipsnio 2 dalyje; laikosi nuomonės, kad padidinus kryžminio finansavimo taisyklių lankstumą, ypač marginalizuotų bendruomenių atžvilgiu, galėtų padidėti projektų veiksmingumas, taip pat galėtų būti pasiekta svarbi jų poveikio pridėtinė vertė; todėl ragina Komisiją atlikti kryžminio finansavimo taikymo ir jo naudojimo masto analizę; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad kryžminis finansavimas šiuo metu taikomas ribotai ir tam tikru mastu to priežastis yra sudėtingos taisyklės, išdėstytos Bendrųjų nuostatų reglamento 98 straipsnio 2 dalyje; laikosi nuomonės, kad padidinus kryžminio finansavimo taisyklių lankstumą, ypač marginalizuotų bendruomenių atžvilgiu, galėtų padidėti projektų veiksmingumas, taip pat galėtų būti pasiekta svarbi jų poveikio pridėtinė vertė; todėl ragina Komisiją atlikti kryžminio finansavimo taikymo ir jo naudojimo masto analizę;

| 28. | pažymi, kad marginalizuotos bendruomenės dažnai gyvena mažiau palankiose miestų dalyse; pabrėžia, kaip svarbu tikrai įgyvendinti skurdiems rajonams skirtas miestų atnaujinimo ir atgaivinimo programas, kuriose derinami integruotas ir vieta grindžiamas požiūriai ir partnerystė, kuriomis sprendžiamos ekonominės, socialinės ir teritorinės problemos ir gerinama miestų aplinka ir kuriose dėmesys taip pat skiriamas geresnėms transporto jungtims siekiant padėti suteikti šių bendruomenių nariams geresnę prieigą; mano, kad būsimoje ES miestų darbotvarkėje turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į pagrindinius iššūkius ir poreikius, susijusius su miestų marginalizuotomis bendruomenėmis, siekiant išvengti getų susidarymo ir sėkmingai mažinti segregaciją, skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad marginalizuotos bendruomenės dažnai gyvena mažiau palankiose miestų dalyse; pabrėžia, kaip svarbu tikrai įgyvendinti skurdiems rajonams skirtas miestų atnaujinimo ir atgaivinimo programas, kuriose derinami integruotas ir vieta grindžiamas požiūriai ir partnerystė, kuriomis sprendžiamos ekonominės, socialinės ir teritorinės problemos ir gerinama miestų aplinka ir kuriose dėmesys taip pat skiriamas geresnėms transporto jungtims siekiant padėti suteikti šių bendruomenių nariams geresnę prieigą; mano, kad būsimoje ES miestų darbotvarkėje turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į pagrindinius iššūkius ir poreikius, susijusius su miestų marginalizuotomis bendruomenėmis, siekiant išvengti getų susidarymo ir sėkmingai mažinti segregaciją, skurdą ir socialinę atskirtį;

| 29. | atkreipia dėmesį konkrečius kaimo, kalnuotose ir izoliuotose vietovėse gyvenančių marginalizuotų bendruomenių poreikius, įskaitant iššūkius, susijusius su ryšiais, mobilumu ir galimybe naudotis paslaugomis, o taip pat su galimybėmis kultūros ir socialinėje srityse; pabrėžia, kad svarbu geriau susieti regionus; taip pat pažymi, kad pasienio zonų gyventojai dažnai patiria marginalizaciją dėl savo geografinės padėties, ir į tai turėtų būti tinkamiau atsižvelgiama rengiant sanglaudos politiką, ypač siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį konkrečius kaimo, kalnuotose ir izoliuotose vietovėse gyvenančių marginalizuotų bendruomenių poreikius, įskaitant iššūkius, susijusius su ryšiais, mobilumu ir galimybe naudotis paslaugomis, o taip pat su galimybėmis kultūros ir socialinėje srityse; pabrėžia, kad svarbu geriau susieti regionus; taip pat pažymi, kad pasienio zonų gyventojai dažnai patiria marginalizaciją dėl savo geografinės padėties, ir į tai turėtų būti tinkamiau atsižvelgiama rengiant sanglaudos politiką, ypač siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo;

| 30. | pabrėžia, kad reikia stiprinti suinteresuotųjų subjektų, įskaitant viešąsias paslaugas, administracijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, gebėjimus, siekiant suteikti galių bendruomenėms, pirmiausia suteikiant joms galimybę aktyviau dalyvauti politikos formavimo procese; ragina taip pat šiuo tikslu naudotis tiksline technine pagalba ir finansavimu; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia stiprinti suinteresuotųjų subjektų, įskaitant viešąsias paslaugas, administracijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, gebėjimus, siekiant suteikti galių bendruomenėms, pirmiausia suteikiant joms galimybę aktyviau dalyvauti politikos formavimo procese; ragina taip pat šiuo tikslu naudotis tiksline technine pagalba ir finansavimu;

| 31. | ragina Komisiją teikti techninę pagalbą, reikalingą norint sustiprinti struktūrinių fondų administravime dalyvaujančių organų administracinius pajėgumus ir ragina valstybes nares teikti konsultacijas bei administracinę pagalbą, pvz., rengiant mokymus ir padedant paruošti paraiškas paramai gauti bei teikiant paaiškinimus, siekiant palengvinti marginalizuotoms bendruomenėms, pvz., romams, būdus gauti informaciją apie Europos bei nacionalines finansavimo programas, skirtas verslumui ir užimtumui remti, bei pateikti reikalingas paraiškas; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją teikti techninę pagalbą, reikalingą norint sustiprinti struktūrinių fondų administravime dalyvaujančių organų administracinius pajėgumus ir ragina valstybes nares teikti konsultacijas bei administracinę pagalbą, pvz., rengiant mokymus ir padedant paruošti paraiškas paramai gauti bei teikiant paaiškinimus, siekiant palengvinti marginalizuotoms bendruomenėms, pvz., romams, būdus gauti informaciją apie Europos bei nacionalines finansavimo programas, skirtas verslumui ir užimtumui remti, bei pateikti reikalingas paraiškas;

| 32. | pabrėžia, kad socialiniai partneriai turi turėti galimybę gauti techninę paramą, siekiant ne tik padidinti socialinių partnerių pajėgumus, bet ir užtikrinti jų koordinavimą ir atstovavimą jiems ad hoc komitetuose, kurie nustato ir įgyvendina veiksmų programas; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad socialiniai partneriai turi turėti galimybę gauti techninę paramą, siekiant ne tik padidinti socialinių partnerių pajėgumus, bet ir užtikrinti jų koordinavimą ir atstovavimą jiems ad hoc komitetuose, kurie nustato ir įgyvendina veiksmų programas;

| 33. | pabrėžia, jog Komisija, bendradarbiaudama su marginalizuotų bendruomenių atstovais, pateikusi gaires dėl sąvokos „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžties, turėtų įsteigti ad hoc ekspertų darbo grupę, kuri teiktų konsultacijas, ir skatinti tinkamus administracijos darbuotojų mokymus, siekiant suteikti specialių žinių, susijusių su marginalizuotų bendruomenių patiriamomis problemomis, ir kovoti su diskriminacija, kad būtų skatinama įtrauktis palaikant konstruktyvų ir veiksmingą dialogą, ir integruotai bei veiksmingai įgyvendinti ir stebėti su marginalizuotomis bendruomenėmis susijusius ES finansuojamus projektus, taip didinant jų poveikį; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, jog Komisija, bendradarbiaudama su marginalizuotų bendruomenių atstovais, pateikusi gaires dėl sąvokos „marginalizuotos bendruomenės“ apibrėžties, turėtų įsteigti ad hoc ekspertų darbo grupę, kuri teiktų konsultacijas, ir skatinti tinkamus administracijos darbuotojų mokymus, siekiant suteikti specialių žinių, susijusių su marginalizuotų bendruomenių patiriamomis problemomis, ir kovoti su diskriminacija, kad būtų skatinama įtrauktis palaikant konstruktyvų ir veiksmingą dialogą, ir integruotai bei veiksmingai įgyvendinti ir stebėti su marginalizuotomis bendruomenėmis susijusius ES finansuojamus projektus, taip didinant jų poveikį;

| 34. | mano, kad itin svarbu įtraukti lygybės srityje dirbančias tarnybas, moterų organizacijas ir marginalizuotoms bendruomenėms priklausančias moteris į sprendimų dėl lėšų paskirstymo, panaudojimo, įgyvendinimo ir stebėsenos visais lygmenimis – nuo vietos, regioninių ir valstybių narių iki ES institucijų – priėmimo procesą, ir laikosi nuomonės, kad įgyvendinamų programų stebėsena ir vertinimas turėtų būti laikomas esminiu procesu didinant marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų aktyvumą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad itin svarbu įtraukti lygybės srityje dirbančias tarnybas, moterų organizacijas ir marginalizuotoms bendruomenėms priklausančias moteris į sprendimų dėl lėšų paskirstymo, panaudojimo, įgyvendinimo ir stebėsenos visais lygmenimis – nuo vietos, regioninių ir valstybių narių iki ES institucijų – priėmimo procesą, ir laikosi nuomonės, kad įgyvendinamų programų stebėsena ir vertinimas turėtų būti laikomas esminiu procesu didinant marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų aktyvumą;

| 35. | atkreipia dėmesį į požiūrį, kad visos strateginės ir operatyvinės politikos priemonės, įskaitant pakankamus administracinius arba institucinius pajėgumus, turi būti taikomos prieš pradedant investuoti; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip laikomasi šių sąlygų, ir užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės imtųsi papildomų veiksmų, ypač įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu bei diskriminacija srityje; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į požiūrį, kad visos strateginės ir operatyvinės politikos priemonės, įskaitant pakankamus administracinius arba institucinius pajėgumus, turi būti taikomos prieš pradedant investuoti; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip laikomasi šių sąlygų, ir užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės imtųsi papildomų veiksmų, ypač įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu bei diskriminacija srityje;

Stebėsena ir rekomendacijos

| 36. | pažymi, kad ES finansuojami projektai turi turėti ilgalaikę perspektyvą, kad būtų veiksmingi, ir kad lėšomis turi būti remiamos investicijos į tikruosius paramos gavėjų poreikius taikant mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad tikslinės grupės būtų pasiektos, ir sprendžiama atskirties ir marginalizacijos problema; ragina taikyti kokybinio vertinimo ir stebėsenos mechanizmus; ragina Komisiją nustatyti iniciatyvius dalyvaujamojo pobūdžio valstybių narių veiksmų stebėsenos mechanizmus, taikytinus marginalizuotoms bendruomenėms skirtų lėšų planavimo ir vertinimo procese; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad ES finansuojami projektai turi turėti ilgalaikę perspektyvą, kad būtų veiksmingi, ir kad lėšomis turi būti remiamos investicijos į tikruosius paramos gavėjų poreikius taikant mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad tikslinės grupės būtų pasiektos, ir sprendžiama atskirties ir marginalizacijos problema; ragina taikyti kokybinio vertinimo ir stebėsenos mechanizmus; ragina Komisiją nustatyti iniciatyvius dalyvaujamojo pobūdžio valstybių narių veiksmų stebėsenos mechanizmus, taikytinus marginalizuotoms bendruomenėms skirtų lėšų planavimo ir vertinimo procese;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad atskirtis dėl būsto, benamystė, atskirtis dėl išsilavinimo ir nedarbas dažnai yra pagrindiniai marginalizacijos elementai; todėl pabrėžia, kokie svarbūs yra integruoti intervenciniai veiksmai būsto, švietimo ir užimtumo srityse marginalizuotų bendruomenių naudai; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad atskirtis dėl būsto, benamystė, atskirtis dėl išsilavinimo ir nedarbas dažnai yra pagrindiniai marginalizacijos elementai; todėl pabrėžia, kokie svarbūs yra integruoti intervenciniai veiksmai būsto, švietimo ir užimtumo srityse marginalizuotų bendruomenių naudai;

| 38. | atsižvelgdamas į tai, kad naujausia ekonomikos ir finansų krizė itin paveikė marginalizuotas grupes, kurioms gresia didžiausias pavojus netekti darbo esant neramumams darbo rinkoje, primena, kad švietimas ir užimtumas – tai geriausias kelias panaikinti skurdą, ir kad reikėtų teikti pirmenybę marginalizuotų bendruomenių integravimui į visuomenę ir darbo rinką. susirūpinęs pažymi, kad marginalizuotų bendruomenių nariai dažnai patiria socialinę atskirtį, kenčia nuo diskriminacijos ir dėl to susiduria su kliūtimis norėdami gauti aukšto lygio išsilavinimą, darbo vietą, sveikatos priežiūrą, transporto paslaugas, informaciją ir paslaugas apskritai, taigi iškyla sudėtinga problema, kurią reikia tinkamai spręsti panaudojant ir veiksmingai derinant Europos struktūrinius ir investicinius fondus ir nacionalinius išteklius; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia dėti konkrečias pastangas pagal jau vykdomas ES programas, pvz., Jaunimo užimtumo iniciatyvą, programą „Erasmus+“ ir programą „Kūrybiška Europa“, kad jose galėtų dalyvauti marginalizuotų bendruomenių nariai, kartu reguliariai stebėti, kaip pavyksta juos įtraukti į programas, siekiant nutraukti skurdo ir marginalizacijos ratą ir pagerinti žmonių profesinius įgūdžius bei kvalifikaciją; |
| --- | --- |

38.

atsižvelgdamas į tai, kad naujausia ekonomikos ir finansų krizė itin paveikė marginalizuotas grupes, kurioms gresia didžiausias pavojus netekti darbo esant neramumams darbo rinkoje, primena, kad švietimas ir užimtumas – tai geriausias kelias panaikinti skurdą, ir kad reikėtų teikti pirmenybę marginalizuotų bendruomenių integravimui į visuomenę ir darbo rinką. susirūpinęs pažymi, kad marginalizuotų bendruomenių nariai dažnai patiria socialinę atskirtį, kenčia nuo diskriminacijos ir dėl to susiduria su kliūtimis norėdami gauti aukšto lygio išsilavinimą, darbo vietą, sveikatos priežiūrą, transporto paslaugas, informaciją ir paslaugas apskritai, taigi iškyla sudėtinga problema, kurią reikia tinkamai spręsti panaudojant ir veiksmingai derinant Europos struktūrinius ir investicinius fondus ir nacionalinius išteklius; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia dėti konkrečias pastangas pagal jau vykdomas ES programas, pvz., Jaunimo užimtumo iniciatyvą, programą „Erasmus+“ ir programą „Kūrybiška Europa“, kad jose galėtų dalyvauti marginalizuotų bendruomenių nariai, kartu reguliariai stebėti, kaip pavyksta juos įtraukti į programas, siekiant nutraukti skurdo ir marginalizacijos ratą ir pagerinti žmonių profesinius įgūdžius bei kvalifikaciją;

| 39. | ragina naudoti lėšas siekiant gerinti marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų gyvenimo sąlygas ir padėti joms įgyti aukštos kokybės tvarų išsilavinimą, gauti būstą, sveikatos priežiūros paslaugas, darbą, vaikų priežiūros ir socialines paslaugas, naudotis teisine sistema ir paramos aukoms paslaugomis; |
| --- | --- |

39.

ragina naudoti lėšas siekiant gerinti marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų gyvenimo sąlygas ir padėti joms įgyti aukštos kokybės tvarų išsilavinimą, gauti būstą, sveikatos priežiūros paslaugas, darbą, vaikų priežiūros ir socialines paslaugas, naudotis teisine sistema ir paramos aukoms paslaugomis;

| 40. | pabrėžia, kad marginalizuotų bendruomenių atstovai turi aktyviai dalyvauti stebėsenos mechanizmuose ir turi galėti juose dalyvauti kaip tikrieji nariai; pabrėžia, kad vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis galėtų būti sukaupta didelė patirtis; pabrėžia, kad reikia skleisti geriausią patirtį ir ja naudotis; ragina Komisiją ir valstybes nares analizuoti visą esamą geriausią patirtį, įskaitant novatorišką patirtį, susijusią su marginalizuotų bendruomenių ir asmenų įtraukimu į visuomenę, ir pradėti tinklų kūrimo veiklą, taip pat tarp socialinių, su jaunimu susijusių sričių ir bendruomenės darbuotojų bei tarp mokslininkų ir tyrėjų; pabrėžia, kad reikia sukurti tinklo platformą ES lygmeniu, palengvinančią keitimąsi geriausia patirtimi ir bendrų problemų sprendimą, kuri taip pat galėtų būti naudojama kaip gebėjimų stiprinimui skirta e. mokymosi priemonė; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad marginalizuotų bendruomenių atstovai turi aktyviai dalyvauti stebėsenos mechanizmuose ir turi galėti juose dalyvauti kaip tikrieji nariai; pabrėžia, kad vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis galėtų būti sukaupta didelė patirtis; pabrėžia, kad reikia skleisti geriausią patirtį ir ja naudotis; ragina Komisiją ir valstybes nares analizuoti visą esamą geriausią patirtį, įskaitant novatorišką patirtį, susijusią su marginalizuotų bendruomenių ir asmenų įtraukimu į visuomenę, ir pradėti tinklų kūrimo veiklą, taip pat tarp socialinių, su jaunimu susijusių sričių ir bendruomenės darbuotojų bei tarp mokslininkų ir tyrėjų; pabrėžia, kad reikia sukurti tinklo platformą ES lygmeniu, palengvinančią keitimąsi geriausia patirtimi ir bendrų problemų sprendimą, kuri taip pat galėtų būti naudojama kaip gebėjimų stiprinimui skirta e. mokymosi priemonė;

| 41. | ragina Komisiją spręsti sanglaudos politikos ir marginalizuotų bendruomenių klausimą palaikant metinį struktūrinį dialogą su pilietine visuomene ir partneriams atstovaujančiomis organizacijomis ir kartu užtikrinti, kad marginalizuotų bendruomenių atstovai jame dalyvautų, bei skatinti kiekybine ir kokybine analize grindžiamas diskusijas; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją spręsti sanglaudos politikos ir marginalizuotų bendruomenių klausimą palaikant metinį struktūrinį dialogą su pilietine visuomene ir partneriams atstovaujančiomis organizacijomis ir kartu užtikrinti, kad marginalizuotų bendruomenių atstovai jame dalyvautų, bei skatinti kiekybine ir kokybine analize grindžiamas diskusijas;

| 42. | pažymi, kad informuotumas apie struktūrinę ir sisteminę atskirtį yra būtinas ne tik visoje visuomenėje, jis taip pat yra ypač svarbus sprendimų priėmėjų ir suinteresuotųjų subjektų visais administraciniais lygmenimis bei kitų susijusių viešojo sektoriaus institucijų veikloje; ragina visus viešojo sektoriaus suinteresuotuosius subjektus ir mokymo įstaigas atlikti nuodugnią diskriminacijos ir marginalizacijos priežasčių analizę ir didinti sąmoningumą apie tai, kad ksenofobija ir rasizmas ir visos sisteminę atskirtį lemiančios marginalizacijos rūšys
  , įskaitant priešiškumą romams,
  turi būti panaikintos; ragina Komisiją griežtai vykdyti ir stebėti ES teisės aktus, susijusius su diskriminacija; ragina valstybines užimtumo tarnybas (VUT) teikti aukštos kokybės poreikiams pritaikytas paslaugas; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad informuotumas apie struktūrinę ir sisteminę atskirtį yra būtinas ne tik visoje visuomenėje, jis taip pat yra ypač svarbus sprendimų priėmėjų ir suinteresuotųjų subjektų visais administraciniais lygmenimis bei kitų susijusių viešojo sektoriaus institucijų veikloje; ragina visus viešojo sektoriaus suinteresuotuosius subjektus ir mokymo įstaigas atlikti nuodugnią diskriminacijos ir marginalizacijos priežasčių analizę ir didinti sąmoningumą apie tai, kad ksenofobija ir rasizmas ir visos sisteminę atskirtį lemiančios marginalizacijos rūšys
  , įskaitant priešiškumą romams,
  turi būti panaikintos; ragina Komisiją griežtai vykdyti ir stebėti ES teisės aktus, susijusius su diskriminacija; ragina valstybines užimtumo tarnybas (VUT) teikti aukštos kokybės poreikiams pritaikytas paslaugas;

| 43. | pabrėžia, kad stengiantis padėti marginalizuotoms grupėms integruotis reikia taikyti dvejopą metodą: tiesiogiai siūlyti šioms grupėms priklausantiems žmonėms švietimą, įskaitant švietimo įstaigas, mokymą, profesinį konsultavimą ir darbo galimybes ir bendradarbiauti su vietos bendruomene bei valdžios institucijomis siekiant pagerinti ir (arba) pakeisti visuomenėje susiformavusią nuomonę, didinti informuotumą apie prietarų pasekmes, tobulinti viešąsias paslaugas ir pritaikyti socialines sistemas; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad stengiantis padėti marginalizuotoms grupėms integruotis reikia taikyti dvejopą metodą: tiesiogiai siūlyti šioms grupėms priklausantiems žmonėms švietimą, įskaitant švietimo įstaigas, mokymą, profesinį konsultavimą ir darbo galimybes ir bendradarbiauti su vietos bendruomene bei valdžios institucijomis siekiant pagerinti ir (arba) pakeisti visuomenėje susiformavusią nuomonę, didinti informuotumą apie prietarų pasekmes, tobulinti viešąsias paslaugas ir pritaikyti socialines sistemas;

| 44. | pabrėžia, kad švietimas – tai pagrindinė teisė, įtvirtinta Europos Sąjungos sutartyje; pabrėžia, kad vienodų galimybių visiems visuomenėms nariams gauti aukštos kokybės išsilavinimą užtikrinimas – tai pagrindinė socialinės atskirties ciklo nutraukimo priemonė; mano, kad formalusis ir neformalusis švietimas bei savišvieta, susiję su pakantumo įvairovei ugdymu, yra tikros politinės, ekonominės ir socialinės marginalizuotų bendruomenių integracijos pagrindas; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia įgyvendinti programas, projektus ir remti į marginalizuotas bendruomenes nukreiptą veiklą siekiant suteikti priešmokyklinį ugdymą, įtvirtinti formaliojo švietimo reikalavimą, kartu taip pat suteikiant galimybes kitokio pobūdžio švietimui ir mokymuisi visą gyvenimą, ypač ugdant profesinius ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įgūdžius, ir sudaryti geresnes galimybes naudotis žiniasklaidos priemonėmis, taip pat siekiant suteikti galių marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad švietimas – tai pagrindinė teisė, įtvirtinta Europos Sąjungos sutartyje; pabrėžia, kad vienodų galimybių visiems visuomenėms nariams gauti aukštos kokybės išsilavinimą užtikrinimas – tai pagrindinė socialinės atskirties ciklo nutraukimo priemonė; mano, kad formalusis ir neformalusis švietimas bei savišvieta, susiję su pakantumo įvairovei ugdymu, yra tikros politinės, ekonominės ir socialinės marginalizuotų bendruomenių integracijos pagrindas; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia įgyvendinti programas, projektus ir remti į marginalizuotas bendruomenes nukreiptą veiklą siekiant suteikti priešmokyklinį ugdymą, įtvirtinti formaliojo švietimo reikalavimą, kartu taip pat suteikiant galimybes kitokio pobūdžio švietimui ir mokymuisi visą gyvenimą, ypač ugdant profesinius ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įgūdžius, ir sudaryti geresnes galimybes naudotis žiniasklaidos priemonėmis, taip pat siekiant suteikti galių marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims ir mergaitėms;

| 45. | ragina valstybes nares ir regionines ir vietos valdžios institucijas skatinti naudotis ERPF finansavimu su marginalizuotomis bendruomenėmis susijusioms ir joms naudingoms MVĮ ir socialinėms įmonėms remti; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia remti į marginalizuotas bendruomenes nukreiptą veiklą siekiant suteikti pagalbą ir sukurti sąlygas labai mažo masto verslininkystei, taip išsaugant įvairius verslo reikalų tvarkymo būdus; |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares ir regionines ir vietos valdžios institucijas skatinti naudotis ERPF finansavimu su marginalizuotomis bendruomenėmis susijusioms ir joms naudingoms MVĮ ir socialinėms įmonėms remti; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia remti į marginalizuotas bendruomenes nukreiptą veiklą siekiant suteikti pagalbą ir sukurti sąlygas labai mažo masto verslininkystei, taip išsaugant įvairius verslo reikalų tvarkymo būdus;

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis sektorių artimiausioje ateityje iš esmės keisis, iš dalies dėl didesnio naudojimosi interneto priemonėmis ir sprendimais; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šios priežasties spaudimą dėl darbo vietos išsaugojimo patirs žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojai, o tai labai pajus marginalizuotų bendruomenių nariai, kurie šiuo metu paprastai dirba šiuose sektoriuose; atkreipia dėmesį į visiems visuomenės nariams, ypač labiausiai pažeidžiamoms grupėms, prieinamų ir įperkamų mokymų ir paslaugų naujų technologijų ir sektorių srityje svarbą, visų pirma kalbant apie galimybes skaitmeniniame ir žaliosios ekonomikos sektoriuose; atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu labai mažoms ir mažosioms įmonėms padėti išlaikyti darbo vietas kaimo vietovėse, ir todėl ragina daugiau dėmesio skirti tam, kad būtų užtikrintos šių įmonių galimybės gauti finansavimą; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis sektorių artimiausioje ateityje iš esmės keisis, iš dalies dėl didesnio naudojimosi interneto priemonėmis ir sprendimais; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šios priežasties spaudimą dėl darbo vietos išsaugojimo patirs žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojai, o tai labai pajus marginalizuotų bendruomenių nariai, kurie šiuo metu paprastai dirba šiuose sektoriuose; atkreipia dėmesį į visiems visuomenės nariams, ypač labiausiai pažeidžiamoms grupėms, prieinamų ir įperkamų mokymų ir paslaugų naujų technologijų ir sektorių srityje svarbą, visų pirma kalbant apie galimybes skaitmeniniame ir žaliosios ekonomikos sektoriuose; atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu labai mažoms ir mažosioms įmonėms padėti išlaikyti darbo vietas kaimo vietovėse, ir todėl ragina daugiau dėmesio skirti tam, kad būtų užtikrintos šių įmonių galimybės gauti finansavimą;

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims svarbu suteikti galių skatinant verslininkes ir moterų aktyvumą šiose bendruomenėse; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į tai, kad marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims svarbu suteikti galių skatinant verslininkes ir moterų aktyvumą šiose bendruomenėse;

| 48. | atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį suteikiant galių marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims gali atlikti socialinis verslumas, kooperatyvai, savitarpio asociacijos ir alternatyvus verslas; rekomenduoja sanglaudai skirtomis, visų pirma Europos socialinio fondo, lėšomis remti investicijas šioje srityje, kurias vykdant didelis dėmesys skiriamas lyties aspektui; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį suteikiant galių marginalizuotoms bendruomenėms priklausančioms moterims gali atlikti socialinis verslumas, kooperatyvai, savitarpio asociacijos ir alternatyvus verslas; rekomenduoja sanglaudai skirtomis, visų pirma Europos socialinio fondo, lėšomis remti investicijas šioje srityje, kurias vykdant didelis dėmesys skiriamas lyties aspektui;

| 49. | ragina Komisiją išnagrinėti dabartinio paskirstymo, susijusio su paramos iš sanglaudos politikos fondų nustatymu pagal BVP, apribojimus, geriau pasinaudojant turimais rodikliais, pvz., Eurostato ES statistiniais duomenimis apie pajamas ir gyvenimo sąlygas, pagal kuriuos Sąjungos teritorijoje galima nustatyti skurdžias vietoves ir socialinį pažeidžiamumą siekiant geriau nukreipti ES paramą marginalizuotoms bendruomenėms; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją išnagrinėti dabartinio paskirstymo, susijusio su paramos iš sanglaudos politikos fondų nustatymu pagal BVP, apribojimus, geriau pasinaudojant turimais rodikliais, pvz., Eurostato ES statistiniais duomenimis apie pajamas ir gyvenimo sąlygas, pagal kuriuos Sąjungos teritorijoje galima nustatyti skurdžias vietoves ir socialinį pažeidžiamumą siekiant geriau nukreipti ES paramą marginalizuotoms bendruomenėms;

| 50. | pabrėžia, kad ES politinėse diskusijose su marginalizuotomis bendruomenėmis susiję klausimai yra tendencingai politizuojami ir todėl reikia atlikti išsamią struktūrinės atskirties analizę įgyvendinant tiek partnerystės susitarimus, tiek susijusias veiklos programas; ragina Komisiją pateiktį suderintas, nuoseklias ir aiškias rekomendacijas dėl su marginalizuotomis bendruomenėmis susijusių ES finansuojamų projektų rengimo, įgyvendinimo ir valdymo, įskaitant nuodugnią analizę, geriausios patirties pavyzdžius ir politines rekomendacijas, siekiant užtikrinti, kad ir būsimu programavimo laikotarpiu marginalizuotoms bendruomenėms būtų skiriama ES finansinė parama; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad ES politinėse diskusijose su marginalizuotomis bendruomenėmis susiję klausimai yra tendencingai politizuojami ir todėl reikia atlikti išsamią struktūrinės atskirties analizę įgyvendinant tiek partnerystės susitarimus, tiek susijusias veiklos programas; ragina Komisiją pateiktį suderintas, nuoseklias ir aiškias rekomendacijas dėl su marginalizuotomis bendruomenėmis susijusių ES finansuojamų projektų rengimo, įgyvendinimo ir valdymo, įskaitant nuodugnią analizę, geriausios patirties pavyzdžius ir politines rekomendacijas, siekiant užtikrinti, kad ir būsimu programavimo laikotarpiu marginalizuotoms bendruomenėms būtų skiriama ES finansinė parama;

| 51. | ragina lyties aspektą ir sektorių analizę įtraukti į visas ES finansuojamas integracijos ir socialinės įtraukties iniciatyvas, programas, veiksmus ir finansavimo susitarimus, kad būtų geriau tenkinami konkretūs marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų poreikiai ir geriau suvokiamos įvairios skirtingas struktūrines pozicijas užimančių ir skirtingus vaidmenis atliekančių moterų nuomonės ir požiūriai; mano, kad poveikio lyčiai vertinimai ir biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą yra naudingi vertinant, kokį poveikį finansavimo prioritetai, finansinių išteklių paskirstymas ir finansavimo programų specifikacijos daro moterims; pabrėžia būtinybę sistemingai rinkti ir reguliariai analizuoti pagal lytis suskirstytus duomenis; |
| --- | --- |

51.

ragina lyties aspektą ir sektorių analizę įtraukti į visas ES finansuojamas integracijos ir socialinės įtraukties iniciatyvas, programas, veiksmus ir finansavimo susitarimus, kad būtų geriau tenkinami konkretūs marginalizuotoms bendruomenėms priklausančių moterų poreikiai ir geriau suvokiamos įvairios skirtingas struktūrines pozicijas užimančių ir skirtingus vaidmenis atliekančių moterų nuomonės ir požiūriai; mano, kad poveikio lyčiai vertinimai ir biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą yra naudingi vertinant, kokį poveikį finansavimo prioritetai, finansinių išteklių paskirstymas ir finansavimo programų specifikacijos daro moterims; pabrėžia būtinybę sistemingai rinkti ir reguliariai analizuoti pagal lytis suskirstytus duomenis;

| 52. | ragina valstybes nares skirti premiją už pavyzdinį pasiaukojantį darbą siekiant tikslo integruoti ir įtraukti marginalizuotas grupes įgyvendinant ES fondų paramą; mano, kad ši premija už puikų darbą galėtų būti teikiama valstybių narių savivaldybėms ar regionams; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares skirti premiją už pavyzdinį pasiaukojantį darbą siekiant tikslo integruoti ir įtraukti marginalizuotas grupes įgyvendinant ES fondų paramą; mano, kad ši premija už puikų darbą galėtų būti teikiama valstybių narių savivaldybėms ar regionams;

| 53. | ragina valstybes nares suteikti galimybę kurti tinklus tarp marginalizuotas grupes integruojančių savivaldybių ir miestų ir šią veiklą skatinti; mano, kad Merų paktas dėl klimato kaitos galėtų būti naudojamas kaip tokio tinklo pavyzdys; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares suteikti galimybę kurti tinklus tarp marginalizuotas grupes integruojančių savivaldybių ir miestų ir šią veiklą skatinti; mano, kad Merų paktas dėl klimato kaitos galėtų būti naudojamas kaip tokio tinklo pavyzdys;

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(3)  OL L 132, 2010 5 29, p. 1.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(5)  OL L 354, 2013 12 28, p. 62.

(6)  OL L 72, 2014 3 12, p. 1.

(7)  OL L 74, 2014 3 14, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0132.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0594.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0246.

(11)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 112.

(12)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(13)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 60.

(14)  OL C 378, 2013 12 24, p. 1.

(15)  OL C 114, 2014 4 15, p. 73.

(16)

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/42

---

P8_TA(2015)0403

ES vaidmuo JT

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija „ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus“ (2015/2104(INI))

(2017/C 366/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl ES ir JT, visų pirma į 2014 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 69-osios sesijos (1) ir į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją „ES kaip pasaulinio masto veikėja: jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl ES ir JT, visų pirma į 2014 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 69-osios sesijos (1) ir į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją „ES kaip pasaulinio masto veikėja: jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų 70-ojoje Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų 70-ojoje Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje (3), pagal kurią valstybės narės prašymu ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, teikti savo pasiūlymus žodžiu ir pataisas, dėl kurių bus balsuojama, ir pasinaudoti atsakymo teise, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje (3), pagal kurią valstybės narės prašymu ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, teikti savo pasiūlymus žodžiu ir pataisas, dėl kurių bus balsuojama, ir pasinaudoti atsakymo teise,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 14 d. Saugumo Tarybos pirmininko pirmąjį istorijoje pareiškimą dėl ES vaidmens palaikant tarptautinę taiką ir saugumą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 14 d. Saugumo Tarybos pirmininko pirmąjį istorijoje pareiškimą dėl ES vaidmens palaikant tarptautinę taiką ir saugumą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. Durbano pasaulinės konferencijos prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir su tuo susijusį nepakantumą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. Durbano pasaulinės konferencijos prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir su tuo susijusį nepakantumą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. Europos Parlamento išorės politikos generalinio direktorato paskelbtą tyrimą „Jungtinių Tautų reforma: esama padėtis ir galimybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. Europos Parlamento išorės politikos generalinio direktorato paskelbtą tyrimą „Jungtinių Tautų reforma: esama padėtis ir galimybės“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8–0308/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8–0308/2015),

ES tikslai ir pasaulinio masto privalumai

| A. | kadangi Europos Sąjungos ateitis susijusi su pasauline taika, saugumu, vystymusi ir žmogaus teisėmis; kadangi iššūkius, su kuriais susiduria ES, reikia spręsti priimant pasaulinio masto sprendimus ir pasaulinio masto klausimų sprendimui reikalingi ES veiksmai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos ateitis susijusi su pasauline taika, saugumu, vystymusi ir žmogaus teisėmis; kadangi iššūkius, su kuriais susiduria ES, reikia spręsti priimant pasaulinio masto sprendimus ir pasaulinio masto klausimų sprendimui reikalingi ES veiksmai;

| B. | kadangi ES išorės politikos principai ir tikslai įtvirtinti Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje ir yra glaudžiai susiję su Jungtinių Tautų principais ir tikslais; kadangi Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje aiškiai raginama gerbti Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principus; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES išorės politikos principai ir tikslai įtvirtinti Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje ir yra glaudžiai susiję su Jungtinių Tautų principais ir tikslais; kadangi Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje aiškiai raginama gerbti Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principus;

| C. | kadangi ES – visiškai laikydamasi JT Chartijos nuostatų – turi unikalią galimybę sutelkti įvairių diplomatinių, saugumo, gynybos, ekonominių, vystymosi ir humanitarinių priemonių išteklius; kadangi naudodama šias priemones bei vadovaudamasi visapusišku požiūriu ES turi išskirtinį lankstumą veiksmingai siekti plačiausio užmojo saugumo tikslų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES – visiškai laikydamasi JT Chartijos nuostatų – turi unikalią galimybę sutelkti įvairių diplomatinių, saugumo, gynybos, ekonominių, vystymosi ir humanitarinių priemonių išteklius; kadangi naudodama šias priemones bei vadovaudamasi visapusišku požiūriu ES turi išskirtinį lankstumą veiksmingai siekti plačiausio užmojo saugumo tikslų;

| D. | kadangi ES, vykdydama bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), remiant JT, aktyviai dalyvauja siekiant stiprinti taiką, saugumą ir didinti pažangą; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES, vykdydama bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), remiant JT, aktyviai dalyvauja siekiant stiprinti taiką, saugumą ir didinti pažangą;

| E. | kadangi ES saugo savo vertybes, pagrindinius interesus, saugumą, nepriklausomumą ir vientisumą ir veikia siekdama išsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą, laikydamasi JT Chartijos ir 1975 m. Helsinkio baigiamojo akto principų ir 1990 m. priimtos Paryžiaus chartijos dėl naujos Europos tikslų; kadangi ES yra kolektyvinės JT saugumo sistemos dalis, taip pat kaip vienas iš pagal JT Chartijos VIII skyrių numatytų regioninių susitarimų; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES saugo savo vertybes, pagrindinius interesus, saugumą, nepriklausomumą ir vientisumą ir veikia siekdama išsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą, laikydamasi JT Chartijos ir 1975 m. Helsinkio baigiamojo akto principų ir 1990 m. priimtos Paryžiaus chartijos dėl naujos Europos tikslų; kadangi ES yra kolektyvinės JT saugumo sistemos dalis, taip pat kaip vienas iš pagal JT Chartijos VIII skyrių numatytų regioninių susitarimų;

| F. | kadangi ES stiprina tvarią ekonominę, socialinę ir aplinkosaugos srities pažangą besivystančiose šalyse, visų pirma siekdama panaikinti skurdą, remti ilgalaikę taiką ir stabilumą ir kovoti su socialine nelygybe, ir teikia humanitarinę pagalbą nuo įvairiausių gaivalinių ar žmogaus sukeltų krizių kenčiantiems gyventojams, šalims ir regionams; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES stiprina tvarią ekonominę, socialinę ir aplinkosaugos srities pažangą besivystančiose šalyse, visų pirma siekdama panaikinti skurdą, remti ilgalaikę taiką ir stabilumą ir kovoti su socialine nelygybe, ir teikia humanitarinę pagalbą nuo įvairiausių gaivalinių ar žmogaus sukeltų krizių kenčiantiems gyventojams, šalims ir regionams;

| G. | kadangi ES yra lyderė įvairiose tarpusavyje susijusiose politikos srityse: prekybos, vystymosi, humanitarinės pagalbos, aplinkos ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES yra lyderė įvairiose tarpusavyje susijusiose politikos srityse: prekybos, vystymosi, humanitarinės pagalbos, aplinkos ir žmogaus teisių;

| H. | kadangi ES imasi veiksmų aplinkos tvarumui užtikrinti skatindama tarptautines priemones ir veiksmus, kuriais siekiama išsaugoti ir pagerinti aplinkos kokybę ir tausų gamtos išteklių valdymą; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES imasi veiksmų aplinkos tvarumui užtikrinti skatindama tarptautines priemones ir veiksmus, kuriais siekiama išsaugoti ir pagerinti aplinkos kokybę ir tausų gamtos išteklių valdymą;

| I. | kadangi ES taip pat atlieka vadovaujamą vaidmenį aplinkos politikos srityje, visų pirma kovojant su klimato kaita, ne tik pirmaudama ir pati sau keldama plataus užmojo tikslus, bet taip pat pasaulinėse derybose nuolatos ragindama sudaryti privalomus susitarimus ir įsipareigoti imtis konkrečių ir išmatuojamų veiksmų; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES taip pat atlieka vadovaujamą vaidmenį aplinkos politikos srityje, visų pirma kovojant su klimato kaita, ne tik pirmaudama ir pati sau keldama plataus užmojo tikslus, bet taip pat pasaulinėse derybose nuolatos ragindama sudaryti privalomus susitarimus ir įsipareigoti imtis konkrečių ir išmatuojamų veiksmų;

| J. | kadangi ES stiprina socialinio tvarumo pagrindą ir gerą valdymą įtvirtindama, remdama ir skatindama demokratiją, teisinės valstybės principo taikymą, žmogaus teisių paisymą ir tarptautinės teisės principų taikymą; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES stiprina socialinio tvarumo pagrindą ir gerą valdymą įtvirtindama, remdama ir skatindama demokratiją, teisinės valstybės principo taikymą, žmogaus teisių paisymą ir tarptautinės teisės principų taikymą;

| K. | kadangi pagal savo Sutartis ES skatina taikyti tarptautinę sistemą, paremtą tvirtesniu daugiašaliu bendradarbiavimu ir geru pasauliniu valdymu, ir yra įsipareigojusi siekti veiksmingo daugiašališkumo, kurio branduolys būtų Jungtinės Tautos; kadangi šis įsipareigojimas kyla iš įsitikinimo, kad siekiant veiksmingai reaguoti į pasaulines krizes, iššūkius ir grėsmes, tarptautinei bendruomenei yra reikalinga veiksminga daugiašalė, visuotinėmis teisėmis ir vertybėmis pagrįsta sistema; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal savo Sutartis ES skatina taikyti tarptautinę sistemą, paremtą tvirtesniu daugiašaliu bendradarbiavimu ir geru pasauliniu valdymu, ir yra įsipareigojusi siekti veiksmingo daugiašališkumo, kurio branduolys būtų Jungtinės Tautos; kadangi šis įsipareigojimas kyla iš įsitikinimo, kad siekiant veiksmingai reaguoti į pasaulines krizes, iššūkius ir grėsmes, tarptautinei bendruomenei yra reikalinga veiksminga daugiašalė, visuotinėmis teisėmis ir vertybėmis pagrįsta sistema;

| L. | kadangi ES išorės politikoje labiausiai pabrėžiami dvišaliai santykiai ir bendradarbiavimas ir partnerystė su viso pasaulio šalimis, šalių grupėmis ir kitomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis; kadangi pastaraisiais dešimtmečiais ypatingas dėmesys buvo teikiamas geopolitiniams tikslams ir problemoms ES rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse; kadangi ES taip pat palaiko ypatingus santykius su Afrikos žemyno šalimis ir savo veikloje daug dėmesio skiria su jomis susijusiems iššūkiams; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES išorės politikoje labiausiai pabrėžiami dvišaliai santykiai ir bendradarbiavimas ir partnerystė su viso pasaulio šalimis, šalių grupėmis ir kitomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis; kadangi pastaraisiais dešimtmečiais ypatingas dėmesys buvo teikiamas geopolitiniams tikslams ir problemoms ES rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse; kadangi ES taip pat palaiko ypatingus santykius su Afrikos žemyno šalimis ir savo veikloje daug dėmesio skiria su jomis susijusiems iššūkiams;

| M. | kadangi didėjant pasaulinei tarpusavio priklausomybei ES turi stiprinti savo vaidmenį daugiašaliuose forumuose ir palaikydama dvišalius santykius; |
| --- | --- |

M.

kadangi didėjant pasaulinei tarpusavio priklausomybei ES turi stiprinti savo vaidmenį daugiašaliuose forumuose ir palaikydama dvišalius santykius;

| N. | kadangi ES dalyvauja ir atlieka svarbų vaidmenį tarptautinėse derybose ir tarpininkaudama, visų pirma grupės E3/ES3+3 ir Irano derybose bei Artimųjų Rytų taikos procese; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES dalyvauja ir atlieka svarbų vaidmenį tarptautinėse derybose ir tarpininkaudama, visų pirma grupės E3/ES3+3 ir Irano derybose bei Artimųjų Rytų taikos procese;

| O. | kadangi, būdama didžiausiu prekybos bloku pasaulyje, ES atlieka svarbų vaidmenį sudarant dvišalius ir daugiašalius prekybos susitarimus ir parengė aktyvios prekybos politikos priemones, kuriomis siekiama skatinti ekonomikos augimą, skurdo mažinimą ir aplinkos bei gamtos išteklių apsaugą; |
| --- | --- |

O.

kadangi, būdama didžiausiu prekybos bloku pasaulyje, ES atlieka svarbų vaidmenį sudarant dvišalius ir daugiašalius prekybos susitarimus ir parengė aktyvios prekybos politikos priemones, kuriomis siekiama skatinti ekonomikos augimą, skurdo mažinimą ir aplinkos bei gamtos išteklių apsaugą;

| P. | kadangi ES ir jos valstybės narės daugiausia finansiškai prisideda prie JT bendrojo biudžeto ir prie JT humanitarinės pagalbos, oficialios paramos vystymuisi (OPV) ir taikos palaikymo operacijų; kadangi ES vystymosi politikos priemonės yra labai svarbios, nes padeda aktyviai skatinti skurdo mažinimą ir ekonominį, socialinį ir aplinkos tvarumą, taip stiprinant taiką ir saugumą; kadangi ES yra daugiau kaip 50 JT daugiašalių susitarimų ir konvencijų šalis kaip vienintelė jų dalyvė, kuri nėra valstybė; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES ir jos valstybės narės daugiausia finansiškai prisideda prie JT bendrojo biudžeto ir prie JT humanitarinės pagalbos, oficialios paramos vystymuisi (OPV) ir taikos palaikymo operacijų; kadangi ES vystymosi politikos priemonės yra labai svarbios, nes padeda aktyviai skatinti skurdo mažinimą ir ekonominį, socialinį ir aplinkos tvarumą, taip stiprinant taiką ir saugumą; kadangi ES yra daugiau kaip 50 JT daugiašalių susitarimų ir konvencijų šalis kaip vienintelė jų dalyvė, kuri nėra valstybė;

| Q. | kadangi ES yra viena iš labiausiai atsidavusių žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, kultūros vertybių ir įvairovės, demokratijos ir teisinės valstybės gynėjų ir skatintojų; kadangi nuostatos dėl šių principų įtrauktos į visus ES dvišalius partnerystės susitarimus ir joms skirtas svarbus vaidmuo daugiašalėje ES politikoje; kadangi ES visada labai aktyviai rėmė tarptautinį teisingumą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES yra viena iš labiausiai atsidavusių žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, kultūros vertybių ir įvairovės, demokratijos ir teisinės valstybės gynėjų ir skatintojų; kadangi nuostatos dėl šių principų įtrauktos į visus ES dvišalius partnerystės susitarimus ir joms skirtas svarbus vaidmuo daugiašalėje ES politikoje; kadangi ES visada labai aktyviai rėmė tarptautinį teisingumą;

| R. | kadangi ES atlieka svarbų vaidmenį remiant JT operacijas abipusiškai rūpimose srityse, visų pirma saugant nuo ginkluoto konflikto nukentėjusius civilius asmenis, ypač moteris ir vaikus; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES atlieka svarbų vaidmenį remiant JT operacijas abipusiškai rūpimose srityse, visų pirma saugant nuo ginkluoto konflikto nukentėjusius civilius asmenis, ypač moteris ir vaikus;

| S. | kadangi vyrų ir moterų lygybė yra pagrindinė ES vertybė, pripažįstama jos Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; kadangi ES yra prisiėmusi atsakomybę integruoti lyčių lygybės aspektą visoje savo veikloje ir politinės veiklos srityse, taip pat užsienio ir vystomojo bendradarbiavimo politikoje; |
| --- | --- |

S.

kadangi vyrų ir moterų lygybė yra pagrindinė ES vertybė, pripažįstama jos Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; kadangi ES yra prisiėmusi atsakomybę integruoti lyčių lygybės aspektą visoje savo veikloje ir politinės veiklos srityse, taip pat užsienio ir vystomojo bendradarbiavimo politikoje;

| T. | kadangi žmonija turi bendras vertybes ir interesus; kadangi sprendžiant bendras problemas ir skatinant bendrus tikslus ir vertybes našta ir nauda turėtų būti dalijamasi sąžiningai; |
| --- | --- |

T.

kadangi žmonija turi bendras vertybes ir interesus; kadangi sprendžiant bendras problemas ir skatinant bendrus tikslus ir vertybes našta ir nauda turėtų būti dalijamasi sąžiningai;

Jungtinių Tautų sistema

| U. | kadangi Jungtinių Tautų sistema yra pagrindinis pasaulinis forumas, kuriame siekiama gerinti pasaulinį valdymą, taigi tai yra geriausias forumas, kuriame galima skatinti ES puoselėjamas vertybes ir interesus; |
| --- | --- |

U.

kadangi Jungtinių Tautų sistema yra pagrindinis pasaulinis forumas, kuriame siekiama gerinti pasaulinį valdymą, taigi tai yra geriausias forumas, kuriame galima skatinti ES puoselėjamas vertybes ir interesus;

| V. | kadangi po Antrojo pasaulinio karo pagrindinis tikslas buvo išsaugoti taiką ir saugumą; kadangi svarbus dėmesys Chartijoje skiriamas ekonominio ir socialinio vystymosi bei žmogaus teisių skatinimui; kadangi su aplinka susijusius klausimus į JT darbotvarkę buvo pradėta įtraukti nuo praėjusio amžiaus aštuntojo dešimtmečio pradžios; kadangi 1987 m. Brundtlando ataskaitoje „Mūsų bendra ateitis“ tvarus vystymasis apibrėžtas kaip vystymasis, kuris patenkina dabarties kartos poreikius, kartu nepablogindamas galimybių patenkinti savo poreikius ateities kartoms; kadangi 1992 m. Jungtinių Tautų konferencijoje dėl aplinkos ir vystymosi į veiksmingą skurdo mažinimo ir darnaus vystymosi skatinimo visame pasaulyje priemonių derinį buvo sujungtos vystymosi ir aplinkos politika; |
| --- | --- |

V.

kadangi po Antrojo pasaulinio karo pagrindinis tikslas buvo išsaugoti taiką ir saugumą; kadangi svarbus dėmesys Chartijoje skiriamas ekonominio ir socialinio vystymosi bei žmogaus teisių skatinimui; kadangi su aplinka susijusius klausimus į JT darbotvarkę buvo pradėta įtraukti nuo praėjusio amžiaus aštuntojo dešimtmečio pradžios; kadangi 1987 m. Brundtlando ataskaitoje „Mūsų bendra ateitis“ tvarus vystymasis apibrėžtas kaip vystymasis, kuris patenkina dabarties kartos poreikius, kartu nepablogindamas galimybių patenkinti savo poreikius ateities kartoms; kadangi 1992 m. Jungtinių Tautų konferencijoje dėl aplinkos ir vystymosi į veiksmingą skurdo mažinimo ir darnaus vystymosi skatinimo visame pasaulyje priemonių derinį buvo sujungtos vystymosi ir aplinkos politika;

| W. | kadangi JT sistema apima visas bendradarbiavimo sritis, o jos branduolį sudaranti Saugumo Taryba, padedama pavaldžių ir patariamųjų organų, yra visų pirma atsakinga už tarptautinį taikos ir saugumo palaikymą; |
| --- | --- |

W.

kadangi JT sistema apima visas bendradarbiavimo sritis, o jos branduolį sudaranti Saugumo Taryba, padedama pavaldžių ir patariamųjų organų, yra visų pirma atsakinga už tarptautinį taikos ir saugumo palaikymą;

| X. | kadangi JT sistemą sudaro 19 specializuotų agentūrų, tarp jų FAO, IFAD, TDO, TVF, UNESCO, UNIDO, PSO ir Pasaulio banko grupė, ši sistema apima 11 fondų ir programų, tarp jų UNCTAD, JTVP, UNEP, UNFPA, UNHCR, UNICEF, JT moterys ir PMP (5), ir 9 funkcines komisijas, 5 regionines komisijas bei daugelį kitų panašių organų; kadangi su JT sistema taip pat susijusios tokios organizacijos kaip, pvz., Pasaulio prekybos organizacija (PPO) ir Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA); |
| --- | --- |

X.

kadangi JT sistemą sudaro 19 specializuotų agentūrų, tarp jų FAO, IFAD, TDO, TVF, UNESCO, UNIDO, PSO ir Pasaulio banko grupė, ši sistema apima 11 fondų ir programų, tarp jų UNCTAD, JTVP, UNEP, UNFPA, UNHCR, UNICEF, JT moterys ir PMP (5), ir 9 funkcines komisijas, 5 regionines komisijas bei daugelį kitų panašių organų; kadangi su JT sistema taip pat susijusios tokios organizacijos kaip, pvz., Pasaulio prekybos organizacija (PPO) ir Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA);

| Y. | kadangi dauguma minėtų agentūrų, fondų, programų, komisijų ir komitetų dirba ir veikia vadovaujamos Ekonominės ir Socialinės Tarybos ir Generalinės Asamblėjos, kurioms kai kurios iš jų teikia ataskaitas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dauguma minėtų agentūrų, fondų, programų, komisijų ir komitetų dirba ir veikia vadovaujamos Ekonominės ir Socialinės Tarybos ir Generalinės Asamblėjos, kurioms kai kurios iš jų teikia ataskaitas;

| Z. | kadangi ES ir jos valstybės narės atlieka itin svarbų vaidmenį skatinant JT principus ir tikslus ir sprendžiant bendras žmonijos problemas; kadangi, kita vertus, Europai reikalingi pasauliniai partneriai sprendžiant jos pačios problemas, pavyzdžiui, saugumo, aplinkos apsaugos, žmogaus teisių, migracijos, teisės į prieglobstį užtikrinimo ir finansinio nestabilumo sureguliavimo srityse; |
| --- | --- |

Z.

kadangi ES ir jos valstybės narės atlieka itin svarbų vaidmenį skatinant JT principus ir tikslus ir sprendžiant bendras žmonijos problemas; kadangi, kita vertus, Europai reikalingi pasauliniai partneriai sprendžiant jos pačios problemas, pavyzdžiui, saugumo, aplinkos apsaugos, žmogaus teisių, migracijos, teisės į prieglobstį užtikrinimo ir finansinio nestabilumo sureguliavimo srityse;

| AA. | kadangi ES tenka didelė atsakomybė išsaugant taiką, vystymosi srityje ir užtikrinant žmogaus teises kaimyninių šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

AA.

kadangi ES tenka didelė atsakomybė išsaugant taiką, vystymosi srityje ir užtikrinant žmogaus teises kaimyninių šalių atžvilgiu;

| AB. | kadangi labai svarbu, kad JT vardu vykdomi veiksmai atitiktų tarptautinę teisę; kadangi vykdant JT įgaliojimus įvykdyti nusikaltimai nepaprastai kenkia organizacijos patikimumui ir už juos atsakingi asmenys neturėtų likti nenubausti; |
| --- | --- |

AB.

kadangi labai svarbu, kad JT vardu vykdomi veiksmai atitiktų tarptautinę teisę; kadangi vykdant JT įgaliojimus įvykdyti nusikaltimai nepaprastai kenkia organizacijos patikimumui ir už juos atsakingi asmenys neturėtų likti nenubausti;

| AC. | kadangi šalys yra pasidalijusios į geografines sritis ir dėl to dažnai balsuoja kaip vienas blokas; kadangi valstybės, kurios yra Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos narės, dažnai pačios sistemingai pažeidinėja žmogaus teises ir taip menkina visos Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos veiksmingumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi šalys yra pasidalijusios į geografines sritis ir dėl to dažnai balsuoja kaip vienas blokas; kadangi valstybės, kurios yra Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos narės, dažnai pačios sistemingai pažeidinėja žmogaus teises ir taip menkina visos Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos veiksmingumą ir patikimumą;

| AD. | kadangi iš su kultūros ir religinėmis vietovėmis ir objektais Irake ir Sirijoje susijusio grupuotės „Islamo valstybė“ vykdomo plėšimo ir pardavinėjimo kontrabanda gaunamas pelnas naudojamas grupuotės „Islamo valstybė“ teroristinei veiklai finansuoti; kadangi užtikrinant skubią Sirijos ir Irako kultūros paveldo apsaugą pagrindinis vaidmuo tenka UNESCO ir jos Nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo konvencijai; |
| --- | --- |

AD.

kadangi iš su kultūros ir religinėmis vietovėmis ir objektais Irake ir Sirijoje susijusio grupuotės „Islamo valstybė“ vykdomo plėšimo ir pardavinėjimo kontrabanda gaunamas pelnas naudojamas grupuotės „Islamo valstybė“ teroristinei veiklai finansuoti; kadangi užtikrinant skubią Sirijos ir Irako kultūros paveldo apsaugą pagrindinis vaidmuo tenka UNESCO ir jos Nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo konvencijai;

| AE. | kadangi ES ir JT glaudžiai bendradarbiauja spręsdamos sudėtingiausias krizes, visų pirma Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje; kadangi jų pastangos ir toliau turi būti stiprinamos, kad būtų pasiektas taikus politinis tokių krizių sprendimas; |
| --- | --- |

AE.

kadangi ES ir JT glaudžiai bendradarbiauja spręsdamos sudėtingiausias krizes, visų pirma Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje; kadangi jų pastangos ir toliau turi būti stiprinamos, kad būtų pasiektas taikus politinis tokių krizių sprendimas;

| AF. | kadangi 2015 m. JT Generalinėje Asamblėjoje numatyta diskutuoti ir priimti sprendimą dėl Interneto valdymo forumo galiojimų atnaujinimo; kadangi Parlamentas paragino Asamblėją atnaujinti Interneto valdymo forumo įgaliojimus ir sustiprinti jo išteklius bei interneto valdymo modelį, kurį sudaro daug suinteresuotųjų subjektų; |
| --- | --- |

AF.

kadangi 2015 m. JT Generalinėje Asamblėjoje numatyta diskutuoti ir priimti sprendimą dėl Interneto valdymo forumo galiojimų atnaujinimo; kadangi Parlamentas paragino Asamblėją atnaujinti Interneto valdymo forumo įgaliojimus ir sustiprinti jo išteklius bei interneto valdymo modelį, kurį sudaro daug suinteresuotųjų subjektų;

Europos Sąjunga Jungtinių Tautų sistemoje

| 1. | primena, kad ES ir jos valstybės narės laikosi JT Chartijoje nustatytų vertybių ir principų, kaip nurodyta ES sutarties 21 straipsnio 1 dalyje, ir atlieka svarbų vaidmenį Sąjungos užsienio veikloje remdamos šiuos principus ir JT tikslus; mano, kad ES reikalingos pasaulinės partnerės, kad ji galėtų sėkmingai pasiekti savo užsienio politikos tikslus, visų pirma taikos ir saugumo, terorizmo, organizuoto nusikalstamumo, regioninių konfliktų, valstybės nefunkcionavimo ir masinio naikinimo ginklų platinimo srityse; |
| --- | --- |

1.

primena, kad ES ir jos valstybės narės laikosi JT Chartijoje nustatytų vertybių ir principų, kaip nurodyta ES sutarties 21 straipsnio 1 dalyje, ir atlieka svarbų vaidmenį Sąjungos užsienio veikloje remdamos šiuos principus ir JT tikslus; mano, kad ES reikalingos pasaulinės partnerės, kad ji galėtų sėkmingai pasiekti savo užsienio politikos tikslus, visų pirma taikos ir saugumo, terorizmo, organizuoto nusikalstamumo, regioninių konfliktų, valstybės nefunkcionavimo ir masinio naikinimo ginklų platinimo srityse;

| 2. | mano, kad dėl didelio senų arba naujai atsirandančių saugumo problemų skaičiaus ES saugumo aplinka darosi vis nestabilesnė ir nepastovesnė; laikosi nuomonės, kad konfliktas rytinėje Ukrainoje, konfliktai Sirijoje ir Irake ir teroristinės organizacijos „ISIS“ aktyvėjimas, Libijos krizė ir terorizmo grėsmė Afrikoje (ypač Sahelyje, Libijoje ir Somalio pusiasalyje) kelia rimtą visuotinį pavojų, į kurį turi reaguoti visas pasaulis; mano, kad ES negali susidoroti su šiomis grėsmėmis viena ir jai reikalinga tarptautinių partnerių parama; |
| --- | --- |

2.

mano, kad dėl didelio senų arba naujai atsirandančių saugumo problemų skaičiaus ES saugumo aplinka darosi vis nestabilesnė ir nepastovesnė; laikosi nuomonės, kad konfliktas rytinėje Ukrainoje, konfliktai Sirijoje ir Irake ir teroristinės organizacijos „ISIS“ aktyvėjimas, Libijos krizė ir terorizmo grėsmė Afrikoje (ypač Sahelyje, Libijoje ir Somalio pusiasalyje) kelia rimtą visuotinį pavojų, į kurį turi reaguoti visas pasaulis; mano, kad ES negali susidoroti su šiomis grėsmėmis viena ir jai reikalinga tarptautinių partnerių parama;

| 3. | palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės įvairiais būdais ir pasinaudodamos įvairiomis formomis aktyviai dalyvauja JT sistemos darbe ir prie jo prisideda, ir šios pastangos turėtų būti labiau matomos; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės įvairiais būdais ir pasinaudodamos įvairiomis formomis aktyviai dalyvauja JT sistemos darbe ir prie jo prisideda, ir šios pastangos turėtų būti labiau matomos;

| 4. | taip pat palankiai vertina didelį ES indėlį teikiant paramą vystymuisi ir humanitarinę pagalbą visame pasaulyje; primena, kad ES kartu su savo valstybėmis narėmis daugiausia pasaulyje prisideda prie paramos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

4.

taip pat palankiai vertina didelį ES indėlį teikiant paramą vystymuisi ir humanitarinę pagalbą visame pasaulyje; primena, kad ES kartu su savo valstybėmis narėmis daugiausia pasaulyje prisideda prie paramos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos;

| 5. | primena, kad ES tapo tikra tarptautine veikėja ir atitinkamai turi daugiau stebėtojos teisių JT ir teisę pasisakyti JT Generalinės Asamblėjos posėdžiuose vykstant pagrindinių grupių atstovų debatams ir prieš atskiras valstybes, taip pat teisę teikti pasiūlymus ir pataisas, atsakymo teisę, teisę teikti pareiškimus dėl darbo tvarkos ir platinti dokumentus; |
| --- | --- |

5.

primena, kad ES tapo tikra tarptautine veikėja ir atitinkamai turi daugiau stebėtojos teisių JT ir teisę pasisakyti JT Generalinės Asamblėjos posėdžiuose vykstant pagrindinių grupių atstovų debatams ir prieš atskiras valstybes, taip pat teisę teikti pasiūlymus ir pataisas, atsakymo teisę, teisę teikti pareiškimus dėl darbo tvarkos ir platinti dokumentus;

| 6. | taip pat primena, kad Jungtinėse Tautose ES atstovauja įvairūs veikėjai: Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos Komisija ir ES delegacijos, taip pat jos 28 valstybės narės, iš kurių dvi (Prancūzija ir Jungtinė Karalystė) yra nuolatinės veto teisę turinčios JT Saugumo Tarybos (JT ST) narės; primygtinai tvirtina, kad pagal Sutartį ES valstybės narės privalo derinti savo veiklą visuose tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

6.

taip pat primena, kad Jungtinėse Tautose ES atstovauja įvairūs veikėjai: Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos Komisija ir ES delegacijos, taip pat jos 28 valstybės narės, iš kurių dvi (Prancūzija ir Jungtinė Karalystė) yra nuolatinės veto teisę turinčios JT Saugumo Tarybos (JT ST) narės; primygtinai tvirtina, kad pagal Sutartį ES valstybės narės privalo derinti savo veiklą visuose tarptautiniuose forumuose;

Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus JT

| 7. | yra įsitikinęs, kad norėdama geriau pasiekti savo Sutartyje įtvirtintus užsienio politikos tikslus ES turėtų stengtis stiprinti pasaulinį valdymą JT sistemos viduje ir didinti savo ir savo valstybių narių įtaką šioje sistemoje; primena ES įsipareigojimą aktyviai remti visapusišką JT sistemos reformą, kad būtų sustiprintas jos teisėtumas, regioninis atstovavimas, skaidrumas, atskaitomybė ir veiksmingumas reaguojant į sudėtingus ir įvairialypius šių dienų iššūkius; ypač pabrėžia, kad svarbu pagyvinti Generalinės Asamblėjos darbą; |
| --- | --- |

7.

yra įsitikinęs, kad norėdama geriau pasiekti savo Sutartyje įtvirtintus užsienio politikos tikslus ES turėtų stengtis stiprinti pasaulinį valdymą JT sistemos viduje ir didinti savo ir savo valstybių narių įtaką šioje sistemoje; primena ES įsipareigojimą aktyviai remti visapusišką JT sistemos reformą, kad būtų sustiprintas jos teisėtumas, regioninis atstovavimas, skaidrumas, atskaitomybė ir veiksmingumas reaguojant į sudėtingus ir įvairialypius šių dienų iššūkius; ypač pabrėžia, kad svarbu pagyvinti Generalinės Asamblėjos darbą;

| 8. | pabrėžia, kad Generalinėje Asamblėjoje ES turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį, kad būtų pakankamai matoma ir turėtų politinių svertų, kuriais pasinaudodama galėtų geriau vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, vadovaujantis minėta 2011 m. gegužės 3 d. Generalinės Asamblėjos rezoliucija; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Generalinėje Asamblėjoje ES turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį, kad būtų pakankamai matoma ir turėtų politinių svertų, kuriais pasinaudodama galėtų geriau vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus, vadovaujantis minėta 2011 m. gegužės 3 d. Generalinės Asamblėjos rezoliucija;

| 9. | pakartoja, kad remia JT sistemoje parlamentų ir regioninių asamblėjų atliekamą vaidmenį; |
| --- | --- |

9.

pakartoja, kad remia JT sistemoje parlamentų ir regioninių asamblėjų atliekamą vaidmenį;

| 10. | ragina JT Saugumo Tarybos nares glaudžiai bendradarbiaujant su Generaline Asamblėja peržiūrėti ir persvarstyti neskaidrų JT generalinio sekretoriaus rinkimo procesą ir užtikrinti lygias kandidatų vyrų ir moterų galimybes užimti šį postą; ragina visus JT organus, visų pirma Saugumo Tarybą, pakankamai dėmesio skirti lyčių aspekto integravimui JT ir ragina ES valstybes nares užimti lyderės pozicijas dedant šias pastangas ir skatinti dalyvauti moteris kandidates bei propaguoti jų kandidatūras; išreiškia savo pageidavimą, kad moteris būtų išrinkta kita JT generaline sekretore; ragina ES remti JT moteris, atsižvelgiant į dėl lytinės tapatybės ir lyties raiškos patiriamą diskriminaciją; |
| --- | --- |

10.

ragina JT Saugumo Tarybos nares glaudžiai bendradarbiaujant su Generaline Asamblėja peržiūrėti ir persvarstyti neskaidrų JT generalinio sekretoriaus rinkimo procesą ir užtikrinti lygias kandidatų vyrų ir moterų galimybes užimti šį postą; ragina visus JT organus, visų pirma Saugumo Tarybą, pakankamai dėmesio skirti lyčių aspekto integravimui JT ir ragina ES valstybes nares užimti lyderės pozicijas dedant šias pastangas ir skatinti dalyvauti moteris kandidates bei propaguoti jų kandidatūras; išreiškia savo pageidavimą, kad moteris būtų išrinkta kita JT generaline sekretore; ragina ES remti JT moteris, atsižvelgiant į dėl lytinės tapatybės ir lyties raiškos patiriamą diskriminaciją;

| 11. | pabrėžia dabartinius 70-ai JT Generalinei Asamblėjai nustatytus ES prioritetus, kuriuose pakartojamas ilgalaikis Sąjungos reikalavimas, jog JT turėtų supaprastinti savo struktūras, biudžetą ir darbo metodus, nepamirštant sudėtingų temų, pavyzdžiui, Saugumo Tarybos reformos; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia dabartinius 70-ai JT Generalinei Asamblėjai nustatytus ES prioritetus, kuriuose pakartojamas ilgalaikis Sąjungos reikalavimas, jog JT turėtų supaprastinti savo struktūras, biudžetą ir darbo metodus, nepamirštant sudėtingų temų, pavyzdžiui, Saugumo Tarybos reformos;

| 12. | pabrėžia, kad Generalinė Asamblėja, atstovaujanti visų valstybių narių vyriausybėms, turi turėti galimybių ir priemonių vadovauti Jungtinių Tautų sistemai ir koordinuoti visą jos veiklą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad Generalinė Asamblėja, atstovaujanti visų valstybių narių vyriausybėms, turi turėti galimybių ir priemonių vadovauti Jungtinių Tautų sistemai ir koordinuoti visą jos veiklą;

| 13. | yra įsitikinęs, kad Saugumo Taryba turi būti reformuota siekiant geriau atspindėti naują pasaulio realybę ir veiksmingiau spręsti dabartines ir būsimas saugumo problemas; ragina veto teisę JT Saugumo Taryboje turinčias šalis susilaikyti nuo veto teisės taikymo genocido ir nusikaltimų žmoniškumui atvejais; |
| --- | --- |

13.

yra įsitikinęs, kad Saugumo Taryba turi būti reformuota siekiant geriau atspindėti naują pasaulio realybę ir veiksmingiau spręsti dabartines ir būsimas saugumo problemas; ragina veto teisę JT Saugumo Taryboje turinčias šalis susilaikyti nuo veto teisės taikymo genocido ir nusikaltimų žmoniškumui atvejais;

| 14. | atsižvelgdamas į ES įnašą kuriant taikos ir saugumo sistemą pasaulyje ir Lisabonos sutarties tikslą stiprinti Europos užsienio politiką, primena ilgalaikį ES tikslą turėti vietą padidintoje Saugumo Taryboje ir pakartoja savo raginimą surengti Europos masto diskusijas dėl Saugumo Tarybos reformos; dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai siekti bendros ES pozicijos Saugumo Tarybos kompetencijai priklausančiais klausimais ir patobulinti esamus bendradarbiavimo mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad ES valstybės narės, priklausančios Saugumo Tarybai, gintų bendrą ES poziciją šiame forume; primena, kad pagal ES sutarties 34 straipsnį JT ST dalyvaujančios ES narės turi informuoti kitas valstybes nares ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bei ginti Sąjungos poziciją ir interesus; taip pat primena, kad tais atvejais, kai ES turi apibrėžtą poziciją JT ST darbotvarkės klausimu, tos valstybės turi reikalauti, kad Sąjungos poziciją pristatyti būtų pakviestas vyriausiasis įgaliotinis; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į ES įnašą kuriant taikos ir saugumo sistemą pasaulyje ir Lisabonos sutarties tikslą stiprinti Europos užsienio politiką, primena ilgalaikį ES tikslą turėti vietą padidintoje Saugumo Taryboje ir pakartoja savo raginimą surengti Europos masto diskusijas dėl Saugumo Tarybos reformos; dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai siekti bendros ES pozicijos Saugumo Tarybos kompetencijai priklausančiais klausimais ir patobulinti esamus bendradarbiavimo mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad ES valstybės narės, priklausančios Saugumo Tarybai, gintų bendrą ES poziciją šiame forume; primena, kad pagal ES sutarties 34 straipsnį JT ST dalyvaujančios ES narės turi informuoti kitas valstybes nares ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bei ginti Sąjungos poziciją ir interesus; taip pat primena, kad tais atvejais, kai ES turi apibrėžtą poziciją JT ST darbotvarkės klausimu, tos valstybės turi reikalauti, kad Sąjungos poziciją pristatyti būtų pakviestas vyriausiasis įgaliotinis;

| 15. | primena, kad JT Chartijos VIII skyriaus nuostatomis skatinamas didesnis regioninių ir subregioninių organizacijų vaidmuo JT, ir ragina ES ir EBPO siekti, kad jų pačių ir kitos regioninės organizacijos būtų labiau įtrauktos į pasaulinį valdymą; |
| --- | --- |

15.

primena, kad JT Chartijos VIII skyriaus nuostatomis skatinamas didesnis regioninių ir subregioninių organizacijų vaidmuo JT, ir ragina ES ir EBPO siekti, kad jų pačių ir kitos regioninės organizacijos būtų labiau įtrauktos į pasaulinį valdymą;

| 16. | mano, kad ES, toliau bendradarbiaudama su JT, turėtų labiau pasinaudoti partnerystėmis su JT specializuotosiomis agentūromis, fondais, programomis, komisijomis ir komitetais; ragina ES stiprinti ES veiksmų derinimą šių organų tarybose siekiant užtikrinti, kad ES laikytųsi vienos pozicijos; |
| --- | --- |

16.

mano, kad ES, toliau bendradarbiaudama su JT, turėtų labiau pasinaudoti partnerystėmis su JT specializuotosiomis agentūromis, fondais, programomis, komisijomis ir komitetais; ragina ES stiprinti ES veiksmų derinimą šių organų tarybose siekiant užtikrinti, kad ES laikytųsi vienos pozicijos;

| 17. | pabrėžia, kad be šių būtinų reformų, kurios turi būti atliktos JT, geresniam ES užsienio politikos tikslų, įskaitant pagrindinių vertybių rėmimą, pasiekimui reikalingas efektyvesnis dvišalis ir daugiašalis visų jos išorės politikos įvairių aspektų koordinavimas; dar kartą ragina užtikrinti didesnį ES veiksmų ir paramos matomumą visuose daugiašaliuose forumuose ir vietoje; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad be šių būtinų reformų, kurios turi būti atliktos JT, geresniam ES užsienio politikos tikslų, įskaitant pagrindinių vertybių rėmimą, pasiekimui reikalingas efektyvesnis dvišalis ir daugiašalis visų jos išorės politikos įvairių aspektų koordinavimas; dar kartą ragina užtikrinti didesnį ES veiksmų ir paramos matomumą visuose daugiašaliuose forumuose ir vietoje;

| 18. | ragina ES veiksmingiau koordinuoti savo darbą humanitarinės pagalbos srityje, pvz., per Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinį direktoratą, su atitinkamomis JT agentūromis, kad būtų efektyviausiai panaudoti riboti ištekliai ir būtų išvengta nereikalingo sutapimo; |
| --- | --- |

18.

ragina ES veiksmingiau koordinuoti savo darbą humanitarinės pagalbos srityje, pvz., per Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinį direktoratą, su atitinkamomis JT agentūromis, kad būtų efektyviausiai panaudoti riboti ištekliai ir būtų išvengta nereikalingo sutapimo;

| 19. | ragina atitinkamas ES ir JT institucijas visapusiškai laikytis Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo (angl. FAFA) ir jį įgyvendinti; prašo Komisijos pateikti Parlamentui FAFA įgyvendinimo ataskaitą ir su juo susijusias gaires ir nustatyti sritis, kuriose reikalingi patobulinimai, bei pateikti atitinkamų su tuo susijusių pasiūlymų; |
| --- | --- |

19.

ragina atitinkamas ES ir JT institucijas visapusiškai laikytis Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo (angl. FAFA) ir jį įgyvendinti; prašo Komisijos pateikti Parlamentui FAFA įgyvendinimo ataskaitą ir su juo susijusias gaires ir nustatyti sritis, kuriose reikalingi patobulinimai, bei pateikti atitinkamų su tuo susijusių pasiūlymų;

| 20. | pabrėžia ES ir JTVP bendradarbiavimo paramos veiksmingumo srityje svarbą; atkreipia dėmesį į įsipareigojimus pagal Veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę ir ragina visas valstybes ir privačiojo sektoriaus subjektus prisiimti įsipareigojimus pagal šią partnerystę; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia ES ir JTVP bendradarbiavimo paramos veiksmingumo srityje svarbą; atkreipia dėmesį į įsipareigojimus pagal Veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę ir ragina visas valstybes ir privačiojo sektoriaus subjektus prisiimti įsipareigojimus pagal šią partnerystę;

| 21. | mano, kad Europos Žmogaus Teisių Teismas labai sėkmingai prisidėjo prie pažangos, kurią Europa pasiekė pagarbos žmogaus teisėms atžvilgiu, ir jis gali būti laikomas pavyzdžiu kitiems regionams; |
| --- | --- |

21.

mano, kad Europos Žmogaus Teisių Teismas labai sėkmingai prisidėjo prie pažangos, kurią Europa pasiekė pagarbos žmogaus teisėms atžvilgiu, ir jis gali būti laikomas pavyzdžiu kitiems regionams;

| 22. | ragina tobulinti prevencijos ir išankstinio įspėjimo priemones ir sustiprintus JT tarpininkavimo gebėjimus ir numatyti darnius ir įgyvendinamus įgaliojimus, apimančius žmogaus teisių aspektą, taikos kūrimo ir taikos palaikymo operacijoms vykdyti ir aiškias pasitraukimo strategijas; ragina ES valstybes nares labiau paremti taikos kūrimo ir taikos palaikymo operacijas ir ragina ES stiprinti savo tarpininkavimo pastangas sprendžiant konfliktus; atsižvelgdamas į kai kurių ekstremistų ir teroristų grupuočių įvykdytus naujausius žiaurius išpuolius ir žmogaus teisių pažeidimus bei konflikte tebenaudojamą seksualinę prievartą, įskaitant žaginimų, kaip karo ginklo, naudojimą, primygtinai ragina Saugumo Tarybą, vadovaujantis Atsakomybės ginti doktrina, numatyti plataus užmojo priemonių ir išteklių rinkinį siekiant užtikrinti veiksmingą kelio šiems žiaurumams užkirtimą ir užtikrinti teisinės valstybės principo ir tarptautinės humanitarinės teisės taikymą bei paraginti JT valstybes nares kovoti su prekyba žmonėmis, pažaboti naujų narių teroristinėms grupuotėms verbavimą ir teroristinių grupuočių finansavimą, užkertant kelią kovotojų teroristų verbavimui, rengimui, transportavimui, aprūpinimui ir jų kelionių bei veiksmų finansavimui, ir sustabdant šią neteisėtą veiklą; |
| --- | --- |

22.

ragina tobulinti prevencijos ir išankstinio įspėjimo priemones ir sustiprintus JT tarpininkavimo gebėjimus ir numatyti darnius ir įgyvendinamus įgaliojimus, apimančius žmogaus teisių aspektą, taikos kūrimo ir taikos palaikymo operacijoms vykdyti ir aiškias pasitraukimo strategijas; ragina ES valstybes nares labiau paremti taikos kūrimo ir taikos palaikymo operacijas ir ragina ES stiprinti savo tarpininkavimo pastangas sprendžiant konfliktus; atsižvelgdamas į kai kurių ekstremistų ir teroristų grupuočių įvykdytus naujausius žiaurius išpuolius ir žmogaus teisių pažeidimus bei konflikte tebenaudojamą seksualinę prievartą, įskaitant žaginimų, kaip karo ginklo, naudojimą, primygtinai ragina Saugumo Tarybą, vadovaujantis Atsakomybės ginti doktrina, numatyti plataus užmojo priemonių ir išteklių rinkinį siekiant užtikrinti veiksmingą kelio šiems žiaurumams užkirtimą ir užtikrinti teisinės valstybės principo ir tarptautinės humanitarinės teisės taikymą bei paraginti JT valstybes nares kovoti su prekyba žmonėmis, pažaboti naujų narių teroristinėms grupuotėms verbavimą ir teroristinių grupuočių finansavimą, užkertant kelią kovotojų teroristų verbavimui, rengimui, transportavimui, aprūpinimui ir jų kelionių bei veiksmų finansavimui, ir sustabdant šią neteisėtą veiklą;

| 23. | ragina ES remti taikos paramos operacijų, JT taikos kūrimo struktūros ir JT ST rezoliucijos Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo peržiūrų suderinamumo, sinergijos ir papildomumo stiprinimą; pabrėžia, jog svarbu, kad moterys lygiomis teisėmis visapusiškai ir aktyviai dalyvautų konfliktų prevencijos ir sprendimo, taikos derybų, taikos stiprinimo, taikos palaikymo, humanitarinės pagalbos ir atstatymo po konfliktų srityse; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina tai, kad Komisija persvarstė savo humanitarinės pagalbos teikimo politiką, kuria vadovaujantis dabar teigiama, kad pagal tarptautinės humanitarinės teisės ir (arba) žmogaus teisių teisės normas galima pateisinti saugų abortų darymą karo metu išžagintoms moterims; |
| --- | --- |

23.

ragina ES remti taikos paramos operacijų, JT taikos kūrimo struktūros ir JT ST rezoliucijos Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo peržiūrų suderinamumo, sinergijos ir papildomumo stiprinimą; pabrėžia, jog svarbu, kad moterys lygiomis teisėmis visapusiškai ir aktyviai dalyvautų konfliktų prevencijos ir sprendimo, taikos derybų, taikos stiprinimo, taikos palaikymo, humanitarinės pagalbos ir atstatymo po konfliktų srityse; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina tai, kad Komisija persvarstė savo humanitarinės pagalbos teikimo politiką, kuria vadovaujantis dabar teigiama, kad pagal tarptautinės humanitarinės teisės ir (arba) žmogaus teisių teisės normas galima pateisinti saugų abortų darymą karo metu išžagintoms moterims;

| 24. | ragina ES propaguoti plačią žmogiškojo saugumo apibrėžtį, ją labiau susiejant su žmogaus teisėmis, lyčių lygybe ir žmogaus socialine raida; |
| --- | --- |

24.

ragina ES propaguoti plačią žmogiškojo saugumo apibrėžtį, ją labiau susiejant su žmogaus teisėmis, lyčių lygybe ir žmogaus socialine raida;

| 25. | yra įsitikinęs, kad ES turi pademonstruoti tvirtą ir įsipareigojimu pagrįstą paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui, visų pirma stiprindama ir plėtodama savo ryšius su JT, ypač Saugumo Taryba, ir užtikrindama, kad ES valstybės narės greitai ratifikuotų Kampaloje priimtus Romos statuto pakeitimus, kuriais apibrėžiami agresijos nusikaltimai; primena, jog didžiausia atsakomybė už tai, kad nusikaltę asmenys būtų patraukti atsakomybėn, tenka pačioms valstybėms, tačiau TBT turėtų naudotis savo jurisdikcija tais atvejais, kai nacionalinės institucijos negali arba nenori iš tiesų vykdyti baudžiamojo persekiojimo už sunkiausius nusikaltimus, keliančius susirūpinimą tarptautinei bendruomenei; |
| --- | --- |

25.

yra įsitikinęs, kad ES turi pademonstruoti tvirtą ir įsipareigojimu pagrįstą paramą Tarptautiniam baudžiamajam teismui, visų pirma stiprindama ir plėtodama savo ryšius su JT, ypač Saugumo Taryba, ir užtikrindama, kad ES valstybės narės greitai ratifikuotų Kampaloje priimtus Romos statuto pakeitimus, kuriais apibrėžiami agresijos nusikaltimai; primena, jog didžiausia atsakomybė už tai, kad nusikaltę asmenys būtų patraukti atsakomybėn, tenka pačioms valstybėms, tačiau TBT turėtų naudotis savo jurisdikcija tais atvejais, kai nacionalinės institucijos negali arba nenori iš tiesų vykdyti baudžiamojo persekiojimo už sunkiausius nusikaltimus, keliančius susirūpinimą tarptautinei bendruomenei;

| 26. | remia ES ir JT operatyvinio bendradarbiavimo stiprinimą krizių valdymo klausimais, taip pat ES bendradarbiaujant su JT dėl bendro taikos ir saugumo operacijų analizavimo (kad būtų gauti bendri analizės rezultatai) ir planavimo (kad būtų palengvinti operatyviniai aspektai); |
| --- | --- |

26.

remia ES ir JT operatyvinio bendradarbiavimo stiprinimą krizių valdymo klausimais, taip pat ES bendradarbiaujant su JT dėl bendro taikos ir saugumo operacijų analizavimo (kad būtų gauti bendri analizės rezultatai) ir planavimo (kad būtų palengvinti operatyviniai aspektai);

| 27. | mano, kad reikėtų daugiau nuveikti siekiant užtikrinti, kad JT valstybės narės laikytųsi savo pažadų teikti humanitarinę pagalbą, nuolat skelbiant jų įsipareigojimų laikymosi apžvalgas; |
| --- | --- |

27.

mano, kad reikėtų daugiau nuveikti siekiant užtikrinti, kad JT valstybės narės laikytųsi savo pažadų teikti humanitarinę pagalbą, nuolat skelbiant jų įsipareigojimų laikymosi apžvalgas;

| 28. | palankiai vertina ES įsipareigojimą siekti didesnės atsakomybės ir skaidrumo dėl prekybos ginklais ir remia Sutarties dėl prekybos ginklais visuotinumo ir visiško įgyvendinimo skatinimą bei Pirmosios valstybių konferencijos rezultatų įgyvendinimą; prašo ES toliau remti Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT), kaip pasaulinės branduolinio ginklo neplatinimo tvarkos pagrindą, būtiną branduoliniam nusiginklavimui pagal šios sutarties VI straipsnį; taip pat prašo ES aktyviai imtis veiksmų dėl visuotinio nusiginklavimo; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina ES įsipareigojimą siekti didesnės atsakomybės ir skaidrumo dėl prekybos ginklais ir remia Sutarties dėl prekybos ginklais visuotinumo ir visiško įgyvendinimo skatinimą bei Pirmosios valstybių konferencijos rezultatų įgyvendinimą; prašo ES toliau remti Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT), kaip pasaulinės branduolinio ginklo neplatinimo tvarkos pagrindą, būtiną branduoliniam nusiginklavimui pagal šios sutarties VI straipsnį; taip pat prašo ES aktyviai imtis veiksmų dėl visuotinio nusiginklavimo;

| 29. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES ir toliau aktyviai skatintų lygybę ir nediskriminavimą; palankiai vertina pirmąjį istorijoje JT Saugumo Tarybos posėdį dėl LGBTI teisių, kuris įvyko 2015 m. rugpjūčio 24 d. ir kuriame buvo pasmerkti Artimuosiuose Rytuose grupuotės „Islamo valstybė“ vykdomi LGBTI žmonių puolimai ir žudymai; ragina Saugumo Tarybą ir toliau atsižvelgti į LGBTI teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, jog svarbu, kad ES ir toliau aktyviai skatintų lygybę ir nediskriminavimą; palankiai vertina pirmąjį istorijoje JT Saugumo Tarybos posėdį dėl LGBTI teisių, kuris įvyko 2015 m. rugpjūčio 24 d. ir kuriame buvo pasmerkti Artimuosiuose Rytuose grupuotės „Islamo valstybė“ vykdomi LGBTI žmonių puolimai ir žudymai; ragina Saugumo Tarybą ir toliau atsižvelgti į LGBTI teisių pažeidimus;

| 30. | primena ES poziciją dėl visiško mirties bausmės netoleravimo; pabrėžia, jog svarbu, kad ES ir toliau siektų mirties bausmės moratoriumo; |
| --- | --- |

30.

primena ES poziciją dėl visiško mirties bausmės netoleravimo; pabrėžia, jog svarbu, kad ES ir toliau siektų mirties bausmės moratoriumo;

| 31. | yra įsitikinęs, kad turi būti iš esmės sustiprintas ekonominis, socialinis, aplinkos ir vystymosi JT sistemos aspektai, stiprinant politinę JT organų darbo kryptį ir gerinant jų bendradarbiavimą bei įtvirtinant veiksmingesnį ir skaidresnį turimų išteklių naudojimą; mano, kad tai turi būti pasiekta visų pirma vykdant struktūrinę ir funkcinę pagal JT Chartiją už tai atsakingo pagrindinio organo – Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) – reformą; ragina ES institucijas ir valstybes nares apsvarstyti galimybę stiprinti jų vaidmenį Ekonominėje ir Socialinėje Taryboje paverčiant ją Darnaus vystymosi taryba; |
| --- | --- |

31.

yra įsitikinęs, kad turi būti iš esmės sustiprintas ekonominis, socialinis, aplinkos ir vystymosi JT sistemos aspektai, stiprinant politinę JT organų darbo kryptį ir gerinant jų bendradarbiavimą bei įtvirtinant veiksmingesnį ir skaidresnį turimų išteklių naudojimą; mano, kad tai turi būti pasiekta visų pirma vykdant struktūrinę ir funkcinę pagal JT Chartiją už tai atsakingo pagrindinio organo – Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) – reformą; ragina ES institucijas ir valstybes nares apsvarstyti galimybę stiprinti jų vaidmenį Ekonominėje ir Socialinėje Taryboje paverčiant ją Darnaus vystymosi taryba;

| 32. | palankiai vertina aukšto lygio politinio forumo darnaus vystymosi srityje sukūrimą, šis forumas turi užtikrinti politinę lyderystę ir teikti gaires ir rekomendacijas dėl vystymosi politikos, susijusias su trimis darnaus vystymosi ramsčiais (socialiniu, ekonominiu ir aplinkos apsaugos); yra įsitikinęs, kad aukšto lygio politinis forumas turi tapti pagrindine sprendimus priimančia institucija visais vystymosi politikos klausimais, taip užtikrinant koordinuotą ir veiksmingą poreikių įvertinimą ir priimant būtinus veiksmų planus, sprendimus ir privalomas priemones, susijusias su darnaus vystymosi programa po 2015 m.; pabrėžia, kad būtina veiksmingai įgyvendinti JT aukščiausiojo lygio susitikime, vykusiame 2015 m. rugsėjo mėn., priimtus darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina aukšto lygio politinio forumo darnaus vystymosi srityje sukūrimą, šis forumas turi užtikrinti politinę lyderystę ir teikti gaires ir rekomendacijas dėl vystymosi politikos, susijusias su trimis darnaus vystymosi ramsčiais (socialiniu, ekonominiu ir aplinkos apsaugos); yra įsitikinęs, kad aukšto lygio politinis forumas turi tapti pagrindine sprendimus priimančia institucija visais vystymosi politikos klausimais, taip užtikrinant koordinuotą ir veiksmingą poreikių įvertinimą ir priimant būtinus veiksmų planus, sprendimus ir privalomas priemones, susijusias su darnaus vystymosi programa po 2015 m.; pabrėžia, kad būtina veiksmingai įgyvendinti JT aukščiausiojo lygio susitikime, vykusiame 2015 m. rugsėjo mėn., priimtus darnaus vystymosi tikslus;

| 33. | atsižvelgiant į tai, kad pasikartojančios humanitarinės krizės, dėl kurių atsiranda pabėgėlių ir migrantų, sukelia žmonėms daug kančių, be to, kadangi kilmės šalių darnus vystymasis galėtų bėgant laikui pasiūlyti humanitarinės krizės sprendimą, yra įsitikinęs, kad turėtų būti koordinuojamas visų su šiuo klausimu susijusių agentūrų darbas; |
| --- | --- |

33.

atsižvelgiant į tai, kad pasikartojančios humanitarinės krizės, dėl kurių atsiranda pabėgėlių ir migrantų, sukelia žmonėms daug kančių, be to, kadangi kilmės šalių darnus vystymasis galėtų bėgant laikui pasiūlyti humanitarinės krizės sprendimą, yra įsitikinęs, kad turėtų būti koordinuojamas visų su šiuo klausimu susijusių agentūrų darbas;

| 34. | laikosi nuomonės, kad su pabėgėliais susijusių humanitarinių krizių keliami iššūkiai – tai problemos, kurias reikia spręsti visapusiškai, vadovaujantis ES solidarumo dvasia ir glaudžiai bendradarbiaujant su JT ir jos agentūromis; |
| --- | --- |

34.

laikosi nuomonės, kad su pabėgėliais susijusių humanitarinių krizių keliami iššūkiai – tai problemos, kurias reikia spręsti visapusiškai, vadovaujantis ES solidarumo dvasia ir glaudžiai bendradarbiaujant su JT ir jos agentūromis;

| 35. | ragina ES ir JT aktyviau dėti pastangas siekiant plataus užmojo ir teisiškai privalomo susitarimo 2015 m. Paryžiaus klimato kaitos konferencijoje ir užtikrinti, kad po 21-osios JTBKK būtų greitai imtasi įgyvendinimo veiksmų; |
| --- | --- |

35.

ragina ES ir JT aktyviau dėti pastangas siekiant plataus užmojo ir teisiškai privalomo susitarimo 2015 m. Paryžiaus klimato kaitos konferencijoje ir užtikrinti, kad po 21-osios JTBKK būtų greitai imtasi įgyvendinimo veiksmų;

| 36. | mano, kad Pasaulio banko grupės, Tarptautinio valiutos fondo ir Pasaulio prekybos organizacijos darbas galėtų taip pat būti koordinuojamas kaip JT sistemos dalis, kartu išsaugant jų dabartines sprendimų priėmimo struktūras, siekiant užtikrinti, kad atitinkami jų sprendimai būtų priimami ir veiksmai būtų vykdomi atsakingai, efektyviai, nuosekliai ir nesidubliuotų; |
| --- | --- |

36.

mano, kad Pasaulio banko grupės, Tarptautinio valiutos fondo ir Pasaulio prekybos organizacijos darbas galėtų taip pat būti koordinuojamas kaip JT sistemos dalis, kartu išsaugant jų dabartines sprendimų priėmimo struktūras, siekiant užtikrinti, kad atitinkami jų sprendimai būtų priimami ir veiksmai būtų vykdomi atsakingai, efektyviai, nuosekliai ir nesidubliuotų;

| 37. | pritaria tikslui daugiašaliu lygmeniu parengti investicijų apsaugos režimą, įskaitant naują sistemą, pagal kurią būtų paisoma nacionalinių teismų jurisdikcijos, ir ragina Komisiją įtraukti šį tikslą į savo derybų darbotvarkę, susijusią su susitarimų dėl investicijų rengimu; laikosi nuomonės, kad, jei būtų sukurtas nuolatinis tarptautinis teismas investiciniams ginčams spręsti, jis galėtų būti priskirtas JT sistemai, o jo veikla turėtų būti grindžiama šio teismo nagrinėjamų bylų šalių teisėmis ir pareigomis, ypatingą dėmesį skiriant principams, kuriuos daugiašalėms įmonėms yra nustačiusi EBPO, ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniams principams; mano, kad JT sistema yra naudingas tokios sistemos šablonas, ypač kalbant apie finansavimo klausimus; |
| --- | --- |

37.

pritaria tikslui daugiašaliu lygmeniu parengti investicijų apsaugos režimą, įskaitant naują sistemą, pagal kurią būtų paisoma nacionalinių teismų jurisdikcijos, ir ragina Komisiją įtraukti šį tikslą į savo derybų darbotvarkę, susijusią su susitarimų dėl investicijų rengimu; laikosi nuomonės, kad, jei būtų sukurtas nuolatinis tarptautinis teismas investiciniams ginčams spręsti, jis galėtų būti priskirtas JT sistemai, o jo veikla turėtų būti grindžiama šio teismo nagrinėjamų bylų šalių teisėmis ir pareigomis, ypatingą dėmesį skiriant principams, kuriuos daugiašalėms įmonėms yra nustačiusi EBPO, ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniams principams; mano, kad JT sistema yra naudingas tokios sistemos šablonas, ypač kalbant apie finansavimo klausimus;

| 38. | laikosi nuomonės, kad būtina užbaigti PPO Dohos vystymosi derybų raundą, ir mano, jog JT gali pasinaudoti savo išskirtine padėtimi siekiant užtikrinti, kad šios derybos duotų sėkmingų rezultatų besivystančioms šalims; atsižvelgdamas į tai mano, kad JT turėtų dirbti išvien su PPO, taip pat konsultuoti ir orientuoti besivystančias šalis, siekiant skatinti prekybos ir investicijų strategiją, o pagrindinio veikėjo vaidmuo turėtų tekti ES; |
| --- | --- |

38.

laikosi nuomonės, kad būtina užbaigti PPO Dohos vystymosi derybų raundą, ir mano, jog JT gali pasinaudoti savo išskirtine padėtimi siekiant užtikrinti, kad šios derybos duotų sėkmingų rezultatų besivystančioms šalims; atsižvelgdamas į tai mano, kad JT turėtų dirbti išvien su PPO, taip pat konsultuoti ir orientuoti besivystančias šalis, siekiant skatinti prekybos ir investicijų strategiją, o pagrindinio veikėjo vaidmuo turėtų tekti ES;

| 39. | suvokia, kad būtina stiprinti ir įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; ragina ES prisidėti siekiant sėkmingų tarpvyriausybinės darbo grupės tarptautinių korporacijų ir žmogaus teisių klausimais darbo rezultatų; |
| --- | --- |

39.

suvokia, kad būtina stiprinti ir įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; ragina ES prisidėti siekiant sėkmingų tarpvyriausybinės darbo grupės tarptautinių korporacijų ir žmogaus teisių klausimais darbo rezultatų;

| 40. | mano, kad JT turėtų stiprinti savo veiklą visais su žmonių gerove susijusiais klausimais; laikosi nuomonės, kad šie klausimai apima kultūros tvarumą ir kultūros raiškos įvairovės apsaugą bei skatinimą, į politikos formavimą integruojant švietimą, turizmą, kultūros diplomatiją, paveldo apsaugą, kūrybos sektorių ir mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

40.

mano, kad JT turėtų stiprinti savo veiklą visais su žmonių gerove susijusiais klausimais; laikosi nuomonės, kad šie klausimai apima kultūros tvarumą ir kultūros raiškos įvairovės apsaugą bei skatinimą, į politikos formavimą integruojant švietimą, turizmą, kultūros diplomatiją, paveldo apsaugą, kūrybos sektorių ir mokslinius tyrimus;

| 41. | rekomenduoja užtikrinti ES ir JT bendradarbiavimą dėl švietimo ekstremalios situacijos sąlygomis programų, vykdomų kilus humanitarinėms krizėms, ginkluotiems konfliktams ir gaivalinėms nelaimėms, toliau remiant tokias programas kaip Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) programa, skirta švietimui ekstremalios situacijos ir pereinamojo laikotarpio po krizės sąlygomis, UNHCR kokybiško švietimo pabėgėlių stovyklose programa, taip pat JTPDO darbą švietimo srityje; |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja užtikrinti ES ir JT bendradarbiavimą dėl švietimo ekstremalios situacijos sąlygomis programų, vykdomų kilus humanitarinėms krizėms, ginkluotiems konfliktams ir gaivalinėms nelaimėms, toliau remiant tokias programas kaip Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) programa, skirta švietimui ekstremalios situacijos ir pereinamojo laikotarpio po krizės sąlygomis, UNHCR kokybiško švietimo pabėgėlių stovyklose programa, taip pat JTPDO darbą švietimo srityje;

| 42. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. išrinktos Komisijos darbas buvo organizuotas darbo grupėmis, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei suteikiant didesnę atsakomybę koordinuoti ES išorės politiką, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis ES institucijomis; pabrėžia, kad pasaulinio masto politinės priemonės turi užimti pagrindinę vietą šios specialios darbo grupės darbe; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. išrinktos Komisijos darbas buvo organizuotas darbo grupėmis, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei suteikiant didesnę atsakomybę koordinuoti ES išorės politiką, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis ES institucijomis; pabrėžia, kad pasaulinio masto politinės priemonės turi užimti pagrindinę vietą šios specialios darbo grupės darbe;

| 43. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę į savo metinį pranešimą BUSP klausimais įtraukti išsamų skirsnį dėl ES pasaulinių užsienio politikos tikslų propagavimo; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę į savo metinį pranešimą BUSP klausimais įtraukti išsamų skirsnį dėl ES pasaulinių užsienio politikos tikslų propagavimo;

| 44. | laikosi nuomonės, kad Parlamentas turi galėti šias pasaulinio masto problemas spręsti tokiu pačiu išsamiu ir visapusišku būdu kaip ir Komisija ir atitinkamai organizuoti savo darbą; ragina visus Parlamento komitetus, kurių kompetencijai priklauso politikos priemonės, turinčios išorės ir pasaulinio masto aspektą, pateikti savo nuomones dėl atitinkamo Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės pranešimo skirsnio Užsienio reikalų komitetui, kuris atsakingas už šį pranešimą; |
| --- | --- |

44.

laikosi nuomonės, kad Parlamentas turi galėti šias pasaulinio masto problemas spręsti tokiu pačiu išsamiu ir visapusišku būdu kaip ir Komisija ir atitinkamai organizuoti savo darbą; ragina visus Parlamento komitetus, kurių kompetencijai priklauso politikos priemonės, turinčios išorės ir pasaulinio masto aspektą, pateikti savo nuomones dėl atitinkamo Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės pranešimo skirsnio Užsienio reikalų komitetui, kuris atsakingas už šį pranešimą;

o

o o

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

45.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0259.

(2)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 66.

(3)  2011 m. gegužės 3 d. rezoliucija A/RES/65/276 dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje.

(4)  2014 m. vasario 14 d. S/PRST/2014/4 Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimas dėl Jungtinių Tautų ir regioninių bei subregioninių organizacijų bendradarbiavimo palaikant tarptautinę taiką ir saugumą.

(5)  FAO: Maisto ir žemės ūkio organizacija; IFAD: Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas; TDO: Tarptautinė darbo organizacija; TVF: Tarptautinis valiutos fondas; UNESCO: Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija; UNIDO: Jungtinių Tautų pramonės plėtros organizacija; PSO: Pasaulio sveikatos organizacija; UNCTAD: Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija; JTVP: Jungtinių Tautų vystymo programa; UNEP: Jungtinių Tautų aplinkos programa; UNFPA: Jungtinių Tautų gyventojų fondas; UNHCR: Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras; UNICEF: Jungtinių Tautų vaikų fondas; PMP: Pasaulio maisto programa.

---

2015 m. lapkričio 25 d., trečiadienis

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/51

---

P8_TA(2015)0408

Sprendimai dėl mokesčių ir kitos panašaus pobūdžio ar poveikio priemonės

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (2015/2066(INI))

(2017/C 366/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 4 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 4 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107, 108, 113, 115, 116, 175 ir 208 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107, 108, 113, 115, 116, 175 ir 208 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 12 d. sprendimą dėl specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto įsteigimo, jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. vasario 12 d. sprendimą dėl specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto įsteigimo, jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo (ICIJ) atskleistus faktus apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kitą žalingą praktiką Liuksemburge, kurie tapo žinomi kaip „LuxLeaks“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio tiriamosios žurnalistikos konsorciumo (ICIJ) atskleistus faktus apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kitą žalingą praktiką Liuksemburge, kurie tapo žinomi kaip „LuxLeaks“,

| — | atsižvelgdamas į G 7, G 8 ir G 20 aukščiausiojo lygio susitikimų rezultatus tarptautiniais mokesčių klausimais (visų pirma 2015 m. birželio 7–8 d. Elmau vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, 2014 m. lapkričio 15–16 d. Brisbene vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, 2013 m. rugsėjo 5–6 d. Sankt Peterburge vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, 2013 m. birželio 17–18 d. Loch Erne vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo ir 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsberge vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į G 7, G 8 ir G 20 aukščiausiojo lygio susitikimų rezultatus tarptautiniais mokesčių klausimais (visų pirma 2015 m. birželio 7–8 d. Elmau vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, 2014 m. lapkričio 15–16 d. Brisbene vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, 2013 m. rugsėjo 5–6 d. Sankt Peterburge vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, 2013 m. birželio 17–18 d. Loch Erne vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo ir 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsberge vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „Žalinga mokesčių konkurencija: nauja globali problema“ (angl. „Harmful Tax Competition: An Emerging Global Issue“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pranešimą „Žalinga mokesčių konkurencija: nauja globali problema“ (angl. „Harmful Tax Competition: An Emerging Global Issue“),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. EBPO pranešimą „Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemų sprendimas“ (BEPS), EBPO BEPS veiksmų planą ir vėlesnius leidinius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. EBPO pranešimą „Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemų sprendimas“ (BEPS), EBPO BEPS veiksmų planą ir vėlesnius leidinius,

| — | atsižvelgdamas į neseniai priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (2013 m. kovo 14 d.), dėl apmokestinimo (2013 m. gegužės 22 d.), dėl automatinio keitimosi informacija (2014 m. gruodžio 18 d.), dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS), automatinio keitimosi informacija pasauliniu mastu ir žalingų mokesčių priemonių (2014 m. gruodžio 18 d.) ir dėl mokesčių slėpimo (2014 m. birželio 27 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (2013 m. kovo 14 d.), dėl apmokestinimo (2013 m. gegužės 22 d.), dėl automatinio keitimosi informacija (2014 m. gruodžio 18 d.), dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS), automatinio keitimosi informacija pasauliniu mastu ir žalingų mokesčių priemonių (2014 m. gruodžio 18 d.) ir dėl mokesčių slėpimo (2014 m. birželio 27 d.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Ekonomikos ir finansų reikalų (ECOFIN) tarybos išvadas ir jos ataskaitą Europos Vadovų Tarybai mokesčių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Ekonomikos ir finansų reikalų (ECOFIN) tarybos išvadas ir jos ataskaitą Europos Vadovų Tarybai mokesčių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Elgesio kodekso grupės (verslo apmokestinimo) pusės metų veiklos ataskaitas Tarybai dėl elgesio kodekso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Elgesio kodekso grupės (verslo apmokestinimo) pusės metų veiklos ataskaitas Tarybai dėl elgesio kodekso,

| — | atsižvelgdamas į Administracinio bendradarbiavimo direktyvą (2), Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyvą (3) ir į naujausius Komisijos pasiūlymus dėl iš dalies jas keičiančių teisėkūros procedūra priimamų aktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Administracinio bendradarbiavimo direktyvą (2), Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyvą (3) ir į naujausius Komisijos pasiūlymus dėl iš dalies jas keičiančių teisėkūros procedūra priimamų aktų,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 90/435/EEB (4) (Patronuojančių ir dukterinių bendrovių direktyva) dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 90/435/EEB (4) (Patronuojančių ir dukterinių bendrovių direktyva) dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2015 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/56/ES (5), kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/56/ES (5), kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias [SESV 108 straipsnio] taikymo taisykles (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias [SESV 108 straipsnio] taikymo taisykles (6),

| — | atsižvelgdamas į 1977 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvą 77/799/EEB dėl valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos tiesioginio apmokestinimo ir draudimo įmokų apmokestinimo srityje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1977 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvą 77/799/EEB dėl valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos tiesioginio apmokestinimo ir draudimo įmokų apmokestinimo srityje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (8),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl ES jungtinio sandorių kainodaros forumo darbo ginčų vengimo ir sprendimo procedūrų srityje ir dėl ES išankstinių kainodaros susitarimų gairių (COM(2007)0071), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl ES jungtinio sandorių kainodaros forumo darbo ginčų vengimo ir sprendimo procedūrų srityje ir dėl ES išankstinių kainodaros susitarimų gairių (COM(2007)0071),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 10 d. Komisijos pranešimą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 10 d. Komisijos pranešimą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (9),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinga ir veiksminga pelno mokesčio sistema Europos Sąjungoje. 5 pagrindinės veiklos sritys“ (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinga ir veiksminga pelno mokesčio sistema Europos Sąjungoje. 5 pagrindinės veiklos sritys“ (COM(2015)0302),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 18 d. Komisijos komunikatą dėl mokesčių skaidrumo kaip kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu priemonės (COM(2015)0136), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 18 d. Komisijos komunikatą dėl mokesčių skaidrumo kaip kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu priemonės (COM(2015)0136),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ (COM(2012)0722),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl agresyvaus mokesčių planavimo (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl agresyvaus mokesčių planavimo (C(2012)8806),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, kuriomis trečiosios šalys skatinamos laikytis minimalių gero mokesčių srities valdymo standartų (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, kuriomis trečiosios šalys skatinamos laikytis minimalių gero mokesčių srities valdymo standartų (C(2012)8805),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 27 d. Komisijos komunikatą dėl konkrečių kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, susijusiu ir su trečiosiomis šalimis, stiprinimo būdų (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 27 d. Komisijos komunikatą dėl konkrečių kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, susijusiu ir su trečiosiomis šalimis, stiprinimo būdų (COM(2012)0351),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2011)0121) ir į 2012 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento poziciją dėl jos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2011)0121) ir į 2012 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento poziciją dėl jos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl verslo apmokestinimo elgesio kodekso (11) ir į reguliarias Elgesio kodekso grupės (verslo apmokestinimas) ataskaitas Tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl verslo apmokestinimo elgesio kodekso (11) ir į reguliarias Elgesio kodekso grupės (verslo apmokestinimas) ataskaitas Tarybai,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 30 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją dėl informatorių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 30 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją dėl informatorių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į „Simmons & Simmons“ 1999 m. ataskaitą dėl administracinės praktikos, paminėtos 1999 m. Elgesio kodekso grupės ataskaitos (vadinamosios D. Primarolo ataskaitos (SN 4901/99)) 26 dalyje, ir į 2009 m atnaujintą „Simmons & Simmons“ ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Simmons & Simmons“ 1999 m. ataskaitą dėl administracinės praktikos, paminėtos 1999 m. Elgesio kodekso grupės ataskaitos (vadinamosios D. Primarolo ataskaitos (SN 4901/99)) 26 dalyje, ir į 2009 m atnaujintą „Simmons & Simmons“ ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 8 d. Parlamento priimtus pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu, ir Direktyvos 2013/34/ES nuostatos, susijusios su tam tikrais įmonės valdymo pareiškimo elementais, pakeitimus (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 8 d. Parlamento priimtus pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu, ir Direktyvos 2013/34/ES nuostatos, susijusios su tam tikrais įmonės valdymo pareiškimo elementais, pakeitimus (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl mokesčių vengimo ir slėpimo – su valdymu, socialine apsauga ir vystymusi besivystančiose šalyse susijusių problemų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl mokesčių vengimo ir slėpimo – su valdymu, socialine apsauga ir vystymusi besivystančiose šalyse susijusių problemų (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl metinės mokesčių ataskaitos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl metinės mokesčių ataskaitos (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl 2013 m. metinės ataskaitos „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl 2013 m. metinės ataskaitos „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu“ (16). |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu“ (16).

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl raginimo konkrečiais būdais kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl raginimo konkrečiais būdais kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl gero valdymo mokesčių srityje skatinimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl gero valdymo mokesčių srityje skatinimo (20),

| — | atsižvelgdamas į įvairius parlamentinius klausymus nacionaliniuose parlamentuose (ypač Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmuose, JAV Senate ir Prancūzijos Nacionalinėje Asamblėjoje) ir po jų parengtus pranešimus ta pačia tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairius parlamentinius klausymus nacionaliniuose parlamentuose (ypač Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmuose, JAV Senate ir Prancūzijos Nacionalinėje Asamblėjoje) ir po jų parengtus pranešimus ta pačia tema,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto pranešimą (A8-0317/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto pranešimą (A8-0317/2015),

„LuxLeaks“: faktai ir skaičiai

| A. | kadangi „LuxLeaks“ skandalas, kuris kilo 2014 m. lapkričio 5 d. Tarptautiniam tiriamosios žurnalistikos konsorciumui paskelbus apie 28 000 puslapių konfidencialių dokumentų, kuriais 2002–2010 m. sudaryta daugiau nei 500 privačių mokesčių srities susitarimų tarp Liuksemburgo mokesčių administratoriaus ir daugiau nei 300 daugiašalių korporacijų, atskleidė slaptų sandorių, kuriems būdingos sudėtingos finansinės struktūros, skirtos mokesčiams drastiškai sumažinti, naudojimo mastą; kadangi daugeliu atvejų Liuksemburgo dukterinės bendrovės, kurios versle valdo šimtus milijonų eurų, vykdo nežymią ekonominę veiklą Liuksemburge ir menkai joje dalyvauja; |
| --- | --- |

A.

kadangi „LuxLeaks“ skandalas, kuris kilo 2014 m. lapkričio 5 d. Tarptautiniam tiriamosios žurnalistikos konsorciumui paskelbus apie 28 000 puslapių konfidencialių dokumentų, kuriais 2002–2010 m. sudaryta daugiau nei 500 privačių mokesčių srities susitarimų tarp Liuksemburgo mokesčių administratoriaus ir daugiau nei 300 daugiašalių korporacijų, atskleidė slaptų sandorių, kuriems būdingos sudėtingos finansinės struktūros, skirtos mokesčiams drastiškai sumažinti, naudojimo mastą; kadangi daugeliu atvejų Liuksemburgo dukterinės bendrovės, kurios versle valdo šimtus milijonų eurų, vykdo nežymią ekonominę veiklą Liuksemburge ir menkai joje dalyvauja;

| B. | kadangi su pelno mokesčių bazės erozija ir agresyvaus mokesčių planavimo praktika susijusios problemos žinomos ir tarptautiniu mastu analizuojamos jau ne vieną dešimtmetį; kadangi „LuxLeaks“ atkreipė visuomenės ir žiniasklaidos dėmesį į šias problemas, atskleisdamas abejonių keliančią apmokestinimo praktiką, kurią vienoje konkrečioje valstybėje narėje skatina apskaitos įmonės; kadangi Komisijos tyrimai ir Parlamento darbas, atliktas dalyvaujant jo specialiajam komitetui, parodė, kad tai buvo ne vienintelis atvejis, bet plačiai Europoje ir už jos ribų paplitusi praktika, kai imamasi mokestinių priemonių siekiant sumažinti tam tikrų didelių korporacijų bendrus mokestinius įsipareigojimus, kad kitų šalių (kai kuriose iš jų taikomos griežto taupymo priemonės) sąskaita būtų dirbtinai padidinta nacionalinė mokesčio bazė; |
| --- | --- |

B.

kadangi su pelno mokesčių bazės erozija ir agresyvaus mokesčių planavimo praktika susijusios problemos žinomos ir tarptautiniu mastu analizuojamos jau ne vieną dešimtmetį; kadangi „LuxLeaks“ atkreipė visuomenės ir žiniasklaidos dėmesį į šias problemas, atskleisdamas abejonių keliančią apmokestinimo praktiką, kurią vienoje konkrečioje valstybėje narėje skatina apskaitos įmonės; kadangi Komisijos tyrimai ir Parlamento darbas, atliktas dalyvaujant jo specialiajam komitetui, parodė, kad tai buvo ne vienintelis atvejis, bet plačiai Europoje ir už jos ribų paplitusi praktika, kai imamasi mokestinių priemonių siekiant sumažinti tam tikrų didelių korporacijų bendrus mokestinius įsipareigojimus, kad kitų šalių (kai kuriose iš jų taikomos griežto taupymo priemonės) sąskaita būtų dirbtinai padidinta nacionalinė mokesčio bazė;

| C. | kadangi tokie veiksmai, dėl kurių dažnai prarandamas ryšys tarp vietos, kurioje vertė sukuriama, ir vietos, kurioje apmokestinamas pelnas, neapsiriboja išankstiniais sprendimais dėl mokesčių, bet apima įvairią žalingą mokesčių praktiką, kurią taiko nacionaliniai mokesčių administratoriai ES viduje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

C.

kadangi tokie veiksmai, dėl kurių dažnai prarandamas ryšys tarp vietos, kurioje vertė sukuriama, ir vietos, kurioje apmokestinamas pelnas, neapsiriboja išankstiniais sprendimais dėl mokesčių, bet apima įvairią žalingą mokesčių praktiką, kurią taiko nacionaliniai mokesčių administratoriai ES viduje ir už jos ribų;

| D. | kadangi viešas tokios praktikos nagrinėjimas yra demokratinės kontrolės dalis; kadangi, atsižvelgiant į jos neigiamą poveikį visai visuomenei, ji gali tęstis tik tol, kol nebus atskleista ar bus toleruojama; kadangi tiriamosios žurnalistikos atstovai, nevyriausybinis sektorius ir akademinė bendruomenė padeda atskleisti mokesčių vengimo atvejus ir apie juos informuoja visuomenę; kadangi, jei tokių atvejų neįmanoma išvengti, jų atskleidimas neturėtų priklausyti nuo pavienių informatorių drąsos ir moralės, o turėtų būti sistemingesnio ataskaitų teikimo ir keitimosi informacija mechanizmų dalis; |
| --- | --- |

D.

kadangi viešas tokios praktikos nagrinėjimas yra demokratinės kontrolės dalis; kadangi, atsižvelgiant į jos neigiamą poveikį visai visuomenei, ji gali tęstis tik tol, kol nebus atskleista ar bus toleruojama; kadangi tiriamosios žurnalistikos atstovai, nevyriausybinis sektorius ir akademinė bendruomenė padeda atskleisti mokesčių vengimo atvejus ir apie juos informuoja visuomenę; kadangi, jei tokių atvejų neįmanoma išvengti, jų atskleidimas neturėtų priklausyti nuo pavienių informatorių drąsos ir moralės, o turėtų būti sistemingesnio ataskaitų teikimo ir keitimosi informacija mechanizmų dalis;

Valstybių narių požiūris į įmonių apmokestinimą

| E. | kadangi 28 Sąjungos valstybės narių gautos įmonių pelno mokesčių įplaukos 2012 m. sudarė vidutiniškai 2,6 proc. BVP (21); |
| --- | --- |

E.

kadangi 28 Sąjungos valstybės narių gautos įmonių pelno mokesčių įplaukos 2012 m. sudarė vidutiniškai 2,6 proc. BVP (21);

| F. | kadangi pagal Sutartį už tiesioginį apmokestinimą daugiausiai atsakingos valstybės narės; kadangi, nors ES turi teisę priimti sprendimus mokesčių srityje, tos kompetencijos įgyvendinimui paprastai taikomas vienbalsiškumo Taryboje reikalavimas; kadangi dėl to ES lygmeniu įmonių apmokestinimo srityje dar nėra priimtas joks svarus sprendimas, nepaisant pastarojo meto ES integracijos pokyčių, susijusių su ES vidaus rinka ir kitomis sritimis, kurioms taikomos ES Sutartys, pavyzdžiui, tarptautiniais prekybos susitarimais, bendra valiuta, ekonomikos ir fiskaliniu valdymu, pinigų plovimo prevencijos principais ir teisės aktais; kadangi valstybės narės privalo laikytis Europos konkurencijos teisės ir užtikrinti, kad jų mokesčių teisės aktai atitiktų vidaus rinkos principus ir neiškraipytų konkurencijos; kadangi, taikant vienbalsiškumo taisyklę Taryboje, kai kiekvienai valstybei narei suteikiama veto teisė, sumažėja paskatų pereiti nuo status quo prie labiau bendradarbiavimu grindžiamo sprendimo; kadangi norint pakeisti vienbalsiškumo reikalavimą sprendžiant tiesioginio apmokestinimo klausimus reikėtų keisti Sutartį (nebent būtų naudojama SESV 116 straipsnyje išdėstyta procedūra); |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal Sutartį už tiesioginį apmokestinimą daugiausiai atsakingos valstybės narės; kadangi, nors ES turi teisę priimti sprendimus mokesčių srityje, tos kompetencijos įgyvendinimui paprastai taikomas vienbalsiškumo Taryboje reikalavimas; kadangi dėl to ES lygmeniu įmonių apmokestinimo srityje dar nėra priimtas joks svarus sprendimas, nepaisant pastarojo meto ES integracijos pokyčių, susijusių su ES vidaus rinka ir kitomis sritimis, kurioms taikomos ES Sutartys, pavyzdžiui, tarptautiniais prekybos susitarimais, bendra valiuta, ekonomikos ir fiskaliniu valdymu, pinigų plovimo prevencijos principais ir teisės aktais; kadangi valstybės narės privalo laikytis Europos konkurencijos teisės ir užtikrinti, kad jų mokesčių teisės aktai atitiktų vidaus rinkos principus ir neiškraipytų konkurencijos; kadangi, taikant vienbalsiškumo taisyklę Taryboje, kai kiekvienai valstybei narei suteikiama veto teisė, sumažėja paskatų pereiti nuo status quo prie labiau bendradarbiavimu grindžiamo sprendimo; kadangi norint pakeisti vienbalsiškumo reikalavimą sprendžiant tiesioginio apmokestinimo klausimus reikėtų keisti Sutartį (nebent būtų naudojama SESV 116 straipsnyje išdėstyta procedūra);

| G. | kadangi dabartinė padėtis, kai kiekviena valstybė narė turi veto teisę, reiškia, jog visos valstybės narės turi veikti ryžtingai ir bendradarbiauti sprendžiant Europos masto problemą, susijusią su mokesčių slėpimu ir vengimu; |
| --- | --- |

G.

kadangi dabartinė padėtis, kai kiekviena valstybė narė turi veto teisę, reiškia, jog visos valstybės narės turi veikti ryžtingai ir bendradarbiauti sprendžiant Europos masto problemą, susijusią su mokesčių slėpimu ir vengimu;

| H. | kadangi, nepaisant keleto sveikintinų pavyzdžių, nacionalinės politikos atstovai iki šiol nebuvo labai aktyvūs sprendžiant mokesčių vengimo (įskaitant išankstinius sprendimus dėl mokesčių) problemą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nepaisant keleto sveikintinų pavyzdžių, nacionalinės politikos atstovai iki šiol nebuvo labai aktyvūs sprendžiant mokesčių vengimo (įskaitant išankstinius sprendimus dėl mokesčių) problemą;

| I. | kadangi Europos bendrojoje rinkoje kapitalas gali judėti laisvai, o didelės įmonės teikia konsoliduotas savo veiklos ataskaitas, tačiau mokesčius surenka nacionalinės mokesčių institucijos, kurios viena kitai teikia labai nedaug informacijos; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos bendrojoje rinkoje kapitalas gali judėti laisvai, o didelės įmonės teikia konsoliduotas savo veiklos ataskaitas, tačiau mokesčius surenka nacionalinės mokesčių institucijos, kurios viena kitai teikia labai nedaug informacijos;

| J. | kadangi užbaigtoje kurti ES vidaus rinkoje jokie dirbtiniai iškraipymai neturėtų turėti įtakos priimant sprendimus dėl investicijų ir įmonės buveinės; tačiau kadangi, siekiant pritraukti investicijų ir verslą, globalizacija, skaitmeninimu ir laisvu kapitalo judėjimu sudaromos sąlygos intensyvesnei mokesčių konkurencijai tarp valstybių narių ir su trečiosiomis valstybėmis; kadangi svarbu Europoje išlaikyti ir į ją pritraukti įmones, tačiau tai neturėtų būti daroma taikant potencialiai žalingas mokesčių schemas, kurių tikslas – visų pirma skatinti investicijas ir pritraukti papildomos ekonominės veiklos, reaguojant į kaimyninėse šalyse pradėtas taikyti panašias priemones, arba kuriomis siekiama ištaisyti išankstinį disbalansą tarp valstybių narių, susijusį su santykiniu turtu, dydžiu ar periferine padėtimi; kadangi atrodo, kad tam tikrose jurisdikcijose esama sąsajos tarp patrauklių pelno mokesčio sistemų ir didelio nacionalinio turto; kadangi optimalus mokesčių sistemų modelis priklauso nuo įvairių veiksnių, todėl atskirose šalyse įdiegti skirtingi modeliai; kadangi žalinga mokesčių konkurencija tarp valstybių narių varžo bendrosios rinkos galimybes; |
| --- | --- |

J.

kadangi užbaigtoje kurti ES vidaus rinkoje jokie dirbtiniai iškraipymai neturėtų turėti įtakos priimant sprendimus dėl investicijų ir įmonės buveinės; tačiau kadangi, siekiant pritraukti investicijų ir verslą, globalizacija, skaitmeninimu ir laisvu kapitalo judėjimu sudaromos sąlygos intensyvesnei mokesčių konkurencijai tarp valstybių narių ir su trečiosiomis valstybėmis; kadangi svarbu Europoje išlaikyti ir į ją pritraukti įmones, tačiau tai neturėtų būti daroma taikant potencialiai žalingas mokesčių schemas, kurių tikslas – visų pirma skatinti investicijas ir pritraukti papildomos ekonominės veiklos, reaguojant į kaimyninėse šalyse pradėtas taikyti panašias priemones, arba kuriomis siekiama ištaisyti išankstinį disbalansą tarp valstybių narių, susijusį su santykiniu turtu, dydžiu ar periferine padėtimi; kadangi atrodo, kad tam tikrose jurisdikcijose esama sąsajos tarp patrauklių pelno mokesčio sistemų ir didelio nacionalinio turto; kadangi optimalus mokesčių sistemų modelis priklauso nuo įvairių veiksnių, todėl atskirose šalyse įdiegti skirtingi modeliai; kadangi žalinga mokesčių konkurencija tarp valstybių narių varžo bendrosios rinkos galimybes;

| K. | kadangi, vietoje to, jog vien sutelktų dėmesį į patrauklios verslo aplinkos (pavyzdžiui, geros infrastruktūros ir aukštos kvalifikacijos darbo jėgos) reklamą, be kita ko, naudojant našumą didinančias išlaidas, ir užtikrintų mokesčių sistemos stabilumą ir nuspėjamumą, šalys, žaisdamos mokesčių konkurencijos žaidimą, naudoja savo nacionalinės teisės aktus ir savo mokesčių sutarčių tinklus reklamuodamos save kaip šalis, į kurias verta investuoti, kaip centrus, per kuriuos galima nukreipti finansinius srautus arba kuriuose galima apskaityti pelną, tokiu būdu savo šalių partnerių sąskaita pritraukdamos verslą arba „pašto dėžutės“ tipo įmones, ir sukurdamas nesąžiningą praktiką šalių partnerių santykiuose; kadangi kiekviena valstybė, vertinama atskirai, turi aiškų interesą veikti kitų sąskaita, t. y. pirmoji parengti ir įgyvendinti konkrečias mokesčių schemas ir nuostatas, kuriomis siekiama pritraukti mokesčių bazę, ir paskutinė dalyvauti bet kokiuose bendradarbiavimo ir koordinuotuose veiksmuose, kuriais būtų kovojama su mokesčių vengimu; |
| --- | --- |

K.

kadangi, vietoje to, jog vien sutelktų dėmesį į patrauklios verslo aplinkos (pavyzdžiui, geros infrastruktūros ir aukštos kvalifikacijos darbo jėgos) reklamą, be kita ko, naudojant našumą didinančias išlaidas, ir užtikrintų mokesčių sistemos stabilumą ir nuspėjamumą, šalys, žaisdamos mokesčių konkurencijos žaidimą, naudoja savo nacionalinės teisės aktus ir savo mokesčių sutarčių tinklus reklamuodamos save kaip šalis, į kurias verta investuoti, kaip centrus, per kuriuos galima nukreipti finansinius srautus arba kuriuose galima apskaityti pelną, tokiu būdu savo šalių partnerių sąskaita pritraukdamos verslą arba „pašto dėžutės“ tipo įmones, ir sukurdamas nesąžiningą praktiką šalių partnerių santykiuose; kadangi kiekviena valstybė, vertinama atskirai, turi aiškų interesą veikti kitų sąskaita, t. y. pirmoji parengti ir įgyvendinti konkrečias mokesčių schemas ir nuostatas, kuriomis siekiama pritraukti mokesčių bazę, ir paskutinė dalyvauti bet kokiuose bendradarbiavimo ir koordinuotuose veiksmuose, kuriais būtų kovojama su mokesčių vengimu;

| L. | kadangi esama mokesčių konkurencijos tarp valstybių narių; kadangi ES sutarties 4 straipsnyje išdėstytas nuoširdaus Sąjungos valstybių narių bendradarbiavimo principas; kadangi valstybės narės turėtų visapusiškai taikyti nuoširdaus bendradarbiavimo principą mokesčių konkurencijos srityje; |
| --- | --- |

L.

kadangi esama mokesčių konkurencijos tarp valstybių narių; kadangi ES sutarties 4 straipsnyje išdėstytas nuoširdaus Sąjungos valstybių narių bendradarbiavimo principas; kadangi valstybės narės turėtų visapusiškai taikyti nuoširdaus bendradarbiavimo principą mokesčių konkurencijos srityje;

| M. | kadangi kai kurios valstybės narės laikosi prieštaringos pozicijos mokesčių vengimo klausimu, viena vertus, reikšdamos nepasitenkinimą dėl savo nacionalinės mokesčių bazės erozijos, kita vertus, būdamos atsakingos už esamų nacionalinių ir tarptautinių mokesčių sistemų, kurios sudarė tam sąlygas, kūrimą ir vis dėlto stabdydamos bet kokį savo mokesčių sistemų vystymąsi siekiant labiau suderinto sprendimo; kadangi, paisant visapusiško kapitalo judumo ES ir atsižvelgiant į Komisijos nustatytą tikslą sukurti kapitalo rinkų sąjungą, reikėtų visiškai atsižvelgti į nacionalinių mokesčių sistemų ir įplaukų tarpusavio priklausomybę ir abipusį poveikį, turint omenyje atskirų valstybių narių sprendimų dėl mokesčių didelį teigiamą ir neigiamą tarpvalstybinį šalutinį poveikį, nes vienos šalies mokesčių paskata yra kitos šalies mokesčių bazės erozija; |
| --- | --- |

M.

kadangi kai kurios valstybės narės laikosi prieštaringos pozicijos mokesčių vengimo klausimu, viena vertus, reikšdamos nepasitenkinimą dėl savo nacionalinės mokesčių bazės erozijos, kita vertus, būdamos atsakingos už esamų nacionalinių ir tarptautinių mokesčių sistemų, kurios sudarė tam sąlygas, kūrimą ir vis dėlto stabdydamos bet kokį savo mokesčių sistemų vystymąsi siekiant labiau suderinto sprendimo; kadangi, paisant visapusiško kapitalo judumo ES ir atsižvelgiant į Komisijos nustatytą tikslą sukurti kapitalo rinkų sąjungą, reikėtų visiškai atsižvelgti į nacionalinių mokesčių sistemų ir įplaukų tarpusavio priklausomybę ir abipusį poveikį, turint omenyje atskirų valstybių narių sprendimų dėl mokesčių didelį teigiamą ir neigiamą tarpvalstybinį šalutinį poveikį, nes vienos šalies mokesčių paskata yra kitos šalies mokesčių bazės erozija;

| N. | kadangi susiduriama su paradoksu, kai laisva valstybių narių konkurencija mokesčių srityje pavirto antikonkurencine elgsena ir konkurencijos iškraipymais; |
| --- | --- |

N.

kadangi susiduriama su paradoksu, kai laisva valstybių narių konkurencija mokesčių srityje pavirto antikonkurencine elgsena ir konkurencijos iškraipymais;

| O. | kadangi Europos bendrosios rinkos įgyvendinimas yra labai naudingas nacionalinei šalių ekonomikai, nes valstybės tampa konkurencingesnės ir patrauklesnės pasaulinėje ekonomikoje, ir kadangi mokesčių konvergencija tarp valstybių narių galiausiai turės tą patį poveikį; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos bendrosios rinkos įgyvendinimas yra labai naudingas nacionalinei šalių ekonomikai, nes valstybės tampa konkurencingesnės ir patrauklesnės pasaulinėje ekonomikoje, ir kadangi mokesčių konvergencija tarp valstybių narių galiausiai turės tą patį poveikį;

| P. | kadangi teisės aktų leidėjai ir dažnai nepakankamai išteklių turintys mokesčių administratoriai negali numatyti naujų mokesčių vengimo schemų, kurias kuria ir skatina patarėjai mokesčių klausimais, visų pirma labai didelės apskaitos įmonės, teisininkai ir tarpinės įmonės, o tik į jas reaguoti, kartais labai vėlai; kadangi, be kita ko, patirtis rodo, jog ES institucijos, kurios turėtų užkirsti kelią žalingoms mokesčių priemonėms (pavyzdžiui, 1998 m. valstybių narių įsteigta Elgesio kodekso grupė arba, kaip Sutarčių sergėtoja, Komisija), pasirodė esančios nepajėgios kovoti su šiais nepageidaujamais reiškiniais, kartais reaguodamos nerezultatyviu būdu arba remdamosi pernelyg ribotais įgaliojimais, ir kad ES pradėta taikyti daug naujų ir dažnai agresyvių mokesčių vengimo priemonių ar susitarimų, pavyzdžiui, lengvatinis pajamų iš patentų apmokestinimas; kadangi ES ir visame pasaulyje daugiašalės korporacijos, kurdamos savo mokesčių vengimo schemas, pasikliauja gerai organizuoto ir kvalifikuoto patarėjų mokesčių klausimais bei bankų ir kitų finansinių paslaugų teikėjų sektoriaus žiniomis; kadangi šiam sektoriui tuo pat metu atstovaujama vyriausybėms ir viešosioms valdžios institucijoms mokesčių klausimais patariančiose įstaigose, pavyzdžiui, ES Gero mokesčių srities valdymo platformoje; kadangi susirūpinimą kelia interesų konfliktai, kurių gali kilti tada, kai tos pačios įmonės teikia konsultacijas ir viešosios valdžios institucijoms, ir privačioms daugiašalėms korporacijoms; |
| --- | --- |

P.

kadangi teisės aktų leidėjai ir dažnai nepakankamai išteklių turintys mokesčių administratoriai negali numatyti naujų mokesčių vengimo schemų, kurias kuria ir skatina patarėjai mokesčių klausimais, visų pirma labai didelės apskaitos įmonės, teisininkai ir tarpinės įmonės, o tik į jas reaguoti, kartais labai vėlai; kadangi, be kita ko, patirtis rodo, jog ES institucijos, kurios turėtų užkirsti kelią žalingoms mokesčių priemonėms (pavyzdžiui, 1998 m. valstybių narių įsteigta Elgesio kodekso grupė arba, kaip Sutarčių sergėtoja, Komisija), pasirodė esančios nepajėgios kovoti su šiais nepageidaujamais reiškiniais, kartais reaguodamos nerezultatyviu būdu arba remdamosi pernelyg ribotais įgaliojimais, ir kad ES pradėta taikyti daug naujų ir dažnai agresyvių mokesčių vengimo priemonių ar susitarimų, pavyzdžiui, lengvatinis pajamų iš patentų apmokestinimas; kadangi ES ir visame pasaulyje daugiašalės korporacijos, kurdamos savo mokesčių vengimo schemas, pasikliauja gerai organizuoto ir kvalifikuoto patarėjų mokesčių klausimais bei bankų ir kitų finansinių paslaugų teikėjų sektoriaus žiniomis; kadangi šiam sektoriui tuo pat metu atstovaujama vyriausybėms ir viešosioms valdžios institucijoms mokesčių klausimais patariančiose įstaigose, pavyzdžiui, ES Gero mokesčių srities valdymo platformoje; kadangi susirūpinimą kelia interesų konfliktai, kurių gali kilti tada, kai tos pačios įmonės teikia konsultacijas ir viešosios valdžios institucijoms, ir privačioms daugiašalėms korporacijoms;

| Q. | kadangi bet koks mokesčių planavimas turi būti vykdomas laikantis teisės aktų ir taikytinų sutarčių; kadangi atitinkamai geriausias atsakas agresyviam mokesčių planavimui yra geri teisės aktai ir tarptautinis koordinavimas – taip bus pasiekta norimų rezultatų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi bet koks mokesčių planavimas turi būti vykdomas laikantis teisės aktų ir taikytinų sutarčių; kadangi atitinkamai geriausias atsakas agresyviam mokesčių planavimui yra geri teisės aktai ir tarptautinis koordinavimas – taip bus pasiekta norimų rezultatų;

| R. | kadangi lemiamą įtaką siekiant numatytų tikslų daro teisės aktų įgyvendinimas; kadangi toks įgyvendinimas yra nacionalinių administravimo institucijų reikalas, o jos dažnai neturi paskatų bendradarbiauti tarpusavyje Europos lygmeniu; kadangi tokia padėtis dar labiau padidina skirtumus, kurių jau esama dėl skirtingų Sąjungos valstybių teisės aktų; |
| --- | --- |

R.

kadangi lemiamą įtaką siekiant numatytų tikslų daro teisės aktų įgyvendinimas; kadangi toks įgyvendinimas yra nacionalinių administravimo institucijų reikalas, o jos dažnai neturi paskatų bendradarbiauti tarpusavyje Europos lygmeniu; kadangi tokia padėtis dar labiau padidina skirtumus, kurių jau esama dėl skirtingų Sąjungos valstybių teisės aktų;

| S. | kadangi institucijų trejetas (Europos Komisija, Europos Centrinis Bankas ir Tarptautinis valiutos fondas), prižiūrintis finansinio ir fiskalinio koregavimo programas tokiose valstybėse narėse, kaip Portugalija ir Graikija, nemėgino užkirsti kelio mokestinėms amnestijoms, išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, mokesčių lengvatoms ir atleidimo nuo mokesčių schemoms, kurie buvo ir yra neteisingi ir diskriminaciniai, palankūs korporacijoms ir pavieniams asmenims, vengiantiems mokėti mokesčius, sukeliantys drastišką valstybės įplaukų mažėjimą ir didinantys naštą ir taip pernelyg apmokestintoms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir piliečiams; |
| --- | --- |

S.

kadangi institucijų trejetas (Europos Komisija, Europos Centrinis Bankas ir Tarptautinis valiutos fondas), prižiūrintis finansinio ir fiskalinio koregavimo programas tokiose valstybėse narėse, kaip Portugalija ir Graikija, nemėgino užkirsti kelio mokestinėms amnestijoms, išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, mokesčių lengvatoms ir atleidimo nuo mokesčių schemoms, kurie buvo ir yra neteisingi ir diskriminaciniai, palankūs korporacijoms ir pavieniams asmenims, vengiantiems mokėti mokesčius, sukeliantys drastišką valstybės įplaukų mažėjimą ir didinantys naštą ir taip pernelyg apmokestintoms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir piliečiams;

| T. | kadangi su mokesčiais ir pinigų plovimu susijusių nusikaltimų, dažnai apimančių finansines operacijas ir juridinius asmenis keliose jurisdikcijose, tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas yra labai sudėtingas procesas; kadangi valstybių narių tarnautojai, atsakingi už mokestinių nusikaltimų ir kitų finansinių nusikaltimų tyrimą ir juos padariusių asmenų baudžiamąjį persekiojimą, dažnai nėra pakankamai apmokyti ir neturi pakankamai išteklių; |
| --- | --- |

T.

kadangi su mokesčiais ir pinigų plovimu susijusių nusikaltimų, dažnai apimančių finansines operacijas ir juridinius asmenis keliose jurisdikcijose, tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas yra labai sudėtingas procesas; kadangi valstybių narių tarnautojai, atsakingi už mokestinių nusikaltimų ir kitų finansinių nusikaltimų tyrimą ir juos padariusių asmenų baudžiamąjį persekiojimą, dažnai nėra pakankamai apmokyti ir neturi pakankamai išteklių;

| U. | kadangi pastarųjų metų griežto taupymo ir biudžetinių suvaržymų politika gerokai sumažino mokesčių administratorių galimybę tirti mokestinius nusikaltimus ir žalingos mokesčių praktikos atvejus; kadangi šie suvaržymai buvo ypač žalingi valstybėms, kuriose buvo vykdomos trejeto finansinės pagalbos programos, nes jose įplaukų į biudžetą didinimas buvo pasiektas pernelyg apmokestintų MVĮ ir piliečių sąskaita, o didelės korporacijos ir turtingi mokesčių vengėjai dažnai naudojosi mokesčių amnestija, išankstiniais sprendimais dėl mokesčių ir kitomis mokesčių lengvatų ir atleidimo nuo mokesčių schemomis (kaip buvo Portugalijos ir Graikijos atveju); |
| --- | --- |

U.

kadangi pastarųjų metų griežto taupymo ir biudžetinių suvaržymų politika gerokai sumažino mokesčių administratorių galimybę tirti mokestinius nusikaltimus ir žalingos mokesčių praktikos atvejus; kadangi šie suvaržymai buvo ypač žalingi valstybėms, kuriose buvo vykdomos trejeto finansinės pagalbos programos, nes jose įplaukų į biudžetą didinimas buvo pasiektas pernelyg apmokestintų MVĮ ir piliečių sąskaita, o didelės korporacijos ir turtingi mokesčių vengėjai dažnai naudojosi mokesčių amnestija, išankstiniais sprendimais dėl mokesčių ir kitomis mokesčių lengvatų ir atleidimo nuo mokesčių schemomis (kaip buvo Portugalijos ir Graikijos atveju);

Išankstiniai sprendimai dėl mokesčių ir žalinga mokesčių praktika

| V. | kadangi galimos taikymo srities ir temų, privalomojo pobūdžio, naudojimo dažnumo, viešumo, trukmės ir mokesčių mokėjimo atžvilgiu išankstiniai sprendimai dėl mokesčių apima įvairią valstybių narių praktiką – nuo ad hoc politikos iki aiškiai apibrėžto teisės aktų taikymo; kadangi nėra visuotinai priimtos išankstinių sprendimų dėl mokesčių apibrėžties tarptautiniu lygmeniu, išskyrus Komisijos nuorodą į juos kaip bet kokį pranešimą ar kitą dokumentą, ar panašų poveikį turintį veiksmą, atliktą valstybės narės ar jos vardu, dėl jos mokesčių įstatymų aiškinimo ar taikymo; |
| --- | --- |

V.

kadangi galimos taikymo srities ir temų, privalomojo pobūdžio, naudojimo dažnumo, viešumo, trukmės ir mokesčių mokėjimo atžvilgiu išankstiniai sprendimai dėl mokesčių apima įvairią valstybių narių praktiką – nuo ad hoc politikos iki aiškiai apibrėžto teisės aktų taikymo; kadangi nėra visuotinai priimtos išankstinių sprendimų dėl mokesčių apibrėžties tarptautiniu lygmeniu, išskyrus Komisijos nuorodą į juos kaip bet kokį pranešimą ar kitą dokumentą, ar panašų poveikį turintį veiksmą, atliktą valstybės narės ar jos vardu, dėl jos mokesčių įstatymų aiškinimo ar taikymo;

| W. | kadangi išankstiniai sprendimai dėl mokesčių savaime nekelia problemų, nes jais galima – o tai ir yra jų pirminė paskirtis – mokesčių mokėtojui užtikrinti teisinį tikrumą ir sumažinti sąžiningoms įmonėms tenkančią finansinę riziką tais atvejais, kai mokesčių įstatymai arba jų konkretus taikymas tam tikrais atvejais yra neaiškūs ar gali būti skirtingai suprantami, ypač sudėtingų sandorių atveju, ir taip išvengti būsimų ginčų tarp mokesčių mokėtojo ir mokesčių administratoriaus; |
| --- | --- |

W.

kadangi išankstiniai sprendimai dėl mokesčių savaime nekelia problemų, nes jais galima – o tai ir yra jų pirminė paskirtis – mokesčių mokėtojui užtikrinti teisinį tikrumą ir sumažinti sąžiningoms įmonėms tenkančią finansinę riziką tais atvejais, kai mokesčių įstatymai arba jų konkretus taikymas tam tikrais atvejais yra neaiškūs ar gali būti skirtingai suprantami, ypač sudėtingų sandorių atveju, ir taip išvengti būsimų ginčų tarp mokesčių mokėtojo ir mokesčių administratoriaus;

| X. | kadangi išankstinių sprendimų praktika, vystant glaudesnius ir labiau bendradarbiavimu pagrįstus ryšius tarp mokesčių administratorių ir mokesčių mokėtojų, virto priemone vis painesnės tam tikrų sandorių apmokestinimo tvarkos problemai spręsti vis sudėtingesnėje skaitmeninėje pasaulinėje ekonomikoje; kadangi (nors valstybės narės, išlaikydamos išankstinių sprendimų slaptumą, vis dėlto tvirtina, jog jie nėra priimami savo nuožiūra ir tėra galiojančių mokesčių teisės aktų išaiškinimo priemonė) Parlamento specialiojo komiteto veikla patvirtino, kad išankstiniai sprendimai dėl mokesčių gali būti priimami be jokio teisinio pagrindo, laikantis neoficialios arba savo nuožiūra nustatomos tvarkos, palaikančios mokesčių sumetimais pagrįstas struktūras, kurioms naudojamos mokesčių planavimo priemonės, kurias siekdamos sumažinti savo mokesčių įmokas paprastai taiko daugiašalės korporacijos; kadangi ši problema visų pirma (bet neišimtinai) pasitaiko priimant išankstinius sprendimus dėl bendrovių viduje atliekamų operacijų kainodaros (vadinamuosius išankstinius kainodaros susitarimus); kadangi suteikiant teisinį tikrumą tik tam tikriems atrinktiems subjektams gali atsirasti nelygybė tarp įmonių, dėl kurių sprendimas buvo priimtas, ir to paties sektoriaus įmonių, dėl kurių sprendimas nebuvo priimtas; |
| --- | --- |

X.

kadangi išankstinių sprendimų praktika, vystant glaudesnius ir labiau bendradarbiavimu pagrįstus ryšius tarp mokesčių administratorių ir mokesčių mokėtojų, virto priemone vis painesnės tam tikrų sandorių apmokestinimo tvarkos problemai spręsti vis sudėtingesnėje skaitmeninėje pasaulinėje ekonomikoje; kadangi (nors valstybės narės, išlaikydamos išankstinių sprendimų slaptumą, vis dėlto tvirtina, jog jie nėra priimami savo nuožiūra ir tėra galiojančių mokesčių teisės aktų išaiškinimo priemonė) Parlamento specialiojo komiteto veikla patvirtino, kad išankstiniai sprendimai dėl mokesčių gali būti priimami be jokio teisinio pagrindo, laikantis neoficialios arba savo nuožiūra nustatomos tvarkos, palaikančios mokesčių sumetimais pagrįstas struktūras, kurioms naudojamos mokesčių planavimo priemonės, kurias siekdamos sumažinti savo mokesčių įmokas paprastai taiko daugiašalės korporacijos; kadangi ši problema visų pirma (bet neišimtinai) pasitaiko priimant išankstinius sprendimus dėl bendrovių viduje atliekamų operacijų kainodaros (vadinamuosius išankstinius kainodaros susitarimus); kadangi suteikiant teisinį tikrumą tik tam tikriems atrinktiems subjektams gali atsirasti nelygybė tarp įmonių, dėl kurių sprendimas buvo priimtas, ir to paties sektoriaus įmonių, dėl kurių sprendimas nebuvo priimtas;

| Y. | kadangi nei EBPO, nei Europos Komisija nepareikalavo nutraukti išankstinių sprendimų dėl mokesčių praktikos kaip tokios; |
| --- | --- |

Y.

kadangi nei EBPO, nei Europos Komisija nepareikalavo nutraukti išankstinių sprendimų dėl mokesčių praktikos kaip tokios;

| Z. | kadangi išankstiniai sprendimai dėl mokesčių neturėtų turėti įtakos jokio sandorio apmokestinimo tvarkai ir vienam mokesčių mokėtojui neteikti daugiau naudos nei kitam, tačiau turėtų vienodomis aplinkybėmis turėti tokį pat poveikį kaip pagrindinių mokesčių nuostatų ex post taikymas; kadangi dėl to šiame pranešime dėmesys skiriamas ne tik išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, tačiau, atsižvelgiant į Parlamento specialiajam komitetui (TAXE) suteiktus įgaliojimus, ir bet kokiai kitai panašaus pobūdžio ar poveikio mokesčių priemonei, kuriai taikytinas bendrinis terminas „žalinga mokesčių praktika“, t. y. priemonėms, kuriomis siekiama pritraukti įmonių nerezidenčių arba sandorių kitų mokesčių jurisdikcijų, kuriose šie sandoriai įprastai turėtų būti apmokestinami, sąskaita, arba priemonėms, kuriomis siekiama suteikiama privilegijų tik tam tikroms įmonėms, tokiu būdu iškraipant konkurenciją; |
| --- | --- |

Z.

kadangi išankstiniai sprendimai dėl mokesčių neturėtų turėti įtakos jokio sandorio apmokestinimo tvarkai ir vienam mokesčių mokėtojui neteikti daugiau naudos nei kitam, tačiau turėtų vienodomis aplinkybėmis turėti tokį pat poveikį kaip pagrindinių mokesčių nuostatų ex post taikymas; kadangi dėl to šiame pranešime dėmesys skiriamas ne tik išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, tačiau, atsižvelgiant į Parlamento specialiajam komitetui (TAXE) suteiktus įgaliojimus, ir bet kokiai kitai panašaus pobūdžio ar poveikio mokesčių priemonei, kuriai taikytinas bendrinis terminas „žalinga mokesčių praktika“, t. y. priemonėms, kuriomis siekiama pritraukti įmonių nerezidenčių arba sandorių kitų mokesčių jurisdikcijų, kuriose šie sandoriai įprastai turėtų būti apmokestinami, sąskaita, arba priemonėms, kuriomis siekiama suteikiama privilegijų tik tam tikroms įmonėms, tokiu būdu iškraipant konkurenciją;

| AA. | kadangi žalinga mokesčių praktika tam tikru mastu gali būti susieta su vienu ar keletu iš toliau nurodytų nepageidaujamų padarinių: nepakankamu skaidrumu, savavališka diskriminacija, konkurencijos iškraipymu ir nevienodomis veiklos sąlygomis ES vidaus rinkoje bei už jos ribų, poveikiu bendrosios rinkos vientisumui, mokesčių sistemos teisingumu, stabilumu ir teisėtumu, mažiau mobilių ekonominių veiksnių didesniu apmokestinimu, padidėjusia įvairių formų ekonomine nelygybe, nesąžininga valstybių konkurencija, mokesčių bazės erozija, socialiniu nepasitenkinimu, nepasitikėjimu bei demokratijos stoka; |
| --- | --- |

AA.

kadangi žalinga mokesčių praktika tam tikru mastu gali būti susieta su vienu ar keletu iš toliau nurodytų nepageidaujamų padarinių: nepakankamu skaidrumu, savavališka diskriminacija, konkurencijos iškraipymu ir nevienodomis veiklos sąlygomis ES vidaus rinkoje bei už jos ribų, poveikiu bendrosios rinkos vientisumui, mokesčių sistemos teisingumu, stabilumu ir teisėtumu, mažiau mobilių ekonominių veiksnių didesniu apmokestinimu, padidėjusia įvairių formų ekonomine nelygybe, nesąžininga valstybių konkurencija, mokesčių bazės erozija, socialiniu nepasitenkinimu, nepasitikėjimu bei demokratijos stoka;

| AB. | kadangi reikėtų pripažinti, kad, nors MVĮ tebėra ekonomikos ir užimtumo Europoje varomoji jėga, daugiašalės įmonės taip pat atlieka svarbų vaidmenį skatinant investicijas, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; kadangi tų įmonių teisingas mokesčių įmokų indėlis tose šalyse, kuriose faktiškai vykdoma ekonominė veikla ir kuriama vertė, išlieka svarbus Europos visuomenių gerovei ir tvarumui; |
| --- | --- |

AB.

kadangi reikėtų pripažinti, kad, nors MVĮ tebėra ekonomikos ir užimtumo Europoje varomoji jėga, daugiašalės įmonės taip pat atlieka svarbų vaidmenį skatinant investicijas, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; kadangi tų įmonių teisingas mokesčių įmokų indėlis tose šalyse, kuriose faktiškai vykdoma ekonominė veikla ir kuriama vertė, išlieka svarbus Europos visuomenių gerovei ir tvarumui;

Specialiojo komiteto darbas

| AC. | kadangi Parlamento kompetentingas specialusis komitetas, įsteigtas 2015 m. vasario 26 d., surengė 14 posėdžių, kuriuose išklausė Komisijos Pirmininką Jeaną Claude'ą Junckerį, už konkurenciją atsakingą Komisijos narę Margrethe Vestager, už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitus atsakingą Komisijos narį Pierre'ą Moscovici, pareigas einantį Tarybos pirmininką Pierre'ą Gramegna, Prancūzijos finansų ministrą Michelį Sapiną, Vokietijos finansų ministrą Wolfgangą Schäuble, Italijos finansų ministrą Pier Carlo Padoan ir Ispanijos finansų ministrą Luisą de Guindosą, EBPO atstovus, taip pat informatorius, tiriamosios žurnalistikos atstovus, ekspertus, akademinės bendruomenės atstovus, daugiašalių korporacijų, profesinių asociacijų, profesinių sąjungų ir nevyriausybinių organizacijų atstovus bei ES nacionalinių parlamentų narius (žr. 1 priedą); kadangi faktų nustatymo misijų tikslu TAXE komiteto delegacijos, siekdamos išnagrinėti konkrečius trečiųjų šalių aspektus, susijusius su jam suteiktais įgaliojimais, aplankė Šveicariją, o taip pat aplankė šias valstybes nares: Belgiją, Liuksemburgą, Airiją, Nyderlandus ir Jungtinę Karalystę; kadangi taip pat buvo surengti susitikimai su Gibraltaro ir Bermudų vyriausybių atstovais; kadangi, nors visa ši veikla ir suteikė įvairios vertingos informacijos apie mokesčių sistemas ir praktiką visoje ES, nebuvo atsakyta į visus aktualius klausimus, įskaitant išlikusį Komisijos Pirmininko Jeano Claude'o Junckerio teiginių nenuoseklumą dėl ilgą laiką slapto J. Krecké pranešimo puslapio; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Parlamento kompetentingas specialusis komitetas, įsteigtas 2015 m. vasario 26 d., surengė 14 posėdžių, kuriuose išklausė Komisijos Pirmininką Jeaną Claude'ą Junckerį, už konkurenciją atsakingą Komisijos narę Margrethe Vestager, už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitus atsakingą Komisijos narį Pierre'ą Moscovici, pareigas einantį Tarybos pirmininką Pierre'ą Gramegna, Prancūzijos finansų ministrą Michelį Sapiną, Vokietijos finansų ministrą Wolfgangą Schäuble, Italijos finansų ministrą Pier Carlo Padoan ir Ispanijos finansų ministrą Luisą de Guindosą, EBPO atstovus, taip pat informatorius, tiriamosios žurnalistikos atstovus, ekspertus, akademinės bendruomenės atstovus, daugiašalių korporacijų, profesinių asociacijų, profesinių sąjungų ir nevyriausybinių organizacijų atstovus bei ES nacionalinių parlamentų narius (žr. 1 priedą); kadangi faktų nustatymo misijų tikslu TAXE komiteto delegacijos, siekdamos išnagrinėti konkrečius trečiųjų šalių aspektus, susijusius su jam suteiktais įgaliojimais, aplankė Šveicariją, o taip pat aplankė šias valstybes nares: Belgiją, Liuksemburgą, Airiją, Nyderlandus ir Jungtinę Karalystę; kadangi taip pat buvo surengti susitikimai su Gibraltaro ir Bermudų vyriausybių atstovais; kadangi, nors visa ši veikla ir suteikė įvairios vertingos informacijos apie mokesčių sistemas ir praktiką visoje ES, nebuvo atsakyta į visus aktualius klausimus, įskaitant išlikusį Komisijos Pirmininko Jeano Claude'o Junckerio teiginių nenuoseklumą dėl ilgą laiką slapto J. Krecké pranešimo puslapio;

| AD. | kadangi tam tikrą komiteto darbą apsunkino tai, jog kai kurios valstybės narės ir Taryba laiku nepateikė atsakymų (žr. 2 priedą) ir galiausiai neperdavė visų prašomų dokumentų arba davė vien mandagų atsakymą, kuriame beveik neaptarti esminiai prašymų aspektai; kadangi iš 17 pakviestų daugiašalių korporacijų tik keturios pirmą kartą pakvietus sutiko atvykti į komiteto posėdžius 2015 m. birželio ir liepos mėn.; kadangi dar 11 daugiašalių korporacijų sutiko atvykti į komitetą tik TAXE komitetui balsavus dėl pranešimo ir pakartotinai raginant, todėl likus nedaug laiko iki balsavimo plenariniame posėdyje turėjo būti sušauktas naujas neeilinis posėdis (žr. 3 priedą); kadangi Komisija taip pat bendradarbiavo ne visapusiškai ir atsiuntė visus Elgesio kodekso grupės posėdžių dokumentus ir neoficialius posėdžių užrašus, siūlydama (dėl kai kurių valstybių narių priešiško nusiteikimo) taikyti tik riboto konsultavimosi procedūrą; kadangi dėl šios priežasties komiteto kadenciją reikėjo pratęsti; |
| --- | --- |

AD.

kadangi tam tikrą komiteto darbą apsunkino tai, jog kai kurios valstybės narės ir Taryba laiku nepateikė atsakymų (žr. 2 priedą) ir galiausiai neperdavė visų prašomų dokumentų arba davė vien mandagų atsakymą, kuriame beveik neaptarti esminiai prašymų aspektai; kadangi iš 17 pakviestų daugiašalių korporacijų tik keturios pirmą kartą pakvietus sutiko atvykti į komiteto posėdžius 2015 m. birželio ir liepos mėn.; kadangi dar 11 daugiašalių korporacijų sutiko atvykti į komitetą tik TAXE komitetui balsavus dėl pranešimo ir pakartotinai raginant, todėl likus nedaug laiko iki balsavimo plenariniame posėdyje turėjo būti sušauktas naujas neeilinis posėdis (žr. 3 priedą); kadangi Komisija taip pat bendradarbiavo ne visapusiškai ir atsiuntė visus Elgesio kodekso grupės posėdžių dokumentus ir neoficialius posėdžių užrašus, siūlydama (dėl kai kurių valstybių narių priešiško nusiteikimo) taikyti tik riboto konsultavimosi procedūrą; kadangi dėl šios priežasties komiteto kadenciją reikėjo pratęsti;

| AE. | kadangi priimant šį pranešimą Komisija vis dar vykdė keletą valstybės pagalbos tyrimų dėl sandorių kainodaros susitarimų, patvirtintų išankstiniais sprendimais dėl mokesčių ir panašaus pobūdžio ar poveikio priemonėmis, kurie turi įtakos tam tikroms daugiašalių korporacijų patronuojamoms įmonėms paskirstytam apmokestinamajam pelnui; |
| --- | --- |

AE.

kadangi priimant šį pranešimą Komisija vis dar vykdė keletą valstybės pagalbos tyrimų dėl sandorių kainodaros susitarimų, patvirtintų išankstiniais sprendimais dėl mokesčių ir panašaus pobūdžio ar poveikio priemonėmis, kurie turi įtakos tam tikroms daugiašalių korporacijų patronuojamoms įmonėms paskirstytam apmokestinamajam pelnui;

Pelno mokesčio praktikos valstybėse narėse apžvalga

| 1. | primena, kad pramoninėse šalyse taikomi įmonių apmokestinimo modeliai sukurti XX a. amžiaus pirmoje pusėje, kai tarpvalstybinė veikla buvo ribota; atkreipia dėmesį į tai, kad globalizacija ir ekonomikos skaitmeninimas iš esmės pakeitė pasaulinę vertės grandinę ir rinkų veikimą ir kad pačios didžiausios įmonės dabar turi tarpvalstybinę struktūrą, todėl reikia peržengti nacionalines mokesčių taisykles; pabrėžia, kad nacionalinės ir tarptautinės apmokestinimo taisyklės kinta ne taip sparčiai kaip verslo aplinka; |
| --- | --- |

1.

primena, kad pramoninėse šalyse taikomi įmonių apmokestinimo modeliai sukurti XX a. amžiaus pirmoje pusėje, kai tarpvalstybinė veikla buvo ribota; atkreipia dėmesį į tai, kad globalizacija ir ekonomikos skaitmeninimas iš esmės pakeitė pasaulinę vertės grandinę ir rinkų veikimą ir kad pačios didžiausios įmonės dabar turi tarpvalstybinę struktūrą, todėl reikia peržengti nacionalines mokesčių taisykles; pabrėžia, kad nacionalinės ir tarptautinės apmokestinimo taisyklės kinta ne taip sparčiai kaip verslo aplinka;

| 2. | pabrėžia, kad reikia parengti subalansuotą ir teisingą mokesčių politiką, kuri būtų neatskiriama struktūrinės reformos valstybėse narėse dalis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad reikia parengti subalansuotą ir teisingą mokesčių politiką, kuri būtų neatskiriama struktūrinės reformos valstybėse narėse dalis;

| 3. | pažymi, kad, nors kelete valstybių veiklą vykdančioms įmonėms vis sudėtingiau atitikti įvairių mokesčių sistemų reikalavimus, dėl globalizacijos ir skaitmeninimo joms lengviau organizuoti savo veiklą naudojantis lengvatinių mokesčių finansiniais centrais ir kurti sudėtingas struktūras siekiant sumažinti savo bendras mokestines įmokas; yra susirūpinęs, kad dėl ekonomikos ir skolų krizės bei biudžetų konsolidavimo daugelis valstybių narių gerokai sumažino savo mokesčių administratorių darbuotojų skaičių; pabrėžia, kad nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų turėti pakankamai išteklių (įskaitant žmogiškuosius išteklius), kad galėtų veiksmingai vykdyti kovą su didelę nacionalinės mokesčių bazės eroziją sukeliančiu agresyviu mokesčių planavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, šių veiksmų prevenciją ir nustatymą, taip pat užtikrinti geresnį ir teisingesnį mokesčių surinkimą bei mokesčių sistemos patikimumą; pažymi, jog tyrimai parodė, kad kompetentingų mokesčių administracijų darbuotojų valstybei surenkamos įplaukos daug didesnės negu patiriamos sąnaudos, nes mokesčių administratorių veiksmingumas turi tiesioginį teigiamą poveikį mokestinėms pajamoms; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad, nors kelete valstybių veiklą vykdančioms įmonėms vis sudėtingiau atitikti įvairių mokesčių sistemų reikalavimus, dėl globalizacijos ir skaitmeninimo joms lengviau organizuoti savo veiklą naudojantis lengvatinių mokesčių finansiniais centrais ir kurti sudėtingas struktūras siekiant sumažinti savo bendras mokestines įmokas; yra susirūpinęs, kad dėl ekonomikos ir skolų krizės bei biudžetų konsolidavimo daugelis valstybių narių gerokai sumažino savo mokesčių administratorių darbuotojų skaičių; pabrėžia, kad nacionaliniai mokesčių administratoriai turėtų turėti pakankamai išteklių (įskaitant žmogiškuosius išteklius), kad galėtų veiksmingai vykdyti kovą su didelę nacionalinės mokesčių bazės eroziją sukeliančiu agresyviu mokesčių planavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, šių veiksmų prevenciją ir nustatymą, taip pat užtikrinti geresnį ir teisingesnį mokesčių surinkimą bei mokesčių sistemos patikimumą; pažymi, jog tyrimai parodė, kad kompetentingų mokesčių administracijų darbuotojų valstybei surenkamos įplaukos daug didesnės negu patiriamos sąnaudos, nes mokesčių administratorių veiksmingumas turi tiesioginį teigiamą poveikį mokestinėms pajamoms;

| 4. | pabrėžia skirtumą tarp, viena vertus, žalingos tam tikrų mokesčių administratorių ir nacionalinių administravimo institucijų praktikos, kuria daugiašalėms korporacijoms sudaromos sąlygos perkelti pelną, kad išvengtų apmokestinimo tose teritorijose, kur tas pelnas gautas, ir, kita vertus, vyriausybių konkurencijos pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas (TUI) arba išlaikant ekonominę veiklą šalyje visiškai laikantis ES teisės aktų. |
| --- | --- |

4.

pabrėžia skirtumą tarp, viena vertus, žalingos tam tikrų mokesčių administratorių ir nacionalinių administravimo institucijų praktikos, kuria daugiašalėms korporacijoms sudaromos sąlygos perkelti pelną, kad išvengtų apmokestinimo tose teritorijose, kur tas pelnas gautas, ir, kita vertus, vyriausybių konkurencijos pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas (TUI) arba išlaikant ekonominę veiklą šalyje visiškai laikantis ES teisės aktų.

| 5. | pabrėžia, kad pagal Sutarties nuostatas, vadovaujantis subsidiarumo principu, valstybėms narėms leidžiama nustatyti savo pelno mokesčio tarifus ir mokesčio bazę tol, kol pagal Sutartį nėra susitarta dėl tvirtesnių mokesčių konvergencijos priemonių; tačiau taip pat pabrėžia, kad dėl pernelyg sudėtingų nacionalinių mokesčių sistemų taisyklių ir šių sistemų skirtumų sukuriamos spragos, kuriomis agresyvaus mokesčių planavimo tikslais naudojasi daugiašalės korporacijos, todėl vyksta mokesčių bazės erozija, perkeliamas pelnas, lenktyniaujama link žemesnių standartų ir, galiausiai, gaunami neoptimalūs ekonominiai veiklos rezultatai; atkreipia dėmesį į tai, kad toks mokesčių vengimas yra neigiamos sumos žaidimas visiems nacionaliniams biudžetams bendrai, nes dėl žalingos praktikos (naudojant leidžiančias nukrypti nuostatas, specialius atskaitymus ar spragas) gautos didesnės mokestinės įplaukos vienoje valstybėje narėje nekompensuoja mokestinių įplaukų sumažėjimo kitose valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į tai, kad tik labiau koordinuota, bendra valstybių narių strategija, kurios laikantis turėtų būti sukurta bendra sistema, pagal kurią valstybės narės nustatytų savo mokesčių tarifus, galima užkirsti kelią tolesnei mokesčių bazės erozijai, žalingai mokesčių konkurencijai ir mokesčių tarifų lenktynėms link žemesnių standartų; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad pagal Sutarties nuostatas, vadovaujantis subsidiarumo principu, valstybėms narėms leidžiama nustatyti savo pelno mokesčio tarifus ir mokesčio bazę tol, kol pagal Sutartį nėra susitarta dėl tvirtesnių mokesčių konvergencijos priemonių; tačiau taip pat pabrėžia, kad dėl pernelyg sudėtingų nacionalinių mokesčių sistemų taisyklių ir šių sistemų skirtumų sukuriamos spragos, kuriomis agresyvaus mokesčių planavimo tikslais naudojasi daugiašalės korporacijos, todėl vyksta mokesčių bazės erozija, perkeliamas pelnas, lenktyniaujama link žemesnių standartų ir, galiausiai, gaunami neoptimalūs ekonominiai veiklos rezultatai; atkreipia dėmesį į tai, kad toks mokesčių vengimas yra neigiamos sumos žaidimas visiems nacionaliniams biudžetams bendrai, nes dėl žalingos praktikos (naudojant leidžiančias nukrypti nuostatas, specialius atskaitymus ar spragas) gautos didesnės mokestinės įplaukos vienoje valstybėje narėje nekompensuoja mokestinių įplaukų sumažėjimo kitose valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į tai, kad tik labiau koordinuota, bendra valstybių narių strategija, kurios laikantis turėtų būti sukurta bendra sistema, pagal kurią valstybės narės nustatytų savo mokesčių tarifus, galima užkirsti kelią tolesnei mokesčių bazės erozijai, žalingai mokesčių konkurencijai ir mokesčių tarifų lenktynėms link žemesnių standartų;

| 6. | primena, kad kai kurios valstybės narės oficialiai įmonėms taiko didesnius mokesčius negu kitos, bet iš tikrųjų dėl tų šalių įmonėms palankių atskaitymų ir spragų taiko daug mažesnius tarifus, taigi faktinis mokesčių tarifas yra mažesnis negu tose valstybėse narėse, kuriose oficialiai taikomas mažesnis tarifas; |
| --- | --- |

6.

primena, kad kai kurios valstybės narės oficialiai įmonėms taiko didesnius mokesčius negu kitos, bet iš tikrųjų dėl tų šalių įmonėms palankių atskaitymų ir spragų taiko daug mažesnius tarifus, taigi faktinis mokesčių tarifas yra mažesnis negu tose valstybėse narėse, kuriose oficialiai taikomas mažesnis tarifas;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad mažesnis pelno mokestis kai kuriose valstybėse narėse gali užtikrinti palyginti didesnes pajamas iš mokesčių negu tos, kurios susidaro taikant didesnius mokesčių tarifus; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad mažesnis pelno mokestis kai kuriose valstybėse narėse gali užtikrinti palyginti didesnes pajamas iš mokesčių negu tos, kurios susidaro taikant didesnius mokesčių tarifus;

| 8. | pažymi, kad, remiantis Komisijos duomenimis (22), įstatymais nustatyti pelno mokesčio tarifai ES 1995–2014 m. sumažėjo 12 procentinių punktų – nuo 35 proc. iki 23 proc.; pabrėžia, kad taip mažinant mokesčių tarifus tuo pačiu plečiama mokesčio bazė siekiant sumažinti prarastas įplaukas ir kad santykinai pastovios įplaukos iš įmonių apmokestinimo tuo pačiu laikotarpiu taip pat gali būti paaiškinamos tvirta „bendrovių steigimo“ tendencija, t. y. kai nuo tam tikrų teisinių verslo veiklos vykdymo formų (pavyzdžiui, individualiosios įmonės) pereinama prie korporacijos statuso, todėl panašiai pereinama nuo asmens mokesčio bazės prie pelno mokesčio bazės; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad, remiantis Komisijos duomenimis (22), įstatymais nustatyti pelno mokesčio tarifai ES 1995–2014 m. sumažėjo 12 procentinių punktų – nuo 35 proc. iki 23 proc.; pabrėžia, kad taip mažinant mokesčių tarifus tuo pačiu plečiama mokesčio bazė siekiant sumažinti prarastas įplaukas ir kad santykinai pastovios įplaukos iš įmonių apmokestinimo tuo pačiu laikotarpiu taip pat gali būti paaiškinamos tvirta „bendrovių steigimo“ tendencija, t. y. kai nuo tam tikrų teisinių verslo veiklos vykdymo formų (pavyzdžiui, individualiosios įmonės) pereinama prie korporacijos statuso, todėl panašiai pereinama nuo asmens mokesčio bazės prie pelno mokesčio bazės;

| 9. | pažymi, kad daugelis valstybių narių išleidžia dideles sumas mokesčių paskatoms, kuriomis siekiama MVĮ suteikti konkurencinių pranašumų, tačiau, anot Komisijos (23), trijose iš keturių valstybių narių, stebėtų neseniai atliekant tyrimą, šiems bandymams pakenkė tarptautinio mokesčių planavimo pasekmės; pažymi, kad dėl tokių pasekmių MVĮ patenka į nepalankią konkurencinę padėtį, nepaisant didelių sąnaudų, susijusių su mokesčių išlaidomis, skirtomis joms remti, ir kad tokie rezultatai trukdo nacionaliniams politikos formuotojams įgyvendinti savo ketinimus; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad daugelis valstybių narių išleidžia dideles sumas mokesčių paskatoms, kuriomis siekiama MVĮ suteikti konkurencinių pranašumų, tačiau, anot Komisijos (23), trijose iš keturių valstybių narių, stebėtų neseniai atliekant tyrimą, šiems bandymams pakenkė tarptautinio mokesčių planavimo pasekmės; pažymi, kad dėl tokių pasekmių MVĮ patenka į nepalankią konkurencinę padėtį, nepaisant didelių sąnaudų, susijusių su mokesčių išlaidomis, skirtomis joms remti, ir kad tokie rezultatai trukdo nacionaliniams politikos formuotojams įgyvendinti savo ketinimus;

| 10. | atkreipia dėmesį į didėjantį atotrūkį tarp įstatymais nustatytų ir faktinių mokesčių tarifų, ypač taikomų pasauliniu mastu veiklą vykdančioms įmonėms, o tai bent jau iš dalies atspindi įvairias nukrypti leidžiančias nuostatas ir bendros apmokestinimo tvarkos išimtis, kuriomis teisės aktų leidėjas siekė tam tikrų tikslų arba kurios atsirado dėl agresyvaus mokesčių planavimo (tik apmokestinimo tikslais sukuriant visiškai dirbtiną tvarką); |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į didėjantį atotrūkį tarp įstatymais nustatytų ir faktinių mokesčių tarifų, ypač taikomų pasauliniu mastu veiklą vykdančioms įmonėms, o tai bent jau iš dalies atspindi įvairias nukrypti leidžiančias nuostatas ir bendros apmokestinimo tvarkos išimtis, kuriomis teisės aktų leidėjas siekė tam tikrų tikslų arba kurios atsirado dėl agresyvaus mokesčių planavimo (tik apmokestinimo tikslais sukuriant visiškai dirbtiną tvarką);

| 11. | pabrėžia, kad skirtingų mokesčių sistemų neatitikimai pasauliniu lygmeniu prisideda prie didelės mokesčių bazės erozijos ir mokesčių slėpimo, tačiau veiksmai tik ES lygmeniu nepadės išspręsti šių problemų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad skirtingų mokesčių sistemų neatitikimai pasauliniu lygmeniu prisideda prie didelės mokesčių bazės erozijos ir mokesčių slėpimo, tačiau veiksmai tik ES lygmeniu nepadės išspręsti šių problemų;

| 12. | atkreipia dėmesį į didelę 28 ES mokesčių sistemų įvairovę mokesčio bazės apibrėžties ir mokesčių tarifo dydžio atžvilgiu, kuri yra dar didesnė turint omenyje tas specialias jurisdikcijas (užjūrio teritorijų ir Didžiosios Britanijos Karūnos priklausinių), kuriose veikia autonominės mokesčių sistemos, susijusios su ES valstybėmis narėmis; apgailestauja, kad pagrindinėms sąvokoms ir elementams, pavyzdžiui, apmokestinimo pajamų šaltinio vietoje ir apmokestinimo pagal gyvenamąją vietą (buveinę) pusiausvyrai, nuolatinei buveinei ir apmokestinamiems subjektams, ekonominiam turiniui ir kovos su piktnaudžiavimu taisyklėms, palūkanų ir autorinių atlyginimų apibrėžčiai, taisyklėms nematerialiojo turto atžvilgiu, taisyklėms skolos ir nuosavo kapitalo atžvilgiu, nekalbant apie tai, ką galima arba ko negalima atskaityti iš mokesčio bazės, ES šiuo metu netaikoma jokia bendra apibrėžtis ar gairės, todėl valstybių narių mokesčių sistemos yra nesuderintos; pabrėžia, kad būtina suderinti šias apibrėžtis; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į didelę 28 ES mokesčių sistemų įvairovę mokesčio bazės apibrėžties ir mokesčių tarifo dydžio atžvilgiu, kuri yra dar didesnė turint omenyje tas specialias jurisdikcijas (užjūrio teritorijų ir Didžiosios Britanijos Karūnos priklausinių), kuriose veikia autonominės mokesčių sistemos, susijusios su ES valstybėmis narėmis; apgailestauja, kad pagrindinėms sąvokoms ir elementams, pavyzdžiui, apmokestinimo pajamų šaltinio vietoje ir apmokestinimo pagal gyvenamąją vietą (buveinę) pusiausvyrai, nuolatinei buveinei ir apmokestinamiems subjektams, ekonominiam turiniui ir kovos su piktnaudžiavimu taisyklėms, palūkanų ir autorinių atlyginimų apibrėžčiai, taisyklėms nematerialiojo turto atžvilgiu, taisyklėms skolos ir nuosavo kapitalo atžvilgiu, nekalbant apie tai, ką galima arba ko negalima atskaityti iš mokesčio bazės, ES šiuo metu netaikoma jokia bendra apibrėžtis ar gairės, todėl valstybių narių mokesčių sistemos yra nesuderintos; pabrėžia, kad būtina suderinti šias apibrėžtis;

| 13. | pabrėžia, kad nacionaliniai lengvatiniai režimai ir skirtingų mokesčių sistemų neatitikimai bendrojoje rinkoje sudaro galimybes vengti mokesčių; pažymi, kad šį nepageidaujamą poveikį dar labiau sustiprina sąveika su dideliu skaičiumi dvišalių mokesčių sutarčių tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių bei kovos su piktnaudžiavimu nuostatų nepakankamumas tose sutartyse; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad nacionaliniai lengvatiniai režimai ir skirtingų mokesčių sistemų neatitikimai bendrojoje rinkoje sudaro galimybes vengti mokesčių; pažymi, kad šį nepageidaujamą poveikį dar labiau sustiprina sąveika su dideliu skaičiumi dvišalių mokesčių sutarčių tarp valstybių narių ir trečiųjų valstybių bei kovos su piktnaudžiavimu nuostatų nepakankamumas tose sutartyse;

| 14. | pažymi, kad šiai nesuderintai mokesčių ES sistemai taip pat būdingas akivaizdžiai menkas bendradarbiavimas tarp valstybių narių; šiuo klausimu pabrėžia, kad valstybės narės nebūtinai atsižvelgia į savo mokesčių priemonių poveikį kitoms valstybėms narėms ne tik tokias priemones rengdamos, bet ir dalindamosi informacija apie jų įgyvendinimą, todėl iš tikrųjų mokesčių srityje siekia naudos sau kitų sąskaita, o tai prieštarauja patiems Europos projekto pagrindams; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybėms narėms automatiniu būdu sistemingai ir efektyviai keičiantis informacija būtų galima atsižvelgti į konkrečių pajamų srautų arba sandorių kitose valstybėse narėse apmokestinimo tvarką; pabrėžia, kad dėl to taip pat susidaro nepriimtina padėtis, kai vienoje valstybėje narėje gautas daugiašalių korporacijų pelnas dažnai ES apmokestinamas labai mažu tarifu arba visai neapmokestinamas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad šiai nesuderintai mokesčių ES sistemai taip pat būdingas akivaizdžiai menkas bendradarbiavimas tarp valstybių narių; šiuo klausimu pabrėžia, kad valstybės narės nebūtinai atsižvelgia į savo mokesčių priemonių poveikį kitoms valstybėms narėms ne tik tokias priemones rengdamos, bet ir dalindamosi informacija apie jų įgyvendinimą, todėl iš tikrųjų mokesčių srityje siekia naudos sau kitų sąskaita, o tai prieštarauja patiems Europos projekto pagrindams; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybėms narėms automatiniu būdu sistemingai ir efektyviai keičiantis informacija būtų galima atsižvelgti į konkrečių pajamų srautų arba sandorių kitose valstybėse narėse apmokestinimo tvarką; pabrėžia, kad dėl to taip pat susidaro nepriimtina padėtis, kai vienoje valstybėje narėje gautas daugiašalių korporacijų pelnas dažnai ES apmokestinamas labai mažu tarifu arba visai neapmokestinamas;

| 15. | mano, kad fiskalinė politika ir konkurencijos politika ES vidaus rinkoje turi būti traktuojamos kaip dvi to paties medalio pusės, ir ragina Komisiją iš naujo įvertinti ir tobulinti turimas priemones bei išteklius, skirtus konkurencijos politikai ir valstybės pagalbos taisyklėms; |
| --- | --- |

15.

mano, kad fiskalinė politika ir konkurencijos politika ES vidaus rinkoje turi būti traktuojamos kaip dvi to paties medalio pusės, ir ragina Komisiją iš naujo įvertinti ir tobulinti turimas priemones bei išteklius, skirtus konkurencijos politikai ir valstybės pagalbos taisyklėms;

| 16. | pabrėžia, kad, nepaisant precedento neturinčio, visų pirma su bendrąja rinka bei ekonomine ir pinigų sąjunga susijusio ES integracijos proceso stiprinimo per pastaruosius 30 metų, ES nacionalinių mokesčių sistemų konvergencija labai ribota; apgailestauja dėl to, kad nacionalinių mokesčių sistemų koordinavimas gerokai atsilieka, palyginti su kitų sričių koordinavimo pastangomis ES lygmeniu, ypač įgyvendinant Europos semestrą, nors, neatsižvelgiant į su išlaidomis susijusių priemonių aktualumą, daugelis politikos priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti fiskalinį konsolidavimą, susiję su įplaukomis; laikosi nuomonės, kad šis klausimas turėjo būti paminėtas penkių pirmininkų 2015 m. birželio mėn. pranešime tema „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad, nepaisant precedento neturinčio, visų pirma su bendrąja rinka bei ekonomine ir pinigų sąjunga susijusio ES integracijos proceso stiprinimo per pastaruosius 30 metų, ES nacionalinių mokesčių sistemų konvergencija labai ribota; apgailestauja dėl to, kad nacionalinių mokesčių sistemų koordinavimas gerokai atsilieka, palyginti su kitų sričių koordinavimo pastangomis ES lygmeniu, ypač įgyvendinant Europos semestrą, nors, neatsižvelgiant į su išlaidomis susijusių priemonių aktualumą, daugelis politikos priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti fiskalinį konsolidavimą, susiję su įplaukomis; laikosi nuomonės, kad šis klausimas turėjo būti paminėtas penkių pirmininkų 2015 m. birželio mėn. pranešime tema „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“;

| 17. | pabrėžia, kad dėl politinės valios trūkumo užtikrinti nacionalinės fiskalinės politikos konvergenciją valstybės narės skatinamos rinktis dvišalį metodą, nors bendras metodas būtų veiksmingesnis; primena apie galimybę siekti fiskalinės konvergencijos naudojantis tvirtesnio bendradarbiavimo principu; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tam tikrų valstybių narių norą nustatyti finansinių sandorių mokestį; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad dėl politinės valios trūkumo užtikrinti nacionalinės fiskalinės politikos konvergenciją valstybės narės skatinamos rinktis dvišalį metodą, nors bendras metodas būtų veiksmingesnis; primena apie galimybę siekti fiskalinės konvergencijos naudojantis tvirtesnio bendradarbiavimo principu; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tam tikrų valstybių narių norą nustatyti finansinių sandorių mokestį;

Agresyvaus mokesčių planavimo priemonės ir jų poveikis

| 18. | pabrėžia, kad dėl to, jog kai kurios daugiašalės korporacijos vengia mokėti mokesčius, gali būti sudarytos sąlygos taikyti beveik nulinius faktinius mokesčių tarifus už Europos jurisdikcijose gautą pelną, atkreipdamas dėmesį į tai, kad tokios daugiašalės korporacijos, gaudamos įvairias viešąsias gėrybes ir paslaugas šalyje, kurioje vykdo veiklą, nemoka deramos mokesčių dalies ir taip prisideda prie nacionalinės mokesčių bazės erozijos ir didesnės nelygybės; taip pat pabrėžia, kad galimybė perkelti pelną sudaroma tik toms įmonėms, kurios vykdo tarpvalstybinę veiklą, o taip nukenčia konkurentai, veikiantys tik vienoje šalyje; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad dėl to, jog kai kurios daugiašalės korporacijos vengia mokėti mokesčius, gali būti sudarytos sąlygos taikyti beveik nulinius faktinius mokesčių tarifus už Europos jurisdikcijose gautą pelną, atkreipdamas dėmesį į tai, kad tokios daugiašalės korporacijos, gaudamos įvairias viešąsias gėrybes ir paslaugas šalyje, kurioje vykdo veiklą, nemoka deramos mokesčių dalies ir taip prisideda prie nacionalinės mokesčių bazės erozijos ir didesnės nelygybės; taip pat pabrėžia, kad galimybė perkelti pelną sudaroma tik toms įmonėms, kurios vykdo tarpvalstybinę veiklą, o taip nukenčia konkurentai, veikiantys tik vienoje šalyje;

| 19. | su dideliu susirūpinimu pažymi, kad pelno mokesčio vengimas turi tiesioginį poveikį nacionaliniams biudžetams ir mokesčių naštos paskirstymui tarp mokesčių mokėtojų kategorijų ir ekonominių veiksnių (didžiausio mobilumo veiksnių, pavyzdžiui, kapitalo, kaip TUI, labui); apgailestauja, kad dėl šios priežasties, neskaitant konkurencijos iškraipymų ir nevienodų veiklos sąlygų, susidaro itin didelį nerimą kelianti padėtis, kai dedant dideles fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų pastangas kai kurie iš mokesčių mokėtojų, turinčių daugiausiai galimybių mokėti, moka gerokai mažiau nei labiausiai nukentėjusieji nuo ekonomikos, finansų ir skolų krizės (pavyzdžiui, paprasti piliečiai ir įmonės, netaikančios agresyvaus mokesčių planavimo ir dažnai priklausančios mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) grupei bei dažnai negalinčios konkuruoti su daugiašalėmis korporacijomis dėl tokios pastarųjų lyginamojo pranašumo mokesčių srityje); pabrėžia, kad dėl šios situacijos kyla rizika, kad padidės nepasitikėjimas demokratija ir sumažės bendras mokestinių prievolių vykdymas, ypač šalyse, kurioms taikomos koregavimo programos; apgailestauja, kad informatoriai, kurie visuomenės interesais nacionalinėms valdžios institucijoms teikia itin svarbią informaciją apie nusižengimus, pažeidimus, sukčiavimą arba neteisėtą veiklą ar praktiką, gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat patirti asmeninio pobūdžio arba ekonominės žalos; labai susirūpinęs pažymi, kad net žurnalistai, atskleisdami nelegalios ar neteisėtos praktikos atvejus, kartais susidurdavo su panašiomis pasekmėmis; |
| --- | --- |

19.

su dideliu susirūpinimu pažymi, kad pelno mokesčio vengimas turi tiesioginį poveikį nacionaliniams biudžetams ir mokesčių naštos paskirstymui tarp mokesčių mokėtojų kategorijų ir ekonominių veiksnių (didžiausio mobilumo veiksnių, pavyzdžiui, kapitalo, kaip TUI, labui); apgailestauja, kad dėl šios priežasties, neskaitant konkurencijos iškraipymų ir nevienodų veiklos sąlygų, susidaro itin didelį nerimą kelianti padėtis, kai dedant dideles fiskalinio konsolidavimo ir struktūrinių reformų pastangas kai kurie iš mokesčių mokėtojų, turinčių daugiausiai galimybių mokėti, moka gerokai mažiau nei labiausiai nukentėjusieji nuo ekonomikos, finansų ir skolų krizės (pavyzdžiui, paprasti piliečiai ir įmonės, netaikančios agresyvaus mokesčių planavimo ir dažnai priklausančios mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) grupei bei dažnai negalinčios konkuruoti su daugiašalėmis korporacijomis dėl tokios pastarųjų lyginamojo pranašumo mokesčių srityje); pabrėžia, kad dėl šios situacijos kyla rizika, kad padidės nepasitikėjimas demokratija ir sumažės bendras mokestinių prievolių vykdymas, ypač šalyse, kurioms taikomos koregavimo programos; apgailestauja, kad informatoriai, kurie visuomenės interesais nacionalinėms valdžios institucijoms teikia itin svarbią informaciją apie nusižengimus, pažeidimus, sukčiavimą arba neteisėtą veiklą ar praktiką, gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat patirti asmeninio pobūdžio arba ekonominės žalos; labai susirūpinęs pažymi, kad net žurnalistai, atskleisdami nelegalios ar neteisėtos praktikos atvejus, kartais susidurdavo su panašiomis pasekmėmis;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad TVF tyrimo (24), apėmusio 51 šalis, rezultatai rodo, jog perkėlus pelną tarp mokesčių jurisdikcijų esamos pelno mokesčio įplaukos vidutiniškai sumažėja maždaug 5 proc., tačiau beveik 13 proc. EBPO nepriklausančiose šalyse; taip pat pažymi, kad, pasak Komisijos, ekonometriniai duomenys liudija, jog TUI jautrumas pelno apmokestinimui ilgainiui didėja; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į vieną tyrimą, manoma, jog 1 trln. EUR galimų mokestinių įplaukų praradimo ES kiekvienais metais priežastis – mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo bendras poveikis (25), be to, manoma, kad kasmet nacionaliniai biudžetai praranda maždaug 50–70 mlrd. EUR dėl mokesčių vengimo, tačiau šie įplaukų nuostoliai visoje ES iš tiesų gali sudaryti maždaug 160–190 mlrd. EUR, jeigu būtų atsižvelgta į specialią mokesčių tvarką, neefektyvų mokesčių surinkimą ir kitą panašią veiklą (26); kadangi JT Prekybos ir vystymosi komisija apskaičiavo, jog dėl daugiašalių korporacijų mokesčių vengimo besivystančios šalys praranda apie 100 milijardų USD įplaukų per metus; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ribotą skaidrumą bei apskaitos ir konceptualių sistemų skirtumus visame pasaulyje, kurie daro poveikį galimybei gauti palyginamus ir aiškiai interpretuojamus duomenis, taip pat bet kokių įverčių patikimumui, šiuos duomenis reikėtų vertinti atsargiai ir jais remiantis faktiniai nacionalinių biudžetų patiriami nuostoliai gali būti nepakankamai įvertinti; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad TVF tyrimo (24), apėmusio 51 šalis, rezultatai rodo, jog perkėlus pelną tarp mokesčių jurisdikcijų esamos pelno mokesčio įplaukos vidutiniškai sumažėja maždaug 5 proc., tačiau beveik 13 proc. EBPO nepriklausančiose šalyse; taip pat pažymi, kad, pasak Komisijos, ekonometriniai duomenys liudija, jog TUI jautrumas pelno apmokestinimui ilgainiui didėja; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į vieną tyrimą, manoma, jog 1 trln. EUR galimų mokestinių įplaukų praradimo ES kiekvienais metais priežastis – mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo bendras poveikis (25), be to, manoma, kad kasmet nacionaliniai biudžetai praranda maždaug 50–70 mlrd. EUR dėl mokesčių vengimo, tačiau šie įplaukų nuostoliai visoje ES iš tiesų gali sudaryti maždaug 160–190 mlrd. EUR, jeigu būtų atsižvelgta į specialią mokesčių tvarką, neefektyvų mokesčių surinkimą ir kitą panašią veiklą (26); kadangi JT Prekybos ir vystymosi komisija apskaičiavo, jog dėl daugiašalių korporacijų mokesčių vengimo besivystančios šalys praranda apie 100 milijardų USD įplaukų per metus; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ribotą skaidrumą bei apskaitos ir konceptualių sistemų skirtumus visame pasaulyje, kurie daro poveikį galimybei gauti palyginamus ir aiškiai interpretuojamus duomenis, taip pat bet kokių įverčių patikimumui, šiuos duomenis reikėtų vertinti atsargiai ir jais remiantis faktiniai nacionalinių biudžetų patiriami nuostoliai gali būti nepakankamai įvertinti;

| 21. | pažymi, kad mokesčių planavimo strategijos gali būti pagrįstos korporacijų struktūra, jų filialų finansavimo tvarka arba sandorių kainodara, nesusijusia su tikra ekonomine veikla, taip sudarant galimybių dirbtinai perkelti pelną tarp jurisdikcijų, siekiant sumažinti bendras įmonių mokesčių įmokas; labai susirūpinęs pažymi, kad Europos Sąjungoje vis daugiau naudojamasi „pašto dėžutės“ tipo įmonėmis, kurios nėra tikros įmonės ir naudojamos tik siekiant išvengti mokesčių; atkreipia dėmesį į konkretų bendrovės „McDonalds“ pavyzdį – profesinių sąjungų koalicijos ataskaitoje atskleista, kad dėl šios bendrovės mokesčių praktikos 2009–2013 m. Europos šalys prarado daugiau nei 1 mlrd. EUR mokesčių įmokų (27); |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad mokesčių planavimo strategijos gali būti pagrįstos korporacijų struktūra, jų filialų finansavimo tvarka arba sandorių kainodara, nesusijusia su tikra ekonomine veikla, taip sudarant galimybių dirbtinai perkelti pelną tarp jurisdikcijų, siekiant sumažinti bendras įmonių mokesčių įmokas; labai susirūpinęs pažymi, kad Europos Sąjungoje vis daugiau naudojamasi „pašto dėžutės“ tipo įmonėmis, kurios nėra tikros įmonės ir naudojamos tik siekiant išvengti mokesčių; atkreipia dėmesį į konkretų bendrovės „McDonalds“ pavyzdį – profesinių sąjungų koalicijos ataskaitoje atskleista, kad dėl šios bendrovės mokesčių praktikos 2009–2013 m. Europos šalys prarado daugiau nei 1 mlrd. EUR mokesčių įmokų (27);

| 22. | laikosi nuomonės, kad dėl nacionalinių lengvatinių režimų ir prasto valstybių narių mokesčių sistemų koordinavimo ar konvergencijos, nepaisant veiksmingų ekonominių ryšių ir sąveikos ES vidaus rinkoje, atsiranda neatitikimų, kurie sudaro sąlygas agresyviam mokesčių planavimui, dvigubiems atskaitymams ir dvigubam neapmokestinimui, pavyzdžiui, taikant vieną ar keletą iš šių būdų: piktnaudžiavimą sandorių kainodara, atskaitymų sutelkimą didelių mokesčių jurisdikcijose, paskolomis per įmones tarpininkes surinktų lėšų perdavimą, rizikos perdavimą, hibridinius finansinius produktus, naudojimąsi neatitikimais, palankesnių mokesčių sąlygų paieškas, susitarimus dėl autorinių atlyginimų, palankesnių sutarčių paieškas ir turto pardavimo sutelkimą mažų mokesčių jurisdikcijose; |
| --- | --- |

22.

laikosi nuomonės, kad dėl nacionalinių lengvatinių režimų ir prasto valstybių narių mokesčių sistemų koordinavimo ar konvergencijos, nepaisant veiksmingų ekonominių ryšių ir sąveikos ES vidaus rinkoje, atsiranda neatitikimų, kurie sudaro sąlygas agresyviam mokesčių planavimui, dvigubiems atskaitymams ir dvigubam neapmokestinimui, pavyzdžiui, taikant vieną ar keletą iš šių būdų: piktnaudžiavimą sandorių kainodara, atskaitymų sutelkimą didelių mokesčių jurisdikcijose, paskolomis per įmones tarpininkes surinktų lėšų perdavimą, rizikos perdavimą, hibridinius finansinius produktus, naudojimąsi neatitikimais, palankesnių mokesčių sąlygų paieškas, susitarimus dėl autorinių atlyginimų, palankesnių sutarčių paieškas ir turto pardavimo sutelkimą mažų mokesčių jurisdikcijose;

| 23. | pabrėžia, kad vykdydamas faktų nustatymo misijas penkiose valstybėse narėse ir Šveicarijoje jo specialusis komitetas pastebėjo, kad kai kurios nacionalinės mokesčių priemonės, kurių derinius dažnai taiko daugiašalės korporacijos, gali būti žalinga mokesčių praktika, ypač toliau nurodyti jos atvejai, kurie turėtų būti laikomi tik nebaigtiniu sąrašu:






  — | piktnaudžiavimas išankstiniais sprendimais dėl mokesčių arba susitarimais dėl ginčo sprendimo, kai jie naudojami ne vien tik siekiant išaiškinti galiojančius teisės aktus, bet ir gauti mokesčių lengvatas, |
| --- | --- | --- |

23.

pabrėžia, kad vykdydamas faktų nustatymo misijas penkiose valstybėse narėse ir Šveicarijoje jo specialusis komitetas pastebėjo, kad kai kurios nacionalinės mokesčių priemonės, kurių derinius dažnai taiko daugiašalės korporacijos, gali būti žalinga mokesčių praktika, ypač toliau nurodyti jos atvejai, kurie turėtų būti laikomi tik nebaigtiniu sąrašu:

—

piktnaudžiavimas išankstiniais sprendimais dėl mokesčių arba susitarimais dėl ginčo sprendimo, kai jie naudojami ne vien tik siekiant išaiškinti galiojančius teisės aktus, bet ir gauti mokesčių lengvatas,

| — | skirtingos nuolatinės buveinės bei gyvenamosios vietos mokesčių tikslais apibrėžtys, |
| --- | --- |

—

skirtingos nuolatinės buveinės bei gyvenamosios vietos mokesčių tikslais apibrėžtys,

| — | mažai ar visai neatsižvelgiama į ekonominį turinį (angl. economic substance), dėl to sudaromos sąlygos kurti specialiosios paskirties vienetus (pavyzdžiui, „pašto dėžutės“ tipo bendroves, fiktyvias įmones ir t. t.), kuriems taikoma palankesnė apmokestinimo tvarka, |
| --- | --- |

—

mažai ar visai neatsižvelgiama į ekonominį turinį (angl. economic substance), dėl to sudaromos sąlygos kurti specialiosios paskirties vienetus (pavyzdžiui, „pašto dėžutės“ tipo bendroves, fiktyvias įmones ir t. t.), kuriems taikoma palankesnė apmokestinimo tvarka,

| — | sąlyginių palūkanų atskaitymas (pagal kurį įmonės gali iš savo apmokestinamųjų pajamų atskaityti fiktyvias palūkanas, apskaičiuotas remiantis jų nuosavu kapitalu), |
| --- | --- |

—

sąlyginių palūkanų atskaitymas (pagal kurį įmonės gali iš savo apmokestinamųjų pajamų atskaityti fiktyvias palūkanas, apskaičiuotas remiantis jų nuosavu kapitalu),

| — | sprendimų dėl perviršinio pelno priėmimo praktika (pagal kurią įmonė iš mokesčių administratoriaus gali gauti rašytinį patvirtinimą, kad į jos apmokestinamąsias pajamas neįtraukiamas pelnas, kurio nebūtų buvę galima gauti veikiant tik vienoje šalyje), |
| --- | --- |

—

sprendimų dėl perviršinio pelno priėmimo praktika (pagal kurią įmonė iš mokesčių administratoriaus gali gauti rašytinį patvirtinimą, kad į jos apmokestinamąsias pajamas neįtraukiamas pelnas, kurio nebūtų buvę galima gauti veikiant tik vienoje šalyje),

| — | neaiškios ar nesuderintos sandorių kainodaros nuostatos, |
| --- | --- |

—

neaiškios ar nesuderintos sandorių kainodaros nuostatos,

| — | tam tikri lengvatiniai režimai, visų pirma susiję su nematerialiuoju turtu (lengvatinis pajamų iš patentų, žinių ar intelektinės nuosavybės apmokestinimas), |
| --- | --- |

—

tam tikri lengvatiniai režimai, visų pirma susiję su nematerialiuoju turtu (lengvatinis pajamų iš patentų, žinių ar intelektinės nuosavybės apmokestinimas),

| — | atleidimas nuo išskaičiuojamųjų mokesčių, taikomų palūkanų, dividendų ir autorinių atlyginimų mokėjimui, pagal dvišales mokesčių sutartis ir (arba) pagal nacionalinės teisės aktų nuostatas, |
| --- | --- |

—

atleidimas nuo išskaičiuojamųjų mokesčių, taikomų palūkanų, dividendų ir autorinių atlyginimų mokėjimui, pagal dvišales mokesčių sutartis ir (arba) pagal nacionalinės teisės aktų nuostatas,

| — | valstybių narių teisinių sąvokų (hibridinių subjektų ar hibridinių paskolų, kai palūkanų išlaidos tampa neapmokestinamais dividendais) skirtumai, |
| --- | --- |

—

valstybių narių teisinių sąvokų (hibridinių subjektų ar hibridinių paskolų, kai palūkanų išlaidos tampa neapmokestinamais dividendais) skirtumai,

| — | Šveicarijos atveju – užsienio subjektų kontroliuojamoms įmonėms kantonų lygmeniu taikoma speciali apmokestinimo tvarka, kuri netaikoma nacionalinių subjektų kontroliuojamoms įmonėms (vadinamoji atskyrimo (angl. ring-fencing) tvarka), |
| --- | --- |

—

Šveicarijos atveju – užsienio subjektų kontroliuojamoms įmonėms kantonų lygmeniu taikoma speciali apmokestinimo tvarka, kuri netaikoma nacionalinių subjektų kontroliuojamoms įmonėms (vadinamoji atskyrimo (angl. ring-fencing) tvarka),

| — | veiksmingų bendrųjų ar konkrečių kovos su piktnaudžiavimu taisyklių trūkumas arba nepakankamas tokių taisyklių taikymo užtikrinimas ar ne griežtas jų aiškinimas, |
| --- | --- |

—

veiksmingų bendrųjų ar konkrečių kovos su piktnaudžiavimu taisyklių trūkumas arba nepakankamas tokių taisyklių taikymo užtikrinimas ar ne griežtas jų aiškinimas,

| — | struktūros, kuriomis remiantis gali būti paslėptas tikrasis turto savininkas ir kurioms galbūt netaikoma keitimosi informacija tvarka, pavyzdžiui, patikos struktūros ir vadinamieji laisvieji uostai; |
| --- | --- |

—

struktūros, kuriomis remiantis gali būti paslėptas tikrasis turto savininkas ir kurioms galbūt netaikoma keitimosi informacija tvarka, pavyzdžiui, patikos struktūros ir vadinamieji laisvieji uostai;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos teigimu (28), Europos Sąjungoje 72 proc. pelno perkeliama sandorių kainodaros ir intelektinės nuosavybės perkėlimo būdu; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos teigimu (28), Europos Sąjungoje 72 proc. pelno perkeliama sandorių kainodaros ir intelektinės nuosavybės perkėlimo būdu;

| 25. | pabrėžia, kad pastaraisiais metais kai kurios valstybės narės parengė konkrečias pelno mokesčio mažinimo schemas, skirtas įmonių kilnojamajam nematerialiam turtui, pavyzdžiui, iš intelektinės nuosavybės gaunamoms pajamoms, pritraukti; atkreipia dėmesį į mokesčių tarifų mažinimo, lengvatų ir siūlomų schemų (lengvatinio pajamų iš inovacijų, intelektinės nuosavybės, žinių, patentų apmokestinimo ir kt.) taikymo srities įvairovę; pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse mokesčių mokėtojams, norintiems naudotis mokesčių lengvatomis, nereikia kurti intelektinės nuosavybės patiems ir (arba) toje šalyje, o tik įsigyti ją iš įmonės, kurios buveinė yra toje jurisdikcijoje; todėl pabrėžia, kad bet kokios fiskalinės lengvatos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai turi būti susietos su realiomis išlaidomis toje jurisdikcijoje; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad pastaraisiais metais kai kurios valstybės narės parengė konkrečias pelno mokesčio mažinimo schemas, skirtas įmonių kilnojamajam nematerialiam turtui, pavyzdžiui, iš intelektinės nuosavybės gaunamoms pajamoms, pritraukti; atkreipia dėmesį į mokesčių tarifų mažinimo, lengvatų ir siūlomų schemų (lengvatinio pajamų iš inovacijų, intelektinės nuosavybės, žinių, patentų apmokestinimo ir kt.) taikymo srities įvairovę; pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse mokesčių mokėtojams, norintiems naudotis mokesčių lengvatomis, nereikia kurti intelektinės nuosavybės patiems ir (arba) toje šalyje, o tik įsigyti ją iš įmonės, kurios buveinė yra toje jurisdikcijoje; todėl pabrėžia, kad bet kokios fiskalinės lengvatos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai turi būti susietos su realiomis išlaidomis toje jurisdikcijoje;

| 26. | be to, pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidos jau gali būti išskaičiuojamos iš mokesčių pagal nacionalines mokesčių sistemas net ir be lengvatinio pajamų iš patentų apmokestinimo, todėl toks apmokestinimas prisideda prie mokesčių vengimo darydamas neigiamą poveikį sistemai; |
| --- | --- |

26.

be to, pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidos jau gali būti išskaičiuojamos iš mokesčių pagal nacionalines mokesčių sistemas net ir be lengvatinio pajamų iš patentų apmokestinimo, todėl toks apmokestinimas prisideda prie mokesčių vengimo darydamas neigiamą poveikį sistemai;

| 27. | mano, kad tokios schemos yra žalingos mokesčių konkurencijos tarp valstybių pavyzdžiai, nes, nors jų ryšys su realiąja ekonomika ir poveikis jai daugeliu atveju neegzistuoja, jos mažina kitų šalių, įskaitant valstybes nares, gaunamas mokestines įplaukas; atkreipia dėmesį į tai, kad mokestinių paskatų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai apžvalgoje (29) Komisija daro išvadą, kad labiau tikėtina, jog lengvatiniu pajamų iš patentų apmokestinimu bus perskirstomas įmonių pelnas, o ne skatinamos inovacijos; |
| --- | --- |

27.

mano, kad tokios schemos yra žalingos mokesčių konkurencijos tarp valstybių pavyzdžiai, nes, nors jų ryšys su realiąja ekonomika ir poveikis jai daugeliu atveju neegzistuoja, jos mažina kitų šalių, įskaitant valstybes nares, gaunamas mokestines įplaukas; atkreipia dėmesį į tai, kad mokestinių paskatų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai apžvalgoje (29) Komisija daro išvadą, kad labiau tikėtina, jog lengvatiniu pajamų iš patentų apmokestinimu bus perskirstomas įmonių pelnas, o ne skatinamos inovacijos;

| 28. | pabrėžia, kad ekonominėje aplinkoje, kurioje yra daugiau nematerialiojo turto, sandorių kainodarą dažnai veikia palyginamų sandorių ir standartų trūkumas ir dėl to įprastų rinkos sąlygų principo, pagal kurį sandorių tarp tai pačiai įmonių grupei priklausančių subjektų kainodara turėtų būti vertinama taip pat kaip sandorių tarp nepriklausomų subjektų kainodara, deramas taikymas tampa sudėtinga užduotimi; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad ekonominėje aplinkoje, kurioje yra daugiau nematerialiojo turto, sandorių kainodarą dažnai veikia palyginamų sandorių ir standartų trūkumas ir dėl to įprastų rinkos sąlygų principo, pagal kurį sandorių tarp tai pačiai įmonių grupei priklausančių subjektų kainodara turėtų būti vertinama taip pat kaip sandorių tarp nepriklausomų subjektų kainodara, deramas taikymas tampa sudėtinga užduotimi;

| 29. | pažymi, kad esamos sandorių kainodaros gairės suteikia daugiašalėms korporacijoms didelę veiksmų laisvę pasirinkti ir įgyvendinti vertinimo metodus; pabrėžia, kad nėra jokio galiojančio bendro sandorių kainodaros standarto, o daugiašalės korporacijos naudojasi įvairiomis numatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, išimtimis ir alternatyvomis, siekdamos priešingai tų gairių esmei koreguoti savo apmokestinamąjį pelną pagal jurisdikciją ir sumažinti bendrus mokestinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, nederamai keldamos kainas, savavališkai nustatydamos pelno maržą arba nepagrįstai pašalindamos tam tikras išlaidas iš savo skaičiavimų; pabrėžia, kad geriausias būdas spręsti sandorių kainodaros klausimą ES lygmeniu yra bendros mokesčių bazės konsolidavimas, nes taip panaikinamas poreikis tas kainas nustatyti; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad esamos sandorių kainodaros gairės suteikia daugiašalėms korporacijoms didelę veiksmų laisvę pasirinkti ir įgyvendinti vertinimo metodus; pabrėžia, kad nėra jokio galiojančio bendro sandorių kainodaros standarto, o daugiašalės korporacijos naudojasi įvairiomis numatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, išimtimis ir alternatyvomis, siekdamos priešingai tų gairių esmei koreguoti savo apmokestinamąjį pelną pagal jurisdikciją ir sumažinti bendrus mokestinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, nederamai keldamos kainas, savavališkai nustatydamos pelno maržą arba nepagrįstai pašalindamos tam tikras išlaidas iš savo skaičiavimų; pabrėžia, kad geriausias būdas spręsti sandorių kainodaros klausimą ES lygmeniu yra bendros mokesčių bazės konsolidavimas, nes taip panaikinamas poreikis tas kainas nustatyti;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugiašalių korporacijų arba jų atstovų pateiktų sandorių kainodaros dokumentų negali tinkamai kontroliuoti mokesčių administratoriai, kurie dažnai nėra pakankamai parengti ir turi nepakankamai darbuotojų, kad galėtų kritiškai ir kruopščiai išnagrinėti šias analizes, jų rezultatus ar poveikį; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugiašalių korporacijų arba jų atstovų pateiktų sandorių kainodaros dokumentų negali tinkamai kontroliuoti mokesčių administratoriai, kurie dažnai nėra pakankamai parengti ir turi nepakankamai darbuotojų, kad galėtų kritiškai ir kruopščiai išnagrinėti šias analizes, jų rezultatus ar poveikį;

| 31. | apgailestauja, kad susidarius ekonominei padėčiai, kai 60 proc. pasaulio prekybos sandorių vyksta įmonių grupių viduje (30), šios visiškai ekonominės sąvokos taikymo gairės nacionaliniu lygmeniu yra nenuoseklios, todėl jos gali skirtis tarp valstybių narių ir sukelti teisinius ginčus; |
| --- | --- |

31.

apgailestauja, kad susidarius ekonominei padėčiai, kai 60 proc. pasaulio prekybos sandorių vyksta įmonių grupių viduje (30), šios visiškai ekonominės sąvokos taikymo gairės nacionaliniu lygmeniu yra nenuoseklios, todėl jos gali skirtis tarp valstybių narių ir sukelti teisinius ginčus;

| 32. | be to, pabrėžia, kad, nepaisant didelio ES teisinių ginčų, kilusių dėl skirtingo tų pačių sandorių kainodaros principų aiškinimo, skaičiaus, Europos lygmeniu netaikomas joks veiksmingas ginčų sprendimo mechanizmas; pažymi, kad bylų, kurioms taikoma ES arbitražo konvencija dėl sandorių kainodaros, nagrinėjimas gali užtrukti iki aštuonerių metų, todėl įmonės ir mokesčių administratoriai susiduria su teisiniu netikrumu; |
| --- | --- |

32.

be to, pabrėžia, kad, nepaisant didelio ES teisinių ginčų, kilusių dėl skirtingo tų pačių sandorių kainodaros principų aiškinimo, skaičiaus, Europos lygmeniu netaikomas joks veiksmingas ginčų sprendimo mechanizmas; pažymi, kad bylų, kurioms taikoma ES arbitražo konvencija dėl sandorių kainodaros, nagrinėjimas gali užtrukti iki aštuonerių metų, todėl įmonės ir mokesčių administratoriai susiduria su teisiniu netikrumu;

| 33. | pabrėžia itin svarbų didelių apskaitos įmonių, įskaitant vadinamąjį Didįjį ketvertą, vaidmenį rengiant išankstinius sprendimus dėl mokesčių bei mokesčių vengimo schemas, kurios pagrįstos nacionalinės teisės aktų neatitikimų išnaudojimu, ir juos siūlant rinkoje; pabrėžia, kad tos įmonės, kurios veikiausiai didelę dalį savo įplaukų gauna teikdamos su mokesčiais susijusias paslaugas, dominuoja daugumos valstybių narių audito rinkose ir mokesčių konsultavimo paslaugų teikimo pasauliniu mastu srityje, sudaro ribotą oligopolį; mano, kad tokia padėtis negali tęstis nepažeidžiant bendrosios rinkos veikimo „Didžiojo ketverto“ veiklos srityse; atkreipia dėmesį į interesų konfliktą, kilusį tose pačiose įmonėse teikiant konsultacijas mokesčių klausimais ir konsultavimo veiklą, skirtą, viena vertus, mokesčių administratoriams ir, kita vertus, daugiašalių korporacijų mokesčių planavimo tarnyboms, kurios naudojasi nacionalinių mokesčių įstatymų trūkumais; laikosi nuomonės, kad reikia skatinti laikytis gerosios praktikos šioje srityje ir kad turėtų būti tobulinami galiojantys elgesio kodeksai; vis dėlto abejoja įmonių elgesio kodekso ir įmonių socialinės atsakomybės politikos veiksmingumu sprendžiant šią problemą; pabrėžia, kad išankstiniai sprendimai dėl mokesčių tapo įprasta verslo praktika ES ir visame pasaulyje, kuria siekiama ne tik užtikrinti teisinį tikrumą arba sudaryti palankius mokesčių srities susitarimus, tačiau kuri taikoma ir tais atvejais, kai teisės aktų nuostatos nepalieka jokios galimybės interpretuoti; yra susirūpinęs dėl konsultacijų mokesčių klausimais sektoriaus vertinimo, kad mokesčių planavimo schema gali būti siūloma klientams, jei yra vien 50 proc. tikimybė, kad ji teisėta (31); |
| --- | --- |

33.

pabrėžia itin svarbų didelių apskaitos įmonių, įskaitant vadinamąjį Didįjį ketvertą, vaidmenį rengiant išankstinius sprendimus dėl mokesčių bei mokesčių vengimo schemas, kurios pagrįstos nacionalinės teisės aktų neatitikimų išnaudojimu, ir juos siūlant rinkoje; pabrėžia, kad tos įmonės, kurios veikiausiai didelę dalį savo įplaukų gauna teikdamos su mokesčiais susijusias paslaugas, dominuoja daugumos valstybių narių audito rinkose ir mokesčių konsultavimo paslaugų teikimo pasauliniu mastu srityje, sudaro ribotą oligopolį; mano, kad tokia padėtis negali tęstis nepažeidžiant bendrosios rinkos veikimo „Didžiojo ketverto“ veiklos srityse; atkreipia dėmesį į interesų konfliktą, kilusį tose pačiose įmonėse teikiant konsultacijas mokesčių klausimais ir konsultavimo veiklą, skirtą, viena vertus, mokesčių administratoriams ir, kita vertus, daugiašalių korporacijų mokesčių planavimo tarnyboms, kurios naudojasi nacionalinių mokesčių įstatymų trūkumais; laikosi nuomonės, kad reikia skatinti laikytis gerosios praktikos šioje srityje ir kad turėtų būti tobulinami galiojantys elgesio kodeksai; vis dėlto abejoja įmonių elgesio kodekso ir įmonių socialinės atsakomybės politikos veiksmingumu sprendžiant šią problemą; pabrėžia, kad išankstiniai sprendimai dėl mokesčių tapo įprasta verslo praktika ES ir visame pasaulyje, kuria siekiama ne tik užtikrinti teisinį tikrumą arba sudaryti palankius mokesčių srities susitarimus, tačiau kuri taikoma ir tais atvejais, kai teisės aktų nuostatos nepalieka jokios galimybės interpretuoti; yra susirūpinęs dėl konsultacijų mokesčių klausimais sektoriaus vertinimo, kad mokesčių planavimo schema gali būti siūloma klientams, jei yra vien 50 proc. tikimybė, kad ji teisėta (31);

| 34. | ragina mokesčių administratorius gerinti ir įvairinti jų praktinės patirties šaltinius ir iš esmės pagerinti poveikio vertinimo procesą, siekiant išvengti naujų mokestinių priemonių sukeliamų nenumatytų pasekmių; primena valstybėms narėms, kad ne tik mokestinių sistemų skirtumai, bet ir per daug sudėtingos nacionalinės mokesčių sistemos ir mažas stabilumas su per dažnais pokyčiais labai prisideda prie mokesčių spragų, mokesčių sistemų neteisingumo ir mažo mokesčių politikos patikimumo; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į kliūtis, kurias sudaro mokesčių skirtumai kuriant Europos kapitalo rinkų sąjungą; |
| --- | --- |

34.

ragina mokesčių administratorius gerinti ir įvairinti jų praktinės patirties šaltinius ir iš esmės pagerinti poveikio vertinimo procesą, siekiant išvengti naujų mokestinių priemonių sukeliamų nenumatytų pasekmių; primena valstybėms narėms, kad ne tik mokestinių sistemų skirtumai, bet ir per daug sudėtingos nacionalinės mokesčių sistemos ir mažas stabilumas su per dažnais pokyčiais labai prisideda prie mokesčių spragų, mokesčių sistemų neteisingumo ir mažo mokesčių politikos patikimumo; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į kliūtis, kurias sudaro mokesčių skirtumai kuriant Europos kapitalo rinkų sąjungą;

Dabartinė padėtis ir veiksmų ES, tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu vertinimas

| 35. | pripažįsta, kad po ekonomikos krizės ir „LuxLeaks“ skandalo kova su daugiašalių korporacijų agresyviu mokesčių planavimu yra svarbus valstybių narių, ES, EBPO ir G 20 politinės darbotvarkės klausimas, tačiau apgailestauja dėl to, kad iki šiol, išskyrus G 20 remiamą EBPO BEPS projektą, kuris ką tik baigtas ir kurio šalys dar neįgyvendino, praktiškai nepasiekta jokios didesnės pažangos; |
| --- | --- |

35.

pripažįsta, kad po ekonomikos krizės ir „LuxLeaks“ skandalo kova su daugiašalių korporacijų agresyviu mokesčių planavimu yra svarbus valstybių narių, ES, EBPO ir G 20 politinės darbotvarkės klausimas, tačiau apgailestauja dėl to, kad iki šiol, išskyrus G 20 remiamą EBPO BEPS projektą, kuris ką tik baigtas ir kurio šalys dar neįgyvendino, praktiškai nepasiekta jokios didesnės pažangos;

| 36. | atsižvelgdamas į šias aplinkybes, pažymi, kad daugelis valstybių narių įvedė ar ketina patvirtinti priemones, kuriomis būtų kovojama su mokesčių vengimu, ypač kai tai susiję su galimybės atskaityti palūkanas apribojimu, kovos su piktnaudžiavimu taisyklėmis, geresne sąvokos „nuolatinė buveinė“ apibrėžtimi (įskaitant ekonominio turinio tyrimų rengimą siekiant veiksmingiau nustatyti, ar mokesčių požiūriu įmonės vykdo veiklą), taisykles pažeidžiančių įmonių galimu pašalinimu iš viešųjų pirkimų konkursų arba mokesčių planavimo schemų paviešinimu, kas gali padėti padėti atkurti pasitikėjimą mokesčių sistema ir sutrumpinti laikotarpį nuo konkrečių schemų parengimo iki taisomųjų veiksmų patvirtinimo, įskaitant teisėkūros lygmeniu; |
| --- | --- |

36.

atsižvelgdamas į šias aplinkybes, pažymi, kad daugelis valstybių narių įvedė ar ketina patvirtinti priemones, kuriomis būtų kovojama su mokesčių vengimu, ypač kai tai susiję su galimybės atskaityti palūkanas apribojimu, kovos su piktnaudžiavimu taisyklėmis, geresne sąvokos „nuolatinė buveinė“ apibrėžtimi (įskaitant ekonominio turinio tyrimų rengimą siekiant veiksmingiau nustatyti, ar mokesčių požiūriu įmonės vykdo veiklą), taisykles pažeidžiančių įmonių galimu pašalinimu iš viešųjų pirkimų konkursų arba mokesčių planavimo schemų paviešinimu, kas gali padėti padėti atkurti pasitikėjimą mokesčių sistema ir sutrumpinti laikotarpį nuo konkrečių schemų parengimo iki taisomųjų veiksmų patvirtinimo, įskaitant teisėkūros lygmeniu;

| 37. | vis dėlto yra susirūpinęs, kad, nesilaikant bendradarbiavimu pagrįstos politikos, vienašalės priemonės, kurių ėmėsi valstybės narės, kovodamos su mokesčių bazės erozija, gali padidinti sudėtingumą, sudarydamos naujų neatitikimų, o dėl to gali atsirasti daugiau mokesčių vengimo galimybių ES vidaus rinkoje; pabrėžia, kad bet koks skirtingas tarptautinių ar ES gairių įgyvendinimas valstybėse narėse gali turėti tokį patį poveikį; |
| --- | --- |

37.

vis dėlto yra susirūpinęs, kad, nesilaikant bendradarbiavimu pagrįstos politikos, vienašalės priemonės, kurių ėmėsi valstybės narės, kovodamos su mokesčių bazės erozija, gali padidinti sudėtingumą, sudarydamos naujų neatitikimų, o dėl to gali atsirasti daugiau mokesčių vengimo galimybių ES vidaus rinkoje; pabrėžia, kad bet koks skirtingas tarptautinių ar ES gairių įgyvendinimas valstybėse narėse gali turėti tokį patį poveikį;

| 38. | palankiai vertina per pastaruosius 20 metų Komisijos parengtas įvairias iniciatyvas ir pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, įskaitant ir naujausius, kuriais siekiama pereiti prie tvirtesnio valstybių narių pelno mokesčio sistemų koordinavimo, kad būtų sustiprinta ES vidaus rinka, kovojama su dvigubo apmokestinimo ar dvigubo neapmokestinimo problemomis ir išsaugoma valstybių narių teisė taikyti veiksmingą apmokestinimą; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad paisant vienbalsiškumo reikalavimo iki šiol tik nedaugelis iš jų buvo priimti Taryboje, ir dėl to, jog kai kurios valstybės narės tebėra įsitikinusios, kad jos pavieniui gali gauti didesnę naudą iš nesuderintos mokesčių sistemos spragų nei visos kartu gautų iš suderintos sistemos; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina per pastaruosius 20 metų Komisijos parengtas įvairias iniciatyvas ir pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, įskaitant ir naujausius, kuriais siekiama pereiti prie tvirtesnio valstybių narių pelno mokesčio sistemų koordinavimo, kad būtų sustiprinta ES vidaus rinka, kovojama su dvigubo apmokestinimo ar dvigubo neapmokestinimo problemomis ir išsaugoma valstybių narių teisė taikyti veiksmingą apmokestinimą; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad paisant vienbalsiškumo reikalavimo iki šiol tik nedaugelis iš jų buvo priimti Taryboje, ir dėl to, jog kai kurios valstybės narės tebėra įsitikinusios, kad jos pavieniui gali gauti didesnę naudą iš nesuderintos mokesčių sistemos spragų nei visos kartu gautų iš suderintos sistemos;

| 39. | palankiai vertina tai, kad paskelbtas naujas fiskalinės politikos priemonių rinkinys, ir ragina Komisiją siekti užtikrinti teisingą mokesčių sistemą, grindžiamą principu, pagal kurį pelnas apmokestinamas toje valstybėje narėje, kurioje uždirbamas, taip išvengiant ES vidaus rinkos iškraipymo ir nesąžiningos konkurencijos; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tai, kad paskelbtas naujas fiskalinės politikos priemonių rinkinys, ir ragina Komisiją siekti užtikrinti teisingą mokesčių sistemą, grindžiamą principu, pagal kurį pelnas apmokestinamas toje valstybėje narėje, kurioje uždirbamas, taip išvengiant ES vidaus rinkos iškraipymo ir nesąžiningos konkurencijos;

| 40. | pabrėžia, kad Verslo apmokestinimo elgesio kodekso grupė (toliau – Grupė), kurią 1998 m. įsteigė valstybės narės, XX a. dešimtojo dešimtmečio pabaigoje ir XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje sudarė galimybes pašalinti pačią žalingiausią to meto individualią mokesčių praktiką taikant dvejopą neįpareigojančios teisės metodą siekiant palaipsniui panaikinti esamas mokesčių priemones, kurios sukėlė žalingą mokesčių konkurenciją, ir neįvesti jokių tokių priemonių ateityje (angl. standstill); |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Verslo apmokestinimo elgesio kodekso grupė (toliau – Grupė), kurią 1998 m. įsteigė valstybės narės, XX a. dešimtojo dešimtmečio pabaigoje ir XXI a. pirmojo dešimtmečio pradžioje sudarė galimybes pašalinti pačią žalingiausią to meto individualią mokesčių praktiką taikant dvejopą neįpareigojančios teisės metodą siekiant palaipsniui panaikinti esamas mokesčių priemones, kurios sukėlė žalingą mokesčių konkurenciją, ir neįvesti jokių tokių priemonių ateityje (angl. standstill);

| 41. | apgailestauja dėl to, kad Grupės darbas regis prarado pagreitį; pažymi, kad kai kurios iš daugiau kaip 100 priemonių, panaikintų dėl jos veiklos, valstybėse narėse pakeistos panašų žalingą poveikį darančiomis mokesčių priemonėmis; atkreipia dėmesį į tai, kad mokesčių administratoriai reagavo į Grupės rekomendacijas, sukurdamos naujas struktūras, darančias tokį pat žalingą poveikį kaip ir struktūros, kurias Grupė panaikino; apgailestauja dėl to, kad ankstesni bandymai stiprinti Grupės valdymą ir įgaliojimus, patikslinti ir išplėsti kodekse nustatytus darbo metodus ir kriterijus, siekiant kovoti su naujų formų žalinga mokesčių praktika atsižvelgiant į dabartinę ekonominę aplinką, nebuvo sėkmingi; pritaria naujausiems Komisijos pasiūlymams šiuo klausimu, išdėstytiems jos 2015 m. birželio 17 d. veiksmų plane dėl sąžiningo ir efektyvaus įmonių apmokestinimo ES; |
| --- | --- |

41.

apgailestauja dėl to, kad Grupės darbas regis prarado pagreitį; pažymi, kad kai kurios iš daugiau kaip 100 priemonių, panaikintų dėl jos veiklos, valstybėse narėse pakeistos panašų žalingą poveikį darančiomis mokesčių priemonėmis; atkreipia dėmesį į tai, kad mokesčių administratoriai reagavo į Grupės rekomendacijas, sukurdamos naujas struktūras, darančias tokį pat žalingą poveikį kaip ir struktūros, kurias Grupė panaikino; apgailestauja dėl to, kad ankstesni bandymai stiprinti Grupės valdymą ir įgaliojimus, patikslinti ir išplėsti kodekse nustatytus darbo metodus ir kriterijus, siekiant kovoti su naujų formų žalinga mokesčių praktika atsižvelgiant į dabartinę ekonominę aplinką, nebuvo sėkmingi; pritaria naujausiems Komisijos pasiūlymams šiuo klausimu, išdėstytiems jos 2015 m. birželio 17 d. veiksmų plane dėl sąžiningo ir efektyvaus įmonių apmokestinimo ES;

| 42. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant plataus užmojo tikslų, kurie buvo skelbiami nuo 1997 m., mokesčių konkurencija tarp valstybių narių išliko, ji kyla ne tiek dėl mokesčių tarifų skirtumo, kiek dėl nacionalinių taisyklių, kuriomis reglamentuojamas apmokestinamojo pelno bazės apskaičiavimas, heterogeniškumo, kurį jau kelis dešimtmečius nuolat įrodo skirtumas tarp nominalių ir realių pelno mokesčių tarifų, kuriuos taiko valstybės narės; |
| --- | --- |

42.

apgailestauja dėl to, kad, nepaisant plataus užmojo tikslų, kurie buvo skelbiami nuo 1997 m., mokesčių konkurencija tarp valstybių narių išliko, ji kyla ne tiek dėl mokesčių tarifų skirtumo, kiek dėl nacionalinių taisyklių, kuriomis reglamentuojamas apmokestinamojo pelno bazės apskaičiavimas, heterogeniškumo, kurį jau kelis dešimtmečius nuolat įrodo skirtumas tarp nominalių ir realių pelno mokesčių tarifų, kuriuos taiko valstybės narės;

| 43. | taip pat apgailestauja dėl to, kad Grupės pradinis statusas ir valdymo susitarimai sudarė per daug galimybių politinėms deryboms ir kompromisams siekiant „plataus masto sutarimo“ (t. y. neva vieningumo, numatant galimybę išnašose pareikšti nesutikimą) dėl žalingos praktikos vertinimo, o tai pakenkė jos darbo patikimumui ir išsamumui ir kartais skatino sąmoningai neskelbti tam tikrų ataskaitų ar dėl jų nesiimti tolesnių veiksmų, kaip antai 1999 m. „Simmons & Simmons“ ataskaitos dėl administracinės praktikos atveju; apgailestauja, kad galiojančių priemonių panaikinimas strigo dėl politinių vėlavimų ir kai kuriais atvejais sudarė sąlygas įtraukti naujus gavėjus praėjus galutiniam terminui, o tai taip pat susiję su labai silpnais Grupės atskaitomybės ir stebėsenos mechanizmais; |
| --- | --- |

43.

taip pat apgailestauja dėl to, kad Grupės pradinis statusas ir valdymo susitarimai sudarė per daug galimybių politinėms deryboms ir kompromisams siekiant „plataus masto sutarimo“ (t. y. neva vieningumo, numatant galimybę išnašose pareikšti nesutikimą) dėl žalingos praktikos vertinimo, o tai pakenkė jos darbo patikimumui ir išsamumui ir kartais skatino sąmoningai neskelbti tam tikrų ataskaitų ar dėl jų nesiimti tolesnių veiksmų, kaip antai 1999 m. „Simmons & Simmons“ ataskaitos dėl administracinės praktikos atveju; apgailestauja, kad galiojančių priemonių panaikinimas strigo dėl politinių vėlavimų ir kai kuriais atvejais sudarė sąlygas įtraukti naujus gavėjus praėjus galutiniam terminui, o tai taip pat susiję su labai silpnais Grupės atskaitomybės ir stebėsenos mechanizmais;

| 44. | bendriau pabrėžia, jog, nors taikant kodekso principą, kad atsižvelgiama į kiekvieną konkretų atvejį, šiuo metu didesnė valstybių narių konkurencija vyksta taikant bendrąsias priemones, nekovojama su sisteminiais nenuoseklios pelno mokesčio sistemos ES trūkumais, o tam reikia atlikti išsamesnę pertvarką; |
| --- | --- |

44.

bendriau pabrėžia, jog, nors taikant kodekso principą, kad atsižvelgiama į kiekvieną konkretų atvejį, šiuo metu didesnė valstybių narių konkurencija vyksta taikant bendrąsias priemones, nekovojama su sisteminiais nenuoseklios pelno mokesčio sistemos ES trūkumais, o tam reikia atlikti išsamesnę pertvarką;

| 45. | taip pat atkreipia dėmesį į pastangas kuriant įvairius suinteresuotuosius subjektus vienijančią Gero mokesčių srities valdymo platformą, kurios tikslas – pasiekti bendrą susitarimą dėl mokesčių vengimo klausimo, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinį kontekstą, ir Jungtinį sandorių kainodaros forumą, kuriame pateikiamos gairės su sandorių kainodara susijusiais techniniais klausimais; pabrėžia, kad iki šiol šių institucijų pastangomis atlikti nedideli pelno mokesčio sistemos taisymai; apgailestauja, kad mokesčių vengimo klausimas Jungtinio sandorių kainodaros forumo paskelbtose gairėse iki šiol nepakankamai apimtas; apgailestauja dėl to, kad Jungtinio sandorių kainodaros forumo sudėtis, nepaisant pastaruoju metu pakeistų narių, vis dar nesubalansuota; be to, nepritaria tam, kad sandorių kainodaros gairių parengimo dalyvauja mokesčių ekspertai, kurie tuo pat metu gali teikti konsultacijas savo klientams dėl agresyvaus mokesčių planavimo strategijų, t. y. susidurti su interesų konfliktu; |
| --- | --- |

45.

taip pat atkreipia dėmesį į pastangas kuriant įvairius suinteresuotuosius subjektus vienijančią Gero mokesčių srities valdymo platformą, kurios tikslas – pasiekti bendrą susitarimą dėl mokesčių vengimo klausimo, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinį kontekstą, ir Jungtinį sandorių kainodaros forumą, kuriame pateikiamos gairės su sandorių kainodara susijusiais techniniais klausimais; pabrėžia, kad iki šiol šių institucijų pastangomis atlikti nedideli pelno mokesčio sistemos taisymai; apgailestauja, kad mokesčių vengimo klausimas Jungtinio sandorių kainodaros forumo paskelbtose gairėse iki šiol nepakankamai apimtas; apgailestauja dėl to, kad Jungtinio sandorių kainodaros forumo sudėtis, nepaisant pastaruoju metu pakeistų narių, vis dar nesubalansuota; be to, nepritaria tam, kad sandorių kainodaros gairių parengimo dalyvauja mokesčių ekspertai, kurie tuo pat metu gali teikti konsultacijas savo klientams dėl agresyvaus mokesčių planavimo strategijų, t. y. susidurti su interesų konfliktu;

| 46. | pabrėžia, kad taikant ES teisės aktus (Patronuojančiųjų ir dukterinių bendrovių direktyvą, Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyvą, Susijungimų ir administracinio bendradarbiavimo direktyvą), nors ir apimančius tik tam tikrus su įmonių apmokestinimu susijusius aspektus, galima spręsti konkrečias problemas, su kuriomis susiduria valstybės narės ir keliose šalyse veiklą vykdančios įmonės; atkreipia dėmesį į tai, kad šios priemonės, kurių pirminis tikslas buvo panaikinti dvigubą apmokestinimą, turi nenumatytą neigiamą poveikį mokesčių vengimo srityje ir kartais sukelia dvigubą neapmokestinimą; palankiai vertina tai, kad Taryba neseniai priėmė 2015 m. pabaigoje įsigaliosiančius Patronuojančių ir dukterinių bendrovių direktyvos pakeitimus, kuriais siekiama nustatyti bendrą kovos su piktnaudžiavimu nuostatą ir pašalinti hibridinių paskolų neatitikimus, numatant, kad tai padės užkirsti kelią kai kurioms mokesčių vengimo Europos Sąjungoje galimybėms; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad taikant ES teisės aktus (Patronuojančiųjų ir dukterinių bendrovių direktyvą, Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyvą, Susijungimų ir administracinio bendradarbiavimo direktyvą), nors ir apimančius tik tam tikrus su įmonių apmokestinimu susijusius aspektus, galima spręsti konkrečias problemas, su kuriomis susiduria valstybės narės ir keliose šalyse veiklą vykdančios įmonės; atkreipia dėmesį į tai, kad šios priemonės, kurių pirminis tikslas buvo panaikinti dvigubą apmokestinimą, turi nenumatytą neigiamą poveikį mokesčių vengimo srityje ir kartais sukelia dvigubą neapmokestinimą; palankiai vertina tai, kad Taryba neseniai priėmė 2015 m. pabaigoje įsigaliosiančius Patronuojančių ir dukterinių bendrovių direktyvos pakeitimus, kuriais siekiama nustatyti bendrą kovos su piktnaudžiavimu nuostatą ir pašalinti hibridinių paskolų neatitikimus, numatant, kad tai padės užkirsti kelią kai kurioms mokesčių vengimo Europos Sąjungoje galimybėms;

| 47. | primena, kad Tarybos direktyvos 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo nuostatų tikslas – užtikrinti keitimąsi visa aktualia finansine informacija; mano, kad vykdant automatinius, nedelsiamus ir išsamius informacijos apie mokesčius mainus ir ją efektyviai tvarkant būtų daromas stiprus atgrasomasis poveikis mokesčių slėpimui ir žalingos mokesčių praktikos taikymui, o valstybėms narėms bei Komisijai būtų sudarytos sąlygos disponuoti visa aktualia informacija, siekiant reaguoti į šią praktiką; |
| --- | --- |

47.

primena, kad Tarybos direktyvos 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo nuostatų tikslas – užtikrinti keitimąsi visa aktualia finansine informacija; mano, kad vykdant automatinius, nedelsiamus ir išsamius informacijos apie mokesčius mainus ir ją efektyviai tvarkant būtų daromas stiprus atgrasomasis poveikis mokesčių slėpimui ir žalingos mokesčių praktikos taikymui, o valstybėms narėms bei Komisijai būtų sudarytos sąlygos disponuoti visa aktualia informacija, siekiant reaguoti į šią praktiką;

| 48. | apgailestauja dėl to, kad esama teisėkūros ir stebėsenos sistema, skirta informacijai apie mokesčių priemones keistis, nėra veiksminga – turimais duomenimis, galiojančių reikalavimų dėl keitimosi informacija spontaniškai arba paprašius nesilaikoma; apgailestauja dėl to, kad praktiškai jokia valstybė narė nesikeičia jokia informacija, kuri gali turėti įtakos ES šalims partnerėms; apgailestauja, kad Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos nekoordinuoja tarpusavyje savo veiksmų; |
| --- | --- |

48.

apgailestauja dėl to, kad esama teisėkūros ir stebėsenos sistema, skirta informacijai apie mokesčių priemones keistis, nėra veiksminga – turimais duomenimis, galiojančių reikalavimų dėl keitimosi informacija spontaniškai arba paprašius nesilaikoma; apgailestauja dėl to, kad praktiškai jokia valstybė narė nesikeičia jokia informacija, kuri gali turėti įtakos ES šalims partnerėms; apgailestauja, kad Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos nekoordinuoja tarpusavyje savo veiksmų;

| 49. | apgailestauja, kad valstybės narės mokesčių informacija beveik niekada nesikeičia spontaniškai; palankiai vertina automatinius informacijos mainus, kurie nebūtų daugiau grindžiami abipusiškumo principu; atkreipia dėmesį į sistemos, pagrįstos teise savo nuožiūra spręsti, kokia informacija turėtų būti perduodama, pradinės struktūros problemas, o su šia sistema drauge taikomos silpnos stebėsenos sistemos, dėl kurių labai sunku nustatyti bet kokį keitimosi informacija reikalavimo pažeidimą; |
| --- | --- |

49.

apgailestauja, kad valstybės narės mokesčių informacija beveik niekada nesikeičia spontaniškai; palankiai vertina automatinius informacijos mainus, kurie nebūtų daugiau grindžiami abipusiškumo principu; atkreipia dėmesį į sistemos, pagrįstos teise savo nuožiūra spręsti, kokia informacija turėtų būti perduodama, pradinės struktūros problemas, o su šia sistema drauge taikomos silpnos stebėsenos sistemos, dėl kurių labai sunku nustatyti bet kokį keitimosi informacija reikalavimo pažeidimą;

| 50. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą skatinti automatinio keitimosi informacija apie mokesčius pavertimą ateities Europos ir tarptautiniu skaidrumo standartu; primygtinai ją ragina pirmiausia atlikti savo kaip Sutarčių sergėtojos pareigą ir imtis visų būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų deramai laikomasi galiojančių ES teisės aktų ir Sutartyse nustatyto lojalaus valstybių narių bendradarbiavimo principo; palankiai vertina ekspertų grupės finansinių ataskaitų informacijos automatinių mainų klausimais pasiūlymą apsvarstyti galimybes paremti besivystančias šalis automatinio keitimosi informacija srityje sudarant neabipusių mainų susitarimus; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą skatinti automatinio keitimosi informacija apie mokesčius pavertimą ateities Europos ir tarptautiniu skaidrumo standartu; primygtinai ją ragina pirmiausia atlikti savo kaip Sutarčių sergėtojos pareigą ir imtis visų būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų deramai laikomasi galiojančių ES teisės aktų ir Sutartyse nustatyto lojalaus valstybių narių bendradarbiavimo principo; palankiai vertina ekspertų grupės finansinių ataskaitų informacijos automatinių mainų klausimais pasiūlymą apsvarstyti galimybes paremti besivystančias šalis automatinio keitimosi informacija srityje sudarant neabipusių mainų susitarimus;

| 51. | pažymi, kad valstybės pagalbos taisyklės ir sankcijos praverčia kaip kovos su didžiausią piktnaudžiavimo ir iškraipomąjį poveikį turinčia žalinga mokesčių praktika priemonė ir gali turėti didelį atgrasomąjį poveikį; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad valstybės pagalbos taisyklės ir sankcijos praverčia kaip kovos su didžiausią piktnaudžiavimo ir iškraipomąjį poveikį turinčia žalinga mokesčių praktika priemonė ir gali turėti didelį atgrasomąjį poveikį;

| 52. | palankiai vertina 2015 m. kovo mėn. Komisijos mokesčių skaidrumo dokumentų rinkinį, susijusį automatiniu valstybių narių keitimusi informacija apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių, ir 2015 m. birželio mėn. veiksmų planą siekiant teisingos ir efektyvios pelno mokesčio sistemos ES; vis dėlto pabrėžia, kad šie dokumentai gali būti vertinami tik kaip pirmasis žingsnis tinkama linkme ir kad skubiai reikalinga nuosekli teisės aktų nuostatų ir administracinio koordinavimo sistema, be kita ko, MVĮ ir daugiašalių korporacijų, kurios padeda kurti realų ekonomikos augimą ir sąžiningai moka savo mokesčių dalį ES vidaus rinkoje, labui; |
| --- | --- |

52.

palankiai vertina 2015 m. kovo mėn. Komisijos mokesčių skaidrumo dokumentų rinkinį, susijusį automatiniu valstybių narių keitimusi informacija apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių, ir 2015 m. birželio mėn. veiksmų planą siekiant teisingos ir efektyvios pelno mokesčio sistemos ES; vis dėlto pabrėžia, kad šie dokumentai gali būti vertinami tik kaip pirmasis žingsnis tinkama linkme ir kad skubiai reikalinga nuosekli teisės aktų nuostatų ir administracinio koordinavimo sistema, be kita ko, MVĮ ir daugiašalių korporacijų, kurios padeda kurti realų ekonomikos augimą ir sąžiningai moka savo mokesčių dalį ES vidaus rinkoje, labui;

| 53. | palankiai vertina neseniai pasiektą susitarimą dėl EBPO BEPS veiksmų plano, kuris parengtas po G 7 ir G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose vienas po kito išsakytų raginimų imtis veiksmų ir pagal kurį mėginama spręsti pavienes problemas, trikdančias tarptautinės pelno mokesčio sistemos veikimą, pasiūlant visuotinių ir sisteminių veiksmų joms spręsti; apgailestauja dėl pavėluotos ir nelygiavertės besivystančių šalių įtraukties į EBPO kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu procesą, kuriame šios šalys turėjo pagrįstai dalyvauti; be to, apgailestauja, kad kai kuriems BEPS veiksmų plano rezultatams, ypač susijusiems su žalinga apmokestinimo tvarka, skaitmenine ekonomika ir skaidrumu, stinga ryžtingumo; |
| --- | --- |

53.

palankiai vertina neseniai pasiektą susitarimą dėl EBPO BEPS veiksmų plano, kuris parengtas po G 7 ir G 20 aukščiausiojo lygio susitikimuose vienas po kito išsakytų raginimų imtis veiksmų ir pagal kurį mėginama spręsti pavienes problemas, trikdančias tarptautinės pelno mokesčio sistemos veikimą, pasiūlant visuotinių ir sisteminių veiksmų joms spręsti; apgailestauja dėl pavėluotos ir nelygiavertės besivystančių šalių įtraukties į EBPO kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu procesą, kuriame šios šalys turėjo pagrįstai dalyvauti; be to, apgailestauja, kad kai kuriems BEPS veiksmų plano rezultatams, ypač susijusiems su žalinga apmokestinimo tvarka, skaitmenine ekonomika ir skaidrumu, stinga ryžtingumo;

| 54. | pažymi, kad atlikus tarptautinės mokesčių sistemos „sunkumų“ sisteminę analizę, BEPS veiksmų planas suskirstytas į 15 darbotvarkės punktų, iš kurių septynis 2014 m. lapkričio mėn. patvirtino G 20, o dėl kitų susitarta iki 2015 m. spalio mėn.; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į besikeičiančią verslo aplinką, šiais veiksmais siekiama spręsti su skaidrumu susijusias problemas, pavyzdžiui, parengiant gaires dėl ataskaitų teikimo pagal šalis, tam tikrų mokesčių vengimo susitarimų nekonkretumo ir didesnio tarptautinių taisyklių nuoseklumo; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad atlikus tarptautinės mokesčių sistemos „sunkumų“ sisteminę analizę, BEPS veiksmų planas suskirstytas į 15 darbotvarkės punktų, iš kurių septynis 2014 m. lapkričio mėn. patvirtino G 20, o dėl kitų susitarta iki 2015 m. spalio mėn.; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į besikeičiančią verslo aplinką, šiais veiksmais siekiama spręsti su skaidrumu susijusias problemas, pavyzdžiui, parengiant gaires dėl ataskaitų teikimo pagal šalis, tam tikrų mokesčių vengimo susitarimų nekonkretumo ir didesnio tarptautinių taisyklių nuoseklumo;

| 55. | vis dėlto įspėja dėl kompromisų, kurie galėtų neatitikti pirminių užmojų arba dėl kurių galėtų atsirasti skirtingų aiškinimų nacionaliniu lygmeniu; be to, pabrėžia, kad iki šiol beveik nebuvo veiksmingai stebima, kaip šalyse, kurios patvirtino EBPO gaires, jos įgyvendinamos, ir kad net ir geriausiai parengti sprendimai negali būti veiksmingi, jei jų įgyvendinimas nėra stebimas ir jie nėra tinkamai įgyvendinami; |
| --- | --- |

55.

vis dėlto įspėja dėl kompromisų, kurie galėtų neatitikti pirminių užmojų arba dėl kurių galėtų atsirasti skirtingų aiškinimų nacionaliniu lygmeniu; be to, pabrėžia, kad iki šiol beveik nebuvo veiksmingai stebima, kaip šalyse, kurios patvirtino EBPO gaires, jos įgyvendinamos, ir kad net ir geriausiai parengti sprendimai negali būti veiksmingi, jei jų įgyvendinimas nėra stebimas ir jie nėra tinkamai įgyvendinami;

| 56. | pabrėžia, kad šioje srityje ES ir EBPO veikla papildo viena kitą; mano, kad atsižvelgiant į ES integracijos laipsnį, jos pastangos koordinavimo ir konvergencijos, kuriais siekiama išvengti bet kokių formų žalingos mokesčių konkurencijos ES vidaus rinkoje, atžvilgiu turi būti platesnio užmojo nei BEPS pasiūlymai; yra įsitikinęs, jog užtikrindama, kad nebūtų neigiamo poveikio jos konkurencingumui, ES kartu galėtų įdiegti veiksmingesnes priemones, skirtas užtikrinti sąžiningą mokesčių konkurenciją ir valstybių narių teisę veiksmingai apmokestinti savo teritorijoje gautą pelną; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad šioje srityje ES ir EBPO veikla papildo viena kitą; mano, kad atsižvelgiant į ES integracijos laipsnį, jos pastangos koordinavimo ir konvergencijos, kuriais siekiama išvengti bet kokių formų žalingos mokesčių konkurencijos ES vidaus rinkoje, atžvilgiu turi būti platesnio užmojo nei BEPS pasiūlymai; yra įsitikinęs, jog užtikrindama, kad nebūtų neigiamo poveikio jos konkurencingumui, ES kartu galėtų įdiegti veiksmingesnes priemones, skirtas užtikrinti sąžiningą mokesčių konkurenciją ir valstybių narių teisę veiksmingai apmokestinti savo teritorijoje gautą pelną;

Komisijos vykdomi valstybės pagalbos tyrimai. Apžvalga ir rezultatai

| 57. | pabrėžia, kad ES vidaus rinkoje nauji rinkos dalyviai ir agresyvaus mokesčių planavimo nenaudojančios įmonės (įskaitant MVĮ) atsiduria nepalankesnėje padėtyje, palyginti su daugiašalėmis korporacijomis, kurios gali perkelti pelną ar įgyvendinti kitų formų agresyvų mokesčių planavimą, naudodamos vien dėl jų dydžio ir dėl jų galimybės organizuoti verslą tarptautiniu mastu joms prieinamus įvairius sprendimus ir instrumentus; su susirūpinimu pažymi, kad, esant vienodoms sąlygoms, dėl minėtų priežasčių esant mažesniems mokestiniams įsipareigojimams daugiašalėms korporacijoms tenka didesnis pelnas atskaičius mokesčius ir taip bendrojoje rinkoje sudaromos nevienodos veiklos sąlygos, palyginti su jų konkurentais, kurie negali naudotis agresyviu mokesčių planavimu ir išlaiko ryšį tarp vietos, kurioje jie gauna pelną, ir vietos, kurioje pelnas apmokestinamas; atkreipia dėmesį, kad šis daugiašalėms korporacijoms palankus veiklos sąlygų nevienodumas prieštarauja pagrindiniam bendrosios rinkos principui; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad ES vidaus rinkoje nauji rinkos dalyviai ir agresyvaus mokesčių planavimo nenaudojančios įmonės (įskaitant MVĮ) atsiduria nepalankesnėje padėtyje, palyginti su daugiašalėmis korporacijomis, kurios gali perkelti pelną ar įgyvendinti kitų formų agresyvų mokesčių planavimą, naudodamos vien dėl jų dydžio ir dėl jų galimybės organizuoti verslą tarptautiniu mastu joms prieinamus įvairius sprendimus ir instrumentus; su susirūpinimu pažymi, kad, esant vienodoms sąlygoms, dėl minėtų priežasčių esant mažesniems mokestiniams įsipareigojimams daugiašalėms korporacijoms tenka didesnis pelnas atskaičius mokesčius ir taip bendrojoje rinkoje sudaromos nevienodos veiklos sąlygos, palyginti su jų konkurentais, kurie negali naudotis agresyviu mokesčių planavimu ir išlaiko ryšį tarp vietos, kurioje jie gauna pelną, ir vietos, kurioje pelnas apmokestinamas; atkreipia dėmesį, kad šis daugiašalėms korporacijoms palankus veiklos sąlygų nevienodumas prieštarauja pagrindiniam bendrosios rinkos principui;

| 58. | pabrėžia, kad EBPO (32) nurodo, jog kai kurios daugiašalės korporacijos naudojasi strategijomis, kurios suteikia joms galimybes mokėti tik 5 proc. pelno mokesčio, o tuo tarpu mažesnės įmonės moka iki 30 proc., be to, yra itin susirūpinęs dėl to, kad, remiantis kai kuriais tyrimais (33), tarpvalstybinių įmonių pelno mokesčio įmoka yra vidutiniškai iki 30 proc. mažesnė nei tik vienoje šalyje veiklą vykdančių įmonių; mano, jog nepriimtina tai, kad dėl šių strategijų kai kurios daugiašalės korporacijos gali mokėti labai mažą faktinį pelno mokesčio tarifą, o kai kurios MVĮ turi mokėti visus savo mokesčius; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad EBPO (32) nurodo, jog kai kurios daugiašalės korporacijos naudojasi strategijomis, kurios suteikia joms galimybes mokėti tik 5 proc. pelno mokesčio, o tuo tarpu mažesnės įmonės moka iki 30 proc., be to, yra itin susirūpinęs dėl to, kad, remiantis kai kuriais tyrimais (33), tarpvalstybinių įmonių pelno mokesčio įmoka yra vidutiniškai iki 30 proc. mažesnė nei tik vienoje šalyje veiklą vykdančių įmonių; mano, jog nepriimtina tai, kad dėl šių strategijų kai kurios daugiašalės korporacijos gali mokėti labai mažą faktinį pelno mokesčio tarifą, o kai kurios MVĮ turi mokėti visus savo mokesčius;

| 59. | pabrėžia, kad dėl šio ekonominės veiklos vykdytojų sprendimų, priimtų remiantis numatoma grąža atskaičius mokesčius, iškraipymo ištekliai Europos Sąjungoje paskirstomi neoptimaliai ir konkurencijos lygis gali sumažėti – tokiu būdu daromas poveikis ekonomikos augimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad dėl šio ekonominės veiklos vykdytojų sprendimų, priimtų remiantis numatoma grąža atskaičius mokesčius, iškraipymo ištekliai Europos Sąjungoje paskirstomi neoptimaliai ir konkurencijos lygis gali sumažėti – tokiu būdu daromas poveikis ekonomikos augimui ir užimtumui;

| 60. | pabrėžia, kad tam tikra žalinga mokesčių praktika gali būti priskirta su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos taisyklių taikymo sričiai, nes ji gali, kaip ir valstybės pagalba, suteikti atrankinį pranašumą ir sukelti konkurencijos iškraipymus ES vidaus rinkoje; pažymi, kad praeityje Valstybės pagalbos grupės ir Elgesio kodekso grupės veikla papildė viena kitą, ypač 1999 m. ir XXI a. pirmojo dešimtmečio pirmoje pusėje; pabrėžia, kad užtikrinant ES konkurencijos taisyklių taikymą daromas papildomas teisinis spaudimas, prisidedantis prie privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų priėmimo proceso Grupėje, iš dalies kompensuojant bet kokios kitos veiksmingos priemonės trūkumą siekiant išspręsti mokesčių vengimo klausimą ES lygmeniu; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad tam tikra žalinga mokesčių praktika gali būti priskirta su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos taisyklių taikymo sričiai, nes ji gali, kaip ir valstybės pagalba, suteikti atrankinį pranašumą ir sukelti konkurencijos iškraipymus ES vidaus rinkoje; pažymi, kad praeityje Valstybės pagalbos grupės ir Elgesio kodekso grupės veikla papildė viena kitą, ypač 1999 m. ir XXI a. pirmojo dešimtmečio pirmoje pusėje; pabrėžia, kad užtikrinant ES konkurencijos taisyklių taikymą daromas papildomas teisinis spaudimas, prisidedantis prie privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų priėmimo proceso Grupėje, iš dalies kompensuojant bet kokios kitos veiksmingos priemonės trūkumą siekiant išspręsti mokesčių vengimo klausimą ES lygmeniu;

| 61. | pripažįsta per pastaruosius 20 metų įvykusius svarbius pokyčius, susijusius su Komisijos valstybės pagalbos mokesčių srityje analizės sistema, kuri padėjo pasiekti daugiau aiškumo apibrėžiant ir analizuojant valstybės pagalbą taikant mokesčių priemones, taip pat siekiant sistemingesnių kovos su tokiomis priemonėmis veiksmų; ypač atkreipia dėmesį į Komisijos 1998 m. gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo priemonėms, susijusioms su tiesioginiu verslo apmokestinimu, atitinkamą 2004 m. ataskaitą ir įvairius svarbius teismų praktikos sprendimus XXI a. pirmajame dešimtmetyje; palankiai vertina tai, kad, vykdant Komisijos skatinamą valstybės pagalbos modernizavimą, 2014 m. pradėtos viešos konsultacijos dėl gairių, kuriomis siekiama paaiškinti valstybės pagalbos sąvoką pagal SESV 107 straipsnį, projektų, apimančių su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos aspektus ir, visų pirma, išankstinius sprendimus dėl mokesčių; |
| --- | --- |

61.

pripažįsta per pastaruosius 20 metų įvykusius svarbius pokyčius, susijusius su Komisijos valstybės pagalbos mokesčių srityje analizės sistema, kuri padėjo pasiekti daugiau aiškumo apibrėžiant ir analizuojant valstybės pagalbą taikant mokesčių priemones, taip pat siekiant sistemingesnių kovos su tokiomis priemonėmis veiksmų; ypač atkreipia dėmesį į Komisijos 1998 m. gaires dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo priemonėms, susijusioms su tiesioginiu verslo apmokestinimu, atitinkamą 2004 m. ataskaitą ir įvairius svarbius teismų praktikos sprendimus XXI a. pirmajame dešimtmetyje; palankiai vertina tai, kad, vykdant Komisijos skatinamą valstybės pagalbos modernizavimą, 2014 m. pradėtos viešos konsultacijos dėl gairių, kuriomis siekiama paaiškinti valstybės pagalbos sąvoką pagal SESV 107 straipsnį, projektų, apimančių su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos aspektus ir, visų pirma, išankstinius sprendimus dėl mokesčių;

| 62. | konstatuoja, kad pastaraisiais dešimtmečiais formavosi vis aiškesnė Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisminė praktika dėl valstybės pagalbos teisės taikymo valstybių narių mokesčių teisės priemonėms (naujausias atvejis – 2011 m. „Government of Gibraltar“ byla (34)); |
| --- | --- |

62.

konstatuoja, kad pastaraisiais dešimtmečiais formavosi vis aiškesnė Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisminė praktika dėl valstybės pagalbos teisės taikymo valstybių narių mokesčių teisės priemonėms (naujausias atvejis – 2011 m. „Government of Gibraltar“ byla (34));

| 63. | pažymi, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pabrėžė esmės viršenybės formos atžvilgiu principą, pagal kurį priemonės vertinimo pagrindas yra ekonominis jos poveikis; |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pabrėžė esmės viršenybės formos atžvilgiu principą, pagal kurį priemonės vertinimo pagrindas yra ekonominis jos poveikis;

| 64. | todėl konstatuoja, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas remdamasis valstybės pagalbos draudimu nustatė plataus masto reikalavimus valstybių narių atsakomybei už teisėkūrą mokesčių srityje; |
| --- | --- |

64.

todėl konstatuoja, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas remdamasis valstybės pagalbos draudimu nustatė plataus masto reikalavimus valstybių narių atsakomybei už teisėkūrą mokesčių srityje;

| 65. | pažymi, kad sąvoka „nacionalinės sistemos pobūdis ir struktūra“ yra pagrindinė nuoroda vertinant, ar tiesioginio ar netiesioginio apmokestinimo priemonės yra atrankinio pobūdžio, taigi ar suderinamos su vidaus rinka, ir kad bet kokia valstybės pagalba turėtų būti vertinama atsižvelgiant į esamą pusiausvyrą; kadangi galimų iškraipymų vertinimo ES kriterijus yra nacionalinė pamatinė sistema (35), pabrėžia, kad ne visiems konkurencijos iškraipymams ir žalingai mokesčių praktikai vidaus rinkoje gali būti taikomos galiojančios konkurencijos taisyklės; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad nepakanka vien tik visapusiškai užtikrinti šių taisyklių vykdymą, kad pelno mokesčio vengimo problema ES būtų išspręsta; |
| --- | --- |

65.

pažymi, kad sąvoka „nacionalinės sistemos pobūdis ir struktūra“ yra pagrindinė nuoroda vertinant, ar tiesioginio ar netiesioginio apmokestinimo priemonės yra atrankinio pobūdžio, taigi ar suderinamos su vidaus rinka, ir kad bet kokia valstybės pagalba turėtų būti vertinama atsižvelgiant į esamą pusiausvyrą; kadangi galimų iškraipymų vertinimo ES kriterijus yra nacionalinė pamatinė sistema (35), pabrėžia, kad ne visiems konkurencijos iškraipymams ir žalingai mokesčių praktikai vidaus rinkoje gali būti taikomos galiojančios konkurencijos taisyklės; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad nepakanka vien tik visapusiškai užtikrinti šių taisyklių vykdymą, kad pelno mokesčio vengimo problema ES būtų išspręsta;

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Komisijos duomenimis, pateiktais Parlamento kompetentingam specialiajam komitetui (36), nuo 1991 m. Komisija oficialiai išnagrinėjo tik 65 su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos bylas, iš kurių 7 buvo išankstiniai sprendimai dėl mokesčių ir tik 10 buvo grindžiami oficialiais valstybių narių pranešimais; |
| --- | --- |

66.

atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Komisijos duomenimis, pateiktais Parlamento kompetentingam specialiajam komitetui (36), nuo 1991 m. Komisija oficialiai išnagrinėjo tik 65 su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos bylas, iš kurių 7 buvo išankstiniai sprendimai dėl mokesčių ir tik 10 buvo grindžiami oficialiais valstybių narių pranešimais;

| 67. | pabrėžia, kad XXI a. pirmojo dešimtmečio antroje pusėje Komisija išnagrinėjo tik nedidelį skaičių bylų su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos srityje ir kad pastarojo meto valstybės pagalbos tyrimo procedūros apima:






  — | išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo praktikos tyrimo septyniose valstybėse narėse inicijavimą 2013 m. birželio mėn. (o 2014 m. gruodžio mėn. visose valstybėse narėse), |
| --- | --- | --- |

67.

pabrėžia, kad XXI a. pirmojo dešimtmečio antroje pusėje Komisija išnagrinėjo tik nedidelį skaičių bylų su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos srityje ir kad pastarojo meto valstybės pagalbos tyrimo procedūros apima:

—

išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo praktikos tyrimo septyniose valstybėse narėse inicijavimą 2013 m. birželio mėn. (o 2014 m. gruodžio mėn. visose valstybėse narėse),

| — | 2013 m. spalio mėn. pradėtą tyrimą, ar Gibraltaro pelno mokesčio tvarka teikiama pirmenybė tam tikroms įmonėms, kuris 2014 m. spalio mėn. buvo išplėstas siekiant taip pat ištirti išankstinius sprendimus dėl mokesčių toje teritorijoje, |
| --- | --- |

—

2013 m. spalio mėn. pradėtą tyrimą, ar Gibraltaro pelno mokesčio tvarka teikiama pirmenybė tam tikroms įmonėms, kuris 2014 m. spalio mėn. buvo išplėstas siekiant taip pat ištirti išankstinius sprendimus dėl mokesčių toje teritorijoje,

| — | tuo pat metu atskiro intelektinės nuosavybės apmokestinimo tvarkos (lengvatinio pajamų iš patentų apmokestinimo) tyrimo iniciavimą, |
| --- | --- |

—

tuo pat metu atskiro intelektinės nuosavybės apmokestinimo tvarkos (lengvatinio pajamų iš patentų apmokestinimo) tyrimo iniciavimą,

| — | 2014 m. birželio mėn. trijų bylų („Apple“ Airijoje, „Fiat Finance and Trade“ Liuksemburge ir „Starbucks“ Nyderlanduose) oficialių tyrimų pradžią (baigti 2015 spalio mėn.), po kurių 2014 m. spalio mėn. pradėtas „Amazon“ Liuksemburge tyrimas, |
| --- | --- |

—

2014 m. birželio mėn. trijų bylų („Apple“ Airijoje, „Fiat Finance and Trade“ Liuksemburge ir „Starbucks“ Nyderlanduose) oficialių tyrimų pradžią (baigti 2015 spalio mėn.), po kurių 2014 m. spalio mėn. pradėtas „Amazon“ Liuksemburge tyrimas,

| — | oficialaus Belgijos mokesčių schemos (išankstinių sprendimų dėl perviršinio pelno sistemos) tyrimo pradėjimą 2015 m. vasario mėn.; |
| --- | --- |

—

oficialaus Belgijos mokesčių schemos (išankstinių sprendimų dėl perviršinio pelno sistemos) tyrimo pradėjimą 2015 m. vasario mėn.;

| 68. | pabrėžia, kad Komisijos vykdomi ir užbaigti tyrimai ir „LuxLeaks“ atskleisti atvejai rodo, kad kai kurios valstybės narės neįvykdė savo teisinės prievolės (37) perduoti visus su galima valstybės pagalba susijusius dokumentus Komisijai; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad Komisijos vykdomi ir užbaigti tyrimai ir „LuxLeaks“ atskleisti atvejai rodo, kad kai kurios valstybės narės neįvykdė savo teisinės prievolės (37) perduoti visus su galima valstybės pagalba susijusius dokumentus Komisijai;

| 69. | pabrėžia, kad šiais tyrimais išaiškinta tik labai nedidelė kelių tipinių praktikos, turinčios įtakos apmokestinamajam pelnui, taikant sandorių kainodarą paskirstytam kai kurių daugiašalių korporacijų patronuojamoms įmonėms, pavyzdžių dalis; yra susirūpinęs, kad esami Komisijos kompetentingų tarnybų ištekliai gali apriboti jos gebėjimą tvarkyti daug didesnį bylų skaičių ir atlikti sistemingus patikrinimus, kad įvertintų, ar ne tik sandorių kainodara pagrįsta, bet ir kita įmonių apmokestinimo srities praktika gali prieštarauti valstybės pagalbos teisės aktams; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad šiais tyrimais išaiškinta tik labai nedidelė kelių tipinių praktikos, turinčios įtakos apmokestinamajam pelnui, taikant sandorių kainodarą paskirstytam kai kurių daugiašalių korporacijų patronuojamoms įmonėms, pavyzdžių dalis; yra susirūpinęs, kad esami Komisijos kompetentingų tarnybų ištekliai gali apriboti jos gebėjimą tvarkyti daug didesnį bylų skaičių ir atlikti sistemingus patikrinimus, kad įvertintų, ar ne tik sandorių kainodara pagrįsta, bet ir kita įmonių apmokestinimo srities praktika gali prieštarauti valstybės pagalbos teisės aktams;

| 70. | tvirtai pritaria Komisijos požiūriui, pagal kurį svarstyti nagrinėjamas bylas reikia skiriant tam pakankamai laiko, kruopščiai ir deramai rūpestingai; mano, kad tyrimų išvados padės nustatyti tikslesnes ir veiksmingesnes su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos ir sandorių kainodaros gaires ir priversti valstybes nares atitinkamai pakoreguoti savo praktiką; vis dėlto ragina Komisiją kuo greičiau užbaigti šiuos tebevykdomus su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos tyrimus, kai tik tai praktiškai įmanoma nepažeidžiant jų kokybės ir patikimumo, ir labai susidomėjęs laukia jų rezultatų; ragina Komisiją reguliariai pranešti Europos Parlamentui apie šiuos tyrimus; ragina Komisiją reikalauti grąžinti kiekvieną išleistą eurą tuo atveju, kai vykstančiuose tyrimuose patvirtinamas neteisėtos valstybės pagalbos faktas; |
| --- | --- |

70.

tvirtai pritaria Komisijos požiūriui, pagal kurį svarstyti nagrinėjamas bylas reikia skiriant tam pakankamai laiko, kruopščiai ir deramai rūpestingai; mano, kad tyrimų išvados padės nustatyti tikslesnes ir veiksmingesnes su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos ir sandorių kainodaros gaires ir priversti valstybes nares atitinkamai pakoreguoti savo praktiką; vis dėlto ragina Komisiją kuo greičiau užbaigti šiuos tebevykdomus su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos tyrimus, kai tik tai praktiškai įmanoma nepažeidžiant jų kokybės ir patikimumo, ir labai susidomėjęs laukia jų rezultatų; ragina Komisiją reguliariai pranešti Europos Parlamentui apie šiuos tyrimus; ragina Komisiją reikalauti grąžinti kiekvieną išleistą eurą tuo atveju, kai vykstančiuose tyrimuose patvirtinamas neteisėtos valstybės pagalbos faktas;

| 71. | pabrėžia, kad ES taisyklių pažeidimo atveju tebevykstantys tyrimai galėtų padėti valstybei narei, kuri patvirtino atitinkamą mokesčių priemonę, susigrąžinti sumą, atitinkančią įmonėms gavėjoms suteiktą neteisėtą valstybės pagalbą; pabrėžia, kad nors tai gali turėti didelį neigiamą poveikį tos konkrečios valstybės narės reputacijai, iš tiesų tai atlygis už reikalavimų nesilaikymą, o kilus abejonėms, vargu ar tai atgrasys valstybes nares nuo neteisėtos valstybės pagalbos ir piktnaudžiaujamojo pobūdžio mokesčių lengvatas teikimo (priešingai – tai atleis valstybes nares nuo pareigos laikytis ES valstybės pagalbos taisyklių ir nesumažina finansinių nuostolių, kuriuos patiria nukentėjusių valstybių narių biudžetai); apskritai mano, kad valstybės pagalbos taisyklėse derėti numatyti sankcijas, kad jomis būtų veiksmingai atgrasoma nuo neteisėtos valstybės pagalbos; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad ES taisyklių pažeidimo atveju tebevykstantys tyrimai galėtų padėti valstybei narei, kuri patvirtino atitinkamą mokesčių priemonę, susigrąžinti sumą, atitinkančią įmonėms gavėjoms suteiktą neteisėtą valstybės pagalbą; pabrėžia, kad nors tai gali turėti didelį neigiamą poveikį tos konkrečios valstybės narės reputacijai, iš tiesų tai atlygis už reikalavimų nesilaikymą, o kilus abejonėms, vargu ar tai atgrasys valstybes nares nuo neteisėtos valstybės pagalbos ir piktnaudžiaujamojo pobūdžio mokesčių lengvatas teikimo (priešingai – tai atleis valstybes nares nuo pareigos laikytis ES valstybės pagalbos taisyklių ir nesumažina finansinių nuostolių, kuriuos patiria nukentėjusių valstybių narių biudžetai); apskritai mano, kad valstybės pagalbos taisyklėse derėti numatyti sankcijas, kad jomis būtų veiksmingai atgrasoma nuo neteisėtos valstybės pagalbos;

| 72. | piktnaudžiaujamojo pobūdžio sandorių tarp tarpvalstybinių patronuojamųjų įmonių kainodaros atveju taip pat nurodo galimybę, kad ne tik valstybėje narėje, kuri taiko palankią apmokestinimo tvarką, jos mokestinės įplaukos pakoreguojamos (pagalbos susigrąžinimas), tačiau kad toks pat procesas vyksta kitose šalyse, kuriose sudarytas sandoris (sandorių kainodaros, taigi ir apmokestinamųjų pajamų, ex post koregavimas); pabrėžia, kad kai kuriais atvejais tai gali sukelti dvigubą apmokestinimą; |
| --- | --- |

72.

piktnaudžiaujamojo pobūdžio sandorių tarp tarpvalstybinių patronuojamųjų įmonių kainodaros atveju taip pat nurodo galimybę, kad ne tik valstybėje narėje, kuri taiko palankią apmokestinimo tvarką, jos mokestinės įplaukos pakoreguojamos (pagalbos susigrąžinimas), tačiau kad toks pat procesas vyksta kitose šalyse, kuriose sudarytas sandoris (sandorių kainodaros, taigi ir apmokestinamųjų pajamų, ex post koregavimas); pabrėžia, kad kai kuriais atvejais tai gali sukelti dvigubą apmokestinimą;

| 73. | primena, kad išankstiniais sprendimais dėl mokesčių turėtų būti siekiama užtikrinti teisinį tikrumą ir kurti teisėtus lūkesčius jų adresatams; atsižvelgdamas į tai, kad pagal valstybės pagalbos taisykles nacionaliniai išankstiniai sprendimai gali būti ginčijami ES lygmeniu, pabrėžia, kad esama rizikos, jog valstybės narės masiškai teiks pranešimus apie prašymus dėl atskirų išankstinių sprendimų, kad Komisija juos iš anksto patvirtintų siekiant, kad mokesčių administratoriai ir įmonės išvengtų teisinio netikrumo; pabrėžia, kad tinkami būdai reaguoti į padidėjusį pranešimų srautą ir didesnį skaidrumą, kurio reikalaujama iš valstybių narių mokesčių srityje, yra pajėgumų didinimas Komisijoje ir informacijos perdavimo procesų tobulinimas; |
| --- | --- |

73.

primena, kad išankstiniais sprendimais dėl mokesčių turėtų būti siekiama užtikrinti teisinį tikrumą ir kurti teisėtus lūkesčius jų adresatams; atsižvelgdamas į tai, kad pagal valstybės pagalbos taisykles nacionaliniai išankstiniai sprendimai gali būti ginčijami ES lygmeniu, pabrėžia, kad esama rizikos, jog valstybės narės masiškai teiks pranešimus apie prašymus dėl atskirų išankstinių sprendimų, kad Komisija juos iš anksto patvirtintų siekiant, kad mokesčių administratoriai ir įmonės išvengtų teisinio netikrumo; pabrėžia, kad tinkami būdai reaguoti į padidėjusį pranešimų srautą ir didesnį skaidrumą, kurio reikalaujama iš valstybių narių mokesčių srityje, yra pajėgumų didinimas Komisijoje ir informacijos perdavimo procesų tobulinimas;

Trečiosios valstybės

| 74. | yra susirūpinęs, kad kai kurių daugiašalių korporacijų žalingos mokesčių praktikos neigiamas šalutinis poveikis atrodo esantis daug rimtesnis besivystančioms nei išsivysčiusiomis šalimis (38), nes pirmosios didesnę dalį savo įplaukų gauna iš pelno mokesčio ir turi silpnesnes viešųjų finansų sistemas, reglamentavimo aplinką ir administracinius pajėgumus, skirtus užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą ir spręsti šios žalingos mokesčių praktikos problemą; pažymi, jog TVF mano (39), kad santykiniai besivystančių šalių įplaukų nuostoliai dėl agresyvaus mokesčių planavimo tris kartus didesni nei išsivysčiusių šalių; pabrėžia, kad pagal Lisabonos sutarties 280 straipsnį valstybės narės įpareigojamos koreguoti savo politiką siekiant remti vystymąsi besivystančiose šalyse; pažymi, kad visapusiška ex post šalutinio poveikio analizė (kurios išvados turėtų būti skelbiamos viešai) turėtų padėti nukreipti politikos formavimą taip, jog būtų užtikrinta, kad dėl tokios praktikos nevyktų kitų valstybių narių arba trečiųjų šalių mokesčių bazės erozija; |
| --- | --- |

74.

yra susirūpinęs, kad kai kurių daugiašalių korporacijų žalingos mokesčių praktikos neigiamas šalutinis poveikis atrodo esantis daug rimtesnis besivystančioms nei išsivysčiusiomis šalimis (38), nes pirmosios didesnę dalį savo įplaukų gauna iš pelno mokesčio ir turi silpnesnes viešųjų finansų sistemas, reglamentavimo aplinką ir administracinius pajėgumus, skirtus užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą ir spręsti šios žalingos mokesčių praktikos problemą; pažymi, jog TVF mano (39), kad santykiniai besivystančių šalių įplaukų nuostoliai dėl agresyvaus mokesčių planavimo tris kartus didesni nei išsivysčiusių šalių; pabrėžia, kad pagal Lisabonos sutarties 280 straipsnį valstybės narės įpareigojamos koreguoti savo politiką siekiant remti vystymąsi besivystančiose šalyse; pažymi, kad visapusiška ex post šalutinio poveikio analizė (kurios išvados turėtų būti skelbiamos viešai) turėtų padėti nukreipti politikos formavimą taip, jog būtų užtikrinta, kad dėl tokios praktikos nevyktų kitų valstybių narių arba trečiųjų šalių mokesčių bazės erozija;

| 75. | pabrėžia, kad tuo pat metu keli pasaulinės mokesčių konkurencijos „laimėtojai“ – labai patrauklią pelno mokesčio politiką ES viduje ir už jos ribų taikančios šalys – yra pasiekusios kai kuriuos ekonomikos rodiklius, neproporcingus jų dydžiui ir realiai ekonominei veiklai, ypač atsižvelgiant į, pavyzdžiui, įmonių rezidenčių vienam gyventojui skaičių, apskaitytą užsienio pelno sumą, tiesiogines užsienio investicijas arba iš jų nukreiptus finansinius srautus, palyginti su BVP, ir kt.; pažymi, kad tai rodo jų mokesčių bazės ir į jas nukreiptų finansinių srautų dirbtinį pobūdį ir neatitikimą, kuriam dabartinės mokesčių sistemos sudaro sąlygas, tarp vietos, kurioje vertė kuriama, ir vietos, kurioje veikla apmokestinama; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad tuo pat metu keli pasaulinės mokesčių konkurencijos „laimėtojai“ – labai patrauklią pelno mokesčio politiką ES viduje ir už jos ribų taikančios šalys – yra pasiekusios kai kuriuos ekonomikos rodiklius, neproporcingus jų dydžiui ir realiai ekonominei veiklai, ypač atsižvelgiant į, pavyzdžiui, įmonių rezidenčių vienam gyventojui skaičių, apskaitytą užsienio pelno sumą, tiesiogines užsienio investicijas arba iš jų nukreiptus finansinius srautus, palyginti su BVP, ir kt.; pažymi, kad tai rodo jų mokesčių bazės ir į jas nukreiptų finansinių srautų dirbtinį pobūdį ir neatitikimą, kuriam dabartinės mokesčių sistemos sudaro sąlygas, tarp vietos, kurioje vertė kuriama, ir vietos, kurioje veikla apmokestinama;

| 76. | pabrėžia, kad mokesčių srityje konkuruoja toli gražu ne tik valstybės narės, įskaitant jų priklausinius ar asocijuotas teritorijas, ir kad didžioji dalis svarstomos praktikos yra tarptautinio masto, nes pelnas perkeliamas į mažo apmokestinimo ar visiško neapmokestinimo bei slaptumo jurisdikcijas, kuriose dažnai nevykdoma jokia reali ekonominė veikla; apgailestauja, kad valstybėms narėms trūksta suderinto požiūrio į visas šias jurisdikcijas, ne tik bendrų veiksmų ar reagavimo į jų žalingą praktiką, bet ir, nepaisant Komisijos pastangų, jos atvejų nustatymo ir atitinkamų kriterijų atžvilgiu; todėl labai pritaria 2012 m. Komisijos pasiūlymui, kuris apima esminius kriterijus, kuriais, neskaitant skaidrumo ir keitimosi informacija, užtikrinama sąžininga konkurencija, taip pat 2015 m. birželio 17 d. Komisijos mokesčių dokumentų rinkinyje neseniai paskelbtam nebendradarbiaujančių mokesčių jurisdikcijų sąrašui, sudarytam laikantis „bendro vardiklio“ požiūrio remiantis esamais nacionalinio lygio sąrašais; pabrėžia, kad tokio sąrašo sudarymas yra būtina sąlyga norint imtis atitinkamų prieš tokias jurisdikcijas nukreiptų veiksmų; mano, kad šis sąrašas turėtų būti pirmas etapas ciklinio proceso, kurio rezultatas turėtų būti griežta ir objektyvi mokesčių rojaus apibrėžtis, kuria galima būtų remtis sudarant būsimus sąrašus, pagrįstus aiškiais ir iš anksto žinomais kriterijais; ragina Komisiją įvertinti, ar Europos jurisdikcijos atitinka šiuos kriterijus; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad mokesčių srityje konkuruoja toli gražu ne tik valstybės narės, įskaitant jų priklausinius ar asocijuotas teritorijas, ir kad didžioji dalis svarstomos praktikos yra tarptautinio masto, nes pelnas perkeliamas į mažo apmokestinimo ar visiško neapmokestinimo bei slaptumo jurisdikcijas, kuriose dažnai nevykdoma jokia reali ekonominė veikla; apgailestauja, kad valstybėms narėms trūksta suderinto požiūrio į visas šias jurisdikcijas, ne tik bendrų veiksmų ar reagavimo į jų žalingą praktiką, bet ir, nepaisant Komisijos pastangų, jos atvejų nustatymo ir atitinkamų kriterijų atžvilgiu; todėl labai pritaria 2012 m. Komisijos pasiūlymui, kuris apima esminius kriterijus, kuriais, neskaitant skaidrumo ir keitimosi informacija, užtikrinama sąžininga konkurencija, taip pat 2015 m. birželio 17 d. Komisijos mokesčių dokumentų rinkinyje neseniai paskelbtam nebendradarbiaujančių mokesčių jurisdikcijų sąrašui, sudarytam laikantis „bendro vardiklio“ požiūrio remiantis esamais nacionalinio lygio sąrašais; pabrėžia, kad tokio sąrašo sudarymas yra būtina sąlyga norint imtis atitinkamų prieš tokias jurisdikcijas nukreiptų veiksmų; mano, kad šis sąrašas turėtų būti pirmas etapas ciklinio proceso, kurio rezultatas turėtų būti griežta ir objektyvi mokesčių rojaus apibrėžtis, kuria galima būtų remtis sudarant būsimus sąrašus, pagrįstus aiškiais ir iš anksto žinomais kriterijais; ragina Komisiją įvertinti, ar Europos jurisdikcijos atitinka šiuos kriterijus;

| 77. | pabrėžia, kad EBPO pastangomis šioje srityje pasiekta svarbių rezultatų, susijusių su skaidrumu ir keitimusi informacija; ypač palankiai vertina tai, kad iki 2015 m. birželio mėn. beveik 100 šalių pasirašė EBPO daugiašalę konvenciją dėl administracinės pagalbos mokesčių srityje (toliau – Jungtinė konvencija), kuria numatomas valstybių administracinis bendradarbiavimas nustatant ir renkant mokesčius, visų pirma siekiant kovoti su mokesčių vengimu ir slėpimu; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad EBPO pastangomis šioje srityje pasiekta svarbių rezultatų, susijusių su skaidrumu ir keitimusi informacija; ypač palankiai vertina tai, kad iki 2015 m. birželio mėn. beveik 100 šalių pasirašė EBPO daugiašalę konvenciją dėl administracinės pagalbos mokesčių srityje (toliau – Jungtinė konvencija), kuria numatomas valstybių administracinis bendradarbiavimas nustatant ir renkant mokesčius, visų pirma siekiant kovoti su mokesčių vengimu ir slėpimu;

| 78. | vis dėlto pabrėžia, kad EBPO darbas sudarant savo ankstesnį nebendradarbiaujančių mokesčių rojų sąrašą buvo grindžiamas politiniu procesu, kuris jau nustatant kriterijus sąrašams privedė prie savavališkų kompromisų, kaip antai reikalavimo sudaryti susitarimus dėl mokesčių su kitomis 12 šalių, ir dėl to jokia jurisdikcija nebuvo įtraukta į sąrašą kaip nebendradarbiaujantis mokesčių rojus; pabrėžia, kad dabartinis požiūris vis dar grindžiamas kriterijais, kurie susiję su mokesčių skaidrumu ir keitimusi informacija ir nėra pakankamai išsamūs siekiant spręsti tam tikros mokesčių praktikos žalingumo problemą; pažymi, kad, nepaisant jo privalumų, tai menkina EBPO metodo aktualumą siekiant nustatyti mokesčių jurisdikcijas, kurios yra mokesčių vengimo praktikos ir žalingos mokesčių konkurencijos visame pasaulyje pagrindas; ypač pabrėžia, kad taikant šį požiūrį nenumatoma jokių kokybinių rodiklių, kuriais naudojantis būtų galima objektyviai įvertinti, ar vadovaujamasi gero valdymo praktikos pavyzdžiais, nei svarstomi jokie kiekybiniai duomenys, kaip antai apskaitytas pelnas, į vidų ir išorę nukreipti finansiniai srautai ir jų ryšys su ekonomine realybe atitinkamoje jurisdikcijoje (atskyrimas nuo jos); |
| --- | --- |

78.

vis dėlto pabrėžia, kad EBPO darbas sudarant savo ankstesnį nebendradarbiaujančių mokesčių rojų sąrašą buvo grindžiamas politiniu procesu, kuris jau nustatant kriterijus sąrašams privedė prie savavališkų kompromisų, kaip antai reikalavimo sudaryti susitarimus dėl mokesčių su kitomis 12 šalių, ir dėl to jokia jurisdikcija nebuvo įtraukta į sąrašą kaip nebendradarbiaujantis mokesčių rojus; pabrėžia, kad dabartinis požiūris vis dar grindžiamas kriterijais, kurie susiję su mokesčių skaidrumu ir keitimusi informacija ir nėra pakankamai išsamūs siekiant spręsti tam tikros mokesčių praktikos žalingumo problemą; pažymi, kad, nepaisant jo privalumų, tai menkina EBPO metodo aktualumą siekiant nustatyti mokesčių jurisdikcijas, kurios yra mokesčių vengimo praktikos ir žalingos mokesčių konkurencijos visame pasaulyje pagrindas; ypač pabrėžia, kad taikant šį požiūrį nenumatoma jokių kokybinių rodiklių, kuriais naudojantis būtų galima objektyviai įvertinti, ar vadovaujamasi gero valdymo praktikos pavyzdžiais, nei svarstomi jokie kiekybiniai duomenys, kaip antai apskaitytas pelnas, į vidų ir išorę nukreipti finansiniai srautai ir jų ryšys su ekonomine realybe atitinkamoje jurisdikcijoje (atskyrimas nuo jos);

| 79. | be to, pabrėžia, kad šie sąrašai gali būti naudojami nacionaliniu lygmeniu siekiant užtikrinti nacionalinę apsaugą ir įgyvendinti kovos su mokesčių vengimu taisykles trečiųjų šalių atžvilgiu (pavyzdžiui, lengvatų apribojimą, pagrindinio tikslo testo, taisyklių dėl kontroliuojamų užsienio korporacijų taikymą ir pan.) ir kad dėl šio priežasties tokių sąrašų ribotumais taip pat gali būti apribota nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama kovoti su žalinga mokesčių praktika, taikymo sritis ir veiksmingumas; |
| --- | --- |

79.

be to, pabrėžia, kad šie sąrašai gali būti naudojami nacionaliniu lygmeniu siekiant užtikrinti nacionalinę apsaugą ir įgyvendinti kovos su mokesčių vengimu taisykles trečiųjų šalių atžvilgiu (pavyzdžiui, lengvatų apribojimą, pagrindinio tikslo testo, taisyklių dėl kontroliuojamų užsienio korporacijų taikymą ir pan.) ir kad dėl šio priežasties tokių sąrašų ribotumais taip pat gali būti apribota nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama kovoti su žalinga mokesčių praktika, taikymo sritis ir veiksmingumas;

| 80. | yra įsitikinęs, kad sąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje užtikrinimas ir valstybių narių mokesčių bazių apsauga labai priklauso nuo silpniausios grandies, susijusios su ryšiu su mažo apmokestinimo ar visiško neapmokestinimo bei slaptumo jurisdikcijomis, problemos sprendimo, atsižvelgiant į tai, kad mokesčių tarifai yra valstybių narių kompetencija, nes esant galimybei išvengti mokesčio prie pajamų šaltinio (pvz., kai netaikomas išskaičiuojamasis mokestis) trečiosiose šalyse, neatsižvelgiant į jų mokesčių praktiką, gerokai padidėja mokesčių vengimo galimybės ES; |
| --- | --- |

80.

yra įsitikinęs, kad sąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje užtikrinimas ir valstybių narių mokesčių bazių apsauga labai priklauso nuo silpniausios grandies, susijusios su ryšiu su mažo apmokestinimo ar visiško neapmokestinimo bei slaptumo jurisdikcijomis, problemos sprendimo, atsižvelgiant į tai, kad mokesčių tarifai yra valstybių narių kompetencija, nes esant galimybei išvengti mokesčio prie pajamų šaltinio (pvz., kai netaikomas išskaičiuojamasis mokestis) trečiosiose šalyse, neatsižvelgiant į jų mokesčių praktiką, gerokai padidėja mokesčių vengimo galimybės ES;

| 81. | pabrėžia, kad valstybių narių koordinuotas požiūris tiek besivystančių, tiek išsivysčiusių šalių atžvilgiu galėtų būti daug veiksmingesnis kovojant su žalinga mokesčių praktika ir skatinant didesnio abipusiškumo principo laikymąsi mokesčių srityje; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad valstybių narių koordinuotas požiūris tiek besivystančių, tiek išsivysčiusių šalių atžvilgiu galėtų būti daug veiksmingesnis kovojant su žalinga mokesčių praktika ir skatinant didesnio abipusiškumo principo laikymąsi mokesčių srityje;

| 82. | pabrėžia, kad reaguodamos tiek į ES, tiek G 20 spaudimą dėl mokesčių skaidrumo ir atsižvelgdamos į finansų, ekonomikos ir skolos krizę kai kurios trečiosios šalys galiausiai pasirašė keitimosi informacija mokesčių klausimais susitarimus (angl. TIEA) su ES, o tai turėtų pagerinti bendradarbiavimą su tomis šalimis; atkreipia dėmesį į tai, kad Šveicarijos atveju susitarimas buvo pasirašytas 2015 m. gegužės mėn. po ilgo pereinamojo laikotarpio, kuriuo ši svarbi ES prekybos partnerė turėjo privilegijuotą prieigą prie bendrosios rinkos, tačiau tuo pat metu nebendradarbiavo kitose srityse, visų pirma mokesčių; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad reaguodamos tiek į ES, tiek G 20 spaudimą dėl mokesčių skaidrumo ir atsižvelgdamos į finansų, ekonomikos ir skolos krizę kai kurios trečiosios šalys galiausiai pasirašė keitimosi informacija mokesčių klausimais susitarimus (angl. TIEA) su ES, o tai turėtų pagerinti bendradarbiavimą su tomis šalimis; atkreipia dėmesį į tai, kad Šveicarijos atveju susitarimas buvo pasirašytas 2015 m. gegužės mėn. po ilgo pereinamojo laikotarpio, kuriuo ši svarbi ES prekybos partnerė turėjo privilegijuotą prieigą prie bendrosios rinkos, tačiau tuo pat metu nebendradarbiavo kitose srityse, visų pirma mokesčių;

| 83. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant vykstančių derybų, pasiekta mažai pažangos siekiant pasirašyti panašius bendradarbiavimo susitarimus su San Marinu, Monaku, Lichtenšteinu ir Andora; apgailestauja, kad Komisija neturi panašių ES įgaliojimų derėtis dėl automatinių informacijos mainų susitarimų su užjūrio teritorijomis, kurioms šiuo metu taikoma ES taupymo pajamų apmokestinimo direktyva; |
| --- | --- |

83.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant vykstančių derybų, pasiekta mažai pažangos siekiant pasirašyti panašius bendradarbiavimo susitarimus su San Marinu, Monaku, Lichtenšteinu ir Andora; apgailestauja, kad Komisija neturi panašių ES įgaliojimų derėtis dėl automatinių informacijos mainų susitarimų su užjūrio teritorijomis, kurioms šiuo metu taikoma ES taupymo pajamų apmokestinimo direktyva;

| 84. | susirūpinęs pažymi, kad daugelis besivystančių šalių yra ypač pažeidžiamos daugiašalių korporacijų vykdomos mokesčių vengimo veiklos ir kad pagrindinė besivystančių šalių nacionalinių biudžetų prarastų įplaukų priežastis yra daugiašalių korporacijų sandorių kainodaros praktika (40); be to, pabrėžia, kad šių šalių derybinė padėtis kai kurių daugiašalių korporacijų ar tiesioginių užsienio investuotojų, kurie ieško mokesčių subsidijų ir lengvatų pasauliniu mastu, atžvilgiu yra labai kebli; smerkia tai, kad metiniai mokesčių įplaukų nuostoliai nacionaliniams biudžetams apytikriais skaičiavimais sudaro nuo 91 (41) iki 125 (42) mlrd. EUR; |
| --- | --- |

84.

susirūpinęs pažymi, kad daugelis besivystančių šalių yra ypač pažeidžiamos daugiašalių korporacijų vykdomos mokesčių vengimo veiklos ir kad pagrindinė besivystančių šalių nacionalinių biudžetų prarastų įplaukų priežastis yra daugiašalių korporacijų sandorių kainodaros praktika (40); be to, pabrėžia, kad šių šalių derybinė padėtis kai kurių daugiašalių korporacijų ar tiesioginių užsienio investuotojų, kurie ieško mokesčių subsidijų ir lengvatų pasauliniu mastu, atžvilgiu yra labai kebli; smerkia tai, kad metiniai mokesčių įplaukų nuostoliai nacionaliniams biudžetams apytikriais skaičiavimais sudaro nuo 91 (41) iki 125 (42) mlrd. EUR;

| 85. | primena valstybėms narėms, kad jos pagal Lisabonos sutartį privalo laikytis politikos darnos vystymosi labui principo ir privalo užtikrinti, kad jų mokesčių politika nepakenktų ES tikslams vystymosi srityje; ragina ES valstybes nares, kaip siūlo TVF, atlikti savo mokesčių politikos šalutinio poveikio ir jos poveikio besivystančioms šalims analizę; |
| --- | --- |

85.

primena valstybėms narėms, kad jos pagal Lisabonos sutartį privalo laikytis politikos darnos vystymosi labui principo ir privalo užtikrinti, kad jų mokesčių politika nepakenktų ES tikslams vystymosi srityje; ragina ES valstybes nares, kaip siūlo TVF, atlikti savo mokesčių politikos šalutinio poveikio ir jos poveikio besivystančioms šalims analizę;

Išvados ir rekomendacijos

| 86. | atsižvelgdamas į įgaliojimus, kuriuos suteikė savo specialiajam komitetui, ir nepaisydamas įvairių apribojimų ir kliūčių, su kuriais susidūrė vykdydamas savo faktų nustatymo misijas ir kuriuos sukūrė kitos ES institucijos, kai kurios valstybės narės ir daugiašalės korporacijos, daro išvadą, kad:






  — | nedarant poveikio Komisijos vykdomų valstybės pagalbos tyrimų rezultatams, surinkta informacija rodo, kad kai kuriais atvejais valstybės narės nesilaikė SESV 107 straipsnio 1 dalies nuostatų, kadangi jos priėmė išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kitas panašaus pobūdžio ar poveikio priemones, kurios, teikiant pirmenybę tam tikroms įmonėms, iškraipė konkurenciją ES vidaus rinkoje, |
| --- | --- | --- |

86.

atsižvelgdamas į įgaliojimus, kuriuos suteikė savo specialiajam komitetui, ir nepaisydamas įvairių apribojimų ir kliūčių, su kuriais susidūrė vykdydamas savo faktų nustatymo misijas ir kuriuos sukūrė kitos ES institucijos, kai kurios valstybės narės ir daugiašalės korporacijos, daro išvadą, kad:

—

nedarant poveikio Komisijos vykdomų valstybės pagalbos tyrimų rezultatams, surinkta informacija rodo, kad kai kuriais atvejais valstybės narės nesilaikė SESV 107 straipsnio 1 dalies nuostatų, kadangi jos priėmė išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kitas panašaus pobūdžio ar poveikio priemones, kurios, teikiant pirmenybę tam tikroms įmonėms, iškraipė konkurenciją ES vidaus rinkoje,

| — | kai kurios valstybės narės nevisapusiškai užtikrino SESV 108 straipsnio nuostatų taikymą, nes oficialiai nepranešė Komisijai apie visus savo planus teikti pagalbą mokesčių srityje ir taip pažeidė atitinkamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 nuostatas, pabrėžia, kad dėl to Komisija negalėjo nuolat kontroliuoti visų pagalbos sistemų, kaip numatyta SESV 108 straipsnyje, nes ji neturėjo galimybės naudotis visa aktualia informacija, bent jau iki 2010 m., t. y. laikotarpiu, kurio neapima dabar Komisijos atliekami tyrimai, |
| --- | --- |

—

kai kurios valstybės narės nevisapusiškai užtikrino SESV 108 straipsnio nuostatų taikymą, nes oficialiai nepranešė Komisijai apie visus savo planus teikti pagalbą mokesčių srityje ir taip pažeidė atitinkamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 nuostatas, pabrėžia, kad dėl to Komisija negalėjo nuolat kontroliuoti visų pagalbos sistemų, kaip numatyta SESV 108 straipsnyje, nes ji neturėjo galimybės naudotis visa aktualia informacija, bent jau iki 2010 m., t. y. laikotarpiu, kurio neapima dabar Komisijos atliekami tyrimai,

| — | valstybės narės nevykdė prievolių, nustatytų Tarybos direktyvomis 77/799/EEB ir 2011/16/ES, nes jos spontaniškai nesikeitė ir toliau nesikeičia informacija mokesčių klausimais, net tais atvejais, kai nepaisant šiomis direktyvomis suteiktos veiksmų laisvės buvo akivaizdus pagrindas manyti, kad gali būti mokestinių nuostolių kitose valstybėse narėse arba kad galima sutaupyti mokesčių dirbtinai pervedant pelną įmonių grupių viduje, |
| --- | --- |

—

valstybės narės nevykdė prievolių, nustatytų Tarybos direktyvomis 77/799/EEB ir 2011/16/ES, nes jos spontaniškai nesikeitė ir toliau nesikeičia informacija mokesčių klausimais, net tais atvejais, kai nepaisant šiomis direktyvomis suteiktos veiksmų laisvės buvo akivaizdus pagrindas manyti, kad gali būti mokestinių nuostolių kitose valstybėse narėse arba kad galima sutaupyti mokesčių dirbtinai pervedant pelną įmonių grupių viduje,

| — | valstybės narės nesilaikė ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo, nes nesiėmė visų reikiamų – bendro pobūdžio arba specialių – priemonių, siekdamos užtikrinti, kad jų prievolės būtų įvykdytos, |
| --- | --- |

—

valstybės narės nesilaikė ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo, nes nesiėmė visų reikiamų – bendro pobūdžio arba specialių – priemonių, siekdamos užtikrinti, kad jų prievolės būtų įvykdytos,

| — | atskirų Bendrijos teisės aktų pažeidimų, susijusių su minėtomis dalimis, analizės nebuvo galima atlikti dėl to, kad trūksta išsamios informacijos, teikiamos valstybių narių, Tarybos ir Komisijos, |
| --- | --- |

—

atskirų Bendrijos teisės aktų pažeidimų, susijusių su minėtomis dalimis, analizės nebuvo galima atlikti dėl to, kad trūksta išsamios informacijos, teikiamos valstybių narių, Tarybos ir Komisijos,

| — | galiausiai, Komisija neatliko savo, kaip Sutarties sergėtojos, vaidmens, nustatyto ES sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, nesiimdama veiksmų šiuo klausimu ir nesiimdama visų reikiamų procedūrų siekiant užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų savo prievoles, ypač nustatytas Tarybos direktyvose 77/799/EEB ir 2011/16/ES, nors tam buvo pagrindo, Komisija praeityje nepradėdama valstybės pagalbos tyrimų pažeidė savo prievoles pagal Lisabonos sutarties 108 straipsnį dėl vidaus rinkos veikimo; |
| --- | --- |

—

galiausiai, Komisija neatliko savo, kaip Sutarties sergėtojos, vaidmens, nustatyto ES sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, nesiimdama veiksmų šiuo klausimu ir nesiimdama visų reikiamų procedūrų siekiant užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų savo prievoles, ypač nustatytas Tarybos direktyvose 77/799/EEB ir 2011/16/ES, nors tam buvo pagrindo, Komisija praeityje nepradėdama valstybės pagalbos tyrimų pažeidė savo prievoles pagal Lisabonos sutarties 108 straipsnį dėl vidaus rinkos veikimo;

| 87. | smerkia tai, kad daugelio Elgesio kodekso grupės posėdžių dokumentų, kurių buvo prašyta, komitetui nebuvo pateikta visai arba pateikta tik jų dalis, nors kai kurie iš šių dokumentų buvo pateikti pavieniams piliečiams pagal prieigos prie dokumentų procedūrą – taip susidarė padėtis, kai Europos Parlamentas yra mažiau už Europos Sąjungos piliečius informuotas apie valstybių narių poziciją mokesčių klausimais; taip pat apgailestauja dėl to, kad Komisija pateikė mažiau kaip 5 proc. iš visų prašytų dokumentų (pasirodo, jų buvo apie 5 500); apgailestauja, kad Komisija ir Taryba nepakankamai bendradarbiauja su komitetu ir taip apsunkina jo įgaliojimų vykdymą; |
| --- | --- |

87.

smerkia tai, kad daugelio Elgesio kodekso grupės posėdžių dokumentų, kurių buvo prašyta, komitetui nebuvo pateikta visai arba pateikta tik jų dalis, nors kai kurie iš šių dokumentų buvo pateikti pavieniams piliečiams pagal prieigos prie dokumentų procedūrą – taip susidarė padėtis, kai Europos Parlamentas yra mažiau už Europos Sąjungos piliečius informuotas apie valstybių narių poziciją mokesčių klausimais; taip pat apgailestauja dėl to, kad Komisija pateikė mažiau kaip 5 proc. iš visų prašytų dokumentų (pasirodo, jų buvo apie 5 500); apgailestauja, kad Komisija ir Taryba nepakankamai bendradarbiauja su komitetu ir taip apsunkina jo įgaliojimų vykdymą;

| 88. | atsižvelgdamas į tai, kad šiuo metu Parlamentui trūksta parlamentinio tyrimo įgaliojimų, ragina Tarybą ir Komisiją kuo greičiau pritarti nepriimtam pasiūlymui dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (43), siekiant suteikti Europos Parlamentui tikrų tyrimo įgaliojimų, reikalingų norint įgyvendinti savo parlamentinio tyrimo teisę; |
| --- | --- |

88.

atsižvelgdamas į tai, kad šiuo metu Parlamentui trūksta parlamentinio tyrimo įgaliojimų, ragina Tarybą ir Komisiją kuo greičiau pritarti nepriimtam pasiūlymui dėl Europos Parlamento reglamento dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (43), siekiant suteikti Europos Parlamentui tikrų tyrimo įgaliojimų, reikalingų norint įgyvendinti savo parlamentinio tyrimo teisę;

| 89. | ragina Komisiją išnagrinėti, ar dėl pirmiau minėtų pažeidimų vis dar būtų galima kreiptis į Teisingumo Teismą; |
| --- | --- |

89.

ragina Komisiją išnagrinėti, ar dėl pirmiau minėtų pažeidimų vis dar būtų galima kreiptis į Teisingumo Teismą;

| 90. | ragina valstybes nares laikytis principo, kad pelnas apmokestinamas jo susidarymo vietoje; |
| --- | --- |

90.

ragina valstybes nares laikytis principo, kad pelnas apmokestinamas jo susidarymo vietoje;

| 91. | tuo remdamasis ragina valstybes nares ir ES institucijas, kurios dalijasi politine atsakomybe už esamą padėtį, panaikinti žalingą mokesčių konkurenciją ir visapusiškai bendradarbiauti, siekiant pašalinti neatitikimus tarp mokesčių sistemų ir susilaikyti nuo naujų neatitikimų kūrimo bei panaikinti žalingų mokesčių priemones, kurios daugiašalėms korporacijoms sudaro sąlygas dideliu mastu vengti mokesčių ir mokesčių bazės erozijai ES vidaus rinkoje; šiuo klausimu ragina valstybes nares informuoti Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus aktualius jų pelno mokesčio teisės pokyčius, kurie galėtų turėti įtakos jų faktiniam mokesčio tarifui arba bet kokios kitos valstybės narės mokestinėms įplaukoms; pabrėžia, kad kai kurios valstybės narės, kurios atlieka pagrindinį vaidmenį palengvinant mokesčių vengimą, turėtų imtis atsakomybės ir vadovauti pastangoms ES gerinti bendradarbiavimą mokesčių klausimais; |
| --- | --- |

91.

tuo remdamasis ragina valstybes nares ir ES institucijas, kurios dalijasi politine atsakomybe už esamą padėtį, panaikinti žalingą mokesčių konkurenciją ir visapusiškai bendradarbiauti, siekiant pašalinti neatitikimus tarp mokesčių sistemų ir susilaikyti nuo naujų neatitikimų kūrimo bei panaikinti žalingų mokesčių priemones, kurios daugiašalėms korporacijoms sudaro sąlygas dideliu mastu vengti mokesčių ir mokesčių bazės erozijai ES vidaus rinkoje; šiuo klausimu ragina valstybes nares informuoti Komisiją ir kitas valstybes nares apie visus aktualius jų pelno mokesčio teisės pokyčius, kurie galėtų turėti įtakos jų faktiniam mokesčio tarifui arba bet kokios kitos valstybės narės mokestinėms įplaukoms; pabrėžia, kad kai kurios valstybės narės, kurios atlieka pagrindinį vaidmenį palengvinant mokesčių vengimą, turėtų imtis atsakomybės ir vadovauti pastangoms ES gerinti bendradarbiavimą mokesčių klausimais;

| 92. | ragina ES valstybių ir vyriausybių vadovus prisiimti naujus aiškius politinius įsipareigojimus imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant ištaisyti šią padėtį, kurios daugiau toleruoti nebegalima, ypač dėl jos poveikio nacionaliniams biudžetams, kuriems jau taikomos fiskalinio konsolidavimo priemonės, ir kitų mokesčių mokėtojų, įskaitant MVĮ ir piliečius, mokesčių įmokoms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionaliniais parlamentais ketina visapusiškai atlikti savo vaidmenį ir yra pasirengęs sukurti veiksmingesnę politinę priežiūrą; |
| --- | --- |

92.

ragina ES valstybių ir vyriausybių vadovus prisiimti naujus aiškius politinius įsipareigojimus imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant ištaisyti šią padėtį, kurios daugiau toleruoti nebegalima, ypač dėl jos poveikio nacionaliniams biudžetams, kuriems jau taikomos fiskalinio konsolidavimo priemonės, ir kitų mokesčių mokėtojų, įskaitant MVĮ ir piliečius, mokesčių įmokoms; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionaliniais parlamentais ketina visapusiškai atlikti savo vaidmenį ir yra pasirengęs sukurti veiksmingesnę politinę priežiūrą;

| 93. | ragina Komisiją atlikti savo kaip Sutarčių sergėtojos pareigą, užtikrinant, kad būtų visapusiškai laikomasi ES teisės aktų nuostatų ir valstybių narių lojalaus bendradarbiavimo principo; primygtinai ragina Komisiją sistemingai imtis tolesnių teisinių veiksmų laikantis pagal Sutartį jai suteiktų įgaliojimų; todėl ragina Komisiją sustiprinti savo vidaus pajėgumus (galbūt savo tarnybose įsteigiant specialų mokesčių departamentą), siekiant susidoroti su vis didėjančiu pranešimų apie valstybės pagalbą skaičiumi konkurencijos politikos srityje ir su didesne Komisijos atsakomybe už naujų priemonių dėl mokesčių skaidrumo koordinavimą; |
| --- | --- |

93.

ragina Komisiją atlikti savo kaip Sutarčių sergėtojos pareigą, užtikrinant, kad būtų visapusiškai laikomasi ES teisės aktų nuostatų ir valstybių narių lojalaus bendradarbiavimo principo; primygtinai ragina Komisiją sistemingai imtis tolesnių teisinių veiksmų laikantis pagal Sutartį jai suteiktų įgaliojimų; todėl ragina Komisiją sustiprinti savo vidaus pajėgumus (galbūt savo tarnybose įsteigiant specialų mokesčių departamentą), siekiant susidoroti su vis didėjančiu pranešimų apie valstybės pagalbą skaičiumi konkurencijos politikos srityje ir su didesne Komisijos atsakomybe už naujų priemonių dėl mokesčių skaidrumo koordinavimą;

| 94. | prašo valstybių narių pateikti Komisijai visą informaciją, kuri būtina, kad ji galėtų nevaržoma vykdyti savo kaip Sutarčių sergėtojos funkcijas; |
| --- | --- |

94.

prašo valstybių narių pateikti Komisijai visą informaciją, kuri būtina, kad ji galėtų nevaržoma vykdyti savo kaip Sutarčių sergėtojos funkcijas;

| 95. | ragina Komisiją skatinti geriausią praktiką sandorių kainodaros, paskolų kainodaros ir grupės viduje vykdomų sandorių finansavimo mokesčių srityse, kad jie atitiktų vyraujančias rinkos kainas; |
| --- | --- |

95.

ragina Komisiją skatinti geriausią praktiką sandorių kainodaros, paskolų kainodaros ir grupės viduje vykdomų sandorių finansavimo mokesčių srityse, kad jie atitiktų vyraujančias rinkos kainas;

| 96. | pabrėžia, kad valstybės narės tebėra visiškai kompetentingos nustatyti atitinkamus savo pelno mokesčio tarifus; vis dėlto reikalauja, kad, siekiant užtikrinti sąžiningą įmonių konkurenciją ES vidaus rinkoje, mokesčių konkurencija ES ir trečiųjų šalių atžvilgiu turėtų vykti paisant aiškios taisyklių sistemos; ragina valstybes nares pirmiausiai užtikrinti verslui palankią aplinką, kuriai būdingas, be kita ko, ekonominis, finansinis ir politinis stabilumas, taip pat mokesčių taisyklių teisinis aiškumas ir paprastumas; atsižvelgdamas į itin svarbų jų vaidmenį užtikrinant fiskalinį tvarumą, ragina Komisiją įgyvendinant Europos semestrą nuodugniau spręsti įmonių apmokestinimo problemas, įskaitant žalingą mokesčių praktiką ir jos poveikį, ir makroekonominio disbalanso procedūrai naudoti tinkamus rodiklius, įskaitant su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu susijusio mokesčių surinkimo deficito įverčius; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad valstybės narės tebėra visiškai kompetentingos nustatyti atitinkamus savo pelno mokesčio tarifus; vis dėlto reikalauja, kad, siekiant užtikrinti sąžiningą įmonių konkurenciją ES vidaus rinkoje, mokesčių konkurencija ES ir trečiųjų šalių atžvilgiu turėtų vykti paisant aiškios taisyklių sistemos; ragina valstybes nares pirmiausiai užtikrinti verslui palankią aplinką, kuriai būdingas, be kita ko, ekonominis, finansinis ir politinis stabilumas, taip pat mokesčių taisyklių teisinis aiškumas ir paprastumas; atsižvelgdamas į itin svarbų jų vaidmenį užtikrinant fiskalinį tvarumą, ragina Komisiją įgyvendinant Europos semestrą nuodugniau spręsti įmonių apmokestinimo problemas, įskaitant žalingą mokesčių praktiką ir jos poveikį, ir makroekonominio disbalanso procedūrai naudoti tinkamus rodiklius, įskaitant su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu susijusio mokesčių surinkimo deficito įverčius;

| 97. | ragina valstybes nares, ypač tas, kurios gauna finansinę paramą, vykdyti struktūrines reformas, kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir stiprinti kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemones; |
| --- | --- |

97.

ragina valstybes nares, ypač tas, kurios gauna finansinę paramą, vykdyti struktūrines reformas, kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir stiprinti kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemones;

| 98. | šiuo atžvilgiu ragina Komisiją rasti tinkamą pusiausvyrą tarp fiskalinės ir ekonominės konvergencijos ir ragina ją užtikrinti, kad veiksmai skatintų ekonomikos augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

98.

šiuo atžvilgiu ragina Komisiją rasti tinkamą pusiausvyrą tarp fiskalinės ir ekonominės konvergencijos ir ragina ją užtikrinti, kad veiksmai skatintų ekonomikos augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą;

| 99. | laikosi nuomonės, kad, be kita ko, išsamus, skaidrus ir veiksmingas automatinis keitimasis informacija mokesčių klausimais ir privaloma bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė yra pagrindinės sąlygos siekiant mokesčių sistemos ES lygmeniu, kuri atitiktų ES vidaus rinkos esminius principus ir jų nekeistų; |
| --- | --- |

99.

laikosi nuomonės, kad, be kita ko, išsamus, skaidrus ir veiksmingas automatinis keitimasis informacija mokesčių klausimais ir privaloma bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė yra pagrindinės sąlygos siekiant mokesčių sistemos ES lygmeniu, kuri atitiktų ES vidaus rinkos esminius principus ir jų nekeistų;

| 100. | ragina valstybes nares ir ES institucijas, atsižvelgiant į problemos sudėtingumą, įgyvendinti įvairias viena kitą papildančias veiksmų grupes, siekiant pagerinti dabartinę padėtį, turint omenyje tai, kad reikia sumažinti sudėtingumą, turintį poveikio visiems suinteresuotiesiems subjektams, ir kuo labiau sumažinti atitikties sąnaudas įmonėms ir mokesčių administratoriams; todėl pabrėžia, kad mokesčių schemų supaprastinimas turėtų būti pirmasis žingsnis siekiant suteikti aiškumo ne tik valstybėms narėms, bet ir piliečiams, kurie šiuo metu keitimosi informacija procese nedalyvauja; |
| --- | --- |

100.

ragina valstybes nares ir ES institucijas, atsižvelgiant į problemos sudėtingumą, įgyvendinti įvairias viena kitą papildančias veiksmų grupes, siekiant pagerinti dabartinę padėtį, turint omenyje tai, kad reikia sumažinti sudėtingumą, turintį poveikio visiems suinteresuotiesiems subjektams, ir kuo labiau sumažinti atitikties sąnaudas įmonėms ir mokesčių administratoriams; todėl pabrėžia, kad mokesčių schemų supaprastinimas turėtų būti pirmasis žingsnis siekiant suteikti aiškumo ne tik valstybėms narėms, bet ir piliečiams, kurie šiuo metu keitimosi informacija procese nedalyvauja;

| 101. | ragina Komisiją toliau empiriškai nagrinėti galimybę apriboti autorinių atlyginimų atskaitymą nuo susijusių korporacijų pelno mokesčio bazės, siekiant kovoti su pelno perkėlimu įmonių grupės viduje; |
| --- | --- |

101.

ragina Komisiją toliau empiriškai nagrinėti galimybę apriboti autorinių atlyginimų atskaitymą nuo susijusių korporacijų pelno mokesčio bazės, siekiant kovoti su pelno perkėlimu įmonių grupės viduje;

| 102. | pabrėžia, kad, nepaisant nuolatinių raginimų, tik keturios (44) (iš 17) daugiašalės korporacijos sutiko atsiųsti savo atstovus į komiteto posėdį ir aptarti tarptautinio mokesčių planavimo reikalus; mano, kad tai, jog pradžioje 13 iš jų (kai kurios gerai žinomos visuomenėje) atsisakė bendradarbiauti su Parlamento komitetu, nepriimtina ir labai kenkia Europos Parlamento ir piliečių, kuriems jis atstovauja, orumui; vis dėlto pažymi, kad 11 daugiašalių korporacijų (45) galiausiai sutiko atvykti į komitetą tik TAXE komitetui balsavus dėl pranešimo ir likus nedaug laiko iki balsavimo plenariniame posėdyje, o dvi daugiašalės korporacijos (46) taip ir nesutiko atvykti; todėl rekomenduoja, kad Parlamento kompetentingi organai apsvarstytų galimybę nebesuteikti toms įmonėms leidimo patekti į Parlamento patalpas, ir rimtai apsvarstyti galimybę nustatyti aiškias taisykles ir griežtinti prievoles, nustatytas į skaidrumo registrą (47) įtrauktų organizacijų elgesio kodekse, bendradarbiavimo su Parlamento komitetais ir kitais politiniais organais atžvilgiu; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia, kad, nepaisant nuolatinių raginimų, tik keturios (44) (iš 17) daugiašalės korporacijos sutiko atsiųsti savo atstovus į komiteto posėdį ir aptarti tarptautinio mokesčių planavimo reikalus; mano, kad tai, jog pradžioje 13 iš jų (kai kurios gerai žinomos visuomenėje) atsisakė bendradarbiauti su Parlamento komitetu, nepriimtina ir labai kenkia Europos Parlamento ir piliečių, kuriems jis atstovauja, orumui; vis dėlto pažymi, kad 11 daugiašalių korporacijų (45) galiausiai sutiko atvykti į komitetą tik TAXE komitetui balsavus dėl pranešimo ir likus nedaug laiko iki balsavimo plenariniame posėdyje, o dvi daugiašalės korporacijos (46) taip ir nesutiko atvykti; todėl rekomenduoja, kad Parlamento kompetentingi organai apsvarstytų galimybę nebesuteikti toms įmonėms leidimo patekti į Parlamento patalpas, ir rimtai apsvarstyti galimybę nustatyti aiškias taisykles ir griežtinti prievoles, nustatytas į skaidrumo registrą (47) įtrauktų organizacijų elgesio kodekse, bendradarbiavimo su Parlamento komitetais ir kitais politiniais organais atžvilgiu;

| 103. | ragina ištirti, kokį vaidmenį finansų įstaigos atlieka teikdamos pagalbą vykdant žalingą mokesčių praktiką; |
| --- | --- |

103.

ragina ištirti, kokį vaidmenį finansų įstaigos atlieka teikdamos pagalbą vykdant žalingą mokesčių praktiką;

Bendradarbiavimas ir išankstinių sprendimų dėl mokesčių koordinavimas

| 104. | apgailestauja dėl 2015 m. spalio 6 d. politinio susitarimo Taryboje turinio, kuris yra mažesnio užmojo nei 2015 m. kovo mėn. Komisijos pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų; pabrėžia, kad tame pasiūlyme buvo numatyta ne tik bendra sistema, skirta informacijai apie sprendimus registruoti ir automatiškai ja keistis, bet ir nuostatos, pagal kurias Komisija gali veiksmingai stebėti jų įgyvendinimą valstybėse narėse užtikrinti, jog išankstiniai sprendimai nedarytų neigiamo poveikio ES vidaus rinkai; pabrėžia, kad priimant Tarybos poziciją būtų neleista pasinaudoti visa automatinių mainų išankstiniais sprendimais dėl mokesčių nauda, ypač veiksmingo įgyvendinimo srityje, ir todėl ragina Tarybą laikytis Komisijos pasiūlymo ir deramai atsižvelgti į Parlamento nuomonę šiuo klausimu, ypač dėl direktyvos taikymo srities (visiems išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, o ne tik tarpvalstybiniams), taikymo atgaline data laikotarpio (turėtų būti keičiamasi visais tebegaliojančiais sprendimais dėl mokesčių) ir Komisijai pateikiamos informacijos (išankstiniai sprendimai dėl mokesčių turėtų būti prieinami Komisijai); |
| --- | --- |

104.

apgailestauja dėl 2015 m. spalio 6 d. politinio susitarimo Taryboje turinio, kuris yra mažesnio užmojo nei 2015 m. kovo mėn. Komisijos pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų; pabrėžia, kad tame pasiūlyme buvo numatyta ne tik bendra sistema, skirta informacijai apie sprendimus registruoti ir automatiškai ja keistis, bet ir nuostatos, pagal kurias Komisija gali veiksmingai stebėti jų įgyvendinimą valstybėse narėse užtikrinti, jog išankstiniai sprendimai nedarytų neigiamo poveikio ES vidaus rinkai; pabrėžia, kad priimant Tarybos poziciją būtų neleista pasinaudoti visa automatinių mainų išankstiniais sprendimais dėl mokesčių nauda, ypač veiksmingo įgyvendinimo srityje, ir todėl ragina Tarybą laikytis Komisijos pasiūlymo ir deramai atsižvelgti į Parlamento nuomonę šiuo klausimu, ypač dėl direktyvos taikymo srities (visiems išankstiniams sprendimams dėl mokesčių, o ne tik tarpvalstybiniams), taikymo atgaline data laikotarpio (turėtų būti keičiamasi visais tebegaliojančiais sprendimais dėl mokesčių) ir Komisijai pateikiamos informacijos (išankstiniai sprendimai dėl mokesčių turėtų būti prieinami Komisijai);

| 105. | ragina valstybes nares visuose tarptautiniuose forumuose remti automatinį keitimąsi informacija tarp mokesčių administratorių kaip naują visuotinį standartą; visų pirma ragina Komisiją, EBPO ir G 20 jį propaguoti taikant tinkamiausias ir veiksmingiausias priemones įtraukaus pasaulinio proceso metu; primygtinai tvirtina, kad reikėtų imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti, kad automatinio keitimosi informacija standartai iš tikrųjų būtų visuotinio pobūdžio ir veiksmingi, kartu laikantis konfidencialumo reikalavimų, remiant besivystančių šalių pastangas plėtoti savo gebėjimus, kad jos galėtų visapusiškai prisidėti prie automatinio keitimosi informacija; pabrėžia, kad ES viduje automatinis keitimasis informacija galėtų vykti naudojant centrinį ES registrą, kuris būtų prieinamas Komisijai ir kompetentingoms nacionalinėms institucijoms; |
| --- | --- |

105.

ragina valstybes nares visuose tarptautiniuose forumuose remti automatinį keitimąsi informacija tarp mokesčių administratorių kaip naują visuotinį standartą; visų pirma ragina Komisiją, EBPO ir G 20 jį propaguoti taikant tinkamiausias ir veiksmingiausias priemones įtraukaus pasaulinio proceso metu; primygtinai tvirtina, kad reikėtų imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti, kad automatinio keitimosi informacija standartai iš tikrųjų būtų visuotinio pobūdžio ir veiksmingi, kartu laikantis konfidencialumo reikalavimų, remiant besivystančių šalių pastangas plėtoti savo gebėjimus, kad jos galėtų visapusiškai prisidėti prie automatinio keitimosi informacija; pabrėžia, kad ES viduje automatinis keitimasis informacija galėtų vykti naudojant centrinį ES registrą, kuris būtų prieinamas Komisijai ir kompetentingoms nacionalinėms institucijoms;

| 106. | ragina valstybes nares siekti, kad bet koks išankstinis sprendimas dėl mokesčių, ypač jei jis susijęs su sandorių kainodara, būtų parengtas bendradarbiaujant su visomis susijusiomis šalimis, kad jos automatiškai, visapusiškai ir nedelsiant keistųsi atitinkama informacija ir kad bet kokie nacionaliniai veiksmai, kuriais siekiama mažinti mokesčių vengimą ir mokesčių bazės eroziją ES, įskaitant auditą, būtų atliekami bendrai, tinkamai atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Fiscalis 2020“; pakartoja savo nuomonę, kad mokesčių administratoriai ir Komisija turėtų ne tik dalytis pagrindine informacija apie visus išankstinius sprendimus, kurie daro poveikį kitoms valstybėms narėms, tačiau ir pateikti ją kiekvienai šaliai atskirai daugiašalių korporacijų teikiamose ataskaitose; |
| --- | --- |

106.

ragina valstybes nares siekti, kad bet koks išankstinis sprendimas dėl mokesčių, ypač jei jis susijęs su sandorių kainodara, būtų parengtas bendradarbiaujant su visomis susijusiomis šalimis, kad jos automatiškai, visapusiškai ir nedelsiant keistųsi atitinkama informacija ir kad bet kokie nacionaliniai veiksmai, kuriais siekiama mažinti mokesčių vengimą ir mokesčių bazės eroziją ES, įskaitant auditą, būtų atliekami bendrai, tinkamai atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Fiscalis 2020“; pakartoja savo nuomonę, kad mokesčių administratoriai ir Komisija turėtų ne tik dalytis pagrindine informacija apie visus išankstinius sprendimus, kurie daro poveikį kitoms valstybėms narėms, tačiau ir pateikti ją kiekvienai šaliai atskirai daugiašalių korporacijų teikiamose ataskaitose;

| 107. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ne tik tarpvalstybiniai, bet ir nacionaliniai išankstiniai sprendimai gali turėti poveikį kitoms valstybėms narėms, todėl ragina taikyti automatinį keitimąsi informacija visų valstybės narės vyriausybės ar mokesčių administratoriaus, bet kokių jų teritorinių ar administracinių padalinių ar jų vardu priimtų ir direktyvos įsigaliojimo datą tebetaikomų išankstinių sprendimų atveju; primygtinai reikalauja, kad pagrindinį vaidmenį renkant duomenis apie išankstinius sprendimus ir analizuojant juos atliktų Komisija; |
| --- | --- |

107.

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ne tik tarpvalstybiniai, bet ir nacionaliniai išankstiniai sprendimai gali turėti poveikį kitoms valstybėms narėms, todėl ragina taikyti automatinį keitimąsi informacija visų valstybės narės vyriausybės ar mokesčių administratoriaus, bet kokių jų teritorinių ar administracinių padalinių ar jų vardu priimtų ir direktyvos įsigaliojimo datą tebetaikomų išankstinių sprendimų atveju; primygtinai reikalauja, kad pagrindinį vaidmenį renkant duomenis apie išankstinius sprendimus ir analizuojant juos atliktų Komisija;

| 108. | be to, ragina parengti sistemą, kurią taikant būtų veiksmingai kontroliuojamas automatinio keitimosi informacija įgyvendinimas, siekiant rinkti ir skelbti statistinius duomenis apie informaciją, kuria keičiamasi, be kita ko, Komisijai iki 2016 m. gruodžio 31 d. įsteigti saugų centrinį registrą, palengvinantį informacijos mainus tarp dalyvaujančių mokesčių administratorių; primena, kad sukūrus automatinio keitimosi informacija apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių sistemą bus renkama labai daug informacijos, o dėl to gali būti sunku nustatyti iš tiesų probleminius atvejus; pabrėžia, kad dėl šios padėties ir to, kad yra 28 valstybės narės, kuriose vartojamos skirtingos kalbos ir skiriasi administracinė praktika, būtina, kad Komisija ir valstybės narės apsvarstytų novatoriškus būdus, kaip spręsti gaunamos informacijos kiekio ir įvairovės klausimą, siekiant užtikrinti, kad automatinis keitimasis informacija Sąjungoje iš tiesų būtų veiksmingas ir naudingas; |
| --- | --- |

108.

be to, ragina parengti sistemą, kurią taikant būtų veiksmingai kontroliuojamas automatinio keitimosi informacija įgyvendinimas, siekiant rinkti ir skelbti statistinius duomenis apie informaciją, kuria keičiamasi, be kita ko, Komisijai iki 2016 m. gruodžio 31 d. įsteigti saugų centrinį registrą, palengvinantį informacijos mainus tarp dalyvaujančių mokesčių administratorių; primena, kad sukūrus automatinio keitimosi informacija apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių sistemą bus renkama labai daug informacijos, o dėl to gali būti sunku nustatyti iš tiesų probleminius atvejus; pabrėžia, kad dėl šios padėties ir to, kad yra 28 valstybės narės, kuriose vartojamos skirtingos kalbos ir skiriasi administracinė praktika, būtina, kad Komisija ir valstybės narės apsvarstytų novatoriškus būdus, kaip spręsti gaunamos informacijos kiekio ir įvairovės klausimą, siekiant užtikrinti, kad automatinis keitimasis informacija Sąjungoje iš tiesų būtų veiksmingas ir naudingas;

| 109. | ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl sąlygų ilgainiui įsteigti ES masto „tarpuskaitos namų“ sistemą, kurią taikant išankstiniai sprendimai dėl mokesčių būtų iš anksto sistemingai tikrinami Komisijos, siekiant padidinti sistemos tikrumą, nuoseklumą, vientisumą ir skaidrumą, taip pat nustatyti, ar jie daro žalingą poveikį kitoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

109.

ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl sąlygų ilgainiui įsteigti ES masto „tarpuskaitos namų“ sistemą, kurią taikant išankstiniai sprendimai dėl mokesčių būtų iš anksto sistemingai tikrinami Komisijos, siekiant padidinti sistemos tikrumą, nuoseklumą, vientisumą ir skaidrumą, taip pat nustatyti, ar jie daro žalingą poveikį kitoms valstybėms narėms;

| 110. | pabrėžia, kad siekiant padidinti skaidrumą piliečiams Komisija turėtų skelbti metinę ataskaitą, kurioje apibendrinami pagrindiniai į saugų centrinį registrą įtraukti atvejai, tai atlikdama atsižvelgti į Tarpusavio pagalbos direktyvos nuostatas dėl konfidencialumo; |
| --- | --- |

110.

pabrėžia, kad siekiant padidinti skaidrumą piliečiams Komisija turėtų skelbti metinę ataskaitą, kurioje apibendrinami pagrindiniai į saugų centrinį registrą įtraukti atvejai, tai atlikdama atsižvelgti į Tarpusavio pagalbos direktyvos nuostatas dėl konfidencialumo;

| 111. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti bendrą ES lygmens išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą, įskaitant bendrus kriterijus, visų pirma:






  — | reikalavimą priimti juos remiantis išsamia šalutinio poveikio analize, įskaitant išankstinių sprendimų dėl mokesčių poveikio kitų šalių mokesčių bazėms analizę, ir bendradarbiaujant su visais susijusiais subjektais ir valstybėmis, |
| --- | --- | --- |

111.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti bendrą ES lygmens išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą, įskaitant bendrus kriterijus, visų pirma:

—

reikalavimą priimti juos remiantis išsamia šalutinio poveikio analize, įskaitant išankstinių sprendimų dėl mokesčių poveikio kitų šalių mokesčių bazėms analizę, ir bendradarbiaujant su visais susijusiais subjektais ir valstybėmis,

| — | jų atskleidimą visuomenei ištisai ar supaprastintai, tačiau visapusiškai laikantis konfidencialumo reikalavimų, |
| --- | --- |

—

jų atskleidimą visuomenei ištisai ar supaprastintai, tačiau visapusiškai laikantis konfidencialumo reikalavimų,

| — | prievolę skelbti išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo, atsisakymo juos priimti arba jų panaikinimo kriterijus, |
| --- | --- |

—

prievolę skelbti išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimo, atsisakymo juos priimti arba jų panaikinimo kriterijus,

| — | tokias pat sąlygas ir vienodą prieigą visiems mokesčių mokėtojams, |
| --- | --- |

—

tokias pat sąlygas ir vienodą prieigą visiems mokesčių mokėtojams,

| — | laisvės elgtis savo nuožiūra nebuvimą ir visapusišką pagrindinių mokesčių nuostatų laikymąsi; |
| --- | --- |

—

laisvės elgtis savo nuožiūra nebuvimą ir visapusišką pagrindinių mokesčių nuostatų laikymąsi;

| 112. | ragina Komisiją nustatyti bendras EBPO įprastų rinkos sąlygų principo taikymo ES lygmens gaires, kuriomis būtų siekiama suderinti ES valstybių narių sandorių kainodaros nustatymo tvarką tokiu būdu, kad, sudarydamos sandorių kainodaros susitarimus, nacionalinės valdžios įstaigos turėtų priemonių ne tik panašioms įmonėms, bet ir panašiems sandoriams palyginti; |
| --- | --- |

112.

ragina Komisiją nustatyti bendras EBPO įprastų rinkos sąlygų principo taikymo ES lygmens gaires, kuriomis būtų siekiama suderinti ES valstybių narių sandorių kainodaros nustatymo tvarką tokiu būdu, kad, sudarydamos sandorių kainodaros susitarimus, nacionalinės valdžios įstaigos turėtų priemonių ne tik panašioms įmonėms, bet ir panašiems sandoriams palyginti;

| 113. | mano, kad teisingai ir efektyviai mokesčių sistemai reikia tinkamo skaidrumo ir konfidencialumo lygio; todėl yra įsitikinęs, kad valstybių narių mokesčių administratoriai ir, kai reikia, Komisija turėtų turėti prieigą prie informacijos, susijusios su galutiniais bet kokios teisinės priemonės ir (arba) išankstinių sprendimų dėl mokesčių adresatais; |
| --- | --- |

113.

mano, kad teisingai ir efektyviai mokesčių sistemai reikia tinkamo skaidrumo ir konfidencialumo lygio; todėl yra įsitikinęs, kad valstybių narių mokesčių administratoriai ir, kai reikia, Komisija turėtų turėti prieigą prie informacijos, susijusios su galutiniais bet kokios teisinės priemonės ir (arba) išankstinių sprendimų dėl mokesčių adresatais;

| 114. | ragina Komisiją pasinaudoti, be kita ko, Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kurioje sąvoka „mokestiniai nusikaltimai“ patenka į plačią „nusikalstamos veiklos“ apibrėžtį, siekiant nustatyti galutinius kai kurių teisinių priemonių adresatus; |
| --- | --- |

114.

ragina Komisiją pasinaudoti, be kita ko, Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kurioje sąvoka „mokestiniai nusikaltimai“ patenka į plačią „nusikalstamos veiklos“ apibrėžtį, siekiant nustatyti galutinius kai kurių teisinių priemonių adresatus;

| 115. | ragina Komisiją savo struktūrose sukurti centrinį viešąjį registrą, kuriame būtų nurodytos visi įmonių apmokestinimui poveikio turintys teisiniai atleidimo nuo mokesčių, mokestinių lengvatų ir mokesčių kreditų atvejai, kartu pateikiant kiekybinį poveikio kiekvienos valstybės narės biudžetui vertinimą; |
| --- | --- |

115.

ragina Komisiją savo struktūrose sukurti centrinį viešąjį registrą, kuriame būtų nurodytos visi įmonių apmokestinimui poveikio turintys teisiniai atleidimo nuo mokesčių, mokestinių lengvatų ir mokesčių kreditų atvejai, kartu pateikiant kiekybinį poveikio kiekvienos valstybės narės biudžetui vertinimą;

Bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė (BKPMB)

| 116. | palankiai vertina veiksmų planą, kurį Komisija pasiūlė 2015 m. birželio 17 d., siekdama spręsti mokesčių vengimo problemą ir skatinti sąžiningą ir efektyvų įmonių apmokestinimą ES; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti teisės aktų pakeitimų siekiant nedelsiant nustatyti privalomą ES masto bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (BKPMB), kuria būtų sprendžiama ne tik lengvatinių režimų ir nacionalinių mokesčių sistemų neatitikimų problema, bet ir dauguma problemų, kurios sukelia mokesčių bazės eroziją Europos lygmeniu (ypač sandorių kainodaros problemos); ragina Komisiją nedelsiant pratęsti 2011 m. užbaigtą darbą, susijusį su pasiūlymu dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma BKPMB, atsižvelgiant į Parlamento poziciją dėl jos ir per tą laiką iškilusius naujus aspektus ir naujausius EBPO veiklos rezultatus, ypač pagal Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų planą parengtus standartus, kad 2016 m. būtų galima parengti konsoliduotą dokumentą; |
| --- | --- |

116.

palankiai vertina veiksmų planą, kurį Komisija pasiūlė 2015 m. birželio 17 d., siekdama spręsti mokesčių vengimo problemą ir skatinti sąžiningą ir efektyvų įmonių apmokestinimą ES; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti teisės aktų pakeitimų siekiant nedelsiant nustatyti privalomą ES masto bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (BKPMB), kuria būtų sprendžiama ne tik lengvatinių režimų ir nacionalinių mokesčių sistemų neatitikimų problema, bet ir dauguma problemų, kurios sukelia mokesčių bazės eroziją Europos lygmeniu (ypač sandorių kainodaros problemos); ragina Komisiją nedelsiant pratęsti 2011 m. užbaigtą darbą, susijusį su pasiūlymu dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma BKPMB, atsižvelgiant į Parlamento poziciją dėl jos ir per tą laiką iškilusius naujus aspektus ir naujausius EBPO veiklos rezultatus, ypač pagal Mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) veiksmų planą parengtus standartus, kad 2016 m. būtų galima parengti konsoliduotą dokumentą;

| 117. | ragina Komisiją į savo pasiūlymus įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama aiškiau apibrėžti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir nuolatinę buveinę pagal ekonominį turinį, apimant ir skaitmeninę ekonomiką; atkreipia dėmesį į investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą svarbą ir būtinybę sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms ir augimui skaitmeninėje ekonomikoje, o ne jiems trukdyti, taip suteikiant šiame sektoriuje besiformuojančiai ES ekonomikai konkurencinį pranašumą kitų subjektų JAV ir kitur atžvilgiu; pabrėžia, kad, turimais duomenimis, lengvatinis pajamų iš patentų apmokestinimas nepadeda skatinti inovacijų ir gali sukelti didelę mokesčių bazės eroziją dėl pelno perkėlimo; tuo pat metu pabrėžia, kad įgyvendinant koordinuotus valstybių narių veiksmus ir nustatant bendrus standartus ir apibrėžtis, kas laikoma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimu, o kas ne, turi būti sumažintas piktnaudžiavimas tokiomis sistemomis ar jų eksploatavimas; pabrėžia, kad vadinamojo pakoreguoto susietumo metodo, kurį BEPS iniciatyvoje rekomenduojama taikyti lengvatiniam pajamų iš patentų apmokestinimui, nepakaks, kad būtų pakankamai sumažintos su tokiu apmokestinimu susijusios problemos; |
| --- | --- |

117.

ragina Komisiją į savo pasiūlymus įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama aiškiau apibrėžti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir nuolatinę buveinę pagal ekonominį turinį, apimant ir skaitmeninę ekonomiką; atkreipia dėmesį į investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą svarbą ir būtinybę sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms ir augimui skaitmeninėje ekonomikoje, o ne jiems trukdyti, taip suteikiant šiame sektoriuje besiformuojančiai ES ekonomikai konkurencinį pranašumą kitų subjektų JAV ir kitur atžvilgiu; pabrėžia, kad, turimais duomenimis, lengvatinis pajamų iš patentų apmokestinimas nepadeda skatinti inovacijų ir gali sukelti didelę mokesčių bazės eroziją dėl pelno perkėlimo; tuo pat metu pabrėžia, kad įgyvendinant koordinuotus valstybių narių veiksmus ir nustatant bendrus standartus ir apibrėžtis, kas laikoma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimu, o kas ne, turi būti sumažintas piktnaudžiavimas tokiomis sistemomis ar jų eksploatavimas; pabrėžia, kad vadinamojo pakoreguoto susietumo metodo, kurį BEPS iniciatyvoje rekomenduojama taikyti lengvatiniam pajamų iš patentų apmokestinimui, nepakaks, kad būtų pakankamai sumažintos su tokiu apmokestinimu susijusios problemos;

| 118. | pabrėžia, kad norint atkurti ryšį tarp apmokestinimo ir ekonominio turinio ir užtikrinti, kad mokesčiai būtų mokami tose šalyse, kuriose faktiškai vykdoma ekonominė veikla ir kuriama vertė, taip pat ištaisyti esamus neatitikimus, taikant proporcingą paskirstymą pagal formulę derėtų diferencijuoti sektorius, siekiant atsižvelgti į jų specifines savybes, visų pirma su skaitmeninėmis technologijomis susijusių įmonių atžvilgiu, nes skaitmeninėje ekonomikoje mokesčių administratoriui sunkiau nustatyti, kur sukuriama vertė; ragina Komisiją atidžiai apsvarstyti Parlamento poziciją dėl BKPMB ir pasirinkti proporcingą paskirstymą pagal formulę, kuris atspinti realią įmonių ekonominę veiklą; ragina Komisiją tęsti darbą, susijusį su konkrečiais šios paskirstymo formulės kūrimo variantais, visų pirma stengiantis iš anksto numatyti poveikį kiekvienos valstybės narės mokestinėms įplaukoms kiekviename sektoriuje, atsižvelgiant į jos ekonomikos struktūrą; be to, pabrėžia, kad BKPMB yra naudinga kovos su mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problema ir Europos pridėtinės vertės kūrimo priemonė, neatsižvelgiant į tai, ar mokestinės įplaukos gali būti iš dalies naudojamos kaip naujas ES biudžeto nuosavas išteklius; |
| --- | --- |

118.

pabrėžia, kad norint atkurti ryšį tarp apmokestinimo ir ekonominio turinio ir užtikrinti, kad mokesčiai būtų mokami tose šalyse, kuriose faktiškai vykdoma ekonominė veikla ir kuriama vertė, taip pat ištaisyti esamus neatitikimus, taikant proporcingą paskirstymą pagal formulę derėtų diferencijuoti sektorius, siekiant atsižvelgti į jų specifines savybes, visų pirma su skaitmeninėmis technologijomis susijusių įmonių atžvilgiu, nes skaitmeninėje ekonomikoje mokesčių administratoriui sunkiau nustatyti, kur sukuriama vertė; ragina Komisiją atidžiai apsvarstyti Parlamento poziciją dėl BKPMB ir pasirinkti proporcingą paskirstymą pagal formulę, kuris atspinti realią įmonių ekonominę veiklą; ragina Komisiją tęsti darbą, susijusį su konkrečiais šios paskirstymo formulės kūrimo variantais, visų pirma stengiantis iš anksto numatyti poveikį kiekvienos valstybės narės mokestinėms įplaukoms kiekviename sektoriuje, atsižvelgiant į jos ekonomikos struktūrą; be to, pabrėžia, kad BKPMB yra naudinga kovos su mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problema ir Europos pridėtinės vertės kūrimo priemonė, neatsižvelgiant į tai, ar mokestinės įplaukos gali būti iš dalies naudojamos kaip naujas ES biudžeto nuosavas išteklius;

| 119. | tvirtai pritaria tam, kad kuo greičiau būtų pradėta taikyti neribota ir privaloma BKPMB; pripažįsta Komisijos požiūrį, kad reikia pasiūlyti paprastą BPMB (be konsolidavimo), kaip pirmąjį žingsnį siekiant įgyvendinti jos 2015 m. birželio mėn. veiksmų planą, tačiau pažymi, kad tokiu būdu liks daug neišspręstų klausimų, visų pirma bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms, atsižvelgiant į tai, kad BPMB nebūtų numatomas nuostolių kompensavimas atlikus konsolidavimą, taip pat nebūtų kovojama su biurokratizmu ir šalinami neaiškumai, susiję su sandorių kainodara, kuri taip pat yra viena iš pagrindinių daugiašalių korporacijų naudojamų mokesčių vengimo priemonių, taip pat nebūtų faktiškai nutrauktas mokesčių perkėlimas Sąjungos viduje; todėl ragina Komisiją nustatyti konkretų ir trumpą „konsolidavimo elemento“ įtraukimo į BKPMB iniciatyvą terminą; ragina Komisiją netaikyti jokio papildomo poveikio vertinimo šiai priemonei, kuri dešimtmečius įtraukta į ES darbotvarkę, dėl jos jau buvo atliekama daug parengiamųjų darbų ir jos taikymas Taryboje šiuo metu yra sustabdytas nuo oficialaus jos pateikimo 2011 m.; |
| --- | --- |

119.

tvirtai pritaria tam, kad kuo greičiau būtų pradėta taikyti neribota ir privaloma BKPMB; pripažįsta Komisijos požiūrį, kad reikia pasiūlyti paprastą BPMB (be konsolidavimo), kaip pirmąjį žingsnį siekiant įgyvendinti jos 2015 m. birželio mėn. veiksmų planą, tačiau pažymi, kad tokiu būdu liks daug neišspręstų klausimų, visų pirma bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms, atsižvelgiant į tai, kad BPMB nebūtų numatomas nuostolių kompensavimas atlikus konsolidavimą, taip pat nebūtų kovojama su biurokratizmu ir šalinami neaiškumai, susiję su sandorių kainodara, kuri taip pat yra viena iš pagrindinių daugiašalių korporacijų naudojamų mokesčių vengimo priemonių, taip pat nebūtų faktiškai nutrauktas mokesčių perkėlimas Sąjungos viduje; todėl ragina Komisiją nustatyti konkretų ir trumpą „konsolidavimo elemento“ įtraukimo į BKPMB iniciatyvą terminą; ragina Komisiją netaikyti jokio papildomo poveikio vertinimo šiai priemonei, kuri dešimtmečius įtraukta į ES darbotvarkę, dėl jos jau buvo atliekama daug parengiamųjų darbų ir jos taikymas Taryboje šiuo metu yra sustabdytas nuo oficialaus jos pateikimo 2011 m.;

| 120. | ragina Komisiją, kol bus priimta neribota BKPMB ir ji bus visapusiškai taikoma ES lygmeniu, nedelsiant imtis veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą apmokestinimą, sumažinti pelno perkėlimą (daugiausia sandorių kainodarą), iki konsolidavimo parengti pereinamojo laikotarpio tarpvalstybinio pelno ir nuostolių kompensavimo tvarką, kuri būtų laikino pobūdžio ir pakankamai užtikrintų, jog ja nebus sukurta naujų agresyvaus mokesčių planavimo galimybių, be to, į visas atitinkamas direktyvose toliau įtraukinėti kovos su piktnaudžiavimu taisykles; ragina Komisiją patikrinti, ar mokesčių ir įmonių teisės srities esamos direktyvos ir direktyvų projektai yra tinkami, kad būtų užtikrinamas veiksmingas apmokestinimas; ragina Tarybą pasiruošti skubiai priimti šias nuostatas; pabrėžia, kad tam, jog būtų pasiektas vienas iš jos tikslų (sumažinti biurokratiją), bendra pelno mokesčio bazė turėtų būti taikoma kartu įgyvendinant bendras apskaitos taisykles ir tinkamai suderinant administracinę mokesčių srities praktiką; |
| --- | --- |

120.

ragina Komisiją, kol bus priimta neribota BKPMB ir ji bus visapusiškai taikoma ES lygmeniu, nedelsiant imtis veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą apmokestinimą, sumažinti pelno perkėlimą (daugiausia sandorių kainodarą), iki konsolidavimo parengti pereinamojo laikotarpio tarpvalstybinio pelno ir nuostolių kompensavimo tvarką, kuri būtų laikino pobūdžio ir pakankamai užtikrintų, jog ja nebus sukurta naujų agresyvaus mokesčių planavimo galimybių, be to, į visas atitinkamas direktyvose toliau įtraukinėti kovos su piktnaudžiavimu taisykles; ragina Komisiją patikrinti, ar mokesčių ir įmonių teisės srities esamos direktyvos ir direktyvų projektai yra tinkami, kad būtų užtikrinamas veiksmingas apmokestinimas; ragina Tarybą pasiruošti skubiai priimti šias nuostatas; pabrėžia, kad tam, jog būtų pasiektas vienas iš jos tikslų (sumažinti biurokratiją), bendra pelno mokesčio bazė turėtų būti taikoma kartu įgyvendinant bendras apskaitos taisykles ir tinkamai suderinant administracinę mokesčių srities praktiką;

| 121. | ragina Komisiją priimti aiškius teisės aktus dėl ekonominio turinio, vertės kūrimo ir nuolatinės buveinės apibrėžties, siekiant visų pirma pašalinti „pašto dėžutės“ tipo įmonių problemą ir parengti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros reglamentavimo ES kriterijus ir teisės aktus, kurie būtų suderinami su EBPO darbu šiuo klausimu, tačiau tuo neapsiribotų, nes šiuo metu valstybės narės pertvarko atitinkamą savo strategiją, dažnai kartu su subsidijomis; pabrėžia, kad tuose teisės aktuose turėtų būti aiškiai nurodoma, kad privalo egzistuoti tiesioginis ryšys tarp mokesčių administratorių nustatytų lengvatinių mokesčių režimų ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos, kuriai jie nustatomi; ragina Komisiją peržiūrėti ES teisės aktus dėl kontroliuojamų užsienio įmonių ir jų taikymą remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu byloje „Cadbury Schweppes“ (C-196/04), siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai naudojamasi kontroliuojamomis užsienio įmonėmis ne vien visiškai dirbtinių susitarimų aplinkybėmis, kad būtų išvengta dvigubo neapmokestinimo atvejų; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl taisyklių dėl kontroliuojamų užsienio įmonių ES suderinimo; |
| --- | --- |

121.

ragina Komisiją priimti aiškius teisės aktus dėl ekonominio turinio, vertės kūrimo ir nuolatinės buveinės apibrėžties, siekiant visų pirma pašalinti „pašto dėžutės“ tipo įmonių problemą ir parengti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros reglamentavimo ES kriterijus ir teisės aktus, kurie būtų suderinami su EBPO darbu šiuo klausimu, tačiau tuo neapsiribotų, nes šiuo metu valstybės narės pertvarko atitinkamą savo strategiją, dažnai kartu su subsidijomis; pabrėžia, kad tuose teisės aktuose turėtų būti aiškiai nurodoma, kad privalo egzistuoti tiesioginis ryšys tarp mokesčių administratorių nustatytų lengvatinių mokesčių režimų ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos, kuriai jie nustatomi; ragina Komisiją peržiūrėti ES teisės aktus dėl kontroliuojamų užsienio įmonių ir jų taikymą remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu byloje „Cadbury Schweppes“ (C-196/04), siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai naudojamasi kontroliuojamomis užsienio įmonėmis ne vien visiškai dirbtinių susitarimų aplinkybėmis, kad būtų išvengta dvigubo neapmokestinimo atvejų; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl taisyklių dėl kontroliuojamų užsienio įmonių ES suderinimo;

| 122. | kadangi nėra jokios visuotinai pripažįstamos apibrėžties, taip pat ragina Komisiją atlikti papildomas analizes ir tyrimus siekiant apibrėžti agresyvų mokesčių planavimą ir žalingą mokesčių praktiką, ypač piktnaudžiavimą sutartimis dėl dvigubo apmokestinimo ir pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais priemones, atsižvelgiant į jų galimą įvairų neigiamą poveikį visuomenei, užtikrinti jų stebėseną ir tiksliau nustatyti mokesčių vengimo poveikį ES ir besivystančiose šalyse; taip pat ragina Komisiją nustatyti metodiką, skirtą įvertinti mokesčių surinkimo deficitą, susidarantį dėl mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo, kaip paskelbta 2015 m. kovo mėn. Komisijos pasiūlyme, ir užtikrinti, kad šis vertinimas būtų atliekamas reguliariai, siekiant stebėti pažangą ir parengti atitinkamas atsakomąsias politikos priemones; ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų siekiant išsiaiškinti visų valstybių narių „priklausomų jurisdikcijų“ konkrečią būklę ir tai, kokį svertą būtų galima naudoti savo praktikai pakeisti siekiant išvengti mokesčių bazės erozijos ES; |
| --- | --- |

122.

kadangi nėra jokios visuotinai pripažįstamos apibrėžties, taip pat ragina Komisiją atlikti papildomas analizes ir tyrimus siekiant apibrėžti agresyvų mokesčių planavimą ir žalingą mokesčių praktiką, ypač piktnaudžiavimą sutartimis dėl dvigubo apmokestinimo ir pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais priemones, atsižvelgiant į jų galimą įvairų neigiamą poveikį visuomenei, užtikrinti jų stebėseną ir tiksliau nustatyti mokesčių vengimo poveikį ES ir besivystančiose šalyse; taip pat ragina Komisiją nustatyti metodiką, skirtą įvertinti mokesčių surinkimo deficitą, susidarantį dėl mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo, kaip paskelbta 2015 m. kovo mėn. Komisijos pasiūlyme, ir užtikrinti, kad šis vertinimas būtų atliekamas reguliariai, siekiant stebėti pažangą ir parengti atitinkamas atsakomąsias politikos priemones; ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų siekiant išsiaiškinti visų valstybių narių „priklausomų jurisdikcijų“ konkrečią būklę ir tai, kokį svertą būtų galima naudoti savo praktikai pakeisti siekiant išvengti mokesčių bazės erozijos ES;

| 123. | primena, kad be sukčiavimo, susijusio su pelno apmokestinimu, vyksta didelio masto tarpvalstybinis sukčiavimas, susijęs su PVM – mokesčiu, kuris yra itin svarbus visiems nacionaliniams iždams; ragina Komisiją sukurti kovos su šia problema priemones, įskaitant geresnį nacionalinių mokesčių agentūrų veiklos koordinavimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

123.

primena, kad be sukčiavimo, susijusio su pelno apmokestinimu, vyksta didelio masto tarpvalstybinis sukčiavimas, susijęs su PVM – mokesčiu, kuris yra itin svarbus visiems nacionaliniams iždams; ragina Komisiją sukurti kovos su šia problema priemones, įskaitant geresnį nacionalinių mokesčių agentūrų veiklos koordinavimą šiuo klausimu;

Verslo apmokestinimo elgesio kodeksas

| 124. | ragina skubiai pertvarkyti Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą ir už jo taikymą užtikrinimą atsakingą Grupę, nes iki šiol paaiškėjo, kad ji yra nelabai veiksminga, siekiant pašalinti tikras kliūtis, kurios šiuo metu užkerta kelią veiksmingai kovai su žalinga mokesčių praktika, ir padėti ES mastu derinti mokesčių politiką ir bendradarbiauti jos klausimais; |
| --- | --- |

124.

ragina skubiai pertvarkyti Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą ir už jo taikymą užtikrinimą atsakingą Grupę, nes iki šiol paaiškėjo, kad ji yra nelabai veiksminga, siekiant pašalinti tikras kliūtis, kurios šiuo metu užkerta kelią veiksmingai kovai su žalinga mokesčių praktika, ir padėti ES mastu derinti mokesčių politiką ir bendradarbiauti jos klausimais;

| 125. | ragina valstybes nares tinkamai bendradarbiauti ir pritarti į 2015 m. birželio 17 d. Komisijos veiksmų planą dėl teisingo ir efektyvaus įmonių apmokestinimo ES įtrauktiems pasiūlymams; mano, kad Grupės teisėtumui būtų naudingas didesnis skaidrumas ir atskaitomybė; taigi ragina pertvarkyti Grupės valdymą ir įgaliojimus, be kita ko, paskirti nuolatinį, politiškai atskaitingą pirmininką, gerinti jos darbo metodus, įskaitant galimą vykdymo užtikrinimo mechanizmą, nuolatinį finansų ministrų ar vyresniųjų pareigūnų dalyvavimą Grupės veikloje, siekiant padidinti jos veiklos svarbą, taip pat intensyvesnį keitimąsi informacija Grupės viduje, siekiant veiksmingai spręsti mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemas; taip pat ragina atnaujinti ir išplėsti kodekse nustatytus kriterijus, siekiant įtraukti naujas žalingos mokesčių praktikos formas, be kita ko, taikomas trečiosiose šalyse; ragina Grupės pirmininką ir Tarybą Parlamento kompetentingam komitetui reguliariai pranešti apie Grupės veiklą, ypač susijusią su Grupės pusmečio ataskaitų pateikimu ECOFIN tarybai, ir reguliariai keistis su komitetu nuomonėmis; |
| --- | --- |

125.

ragina valstybes nares tinkamai bendradarbiauti ir pritarti į 2015 m. birželio 17 d. Komisijos veiksmų planą dėl teisingo ir efektyvaus įmonių apmokestinimo ES įtrauktiems pasiūlymams; mano, kad Grupės teisėtumui būtų naudingas didesnis skaidrumas ir atskaitomybė; taigi ragina pertvarkyti Grupės valdymą ir įgaliojimus, be kita ko, paskirti nuolatinį, politiškai atskaitingą pirmininką, gerinti jos darbo metodus, įskaitant galimą vykdymo užtikrinimo mechanizmą, nuolatinį finansų ministrų ar vyresniųjų pareigūnų dalyvavimą Grupės veikloje, siekiant padidinti jos veiklos svarbą, taip pat intensyvesnį keitimąsi informacija Grupės viduje, siekiant veiksmingai spręsti mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemas; taip pat ragina atnaujinti ir išplėsti kodekse nustatytus kriterijus, siekiant įtraukti naujas žalingos mokesčių praktikos formas, be kita ko, taikomas trečiosiose šalyse; ragina Grupės pirmininką ir Tarybą Parlamento kompetentingam komitetui reguliariai pranešti apie Grupės veiklą, ypač susijusią su Grupės pusmečio ataskaitų pateikimu ECOFIN tarybai, ir reguliariai keistis su komitetu nuomonėmis;

| 126. | apskritai ragina Tarybą remti tikros demokratinės kontrolės, panašios į jau taikomą kitose srityse, kuriose valstybės narės ar kitos nepriklausomos institucijos, pavyzdžiui, Europos Centrinis Bankas ir Europos Centrinio Banko priežiūros valdyba, turi išimtinės kompetencijos, skatinimą ES lygmeniu tarpvalstybinio apmokestinimo srityje; ragina Tarybą ir valstybes nares apsvarstyti galimybę įsteigti aukšto lygio grupę apmokestinimo politikos klausimais, kaip siūlo ir Komisijos pirmininkas; pabrėžia, kad tokį Parlamentui atskaitingą „mokesčių komitetą“ turėtų sudaryti Taryba, Komisija (laikantis Ekonomikos ir finansų komiteto modelio) ir nepriklausomi ekspertai, ir jis apskritai turėtų vykdyti teisėkūros ir ne teisėkūros mokesčių politikos priežiūrą ir teiktų ataskaitas ECOFIN tarybai; prašo Parlamentui suteikti iniciatyvos teisę Elgesio kodekso grupei pranešti apie visas nacionalines priemones, kurias jis laiko atitinkančias žalingos mokesčių konkurencijos kriterijus, įtrauktus į elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

126.

apskritai ragina Tarybą remti tikros demokratinės kontrolės, panašios į jau taikomą kitose srityse, kuriose valstybės narės ar kitos nepriklausomos institucijos, pavyzdžiui, Europos Centrinis Bankas ir Europos Centrinio Banko priežiūros valdyba, turi išimtinės kompetencijos, skatinimą ES lygmeniu tarpvalstybinio apmokestinimo srityje; ragina Tarybą ir valstybes nares apsvarstyti galimybę įsteigti aukšto lygio grupę apmokestinimo politikos klausimais, kaip siūlo ir Komisijos pirmininkas; pabrėžia, kad tokį Parlamentui atskaitingą „mokesčių komitetą“ turėtų sudaryti Taryba, Komisija (laikantis Ekonomikos ir finansų komiteto modelio) ir nepriklausomi ekspertai, ir jis apskritai turėtų vykdyti teisėkūros ir ne teisėkūros mokesčių politikos priežiūrą ir teiktų ataskaitas ECOFIN tarybai; prašo Parlamentui suteikti iniciatyvos teisę Elgesio kodekso grupei pranešti apie visas nacionalines priemones, kurias jis laiko atitinkančias žalingos mokesčių konkurencijos kriterijus, įtrauktus į elgesio kodeksą;

| 127. | ragina Komisiją antrą kartą atnaujinti 1999 m. parengtą „Simmons & Simmons“ ataskaitą dėl administracinės praktikos, minimos Elgesio kodekso grupės 1999 m. ataskaitos (vadinamosios D. Primarolo ataskaitos (SN4901/99)) 26 dalyje; |
| --- | --- |

127.

ragina Komisiją antrą kartą atnaujinti 1999 m. parengtą „Simmons & Simmons“ ataskaitą dėl administracinės praktikos, minimos Elgesio kodekso grupės 1999 m. ataskaitos (vadinamosios D. Primarolo ataskaitos (SN4901/99)) 26 dalyje;

| 128. | primygtinai ragina Tarybą ir valstybes nares, deramai paisant Sutarčių ir valstybių narių kompetencijos tiesioginio apmokestinimo srityje, didinti Grupės skaidrumą, atskaitomybę ir gerinti jos stebėsenos darbą, taip pat ragina Komisiją inicijuoti pamatinius teisės aktus, taikant Bendrijos metodą; mano, jog itin svarbu, kad plačiajai visuomenei taip pat būtų suteikta daugiau informacijos apie Grupės darbą; |
| --- | --- |

128.

primygtinai ragina Tarybą ir valstybes nares, deramai paisant Sutarčių ir valstybių narių kompetencijos tiesioginio apmokestinimo srityje, didinti Grupės skaidrumą, atskaitomybę ir gerinti jos stebėsenos darbą, taip pat ragina Komisiją inicijuoti pamatinius teisės aktus, taikant Bendrijos metodą; mano, jog itin svarbu, kad plačiajai visuomenei taip pat būtų suteikta daugiau informacijos apie Grupės darbą;

| 129. | ragina Komisiją visapusiškai įgyvendinti ES ombudsmeno rekomendacijas dėl ekspertų grupių sudėties ir priimti veiksmų planą, kuriuo užtikrinama, kad ekspertų grupių sudėtis būtų subalansuota; reikalauja, siekiant šio tikslo nedelsiant pradėti dabartinės struktūros ir sudėties pertvarkymą; pabrėžia, kad tokios reformos nesukeltų techninės patirties teisėkūros srityje trūkumo, nes jos būtų galima gauti per viešąsias konsultacijas ar viešuosius ekspertų klausymus, kuriuose gali dalyvauti visų interesų grupių atstovai; ragina Komisiją nustatyti aiškią interesų konfliktų apibrėžtį ir patikimą politiką, kuri užkirstų kelią subjektams, kuriems iškilusi tokių interesų konfliktų grėsmė, bei organizacijų, kurios pripažintos kaltomis dėl mokesčių slėpimo ar kitų nusikalstamų veikų, atstovams būti aktyviais bet kokio ekspertų ar patariamojo organo nariais; |
| --- | --- |

129.

ragina Komisiją visapusiškai įgyvendinti ES ombudsmeno rekomendacijas dėl ekspertų grupių sudėties ir priimti veiksmų planą, kuriuo užtikrinama, kad ekspertų grupių sudėtis būtų subalansuota; reikalauja, siekiant šio tikslo nedelsiant pradėti dabartinės struktūros ir sudėties pertvarkymą; pabrėžia, kad tokios reformos nesukeltų techninės patirties teisėkūros srityje trūkumo, nes jos būtų galima gauti per viešąsias konsultacijas ar viešuosius ekspertų klausymus, kuriuose gali dalyvauti visų interesų grupių atstovai; ragina Komisiją nustatyti aiškią interesų konfliktų apibrėžtį ir patikimą politiką, kuri užkirstų kelią subjektams, kuriems iškilusi tokių interesų konfliktų grėsmė, bei organizacijų, kurios pripažintos kaltomis dėl mokesčių slėpimo ar kitų nusikalstamų veikų, atstovams būti aktyviais bet kokio ekspertų ar patariamojo organo nariais;

Valstybės pagalba

| 130. | labai palankiai vertina ir remia pagrindinį Komisijos, kaip kompetentingos konkurencijos institucijos, vaidmenį, tebevykstančiuose valstybės pagalbos tyrimuose išankstinių sprendimų dėl mokesčių klausimais; mano, kad pasikartojanti praktika, kurios laikomasi keliose valstybėse narėse, kai valstybės pagalbą gavusių projektų atveju laikomasi slaptumo, yra nederama; ragina Komisiją kovojant su žalinga mokesčių praktika visapusiškai išnaudoti savo įgaliojimus pagal ES konkurencijos taisykles ir skirti sankcijas toms valstybėms narėms ir įmonėms, kurios susijusios su tokia praktika ir šis faktas nustatytas; pabrėžia, kad Komisijai reikia skirti daugiau išteklių (finansinių ir personalo) siekiant didinti jos gebėjimą vienu metu atlikti visus reikalingus fiskalinės valstybės pagalbos tyrimus; pabrėžia, kad valstybės narės turi vykdyti visus Komisijos tyrimų reikalavimus ir prašymus suteikti informacijos; |
| --- | --- |

130.

labai palankiai vertina ir remia pagrindinį Komisijos, kaip kompetentingos konkurencijos institucijos, vaidmenį, tebevykstančiuose valstybės pagalbos tyrimuose išankstinių sprendimų dėl mokesčių klausimais; mano, kad pasikartojanti praktika, kurios laikomasi keliose valstybėse narėse, kai valstybės pagalbą gavusių projektų atveju laikomasi slaptumo, yra nederama; ragina Komisiją kovojant su žalinga mokesčių praktika visapusiškai išnaudoti savo įgaliojimus pagal ES konkurencijos taisykles ir skirti sankcijas toms valstybėms narėms ir įmonėms, kurios susijusios su tokia praktika ir šis faktas nustatytas; pabrėžia, kad Komisijai reikia skirti daugiau išteklių (finansinių ir personalo) siekiant didinti jos gebėjimą vienu metu atlikti visus reikalingus fiskalinės valstybės pagalbos tyrimus; pabrėžia, kad valstybės narės turi vykdyti visus Komisijos tyrimų reikalavimus ir prašymus suteikti informacijos;

| 131. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į savo valstybės pagalbos modernizavimo (VPM) iniciatyvą, vėliausiai iki 2017 m. vidurio priimti naujas gaires, kuriomis būtų paaiškinta, ką reiškia su mokesčiais susijusi valstybės pagalba ir „tinkama“ sandorių kainodara, siekiant pašalinti reikalavimų besilaikantiems mokesčių mokėtojams ir mokesčių administratoriams kylančius teisinius neaiškumus, sukuriant atitinkamą valstybių narių mokesčių praktikos sistemą, o ne trukdant naudotis teisėtais išankstiniais sprendimais dėl mokesčių; nesutinka, kad Arbitražo konvencija, kuri nėra efektyvi ginčų, visų pirma su sandorių kainodaros klausimais, sprendimo priemonė, yra naudinga; mano, kad ši priemonė turėtų būti keičiama ir tapti efektyvesnė arba būti pakeista ES ginčų sprendimo mechanizmu, pagal kurį taikomos veiksmingesnės abipusio susitarimo procedūros; |
| --- | --- |

131.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į savo valstybės pagalbos modernizavimo (VPM) iniciatyvą, vėliausiai iki 2017 m. vidurio priimti naujas gaires, kuriomis būtų paaiškinta, ką reiškia su mokesčiais susijusi valstybės pagalba ir „tinkama“ sandorių kainodara, siekiant pašalinti reikalavimų besilaikantiems mokesčių mokėtojams ir mokesčių administratoriams kylančius teisinius neaiškumus, sukuriant atitinkamą valstybių narių mokesčių praktikos sistemą, o ne trukdant naudotis teisėtais išankstiniais sprendimais dėl mokesčių; nesutinka, kad Arbitražo konvencija, kuri nėra efektyvi ginčų, visų pirma su sandorių kainodaros klausimais, sprendimo priemonė, yra naudinga; mano, kad ši priemonė turėtų būti keičiama ir tapti efektyvesnė arba būti pakeista ES ginčų sprendimo mechanizmu, pagal kurį taikomos veiksmingesnės abipusio susitarimo procedūros;

| 132. | ragina Komisiją išplėsti savo tyrimus, apimant kitas „LuxLeaks“ skandale minimas daugiašales korporacijas ir į sandorių kainodarą panašaus pobūdžio ar poveikio priemones; |
| --- | --- |

132.

ragina Komisiją išplėsti savo tyrimus, apimant kitas „LuxLeaks“ skandale minimas daugiašales korporacijas ir į sandorių kainodarą panašaus pobūdžio ar poveikio priemones;

| 133. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į valstybėms narėms valstybės pagalbos modernizavimu priskirtą platesnio pobūdžio atsakomybę, apsvarstyti galimybę įsteigti nacionalinių mokesčių administratorių tinklą siekiant keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir nuosekliau padėti užkirsti kelią bet kokių mokesčių priemonių, kurios gali būti neteisėta valstybės pagalba, įvedimui; ragina Komisiją stiprinti (pertvarkytos) Elgesio kodekso grupės ir Komisijos konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimo su mokesčiais susijusių priemonių srityje strateginę veiklos sinergiją; |
| --- | --- |

133.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į valstybėms narėms valstybės pagalbos modernizavimu priskirtą platesnio pobūdžio atsakomybę, apsvarstyti galimybę įsteigti nacionalinių mokesčių administratorių tinklą siekiant keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir nuosekliau padėti užkirsti kelią bet kokių mokesčių priemonių, kurios gali būti neteisėta valstybės pagalba, įvedimui; ragina Komisiją stiprinti (pertvarkytos) Elgesio kodekso grupės ir Komisijos konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimo su mokesčiais susijusių priemonių srityje strateginę veiklos sinergiją;

| 134. | pažymi kad dabartinėmis valstybės pagalbos kontrolės taisyklėmis siekiama kovoti su antikonkurencine praktika susigrąžinant įmonėms suteiktą nepagrįstą naudą; ragina Komisiją įvertinti galimybę pakeisti galiojančias taisykles, kad sumos, atgautos pažeidus ES valstybės pagalbos taisykles, būtų grąžintos valstybėms narėms, kurios nukentėjo nuo savo mokesčių bazių erozijos, arba į ES biudžetą, o ne valstybėms narėms, kurios suteikė neteisėtą su mokesčiais susijusią pagalbą, kaip yra šiuo metu; ragina Komisiją pakeisti dabartines taisykles siekiant užtikrinti galimybę valstybės pagalbos taisyklių pažeidimo atveju skirti sankcijas atitinkamoms šalims ir įmonėms; |
| --- | --- |

134.

pažymi kad dabartinėmis valstybės pagalbos kontrolės taisyklėmis siekiama kovoti su antikonkurencine praktika susigrąžinant įmonėms suteiktą nepagrįstą naudą; ragina Komisiją įvertinti galimybę pakeisti galiojančias taisykles, kad sumos, atgautos pažeidus ES valstybės pagalbos taisykles, būtų grąžintos valstybėms narėms, kurios nukentėjo nuo savo mokesčių bazių erozijos, arba į ES biudžetą, o ne valstybėms narėms, kurios suteikė neteisėtą su mokesčiais susijusią pagalbą, kaip yra šiuo metu; ragina Komisiją pakeisti dabartines taisykles siekiant užtikrinti galimybę valstybės pagalbos taisyklių pažeidimo atveju skirti sankcijas atitinkamoms šalims ir įmonėms;

Skaidrumas

| 135. | mano, kad Sąjunga gali tapti pavyzdžiu ir pasauline lydere mokesčių skaidrumo srityje; |
| --- | --- |

135.

mano, kad Sąjunga gali tapti pavyzdžiu ir pasauline lydere mokesčių skaidrumo srityje;

| 136. | pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti skaidrumą, siekiant padidinti daugiašalių korporacijų atskaitomybę visuomenei ir padėti mokesčių administratoriams vykdyti tyrimus; pabrėžia, kad tai gali turėti didelį atgrasomąjį poveikį ir pakeisti elgseną, nes gali kilti rizika reikalavimų neatitinkančių įmonių reputacijai ir informacijos teikimui kompetentingoms institucijoms, kurios gali tokiu atveju priimti tinkamas taisomąsias priemones bei sankcijas; pabrėžia, kad skaidrumo poreikis turėtų būti subalansuotas su poreikiu apsaugoti jautrius komercinius interesus ir laikytis duomenų apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

136.

pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti skaidrumą, siekiant padidinti daugiašalių korporacijų atskaitomybę visuomenei ir padėti mokesčių administratoriams vykdyti tyrimus; pabrėžia, kad tai gali turėti didelį atgrasomąjį poveikį ir pakeisti elgseną, nes gali kilti rizika reikalavimų neatitinkančių įmonių reputacijai ir informacijos teikimui kompetentingoms institucijoms, kurios gali tokiu atveju priimti tinkamas taisomąsias priemones bei sankcijas; pabrėžia, kad skaidrumo poreikis turėtų būti subalansuotas su poreikiu apsaugoti jautrius komercinius interesus ir laikytis duomenų apsaugos taisyklių;

| 137. | mano, kad būtina padidinti su didelių daugiašalių įmonių veikla susijusį skaidrumą siekiant užtikrinti mokesčių administratorių gebėjimą veiksmingai kovoti su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu; taigi pakartoja savo poziciją, kad daugiašalės korporacijos turėtų savo finansinėse ataskaitose, pateikiamose pagal valstybę narę ir trečiąją valstybę, kuriose jos įsisteigusios, aiškiai ir suprantamai atskleisti įvairią apibendrintą informaciją, įskaitant informaciją apie savo pelną ar nuostolius neatskaičius mokesčių, pelno mokesčius ar nuostolius, darbuotojų skaičių, turimą turtą ir pagrindinę informaciją apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių (ataskaitos pagal šalis); pabrėžia, kad svarbu, jog ši informacija būtų prieinama visuomenei, greičiausiai kaip centrinis ES registras; taip pat pabrėžia, kad MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, kurios nėra daugiašalės korporacijos, turėtų būti atleistos nuo tokios prievolės; ragina Tarybą iki 2015 m. pabaigos priimti Parlamento poziciją, dėl kurios balsuota 2015 m. liepos mėn. priimant Akcininkų teisių direktyvą; pabrėžia, kad skaidrumo reikalavimai turėtų būti formuluojami ir įgyvendinami taip, kad dėl jų taikymo ES įmonės neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje; |
| --- | --- |

137.

mano, kad būtina padidinti su didelių daugiašalių įmonių veikla susijusį skaidrumą siekiant užtikrinti mokesčių administratorių gebėjimą veiksmingai kovoti su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu; taigi pakartoja savo poziciją, kad daugiašalės korporacijos turėtų savo finansinėse ataskaitose, pateikiamose pagal valstybę narę ir trečiąją valstybę, kuriose jos įsisteigusios, aiškiai ir suprantamai atskleisti įvairią apibendrintą informaciją, įskaitant informaciją apie savo pelną ar nuostolius neatskaičius mokesčių, pelno mokesčius ar nuostolius, darbuotojų skaičių, turimą turtą ir pagrindinę informaciją apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių (ataskaitos pagal šalis); pabrėžia, kad svarbu, jog ši informacija būtų prieinama visuomenei, greičiausiai kaip centrinis ES registras; taip pat pabrėžia, kad MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, kurios nėra daugiašalės korporacijos, turėtų būti atleistos nuo tokios prievolės; ragina Tarybą iki 2015 m. pabaigos priimti Parlamento poziciją, dėl kurios balsuota 2015 m. liepos mėn. priimant Akcininkų teisių direktyvą; pabrėžia, kad skaidrumo reikalavimai turėtų būti formuluojami ir įgyvendinami taip, kad dėl jų taikymo ES įmonės neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje;

| 138. | ragina valstybes nares įgyvendinti išsamesnių ataskaitų pagal šalis teikimo sistemą jų mokesčių administratoriams, remiantis EBPO standartu ir įtraukiant išsamesnę informaciją, pavyzdžiui, mokesčių deklaracijas ir grupės vidaus sandorius; pabrėžia, jog įmonėms teikiant kitiems mokesčių administratoriams informacija apie mokesčius drauge reikia pagerinti ginčų sprendimo sistemą, siekiant paaiškinti kiekvienos ginčo šalies atitinkamas teises ir išvengti bet kokio neigiamo šalutinio poveikio; pabrėžia, kad informaciją trečiųjų valstybių mokesčių administratoriams reikėtų perduoti tik tais atvejais, jei atitinkama šalis yra nustačiusi ES arbitražo konvencijos nuostatoms lygiavertes nuostatas; taip pat ragina parengti suderintus apskaitos standartus, kuriuos taikant būtų galima atskleisti smulkesnę informaciją apie autorinį atlyginimą; |
| --- | --- |

138.

ragina valstybes nares įgyvendinti išsamesnių ataskaitų pagal šalis teikimo sistemą jų mokesčių administratoriams, remiantis EBPO standartu ir įtraukiant išsamesnę informaciją, pavyzdžiui, mokesčių deklaracijas ir grupės vidaus sandorius; pabrėžia, jog įmonėms teikiant kitiems mokesčių administratoriams informacija apie mokesčius drauge reikia pagerinti ginčų sprendimo sistemą, siekiant paaiškinti kiekvienos ginčo šalies atitinkamas teises ir išvengti bet kokio neigiamo šalutinio poveikio; pabrėžia, kad informaciją trečiųjų valstybių mokesčių administratoriams reikėtų perduoti tik tais atvejais, jei atitinkama šalis yra nustačiusi ES arbitražo konvencijos nuostatoms lygiavertes nuostatas; taip pat ragina parengti suderintus apskaitos standartus, kuriuos taikant būtų galima atskleisti smulkesnę informaciją apie autorinį atlyginimą;

| 139. | prašo Komisijos remti šią poziciją, atsižvelgiant į savo ankstesnius vertinimus ir pozicijas, ir imtis visų reikalingų veiksmų siekiant užtikrinti pasiūlymų išplėsti jos taikymą visoms ES vidaus rinkoje veikiančioms daugiašalėms įmonėms ir ragina EBPO remti tokį platesnį taikymą visame pasaulyje siekiant užtikrinti, kad visoms tarpvalstybinę veiklą vykdančioms įmonėms būtų taikomos panašios prievolės; pabrėžia, kad veiksmai, kuriais siekiama didinti skaidrumą, nors ir būtina, bet nepakankama priemonė šiam klausimui visapusiškai spręsti ir kad nacionalines, ES ir tarptautinę mokesčių sistemas taip pat reikia iš esmės pertvarkyti; |
| --- | --- |

139.

prašo Komisijos remti šią poziciją, atsižvelgiant į savo ankstesnius vertinimus ir pozicijas, ir imtis visų reikalingų veiksmų siekiant užtikrinti pasiūlymų išplėsti jos taikymą visoms ES vidaus rinkoje veikiančioms daugiašalėms įmonėms ir ragina EBPO remti tokį platesnį taikymą visame pasaulyje siekiant užtikrinti, kad visoms tarpvalstybinę veiklą vykdančioms įmonėms būtų taikomos panašios prievolės; pabrėžia, kad veiksmai, kuriais siekiama didinti skaidrumą, nors ir būtina, bet nepakankama priemonė šiam klausimui visapusiškai spręsti ir kad nacionalines, ES ir tarptautinę mokesčių sistemas taip pat reikia iš esmės pertvarkyti;

| 140. | pabrėžia, kad dėl dabartinio daugiašalės mokesčių sistemos neskaidrumo daugiašalėms korporacijoms sudaromos sąlygos išvengti mokesčių, apeiti nacionalinius mokesčių įstatymus ir savo pelną perkelti į mokesčių rojus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti mokesčių administratoriams visapusišką prieigą prie centrinių tikrųjų įmonių ir patikos subjektų savininkų registrų, kaip nustatyta ketvirtojoje Kovos su pinigų plovimu direktyvoje; ragina valstybes nares sparčiai į nacionalinę teisę perkelti ketvirtąją Kovos su pinigų plovimu direktyvą, užtikrinant plačią ir paprastą prieigą prie informacijos, pateikiamos centriniuose tikrųjų savininkų registruose; pakartoja savo poziciją, kad šie registrai turėtų būti vieši; |
| --- | --- |

140.

pabrėžia, kad dėl dabartinio daugiašalės mokesčių sistemos neskaidrumo daugiašalėms korporacijoms sudaromos sąlygos išvengti mokesčių, apeiti nacionalinius mokesčių įstatymus ir savo pelną perkelti į mokesčių rojus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti mokesčių administratoriams visapusišką prieigą prie centrinių tikrųjų įmonių ir patikos subjektų savininkų registrų, kaip nustatyta ketvirtojoje Kovos su pinigų plovimu direktyvoje; ragina valstybes nares sparčiai į nacionalinę teisę perkelti ketvirtąją Kovos su pinigų plovimu direktyvą, užtikrinant plačią ir paprastą prieigą prie informacijos, pateikiamos centriniuose tikrųjų savininkų registruose; pakartoja savo poziciją, kad šie registrai turėtų būti vieši;

| 141. | pripažįsta Komisijos atliekamą darbą kuriant Europos Sąjungos mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį (angl. TIN); ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES TIN, vadovaujantis pagrindiniais ES TIN principais, išdėstytais 2012 m. Komisijos Veiksmų plane stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu (veiksmas Nr. 22); primena, kad TIN laikomi geriausia priemone mokesčių mokėtojams nustatyti, todėl primygtinai ragina sparčiau įgyvendinti šį projektą; be to, ragina Komisiją aktyviai dirbti siekiant sukurti panašų identifikacinį numerį pasauliniu mastu, kaip antai Reguliavimo priežiūros komiteto pasaulinis juridinio asmens identifikatorius (angl. LEI); |
| --- | --- |

141.

pripažįsta Komisijos atliekamą darbą kuriant Europos Sąjungos mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį (angl. TIN); ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES TIN, vadovaujantis pagrindiniais ES TIN principais, išdėstytais 2012 m. Komisijos Veiksmų plane stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu (veiksmas Nr. 22); primena, kad TIN laikomi geriausia priemone mokesčių mokėtojams nustatyti, todėl primygtinai ragina sparčiau įgyvendinti šį projektą; be to, ragina Komisiją aktyviai dirbti siekiant sukurti panašų identifikacinį numerį pasauliniu mastu, kaip antai Reguliavimo priežiūros komiteto pasaulinis juridinio asmens identifikatorius (angl. LEI);

| 142. | be to, pabrėžia, kad skaidrumas taip pat svarbus dabar vykdomuose valstybės pagalbos tyrimuose dėl išankstinių sprendimų dėl mokesčių; |
| --- | --- |

142.

be to, pabrėžia, kad skaidrumas taip pat svarbus dabar vykdomuose valstybės pagalbos tyrimuose dėl išankstinių sprendimų dėl mokesčių;

| 143. | ragina Komisiją išsiaiškinti galimybes ES įgyvendinti nuostatas, panašias į JAV Vyriausybės apskaitos standartų valdybos (GASB) taisyklę (48), pagal kurią iš valstijų ir vietos vykdomosios valdžios institucijų reikalaujama pranešti, kiek įplaukų jos praranda dėl pelno mokesčių lengvatų, suteikiamų ekonominio vystymosi labui; |
| --- | --- |

143.

ragina Komisiją išsiaiškinti galimybes ES įgyvendinti nuostatas, panašias į JAV Vyriausybės apskaitos standartų valdybos (GASB) taisyklę (48), pagal kurią iš valstijų ir vietos vykdomosios valdžios institucijų reikalaujama pranešti, kiek įplaukų jos praranda dėl pelno mokesčių lengvatų, suteikiamų ekonominio vystymosi labui;

Informatorių apsauga

| 144. | ragina Komisiją iki 2016 m. birželio mėn. pasiūlyti sukurti ES teisės aktų sistemą, skirtą veiksmingai informatorių ir panašių asmenų apsaugai; pabrėžia, jog nepriimtina, kad piliečiai ir žurnalistai gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn, o ne teisiškai saugomi, kai visuomenės interesais atskleidžia informaciją arba praneša apie įtariamus nusižengimus, pažeidimus, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, visų pirma mokesčių vengimo, mokesčių slėpimo ir pinigų plovimo atvejais, arba bet kokio kito elgesio, kuriuo pažeidžiami pagrindiniai ES principai, atvejais, pavyzdžiui, lojalaus bendradarbiavimo principo pažeidimo atveju; |
| --- | --- |

144.

ragina Komisiją iki 2016 m. birželio mėn. pasiūlyti sukurti ES teisės aktų sistemą, skirtą veiksmingai informatorių ir panašių asmenų apsaugai; pabrėžia, jog nepriimtina, kad piliečiai ir žurnalistai gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn, o ne teisiškai saugomi, kai visuomenės interesais atskleidžia informaciją arba praneša apie įtariamus nusižengimus, pažeidimus, sukčiavimą ar neteisėtą veiklą, visų pirma mokesčių vengimo, mokesčių slėpimo ir pinigų plovimo atvejais, arba bet kokio kito elgesio, kuriuo pažeidžiami pagrindiniai ES principai, atvejais, pavyzdžiui, lojalaus bendradarbiavimo principo pažeidimo atveju;

| 145. | ragina Komisiją apsvarstyti įvairias priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti tokią apsaugą nuo nepagrįsto baudžiamojo persekiojimo, ekonominių sankcijų ar diskriminacijos, tuo pačiu užtikrinant ir konfidencialumo bei komercinių paslapčių apsaugą; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į JAV C. Doddo ir B. Franko aktą, pagal kurį informatoriai gauna atlygį už tai, kad valdžios institucijoms teikia pirminę informaciją, ir yra apsaugomi nuo teisinio persekiojimo ir darbo vietų praradimo, nepamirštant, kad toks atlygis neturėtų būti paskata skelbti konfidencialią verslo informaciją; siūlo sukurti nepriklausomą ES įstaigą, atsakingą už šios informacijos rinkimą, tyrimų vykdymą ir ES lygmens bendrąjį atlygio informatoriams fondą, siekiant užtikrinti deramos finansinės paramos teikimą informatoriams, o ši įstaiga būtų finansuojama proporcinga susigrąžintų lėšų ar skirtų baudų dalimi; laikosi nuomonės, kad apsauga taip pat turėtų būti taikoma informatoriams, informuojantiems visuomenę, kai į pranešimą nacionalinio arba ES lygmens kompetentingai institucijai nereaguojama per vieną mėnesį; |
| --- | --- |

145.

ragina Komisiją apsvarstyti įvairias priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti tokią apsaugą nuo nepagrįsto baudžiamojo persekiojimo, ekonominių sankcijų ar diskriminacijos, tuo pačiu užtikrinant ir konfidencialumo bei komercinių paslapčių apsaugą; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į JAV C. Doddo ir B. Franko aktą, pagal kurį informatoriai gauna atlygį už tai, kad valdžios institucijoms teikia pirminę informaciją, ir yra apsaugomi nuo teisinio persekiojimo ir darbo vietų praradimo, nepamirštant, kad toks atlygis neturėtų būti paskata skelbti konfidencialią verslo informaciją; siūlo sukurti nepriklausomą ES įstaigą, atsakingą už šios informacijos rinkimą, tyrimų vykdymą ir ES lygmens bendrąjį atlygio informatoriams fondą, siekiant užtikrinti deramos finansinės paramos teikimą informatoriams, o ši įstaiga būtų finansuojama proporcinga susigrąžintų lėšų ar skirtų baudų dalimi; laikosi nuomonės, kad apsauga taip pat turėtų būti taikoma informatoriams, informuojantiems visuomenę, kai į pranešimą nacionalinio arba ES lygmens kompetentingai institucijai nereaguojama per vieną mėnesį;

Įmonių socialinė atsakomybė

| 146. | mano, kad atsakingos mokesčių strategijos vykdymas turi būti laikomas įmonių socialinės atsakomybės ramsčiu, visų pirma remiantis atnaujinta įmonių socialinės atsakomybės, kaip įmonių atsakomybės už jų poveikį visuomenei, apibrėžtimi (49); apgailestauja, kad dauguma įmonių neįtraukia šių nuostatų į savo įmonės socialinės atsakomybės ataskaitą; pabrėžia, kad agresyvus mokesčių planavimas nesuderinamas su įmonių socialine atsakomybe; ragina Europos Komisiją į atnaujintą ES įmonių socialinės atsakomybės strategiją įtraukti šį elementą ir deramai apibrėžti jo turinį; |
| --- | --- |

146.

mano, kad atsakingos mokesčių strategijos vykdymas turi būti laikomas įmonių socialinės atsakomybės ramsčiu, visų pirma remiantis atnaujinta įmonių socialinės atsakomybės, kaip įmonių atsakomybės už jų poveikį visuomenei, apibrėžtimi (49); apgailestauja, kad dauguma įmonių neįtraukia šių nuostatų į savo įmonės socialinės atsakomybės ataskaitą; pabrėžia, kad agresyvus mokesčių planavimas nesuderinamas su įmonių socialine atsakomybe; ragina Europos Komisiją į atnaujintą ES įmonių socialinės atsakomybės strategiją įtraukti šį elementą ir deramai apibrėžti jo turinį;

Trečiųjų valstybių aspektas

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO)

| 147. | remia EBPO BEPS veiksmų planą, bet sykiu pripažįsta, kad jis yra kompromiso, kurio nepakanka mokesčių vengimo problemos mastui spręsti, rezultatas ir kad šie pasiūlymai turėtų tapti pagrindu imtis tolesnių veiksmų ES ir pasauliniu lygmeniu; ragina, kad EBPO, jos valstybės narės ir visos kitos dalyvaujančios šalys sukurtų tvirtą stebėsenos priemonę, skirtą vertinti pažangai įgyvendinant tas gaires, rinkti jų veiksmingumo įrodymus ir galbūt imtis taisomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

147.

remia EBPO BEPS veiksmų planą, bet sykiu pripažįsta, kad jis yra kompromiso, kurio nepakanka mokesčių vengimo problemos mastui spręsti, rezultatas ir kad šie pasiūlymai turėtų tapti pagrindu imtis tolesnių veiksmų ES ir pasauliniu lygmeniu; ragina, kad EBPO, jos valstybės narės ir visos kitos dalyvaujančios šalys sukurtų tvirtą stebėsenos priemonę, skirtą vertinti pažangai įgyvendinant tas gaires, rinkti jų veiksmingumo įrodymus ir galbūt imtis taisomųjų veiksmų;

| 148. | rekomenduoja stiprinti EBPO ir Komisijos institucinius ryšius ir bendradarbiavimą siekiant užtikrinti dviejų procesų suderinamumą ir išvengti dvigubų standartų; ragina valstybes nares skubiai į nacionalinius teisės aktus perkelti visas ES teisės aktų nuostatas, grindžiamas EBPO gairėmis, kad ES taptų lydere įgyvendinant EBPO rekomendacijas; tačiau pabrėžia, kad EBPO metodas vis dar pagrįstas privalomos teisinės galios neturinčiais teisės aktais ir kad jos veiksmus turi papildyti tinkama bendrosios rinkos poreikius tenkinanti ES lygmens teisės aktų sistema, pavyzdžiui, direktyva dėl kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu, kuri būtų platesnio užmojo nei EBPO BEPS iniciatyva tose srityse, kurios nepakankamai reglamentuojamos; |
| --- | --- |

148.

rekomenduoja stiprinti EBPO ir Komisijos institucinius ryšius ir bendradarbiavimą siekiant užtikrinti dviejų procesų suderinamumą ir išvengti dvigubų standartų; ragina valstybes nares skubiai į nacionalinius teisės aktus perkelti visas ES teisės aktų nuostatas, grindžiamas EBPO gairėmis, kad ES taptų lydere įgyvendinant EBPO rekomendacijas; tačiau pabrėžia, kad EBPO metodas vis dar pagrįstas privalomos teisinės galios neturinčiais teisės aktais ir kad jos veiksmus turi papildyti tinkama bendrosios rinkos poreikius tenkinanti ES lygmens teisės aktų sistema, pavyzdžiui, direktyva dėl kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu, kuri būtų platesnio užmojo nei EBPO BEPS iniciatyva tose srityse, kurios nepakankamai reglamentuojamos;

Mokesčių rojai

| 149. | ragina laikytis bendro ES požiūrio į mokesčių rojus; ragina Komisiją visų pirma tęsti darbą, skirtą parengti ir priimti ES apibrėžtį, bendrus mokesčių rojų nustatymo kriterijus (neatsižvelgiant į tų teritorijų vietą) ir atitinkamas sankcijas su jais bendradarbiaujančioms šalims, remiantis savo 2012 m. gruodžio mėn. rekomendacija dėl priemonių, kuriomis trečiosios šalys skatinamos laikytis minimalių gero mokesčių srities valdymo standartų (t. y. ne tik keistis informacija ir užtikrinti skaidrumą, bet taip pat užtikrinti sąžiningą mokesčių konkurenciją ir veiksmingą apmokestinimą), taip pat mokesčių rojus agresyvaus mokesčių planavimo tikslais naudojančioms įmonėms, be to, apibrėžti tinkamas bendrąsias priemones, taikomas toms jurisdikcijoms; atkreipia dėmesį į prieš tai minėtą savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais, kurioje sudarytas nebaigtinis tokių galimų priemonių sąrašas (50); pakartoja, kad reguliariai atnaujinami ir išsamiais, skaidriais, patikimais, objektyviai patikrinamais ir visuotinai priimtinais rodikliais pagrįsti tikrai ES lygmens sąrašai būtų veiksmingesni kaip priemonė geram mokesčių srities valdymui skatinti ir elgsenai mokesčių klausimais tų jurisdikcijų atžvilgiu ir jose keisti; |
| --- | --- |

149.

ragina laikytis bendro ES požiūrio į mokesčių rojus; ragina Komisiją visų pirma tęsti darbą, skirtą parengti ir priimti ES apibrėžtį, bendrus mokesčių rojų nustatymo kriterijus (neatsižvelgiant į tų teritorijų vietą) ir atitinkamas sankcijas su jais bendradarbiaujančioms šalims, remiantis savo 2012 m. gruodžio mėn. rekomendacija dėl priemonių, kuriomis trečiosios šalys skatinamos laikytis minimalių gero mokesčių srities valdymo standartų (t. y. ne tik keistis informacija ir užtikrinti skaidrumą, bet taip pat užtikrinti sąžiningą mokesčių konkurenciją ir veiksmingą apmokestinimą), taip pat mokesčių rojus agresyvaus mokesčių planavimo tikslais naudojančioms įmonėms, be to, apibrėžti tinkamas bendrąsias priemones, taikomas toms jurisdikcijoms; atkreipia dėmesį į prieš tai minėtą savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais, kurioje sudarytas nebaigtinis tokių galimų priemonių sąrašas (50); pakartoja, kad reguliariai atnaujinami ir išsamiais, skaidriais, patikimais, objektyviai patikrinamais ir visuotinai priimtinais rodikliais pagrįsti tikrai ES lygmens sąrašai būtų veiksmingesni kaip priemonė geram mokesčių srities valdymui skatinti ir elgsenai mokesčių klausimais tų jurisdikcijų atžvilgiu ir jose keisti;

| 150. | ragina Komisiją į ES juodąjį sąrašą įtraukti tas teritorijas, kurios subjektams suteikia fiskalinių lengvatų nereikalaudamos, kad jie toje šalyje užsiimtų reikšminga ekonomine veikla, nustato itin žemus faktinius mokesčius ir automatiškai nesikeičia informacija apie mokesčius su kitomis jurisdikcijomis; |
| --- | --- |

150.

ragina Komisiją į ES juodąjį sąrašą įtraukti tas teritorijas, kurios subjektams suteikia fiskalinių lengvatų nereikalaudamos, kad jie toje šalyje užsiimtų reikšminga ekonomine veikla, nustato itin žemus faktinius mokesčius ir automatiškai nesikeičia informacija apie mokesčius su kitomis jurisdikcijomis;

| 151. | visų pirma pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog į išorę nukreipti finansiniai srautai būtų bent vieną kartą apmokestinti, pavyzdžiui, nustatant išskaičiuojamąjį mokestį arba lygiavertes priemones, siekiant išvengti, kad pelnas nebūtų perkeltas iš ES neapmokestintas, taip pat ragina Komisiją pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pavyzdžiui, dėl Patronuojančių ir dukterinių bendrovių direktyvos ir Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyvos persvarstymo; pabrėžia, kad turėtų būti įdiegta sistema siekiant užtikrinti, kad šiai operacijai patvirtinti patvirtinimo dokumentas būtų pateiktas nacionaliniams mokesčių administratoriams ir perduodamas Komisijai, taip apsaugant bendrąją rinką ir išlaikant ryšį tarp vietovės, kurioje gaunamas pelnas ir kuriama ekonominė vertė, ir vietovės, kurioje jie apmokestinami; pabrėžia, kad tokios sistemos struktūra turi būti atidžiai apgalvota, siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo ir ginčų; pritardamas tam, kad EBPO skatina taikyti daugiašalę strategiją mokesčių klausimais, kuria siekiama supaprastinti tarptautinę apmokestinimo tvarką ir užtikrinti, kad pelnas būtų apmokestinamas ten, kur kuriama vertė, ragina Komisiją stiprinti ES vaidmenį tarptautiniu mastu laikantis vieningos pozicijos ir toliau rengti bendrą ES strategiją dėl dvišalių mokesčių sutarčių ir laipsniškai pakeisti daug atskirų dvišalių mokesčių sutarčių ES ir trečiųjų jurisdikcijų sutartimis; pabrėžia, kad tai būtų pats greičiausias būdas su palankesnių mokesčių sutarčių paieškos problemai spręsti; tuo tarpu ragina valstybes nares pagal BEPS pasiūlymus nedelsiant įtraukti kovos su piktnaudžiavimu nuostatas į savo mokesčių sutartis; |
| --- | --- |

151.

visų pirma pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog į išorę nukreipti finansiniai srautai būtų bent vieną kartą apmokestinti, pavyzdžiui, nustatant išskaičiuojamąjį mokestį arba lygiavertes priemones, siekiant išvengti, kad pelnas nebūtų perkeltas iš ES neapmokestintas, taip pat ragina Komisiją pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pavyzdžiui, dėl Patronuojančių ir dukterinių bendrovių direktyvos ir Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyvos persvarstymo; pabrėžia, kad turėtų būti įdiegta sistema siekiant užtikrinti, kad šiai operacijai patvirtinti patvirtinimo dokumentas būtų pateiktas nacionaliniams mokesčių administratoriams ir perduodamas Komisijai, taip apsaugant bendrąją rinką ir išlaikant ryšį tarp vietovės, kurioje gaunamas pelnas ir kuriama ekonominė vertė, ir vietovės, kurioje jie apmokestinami; pabrėžia, kad tokios sistemos struktūra turi būti atidžiai apgalvota, siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo ir ginčų; pritardamas tam, kad EBPO skatina taikyti daugiašalę strategiją mokesčių klausimais, kuria siekiama supaprastinti tarptautinę apmokestinimo tvarką ir užtikrinti, kad pelnas būtų apmokestinamas ten, kur kuriama vertė, ragina Komisiją stiprinti ES vaidmenį tarptautiniu mastu laikantis vieningos pozicijos ir toliau rengti bendrą ES strategiją dėl dvišalių mokesčių sutarčių ir laipsniškai pakeisti daug atskirų dvišalių mokesčių sutarčių ES ir trečiųjų jurisdikcijų sutartimis; pabrėžia, kad tai būtų pats greičiausias būdas su palankesnių mokesčių sutarčių paieškos problemai spręsti; tuo tarpu ragina valstybes nares pagal BEPS pasiūlymus nedelsiant įtraukti kovos su piktnaudžiavimu nuostatas į savo mokesčių sutartis;

| 152. | mano, kad sudarant laisvosios prekybos susitarimus taip pat reikia stiprinti bendradarbiavimą mokesčių srityje, užkertant kelią toje pačioje rinkoje konkuruojančių įmonių mokesčių vengimui ir užtikrinant vienodas veiklos sąlygas; todėl ragina Komisiją į visus ES laisvosios prekybos susitarimus įtraukti mokesčių nuostatas, pagal kurias šalys partnerės privalėtų užtikrinti gerą mokesčių srities valdymą ir abipusiškumo principo taikymą mokesčių srityje; pabrėžia, kad Gero mokesčių srities valdymo platformos atliekamas darbas yra tinkamas šios koncepcijos įgyvendinimo pagrindas; pabrėžia, kad toks pat principas galėtų būti taikomas ES bendradarbiavimo susitarimams; |
| --- | --- |

152.

mano, kad sudarant laisvosios prekybos susitarimus taip pat reikia stiprinti bendradarbiavimą mokesčių srityje, užkertant kelią toje pačioje rinkoje konkuruojančių įmonių mokesčių vengimui ir užtikrinant vienodas veiklos sąlygas; todėl ragina Komisiją į visus ES laisvosios prekybos susitarimus įtraukti mokesčių nuostatas, pagal kurias šalys partnerės privalėtų užtikrinti gerą mokesčių srities valdymą ir abipusiškumo principo taikymą mokesčių srityje; pabrėžia, kad Gero mokesčių srities valdymo platformos atliekamas darbas yra tinkamas šios koncepcijos įgyvendinimo pagrindas; pabrėžia, kad toks pat principas galėtų būti taikomas ES bendradarbiavimo susitarimams;

| 153. | ragina ES institucijas nebendradarbiauti su tomis jurisdikcijomis, kurios laikomos mokesčių klausimais bendradarbiauti nelinkusiomis jurisdikcijomis, taip pat su įmonėmis, pripažintomis kaltomis mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ar agresyviu mokesčių planavimu; prašo tokių institucijų, kaip Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB), nutraukti bendradarbiavimą per finansų tarpininkus su bendradarbiauti mokesčių klausimais nelinkusiomis jurisdikcijomis; be to, prašo ES institucijų įsipareigoti neskirti ES finansavimo įmonėms, kurios pripažintomis kaltomis mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ar agresyviu mokesčių planavimu; |
| --- | --- |

153.

ragina ES institucijas nebendradarbiauti su tomis jurisdikcijomis, kurios laikomos mokesčių klausimais bendradarbiauti nelinkusiomis jurisdikcijomis, taip pat su įmonėmis, pripažintomis kaltomis mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ar agresyviu mokesčių planavimu; prašo tokių institucijų, kaip Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB), nutraukti bendradarbiavimą per finansų tarpininkus su bendradarbiauti mokesčių klausimais nelinkusiomis jurisdikcijomis; be to, prašo ES institucijų įsipareigoti neskirti ES finansavimo įmonėms, kurios pripažintomis kaltomis mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ar agresyviu mokesčių planavimu;

| 154. | ragina Komisiją taikyti visas turimas priemones siekiant skatinti remtis labiau koordinuotu požiūriu išsivysčiusių šalių atžvilgiu, kad būtų skatinama labiau laikytis abipusiškumo principo mokesčių srityje, visų pirma keičiantis informacija su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis įsigaliojus Užsienio sąskaitoms taikomų mokestinių prievolių vykdymo aktui (FATCA); taip pat ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2015 m. gegužės 27 d. ES ir Šveicarijos susitarimą dėl automatinių finansinių sąskaitų informacijos mainų, atidžiai stebėti sutartą laipsnišką tam tikros žalingos mokesčių praktikos Šveicarijoje panaikinimą pagal BEPS gaires, siekiant išsaugoti bendrąją rinką, taip pat ateityje nenustatyti naujų žalingų mokesčių priemonių; ragina Komisiją tebevykstančiose derybose su Šveicarija pasiūlyti Šveicarijos teisėje nustatyti kontroliuojamų užsienio įmonių taisykles; primygtinai reikalauja, jog Komisijos užtikrintų, kad Šveicarija laikytųsi ES požiūrio į apmokestinimą, ir pateiktų atitinkamą ataskaitą Parlamentui; |
| --- | --- |

154.

ragina Komisiją taikyti visas turimas priemones siekiant skatinti remtis labiau koordinuotu požiūriu išsivysčiusių šalių atžvilgiu, kad būtų skatinama labiau laikytis abipusiškumo principo mokesčių srityje, visų pirma keičiantis informacija su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis įsigaliojus Užsienio sąskaitoms taikomų mokestinių prievolių vykdymo aktui (FATCA); taip pat ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2015 m. gegužės 27 d. ES ir Šveicarijos susitarimą dėl automatinių finansinių sąskaitų informacijos mainų, atidžiai stebėti sutartą laipsnišką tam tikros žalingos mokesčių praktikos Šveicarijoje panaikinimą pagal BEPS gaires, siekiant išsaugoti bendrąją rinką, taip pat ateityje nenustatyti naujų žalingų mokesčių priemonių; ragina Komisiją tebevykstančiose derybose su Šveicarija pasiūlyti Šveicarijos teisėje nustatyti kontroliuojamų užsienio įmonių taisykles; primygtinai reikalauja, jog Komisijos užtikrintų, kad Šveicarija laikytųsi ES požiūrio į apmokestinimą, ir pateiktų atitinkamą ataskaitą Parlamentui;

| 155. | primena, kad visos valstybės narės, prisijungusios prie Konvencijos dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje, taip pat 2014 m. atlikus atitinkamų ES direktyvų peržiūrą (51), nusprendė laikytis daugiašalio požiūrio į automatinį keitimąsi informacija; pabrėžia, kad šios dvi iniciatyvos yra pagrindiniai elementai, kuriuos pasitelkiant kovojama su mokesčių slėpimu ir banko paslaptimi, nes jose numatyta finansų įstaigų prievolė mokesčių administratoriams pranešti įvairią informaciją apie rezidentus, gavusius pajamų iš užsienyje laikomo turto; |
| --- | --- |

155.

primena, kad visos valstybės narės, prisijungusios prie Konvencijos dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje, taip pat 2014 m. atlikus atitinkamų ES direktyvų peržiūrą (51), nusprendė laikytis daugiašalio požiūrio į automatinį keitimąsi informacija; pabrėžia, kad šios dvi iniciatyvos yra pagrindiniai elementai, kuriuos pasitelkiant kovojama su mokesčių slėpimu ir banko paslaptimi, nes jose numatyta finansų įstaigų prievolė mokesčių administratoriams pranešti įvairią informaciją apie rezidentus, gavusius pajamų iš užsienyje laikomo turto;

Besivystančios šalys

| 156. | atkreipia dėmesį į tai, kad numatant veiksmus ir politiką, kuriais būtų kovojama su mokesčių vengimu, ypatingas dėmesys nacionaliniu, ES ar tarptautiniu lygiu turėtų būti skiriamas besivystančių šalių ir, visų pirma, mažiausiai išsivysčiusių šalių, kurios paprastai patiria didžiausią neigiamą pelno mokesčio vengimo poveikį ir turi labai siauras mokesčių bazes ir mažą mokesčių ir BVP santykį, padėčiai; pabrėžia, kad šie veiksmai ir politika turėtų padėti kurti viešąsias įplaukas, proporcingas jų teritorijoje sukurtai pridėtinei vertei, siekiant tinkamai finansuoti vystymosi strategijas, Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimą ir laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, palankiai vertina JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komiteto darbą; ragina Komisiją remti besivystančių šalių interesus vykdant esamas tarptautines iniciatyvas ir įtraukti besivystančių šalių atstovus į savo Gero mokesčių srities valdymo platformą; |
| --- | --- |

156.

atkreipia dėmesį į tai, kad numatant veiksmus ir politiką, kuriais būtų kovojama su mokesčių vengimu, ypatingas dėmesys nacionaliniu, ES ar tarptautiniu lygiu turėtų būti skiriamas besivystančių šalių ir, visų pirma, mažiausiai išsivysčiusių šalių, kurios paprastai patiria didžiausią neigiamą pelno mokesčio vengimo poveikį ir turi labai siauras mokesčių bazes ir mažą mokesčių ir BVP santykį, padėčiai; pabrėžia, kad šie veiksmai ir politika turėtų padėti kurti viešąsias įplaukas, proporcingas jų teritorijoje sukurtai pridėtinei vertei, siekiant tinkamai finansuoti vystymosi strategijas, Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimą ir laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, palankiai vertina JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komiteto darbą; ragina Komisiją remti besivystančių šalių interesus vykdant esamas tarptautines iniciatyvas ir įtraukti besivystančių šalių atstovus į savo Gero mokesčių srities valdymo platformą;

| 157. | ragina ES ir EBPO BEPS sistemos nares užtikrinti, kad EBPO parengtame naujame visuotiniame automatinių informacijos mainų standarte būtų numatytas pereinamasis laikotarpis besivystančioms šalims, kurios dėl administracinių pajėgumų trūkumo šiuo metu negali įvykdyti abipusiai taikomų automatinių informacijos mainų reikalavimų; |
| --- | --- |

157.

ragina ES ir EBPO BEPS sistemos nares užtikrinti, kad EBPO parengtame naujame visuotiniame automatinių informacijos mainų standarte būtų numatytas pereinamasis laikotarpis besivystančioms šalims, kurios dėl administracinių pajėgumų trūkumo šiuo metu negali įvykdyti abipusiai taikomų automatinių informacijos mainų reikalavimų;

| 158. | ragina Komisiją pasiūlyti kitų priemonių, padėsiančių stiprinti administracinius pajėgumus besivystančiose šalyse, visų pirma mokesčių srityje, kad būtų galima efektyviai keistis mokesčių informacija su jų administratoriais; ragina sukurti besivystančioms šalims skirtą platformą, įgyvendinant bandomuosius projektus dėl automatinio keitimosi informacija; ragina besivystančias šalis skatinti regioninius susitarimus arba kitų formų bendradarbiavimą mokesčių klausimais, siekiant pagerinti jų derybinę poziciją tiesioginių užsienio investuotojų ir daugiašalių korporacijų atžvilgiu ir spręsti bendro intereso klausimus; |
| --- | --- |

158.

ragina Komisiją pasiūlyti kitų priemonių, padėsiančių stiprinti administracinius pajėgumus besivystančiose šalyse, visų pirma mokesčių srityje, kad būtų galima efektyviai keistis mokesčių informacija su jų administratoriais; ragina sukurti besivystančioms šalims skirtą platformą, įgyvendinant bandomuosius projektus dėl automatinio keitimosi informacija; ragina besivystančias šalis skatinti regioninius susitarimus arba kitų formų bendradarbiavimą mokesčių klausimais, siekiant pagerinti jų derybinę poziciją tiesioginių užsienio investuotojų ir daugiašalių korporacijų atžvilgiu ir spręsti bendro intereso klausimus;

| 159. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų vystomosios pagalbos agentūros turėtų pakankamai techninių ekspertinių žinių su mokesčiais susijusiems klausimams vystymosi politikoje spręsti, visų pirma gaunamiems iš finansų ministerijų ir mokesčių administratorių; |
| --- | --- |

159.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų vystomosios pagalbos agentūros turėtų pakankamai techninių ekspertinių žinių su mokesčiais susijusiems klausimams vystymosi politikoje spręsti, visų pirma gaunamiems iš finansų ministerijų ir mokesčių administratorių;

| 160. | atkreipia dėmesį į veiksmų planą, pateiktą savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliucijoje dėl mokesčių vengimo ir slėpimo – su valdymu, socialine apsauga ir vystymusi besivystančiose šalyse susijusių problemų; ragina visas valstybes ir tarptautines organizacijas, pavyzdžiui, JT, dalyvauti įtraukiame procese ir prisidėti įgyvendinant G 20 ir EBPO mokesčių darbotvarkę, kuria siekiama spręsti mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemą, skatinti tarptautinį mokesčių skaidrumą ir pasaulinį keitimąsi informacija mokesčių klausimais, pavyzdžiui, parengiant vieną bendrą duomenų teikimo standartą, taikomą automatiniam keitimuisi informacija arba viešam informacijos apie tikruosius savininkus atskleidimui; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pritarti didesniam JT vaidmeniui būsimose tarptautinėse diskusijose dėl mokesčių, pavyzdžiui, pritariant siūlymui Jungtinių Tautų sistemoje įsteigti pasaulinį mokesčių organą; |
| --- | --- |

160.

atkreipia dėmesį į veiksmų planą, pateiktą savo 2015 m. liepos 8 d. rezoliucijoje dėl mokesčių vengimo ir slėpimo – su valdymu, socialine apsauga ir vystymusi besivystančiose šalyse susijusių problemų; ragina visas valstybes ir tarptautines organizacijas, pavyzdžiui, JT, dalyvauti įtraukiame procese ir prisidėti įgyvendinant G 20 ir EBPO mokesčių darbotvarkę, kuria siekiama spręsti mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo problemą, skatinti tarptautinį mokesčių skaidrumą ir pasaulinį keitimąsi informacija mokesčių klausimais, pavyzdžiui, parengiant vieną bendrą duomenų teikimo standartą, taikomą automatiniam keitimuisi informacija arba viešam informacijos apie tikruosius savininkus atskleidimui; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pritarti didesniam JT vaidmeniui būsimose tarptautinėse diskusijose dėl mokesčių, pavyzdžiui, pritariant siūlymui Jungtinių Tautų sistemoje įsteigti pasaulinį mokesčių organą;

Patarėjai mokesčių klausimais

| 161. | atkreipia dėmesį į konsultacijų mokesčių klausimais, audito ir konsultavimo veiklos, kurią vykdant, viena vertus, teikiamos paslaugos mokesčių administratoriams (pavyzdžiui, mokesčių sistemų struktūros formavimo ar mokesčių surinkimo gerinimo srityse) ir, kita vertus, teikiamos mokesčių planavimo paslaugos daugiašalėms korporacijoms, galbūt naudojantis nacionalinės mokesčių tesiės aktų spragomis, vykdymas toje pačioje įmonėj kelia problemų ir abejonių; |
| --- | --- |

161.

atkreipia dėmesį į konsultacijų mokesčių klausimais, audito ir konsultavimo veiklos, kurią vykdant, viena vertus, teikiamos paslaugos mokesčių administratoriams (pavyzdžiui, mokesčių sistemų struktūros formavimo ar mokesčių surinkimo gerinimo srityse) ir, kita vertus, teikiamos mokesčių planavimo paslaugos daugiašalėms korporacijoms, galbūt naudojantis nacionalinės mokesčių tesiės aktų spragomis, vykdymas toje pačioje įmonėj kelia problemų ir abejonių;

| 162. | atkreipia dėmesį į tai, kad yra ES teisės sistema, apimanti naujausią audito rinkos reformų dokumentų rinkinį, kuriam Parlamentas pritarė 2014 m. balandžio 3 d. (52); ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkamos teisės aktų nuostatos būtų taikomos valstybėse narėse per tinkamą laikotarpį ir atsižvelgiant į siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

162.

atkreipia dėmesį į tai, kad yra ES teisės sistema, apimanti naujausią audito rinkos reformų dokumentų rinkinį, kuriam Parlamentas pritarė 2014 m. balandžio 3 d. (52); ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkamos teisės aktų nuostatos būtų taikomos valstybėse narėse per tinkamą laikotarpį ir atsižvelgiant į siekiamus tikslus;

| 163. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl gairių mokesčių konsultavimo paslaugų sektoriui bei dėl patarėjams mokesčių klausimais ir, prireikus, bankams skirtų ES taisyklių dėl nesuderinamumo nustatymo, sukuriant sistemą, kuria būtų veiksmingai užkirstas kelias interesų konfliktams tarp viešajam ir privačiajam sektoriams teikiamų paslaugų; |
| --- | --- |

163.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl gairių mokesčių konsultavimo paslaugų sektoriui bei dėl patarėjams mokesčių klausimais ir, prireikus, bankams skirtų ES taisyklių dėl nesuderinamumo nustatymo, sukuriant sistemą, kuria būtų veiksmingai užkirstas kelias interesų konfliktams tarp viešajam ir privačiajam sektoriams teikiamų paslaugų;

| 164. | taip pat ragina Komisiją pradėti tyrimą siekiant įvertinti susitelkimo laipsnį šiame sektoriuje ir dėl to galimą konkurencijos iškraipymą; rekomenduoja, kad šiame tyrime būtų konkrečiai apsvarstyta, ar konsultacijų mokesčių klausimais ir audito funkcijų vykdymas toje pačioje įmonėje gali sukelti interesų konfliktų, ir pasiūlytos atitinkamos priemonės, be kita ko, įdiegti mechanizmus, atskiriančius konsultacinių firmų padalinių veiklą; |
| --- | --- |

164.

taip pat ragina Komisiją pradėti tyrimą siekiant įvertinti susitelkimo laipsnį šiame sektoriuje ir dėl to galimą konkurencijos iškraipymą; rekomenduoja, kad šiame tyrime būtų konkrečiai apsvarstyta, ar konsultacijų mokesčių klausimais ir audito funkcijų vykdymas toje pačioje įmonėje gali sukelti interesų konfliktų, ir pasiūlytos atitinkamos priemonės, be kita ko, įdiegti mechanizmus, atskiriančius konsultacinių firmų padalinių veiklą;

| 165. | prašo, kad Komisija skubiai įvertintų galimybę nustatyti teisėkūros sistemą, kurioje būtų numatytos pakankamos sankcijos įmonėms, bankams, apskaitos įmonėms, ir finansų patarėjams, kurie dalyvavo neteisėtai slepiant mokesčius ir vykdant agresyvų mokesčių planavimą ar skatino tokią veiklą ir tai įrodyta; pabrėžia, kad šios sankcijos turėtų turėti atgrasomąjį poveikį ir, be kita ko, gali apimti baudas, draudimą gauti finansavimą iš ES biudžeto, bet kokios patariamosios funkcijos vykdymo ES institucijose draudimą, o kraštutiniais ir kartotiniais atvejais – verslo licencijų panaikinimą; |
| --- | --- |

165.

prašo, kad Komisija skubiai įvertintų galimybę nustatyti teisėkūros sistemą, kurioje būtų numatytos pakankamos sankcijos įmonėms, bankams, apskaitos įmonėms, ir finansų patarėjams, kurie dalyvavo neteisėtai slepiant mokesčius ir vykdant agresyvų mokesčių planavimą ar skatino tokią veiklą ir tai įrodyta; pabrėžia, kad šios sankcijos turėtų turėti atgrasomąjį poveikį ir, be kita ko, gali apimti baudas, draudimą gauti finansavimą iš ES biudžeto, bet kokios patariamosios funkcijos vykdymo ES institucijose draudimą, o kraštutiniais ir kartotiniais atvejais – verslo licencijų panaikinimą;

Tolesni veiksmai nacionaliniu lygmeniu

| 166. | ragina imtis papildomų veiksmų nacionaliniu lygmeniu siekiant kovoti su mokesčių vengimu pagal ES ir EBPO sistemas, kadangi dėl nekoordinuoto reagavimo gali atsirasti dar daugiau neatitikimų ir galimybių vengti mokėti mokesčius; pabrėžia, kad geriausia kovos su mokesčių bazės erozija priemonė yra bendradarbiavimas, o ne vienašališkas lengvatinės tvarkos nustatymas siekiant pritraukti investicijų; |
| --- | --- |

166.

ragina imtis papildomų veiksmų nacionaliniu lygmeniu siekiant kovoti su mokesčių vengimu pagal ES ir EBPO sistemas, kadangi dėl nekoordinuoto reagavimo gali atsirasti dar daugiau neatitikimų ir galimybių vengti mokėti mokesčius; pabrėžia, kad geriausia kovos su mokesčių bazės erozija priemonė yra bendradarbiavimas, o ne vienašališkas lengvatinės tvarkos nustatymas siekiant pritraukti investicijų;

| 167. | ragina Komisiją nustatyti gaires dėl valstybių narių suteikiamos mokestinės amnestijos, siekiant apibrėžti aplinkybes, kuriomis tokia amnestija atitiktų ES Sutarčių nuostatas, susijusias su laisvu kapitalo judėjimu, laisve teikti paslaugas, valstybės pagalba ir kovos su pinigų plovimu taisyklėmis, taip pat ES bendra kovos su mokesčių rojais strategija; primena, kad tokias priemones būtina naudoti itin atsargiai, siekiant neskatinti mokesčių vengėjų laukti kitos amnestijos; |
| --- | --- |

167.

ragina Komisiją nustatyti gaires dėl valstybių narių suteikiamos mokestinės amnestijos, siekiant apibrėžti aplinkybes, kuriomis tokia amnestija atitiktų ES Sutarčių nuostatas, susijusias su laisvu kapitalo judėjimu, laisve teikti paslaugas, valstybės pagalba ir kovos su pinigų plovimu taisyklėmis, taip pat ES bendra kovos su mokesčių rojais strategija; primena, kad tokias priemones būtina naudoti itin atsargiai, siekiant neskatinti mokesčių vengėjų laukti kitos amnestijos;

| 168. | ragina valstybes nares nustatyti sistemą dėl nuo autorinių atlyginimų išskaičiuojamų mokesčių, siekiant užtikrinti, kad taip pat būtų apmokestintas trečiosiose šalyse mokamas autorinis atlyginimas, kurio nereglamentuoja dvišaliai mokesčių susitarimai; |
| --- | --- |

168.

ragina valstybes nares nustatyti sistemą dėl nuo autorinių atlyginimų išskaičiuojamų mokesčių, siekiant užtikrinti, kad taip pat būtų apmokestintas trečiosiose šalyse mokamas autorinis atlyginimas, kurio nereglamentuoja dvišaliai mokesčių susitarimai;

| 169. | primygtinai ragina kiekvieną valstybę narę, prieš įvedant bet kokias mokesčių priemones, kurios gali daryti poveikį užsienyje, atlikti poveikio vertinimus, kuriuose būtų nagrinėjamas šalutinis poveikis kitose šalyse (prireikus gaunant Komisijos techninę paramą); ragina nacionalinius parlamentus aktyviai dalyvauti sprendžiant mokesčių vengimo klausimą, nes teisės aktų leidėjas turėtų tinkamai įvertinti bet kokį mokesčių režimą ar apmokestinimo tvarką ir vykdyti jų demokratinę kontrolę; |
| --- | --- |

169.

primygtinai ragina kiekvieną valstybę narę, prieš įvedant bet kokias mokesčių priemones, kurios gali daryti poveikį užsienyje, atlikti poveikio vertinimus, kuriuose būtų nagrinėjamas šalutinis poveikis kitose šalyse (prireikus gaunant Komisijos techninę paramą); ragina nacionalinius parlamentus aktyviai dalyvauti sprendžiant mokesčių vengimo klausimą, nes teisės aktų leidėjas turėtų tinkamai įvertinti bet kokį mokesčių režimą ar apmokestinimo tvarką ir vykdyti jų demokratinę kontrolę;

| 170. | primygtinai ragina valstybes nares nutraukti ir persvarstyti savo mokesčių administratorių išteklių mažinimą, padidinti investicijas ir savo mokesčių administratorių efektyvumą, taip pat užtikrinti veiksmingą darbuotojų perkėlimą ir technologijų bei praktinės patirties atnaujinimą, siekiant spręsti žalingos mokesčių praktikos, kuri tampa vis sudėtingesnė, plėtojimo ir poveikio problemą; ragina Komisiją teikti techninę paramą tokiai veiklai, visų pirma vykdant programą „Fiscalis 2020“; ragina valstybes nares dėti pastangas siekiant paprastesnės, veiksmingesnės ir skaidresnės apmokestinimo tvarkos valstybių narių, piliečių ir įmonių labui; |
| --- | --- |

170.

primygtinai ragina valstybes nares nutraukti ir persvarstyti savo mokesčių administratorių išteklių mažinimą, padidinti investicijas ir savo mokesčių administratorių efektyvumą, taip pat užtikrinti veiksmingą darbuotojų perkėlimą ir technologijų bei praktinės patirties atnaujinimą, siekiant spręsti žalingos mokesčių praktikos, kuri tampa vis sudėtingesnė, plėtojimo ir poveikio problemą; ragina Komisiją teikti techninę paramą tokiai veiklai, visų pirma vykdant programą „Fiscalis 2020“; ragina valstybes nares dėti pastangas siekiant paprastesnės, veiksmingesnės ir skaidresnės apmokestinimo tvarkos valstybių narių, piliečių ir įmonių labui;

| 171. | primena, kad viešaisiais pirkimais ES teritorijoje sukuriama 16 % BVP; prašo apsvarstyti galimybę kito viešuosius pirkimus reglamentuojančios direktyvos dalinio keitimo metu nustatyti su mokesčiais, skaidrumu ar bendradarbiavimu susijusius kriterijus, taikomus viešųjų pirkimų konkursams; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę viešųjų pirkimų procedūrose neleisti dalyvauti įmonėms, kurios, kaip įrodyta, dalyvavo agresyvaus mokesčių planavimo ir mokesčių vengimo schemose; |
| --- | --- |

171.

primena, kad viešaisiais pirkimais ES teritorijoje sukuriama 16 % BVP; prašo apsvarstyti galimybę kito viešuosius pirkimus reglamentuojančios direktyvos dalinio keitimo metu nustatyti su mokesčiais, skaidrumu ar bendradarbiavimu susijusius kriterijus, taikomus viešųjų pirkimų konkursams; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę viešųjų pirkimų procedūrose neleisti dalyvauti įmonėms, kurios, kaip įrodyta, dalyvavo agresyvaus mokesčių planavimo ir mokesčių vengimo schemose;

| 172. | galiausiai pabrėžia, kad taikant vieningo balsavimo taisyklę Taryboje, kai kiekvienai valstybei narei suteikiama veto teisė, sumažėja paskatų pereiti nuo status quo prie labiau bendradarbiavimu grindžiamo sprendimo; ragina Komisiją prireikus nevengti remtis SESV 116 straipsniu, kuriame nustatyta: „Nustačiusi, kad valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų skirtumai iškraipo konkurencijos sąlygas vidaus rinkoje ir kad tą iškraipymą reikia pašalinti, Komisija pradeda konsultacijas su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Jei per tokias konsultacijas nesusitariama, kaip tą iškraipymą pašalinti, Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, priima šiam tikslui būtinas direktyvas.“; |
| --- | --- |

172.

galiausiai pabrėžia, kad taikant vieningo balsavimo taisyklę Taryboje, kai kiekvienai valstybei narei suteikiama veto teisė, sumažėja paskatų pereiti nuo status quo prie labiau bendradarbiavimu grindžiamo sprendimo; ragina Komisiją prireikus nevengti remtis SESV 116 straipsniu, kuriame nustatyta: „Nustačiusi, kad valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų skirtumai iškraipo konkurencijos sąlygas vidaus rinkoje ir kad tą iškraipymą reikia pašalinti, Komisija pradeda konsultacijas su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Jei per tokias konsultacijas nesusitariama, kaip tą iškraipymą pašalinti, Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, priima šiam tikslui būtinas direktyvas.“;

| 173. | įsipareigoja tęsti Parlamento specialiojo komiteto pradėtą darbą, šalinant kliūtis, trukdžiusias Parlamento specialiajam komitetui įgyvendinti visus savo įgaliojimus, taip pat užtikrinti, kad būtų imtasi reikiamų priemonių atsižvelgiant į Parlamento rekomendacijas; paveda Parlamento kompetentingiems organams nustatyti geriausią institucinę sistemą šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

173.

įsipareigoja tęsti Parlamento specialiojo komiteto pradėtą darbą, šalinant kliūtis, trukdžiusias Parlamento specialiajam komitetui įgyvendinti visus savo įgaliojimus, taip pat užtikrinti, kad būtų imtasi reikiamų priemonių atsižvelgiant į Parlamento rekomendacijas; paveda Parlamento kompetentingiems organams nustatyti geriausią institucinę sistemą šiam tikslui pasiekti;

| 174. | pakartoja savo reikalavimą sudaryti galimybę susipažinti su visais aktualiais ES dokumentais; ragina Pirmininką perduoti šį prašymą Komisijai ir Tarybai ir aiškiai pareiškia, kad Parlamentas pasiryžęs išnaudoti visas įmanomas ir turimas priemones šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

174.

pakartoja savo reikalavimą sudaryti galimybę susipažinti su visais aktualiais ES dokumentais; ragina Pirmininką perduoti šį prašymą Komisijai ir Tarybai ir aiškiai pareiškia, kad Parlamentas pasiryžęs išnaudoti visas įmanomas ir turimas priemones šiam tikslui pasiekti;

| 175. | ragina savo kompetentingą komitetą atsižvelgti į šias rekomendacijų būsimame savo iniciatyva teikiamame teisėkūros pranešime ta pačia tema; |
| --- | --- |

175.

ragina savo kompetentingą komitetą atsižvelgti į šias rekomendacijų būsimame savo iniciatyva teikiamame teisėkūros pranešime ta pačia tema;

| 176. | ragina savo kompetentingą komitetą, atsakingą už konstitucinius reikalus, vadovautis šiomis rekomendacijomis, visų pirma į elgesio kodeksą, skirtą į skaidrumo registrą įtrauktoms organizacijoms, įtraukiant privalomas bendradarbiavimo išlygas ir keičiant taisykles, reglamentuojančias ES institucijų galimybę susipažinti su viena kitos turimais dokumentais, siekiant taisykles geriau suderinti su ES sutartyje nustatytu lojalaus bendradarbiavimo principu; |
| --- | --- |

176.

ragina savo kompetentingą komitetą, atsakingą už konstitucinius reikalus, vadovautis šiomis rekomendacijomis, visų pirma į elgesio kodeksą, skirtą į skaidrumo registrą įtrauktoms organizacijoms, įtraukiant privalomas bendradarbiavimo išlygas ir keičiant taisykles, reglamentuojančias ES institucijų galimybę susipažinti su viena kitos turimais dokumentais, siekiant taisykles geriau suderinti su ES sutartyje nustatytu lojalaus bendradarbiavimo principu;

o

o o

| 177. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, nacionaliniams parlamentams, G 20 ir EBPO. |
| --- | --- |

177.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, nacionaliniams parlamentams, G 20 ir EBPO.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0039.

(2)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB dėl valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos tiesioginio apmokestinimo srityje (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

(3)  2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (OL L 157, 2003 6 26, p. 49).

(4)  OL L 225, 1990 8 20, p. 6.

(5)  OL L 158, 2014 5 27, p. 196.

(6)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

(7)  OL L 336, 1977 12 27, p. 15.

(8)  OL L 141, 2015 6 5, p. 73.

(9)  OL C 384, 1998 12 10, p. 3.

(10)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 134.

(11)  OL C 2, 1998 1 6, p. 2.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0257.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0265.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0089.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0062.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0444.

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0205.

(18)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 53.

(19)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 37.

(20)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 29.

(21)  „Apmokestinimo tendencijos Europos Sąjungoje“ (angl. „Taxation trends in the European Union“), Eurostatas, 2014 m. leidimas.

(22)  „Apmokestinimo tendencijos Europos Sąjungoje“ (angl. „Taxation trends in the European Union“), Eurostato statistikos knygos, 2014 m. leidimas.

(23)  Europos Komisija (2015), „MVĮ apmokestinimas Europoje. Empirinis tyrimas apie faktinį MVĮ pajamų apmokestinimą, palyginti su didelių įmonių pajamų apmokestinimu“ (angl. „SME taxation in Europe – an empirical study of applied corporate income taxation for SMEs compared to large enterprises“).

(24)  TVF politikos dokumentai „Šalutinis tarptautinio įmonių apmokestinimo poveikis“ (angl. „Spillovers in international corporate taxation“), 2014 m. gegužės 9 d., ir „Mokesčių bazės erozija, pelno perkėlimas ir besivystančios šalys“ (angl. „Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries“), 2015 m. gegužės 29 d.

(25)  2012 m. vasario 10 d. Richardo Murphy (FCA) pranešimas „Mokesčių surinkimo deficito Europos Sąjungoje panaikinimas“ (angl. „Closing the European Tax Gap“).

(26)  „Teisėkūros pranešimo dėl skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Europos Sąjungos pelno mokesčio politikos srityje Europos pridėtinė vertė“ (angl. „European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union“), dr. Benjamin Ferrett, Daniel Gravino ir Silvia Merler, Europos Parlamentas.

(27)  „Unhappy meal“: „McDonalds“ meniu – 1 mlrd. EUR išvengtų mokesčių“, (angl. „Unhappy meal – €1 Billion in Tax Avoidance on the Menu at McDonald’s“), EPSU et al., 2015 m. vasario mėn.

(28)  2015 m. birželio 17 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl įmonių pajamų apmokestinimo Europos Sąjungoje (SWD(2015)0121).

(29)  „Tyrimas apie mokestines paskatas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai“ (angl. „A study on R&D Tax incentives“), „Taxation paper“ Nr. 52-2014, Europos Komisija.

(30)  „Sandorių kainodara. Jos taikymas įprastomis rinkos sąlygomis“ (angl. „Transfer pricing: Keeping it at arm’s length“), „OECD Observer“ Nr. 230, 2002 m. sausio mėn. (pataisyta 2008 m.).

(31)  Bendruomenių Rūmai, žodiniai parodymai Viešųjų sąskaitų komitete, 2013 m. sausio 31 d.

(32)  EBPO pranešimas spaudai „EBPO ragina stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą pelno mokesčio srityje“ (angl. „OECD urges stronger international co-operation on corporate tax“), 2013 2 12.

(33)  Europos Komisija (2015), „MVĮ apmokestinimas Europoje. Empirinis tyrimas apie faktinį MVĮ pajamų apmokestinimą, palyginti su didelių įmonių pajamų apmokestinimu“ (angl. „SME taxation in Europe – an empirical study of applied corporate income taxation for SMEs compared to large enterprises“), Europos Komisija, 2015, taip pat P. Egger, W. Eggert ir H. Winner (2010), „Mokesčių taupymas naudojant užsienio įmonių nuosavybę“ (angl.„Saving taxes through foreign plant ownership“), „Journal of International Economics“ 81, p. 99–108.

(34)  2011 m. lapkričio 15 d. sprendimas bylose C-106/09 P ir C-107/09 P „Government of Gibraltar“„ir Jungtinė Karalystė prieš Komisiją“.

(35)  Jei valstybių narių priimtos priemonės yra susijusios su visa mokesčių sistema, jos laikomos bendrosios fiskalinės politikos koregavimu, o ne valstybės pagalba.

(36)  Komisijos narės M. Vestager raštas, išsiųstas TAXE komitetui 2015 m. balandžio 29 d.

(37)  Kaip nustatyta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias SESV 108 straipsnio taikymo taisykles dėl prievolės bendradarbiauti ir teikti visus reikalingus dokumentus.

(38)  TVF politikos dokumentas „Įmonių apmokestinimo tarptautiniu mastu šalutinis poveikis“ (angl. „Spillovers in international corporate taxation“), 2014 m. gegužės 9 d.

(39)  TVF darbinis dokumentas „Mokesčių bazės erozija, pelno perkėlimas ir besivystančios šalys“ (angl. „Base erosion, profit shifting and developing countries“), 2015 m. gegužės mėn.

(40)  Tyrimas „Mokestinių įplaukų mobilizavimas besivystančiose šalyse. Klausimai ir uždaviniai“ (angl. „Tax revenue mobilisation in developing countries: issues and challenges“), Europos Parlamentas, 2014 m. balandžio mėn.

(41)  2015 m. pasaulio investicijų ataskaita, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD).

(42)  Organizacijos „Christian Aid“ ataskaita, 2008 m.

(43)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 41.

(44)  „Airbus“, „BNP Paribas“, „SSE plc“ ir „Total S.A.“.

(45)  „Amazon“, „Anheuser-Busch InBev“, „Barclays Bank Group“, „Coca-Cola Company“, „Facebook“, „Google“, „HSBC Bank plc“, IKEA, „Mc Donald’s Corporation“, „Philip Morris“, „Walt Disney Company“.

(46)  „Fiat Chrysler Automobiles“, „Walmart“.

(47)  2014 m. Tarpinstitucinio susitarimo dėl skaidrumo registro III priede išdėstytas elgesio kodeksas.

(48)  „Mokesčių lengvatų stebėsena. JAV formuojasi nauja sveikintina skaidrumo priemonė“ (angl „Tracking corporate tax breaks: a welcome new form of transparency emerges in the US“), „Tax Justice Network“.

(49)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atnaujinta 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategija“ (COM(2011)0681), p. 6.

(50)  Pateikiami keli priemonių pavyzdžiai: sustabdyti arba nutraukti esamų dvigubo apmokestinimo išvengimo sutarčių su juodajame sąraše esančiomis jurisdikcijomis galiojimą; uždrausti į juodąjį sąrašą įtrauktose jurisdikcijose įsisteigusioms įmonėms dalyvauti ES viešuosiuose prekių ir paslaugų pirkimuose ir atsisakyti suteikti joms valstybės pagalbą; uždrausti ES finansų įstaigoms ir finansų patarėjams steigti ar turėti patronuojamąsias įmones ir filialus į juodąjį sąrašą įtrauktose jurisdikcijose ir apsvarstyti galimybę panaikinti Europos finansų įstaigų ir finansų patarėjų, kurie turi filialus ir toliau vykdo veiklą į juodąjį sąrašą įtrauktose jurisdikcijose, licencijas; nustatyti specialų mokestį už visus sandorius, vykdomus į jurisdikcijas, įtrauktas į juodąjį sąrašą, ar iš jų; išnagrinėti įvairias galimybes Europos Sąjungoje nepripažinti teisinio įmonių, įsteigtų į juodąjį sąrašą įtrauktose jurisdikcijose, statuso; prekybos su trečiosiomis šalimis, įtrauktomis į juodąją sąrašą, atvejams taikyti tarifines kliūtis.

(51)  ES Santaupų apmokestinimo direktyva ir Direktyva dėl administracinio bendradarbiavimo.

(52)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0283 ir P7_TA(2014)0284.

---

1 PRIEDAS

ASMENŲ, SU KURIAIS SURENGTI SUSITIKIMAI, SĄRAŠAS

(KOMITETŲ POSĖDŽIAI IR DELEGACIJOS)

| Data | Kalbėtojai |
| --- | --- |
| 2015 3 30 | — | Pierre Moscovici, už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitų sąjungą atsakingas Komisijos narys |

Data

Kalbėtojai

2015 3 30

—

Pierre Moscovici, už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitų sąjungą atsakingas Komisijos narys

2015 4 16

| — | Serge Colin, Finansų darbuotojų profesinės sąjungos (UFE) pirmininkas |
| --- | --- |

—

Serge Colin, Finansų darbuotojų profesinės sąjungos (UFE) pirmininkas

| — | Fernand Müller, UFE Fiskalinių reikalų komiteto pirmininkas |
| --- | --- |

—

Fernand Müller, UFE Fiskalinių reikalų komiteto pirmininkas

| — | Paulo Ralha, Portugalijos mokesčių darbuotojų profesinės sąjungos pirmininkas |
| --- | --- |

—

Paulo Ralha, Portugalijos mokesčių darbuotojų profesinės sąjungos pirmininkas

| — | François Goris, (UNSP-NUOD pirmininkas) Europos nepriklausomų profesinių sąjungų konfederacijos (CESI) vardu |
| --- | --- |

—

François Goris, (UNSP-NUOD pirmininkas) Europos nepriklausomų profesinių sąjungų konfederacijos (CESI) vardu

| — | Nadja Salson, Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacija |
| --- | --- |

—

Nadja Salson, Europos viešųjų paslaugų profesinių sąjungų federacija

| — | Henk Koller, Europos patarėjų mokesčių klausimais federacijos (CFE) pirmininkas |
| --- | --- |

—

Henk Koller, Europos patarėjų mokesčių klausimais federacijos (CFE) pirmininkas

| — | Olivier Boutellis-Taft, Europos buhalterių federacijos (FEE) vykdomasis direktorius |
| --- | --- |

—

Olivier Boutellis-Taft, Europos buhalterių federacijos (FEE) vykdomasis direktorius

| — | Ravi Bhatiani, „Independent Retail Europe“ Teisinių reikalų skyriaus direktorius |
| --- | --- |

—

Ravi Bhatiani, „Independent Retail Europe“ Teisinių reikalų skyriaus direktorius

2015 5 5

| — | Margrethe Vestager, už konkurenciją atsakinga Komisijos narė |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, už konkurenciją atsakinga Komisijos narė

| — | Wolfgang Nolz, Elgesio kodekso grupės pirmininkas |
| --- | --- |

—

Wolfgang Nolz, Elgesio kodekso grupės pirmininkas

| — | Jane McCormick, vyresnioji partnerė mokesčių klausimais, KPMG EMA tinklo vadovė mokesčių klausimais |
| --- | --- |

—

Jane McCormick, vyresnioji partnerė mokesčių klausimais, KPMG EMA tinklo vadovė mokesčių klausimais

| — | Chris Sanger, partneris, „Ernst&Young Global“ Mokesčių politikos skyriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Chris Sanger, partneris, „Ernst&Young Global“ Mokesčių politikos skyriaus vadovas

| — | Stef van Weeghel, „PwC“ partneris, pasaulinės mokesčių politikos lyderis |
| --- | --- |

—

Stef van Weeghel, „PwC“ partneris, pasaulinės mokesčių politikos lyderis

| — | Bill Dodwell, Jungtinės Karalystės „Deloitte“ Mokesčių politikos skyriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Bill Dodwell, Jungtinės Karalystės „Deloitte“ Mokesčių politikos skyriaus vadovas

2015 5 11

Viešasis klausymas tema „Sprendimai dėl mokesčių ir žalinga mokesčių praktika“

| — | Stephanie Gibaud, informatorė ir buvusi UBS darbuotoja |
| --- | --- |

—

Stephanie Gibaud, informatorė ir buvusi UBS darbuotoja

| — | Lutz Otte, informatorius ir buvęs „Julius Baer“ IT paslaugų teikėjas |
| --- | --- |

—

Lutz Otte, informatorius ir buvęs „Julius Baer“ IT paslaugų teikėjas

| — | Kristof Clerix, Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas (ICIJ) |
| --- | --- |

—

Kristof Clerix, Tarptautinis tiriamosios žurnalistikos konsorciumas (ICIJ)

| — | Edouard Perrin, ICIJ narys |
| --- | --- |

—

Edouard Perrin, ICIJ narys

| — | Richard Brooks, ICIJ narys |
| --- | --- |

—

Richard Brooks, ICIJ narys

| — | Lars Bové, ICIJ narys |
| --- | --- |

—

Lars Bové, ICIJ narys

| — | Xavier Counasse, „Le Soir“ žurnalistas |
| --- | --- |

—

Xavier Counasse, „Le Soir“ žurnalistas

| — | Dominique Berlin, Paryžiaus Europos koledžas, Paryžiaus Panteono Aso universitetas (Paryžiaus II universitetas) |
| --- | --- |

—

Dominique Berlin, Paryžiaus Europos koledžas, Paryžiaus Panteono Aso universitetas (Paryžiaus II universitetas)

| — | Gabriel Zucman, Londono ekonomikos ir politikos mokslų mokyklos lektorius |
| --- | --- |

—

Gabriel Zucman, Londono ekonomikos ir politikos mokslų mokyklos lektorius

| — | Achim Doerfer, mokesčių srities advokatas, autorius ir teisės filosofas |
| --- | --- |

—

Achim Doerfer, mokesčių srities advokatas, autorius ir teisės filosofas

2015 5 12

Delegacijos vizitas Belgijoje

| — | Jacques Malherbe, Leveno universitetas (UCL) |
| --- | --- |

—

Jacques Malherbe, Leveno universitetas (UCL)

| — | Axel Haelterman, Leveno universitetas (KUL) |
| --- | --- |

—

Axel Haelterman, Leveno universitetas (KUL)

| — | Werner Heyvaert, „Jones Day“ ekspertas mokesčių klausimais |
| --- | --- |

—

Werner Heyvaert, „Jones Day“ ekspertas mokesčių klausimais

| — | Wim Wuyts, FEB-VBO vadovas mokesčių klausimais ir Mokesčių komiteto pirmininkas, Hilde Wampers, FEB-VBO Finansų grupės pirmininko pavaduotoja mokesčių klausimais |
| --- | --- |

—

Wim Wuyts, FEB-VBO vadovas mokesčių klausimais ir Mokesčių komiteto pirmininkas, Hilde Wampers, FEB-VBO Finansų grupės pirmininko pavaduotoja mokesčių klausimais

| — | Christophe Quintard, FGTB ekspertas, buvęs mokesčių auditorius |
| --- | --- |

—

Christophe Quintard, FGTB ekspertas, buvęs mokesčių auditorius

| — | Eric van Rompuy (pirmininkas) ir kiti Federalinio parlamento finansų ir biudžeto reikalų komiteto nariai |
| --- | --- |

—

Eric van Rompuy (pirmininkas) ir kiti Federalinio parlamento finansų ir biudžeto reikalų komiteto nariai

| — | Steven Van den Berghe, Sprendimų dėl mokesčių tarnybos vadovas |
| --- | --- |

—

Steven Van den Berghe, Sprendimų dėl mokesčių tarnybos vadovas

| — | Johan Van Overtveld, finansų ministras (susitikimas įvyko 2015 m. birželio 17 d.) |
| --- | --- |

—

Johan Van Overtveld, finansų ministras (susitikimas įvyko 2015 m. birželio 17 d.)

2015 5 18

Delegacijos vizitas Liuksemburge

| — | Wim Piot, Liuksemburgo „PwC“ filialo vadovas mokesčių klausimais |
| --- | --- |

—

Wim Piot, Liuksemburgo „PwC“ filialo vadovas mokesčių klausimais

| — | Nicolas Mackel, „Luxembourg for Finance“ vykdomasis direktorius |
| --- | --- |

—

Nicolas Mackel, „Luxembourg for Finance“ vykdomasis direktorius

| — | Christine Dahm, „Cercle de Coopération des ONG du développement“ direktorė, ir Mike Mathias, narys |
| --- | --- |

—

Christine Dahm, „Cercle de Coopération des ONG du développement“ direktorė, ir Mike Mathias, narys

| — | Eugène Berger (pirmininkas) ir kiti Parlamento Finansų reikalų komiteto nariai |
| --- | --- |

—

Eugène Berger (pirmininkas) ir kiti Parlamento Finansų reikalų komiteto nariai

| — | Pierre Gramegna, finansų ministras |
| --- | --- |

—

Pierre Gramegna, finansų ministras

| — | Pascale Toussing, Finansų ministerijos Mokesčių skyriaus vadovas ir mokesčių administratoriaus atstovai |
| --- | --- |

—

Pascale Toussing, Finansų ministerijos Mokesčių skyriaus vadovas ir mokesčių administratoriaus atstovai

2015 5 22

Delegacija Berne, Šveicarijoje

| — | Markus R. Neuhaus, Šveicarijos „PwC“ filialo valdybos pirmininkas, „PwC“ vyriausiojo pirmininko biuro narys |
| --- | --- |

—

Markus R. Neuhaus, Šveicarijos „PwC“ filialo valdybos pirmininkas, „PwC“ vyriausiojo pirmininko biuro narys

| — | Frank Marty, „Economie Suisse“ Finansinių paslaugų ir mokesčių skyriaus vadovas, vykdomosios valdybos narys |
| --- | --- |

—

Frank Marty, „Economie Suisse“ Finansinių paslaugų ir mokesčių skyriaus vadovas, vykdomosios valdybos narys

| — | François Baur, nuolatinis atstovas Briuselyje, „Economie Suisse“ vadovas Europos reikalams |
| --- | --- |

—

François Baur, nuolatinis atstovas Briuselyje, „Economie Suisse“ vadovas Europos reikalams

| — | Martin Zogg, „Swiss Holdings“ Nacionalinio ir tarptautinio apmokestinimo skyriaus vadovas, vykdomojo komiteto narys |
| --- | --- |

—

Martin Zogg, „Swiss Holdings“ Nacionalinio ir tarptautinio apmokestinimo skyriaus vadovas, vykdomojo komiteto narys

| — | Urs Kapalle, Šveicarijos bankininkų asociacijos Finansų politikos ir mokesčių skyriaus direktorius |
| --- | --- |

—

Urs Kapalle, Šveicarijos bankininkų asociacijos Finansų politikos ir mokesčių skyriaus direktorius

| — | Mark Herkenrath, „Alliance Sud“, „Global Alliance for Tax Justice“ narys |
| --- | --- |

—

Mark Herkenrath, „Alliance Sud“, „Global Alliance for Tax Justice“ narys

| — | Olivier Longchamp, „Declaration of Berne“ (DoB) |
| --- | --- |

—

Olivier Longchamp, „Declaration of Berne“ (DoB)

| — | Jacques de Watteville, valstybės sekretorius tarptautinių finansų klausimais (SIF) |
| --- | --- |

—

Jacques de Watteville, valstybės sekretorius tarptautinių finansų klausimais (SIF)

| — | Christoph Schelling, ambasadorius, Mokesčių politikos skyriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Christoph Schelling, ambasadorius, Mokesčių politikos skyriaus vadovas

| — | Adrian Hug, Šveicarijos federalinės mokesčių inspekcijos vadovas |
| --- | --- |

—

Adrian Hug, Šveicarijos federalinės mokesčių inspekcijos vadovas

| — | Ruedi Noser, Valstybės Tarybos narys, Ekonominių reikalų ir apmokestinimo komiteto vadovas |
| --- | --- |

—

Ruedi Noser, Valstybės Tarybos narys, Ekonominių reikalų ir apmokestinimo komiteto vadovas

| — | Urs Schwaller, Valstybių tarybos narys |
| --- | --- |

—

Urs Schwaller, Valstybių tarybos narys

| — | Ulrich Trautmann, Europos Sąjungos delegacijos Šveicarijoje ir Lichtenšteine Prekybos ir ekonomikos reikalų sektoriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Ulrich Trautmann, Europos Sąjungos delegacijos Šveicarijoje ir Lichtenšteine Prekybos ir ekonomikos reikalų sektoriaus vadovas

| — | Marco Salvi, „Avenir Suisse“ vyresnysis mokslo tyrimų pareigūnas |
| --- | --- |

—

Marco Salvi, „Avenir Suisse“ vyresnysis mokslo tyrimų pareigūnas

2015 5 27

Susitikimas su Jungtinės Karalystės Gibraltaro vyriausybės atstovu (TAXE koordinatoriais)

| — | Fabian Picardo, vyriausiasis ministras |
| --- | --- |

—

Fabian Picardo, vyriausiasis ministras

| — | Joseph Garcia, vyriausiojo ministro pavaduotojas |
| --- | --- |

—

Joseph Garcia, vyriausiojo ministro pavaduotojas

2015 5 28

Delegacijos vizitas Dubline, Airijoje

| — | Martin Lambe, Airijos mokesčių instituto vykdomasis direktorius |
| --- | --- |

—

Martin Lambe, Airijos mokesčių instituto vykdomasis direktorius

| — | Michael Noonan, finansų ministras |
| --- | --- |

—

Michael Noonan, finansų ministras

| — | Niall Cody, Komisijos pajamų klausimais pirmininkas |
| --- | --- |

—

Niall Cody, Komisijos pajamų klausimais pirmininkas

| — | Liam Twomy (pirmininkas) ir kiti Parlamento (Irachto) Finansų reikalų komiteto ir Jungtinio Senato rūmų Europos reikalų komiteto nariai |
| --- | --- |

—

Liam Twomy (pirmininkas) ir kiti Parlamento (Irachto) Finansų reikalų komiteto ir Jungtinio Senato rūmų Europos reikalų komiteto nariai

| — | Frank Barry, Dublino Švč. Trejybės kolegija (TCD) |
| --- | --- |

—

Frank Barry, Dublino Švč. Trejybės kolegija (TCD)

| — | Seamus Coffey, Korko universitetinis koledžas (UCC) |
| --- | --- |

—

Seamus Coffey, Korko universitetinis koledžas (UCC)

| — | Feargal O’Rourke, „PwC“ Mokesčių skyriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Feargal O’Rourke, „PwC“ Mokesčių skyriaus vadovas

| — | Conor O’Brien, KPMG mokesčių skyriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Conor O’Brien, KPMG mokesčių skyriaus vadovas

| — | Jim Clarken, „Oxfam Ireland“ vykdomasis direktorius |
| --- | --- |

—

Jim Clarken, „Oxfam Ireland“ vykdomasis direktorius

| — | Micheál Collins, „Nevin Economic Research Institute“ (NERI) |
| --- | --- |

—

Micheál Collins, „Nevin Economic Research Institute“ (NERI)

2015 5 29

Delegacijos vizitas Hagoje, Nyderlanduose

| — | Sjoera Dikkers, Nyderlandų Parlamento narė ir kiti Finansų reikalų komiteto nariai |
| --- | --- |

—

Sjoera Dikkers, Nyderlandų Parlamento narė ir kiti Finansų reikalų komiteto nariai

| — | Bartjan Zoetmulder, Nyderlandų patarėjų mokesčių klausimais asociacija |
| --- | --- |

—

Bartjan Zoetmulder, Nyderlandų patarėjų mokesčių klausimais asociacija

| — | Hans Van den Hurk, Mastrichto universitetas |
| --- | --- |

—

Hans Van den Hurk, Mastrichto universitetas

| — | Indra Römgens, nepriklausoma nevyriausybinė mokslinių tyrimų ir tinklinė organizacija SOMO |
| --- | --- |

—

Indra Römgens, nepriklausoma nevyriausybinė mokslinių tyrimų ir tinklinė organizacija SOMO

| — | Francis Weyzig, „Oxfam“ |
| --- | --- |

—

Francis Weyzig, „Oxfam“

| — | Pieterbas Plasman, Sprendimų dėl mokesčių biuro vadovas |
| --- | --- |

—

Pieterbas Plasman, Sprendimų dėl mokesčių biuro vadovas

| — | Eric Wiebes, už mokesčių reikalus atsakingas Nyderlandų valstybės sekretorius |
| --- | --- |

—

Eric Wiebes, už mokesčių reikalus atsakingas Nyderlandų valstybės sekretorius

2015 6 1

Viešasis klausymas tema „Sprendimų dėl mokesčių ir kitų priemonių tarptautinis mastas“

| — | Mario Monti, senatorius, buvęs Komisijos narys, atsakingas už konkurenciją, muitus, mokesčius ir vidaus rinką |
| --- | --- |

—

Mario Monti, senatorius, buvęs Komisijos narys, atsakingas už konkurenciją, muitus, mokesčius ir vidaus rinką

| — | Tove Maria Ryding, Europos paskolų ir vystymosi tinklo (EURODAD) Politikos ir propagavimo reikalų administratorė |
| --- | --- |

—

Tove Maria Ryding, Europos paskolų ir vystymosi tinklo (EURODAD) Politikos ir propagavimo reikalų administratorė

| — | Antoine Deltour, informatorius, buvęs auditorius, Liuksemburgo „PwC“ filialas |
| --- | --- |

—

Antoine Deltour, informatorius, buvęs auditorius, Liuksemburgo „PwC“ filialas

2015 6 17

Tarpparlamentinis susitikimas dėl agresyvaus mokesčių planavimo ir parlamentų demokratinės kontrolės vaidmens

Trisdešimt septyni nariai iš aštuoniolikos nacionalinių parlamentų:

AT, BE, CY, CZ, FR, DE, GR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, PL, PT, RO, ES, SV

| — | Heinz Zourek, Mokesčių ir muitų sąjungos GD generalinis direktorius |
| --- | --- |

—

Heinz Zourek, Mokesčių ir muitų sąjungos GD generalinis direktorius

| — | Pascal Saint-Amans, EBPO Mokesčių politikos ir administravimo centro direktorius |
| --- | --- |

—

Pascal Saint-Amans, EBPO Mokesčių politikos ir administravimo centro direktorius

2015 6 18

Delegacijos vizitas Londone, JK

| — | David Gauke, Parlamento narys, Iždo finansų reikalų sekretorius |
| --- | --- |

—

David Gauke, Parlamento narys, Iždo finansų reikalų sekretorius

| — | Jim Harra, Pajamų ir muitų departamento (HMRC) Verslo apmokestinimo skyriaus generalinis direktorius |
| --- | --- |

—

Jim Harra, Pajamų ir muitų departamento (HMRC) Verslo apmokestinimo skyriaus generalinis direktorius

| — | Fergus Harradence, Iždo Verslo ir tarptautinio apmokestinimo grupės Pelno mokesčio tarnybos direktoriaus pavaduotojas |
| --- | --- |

—

Fergus Harradence, Iždo Verslo ir tarptautinio apmokestinimo grupės Pelno mokesčio tarnybos direktoriaus pavaduotojas

| — | Andrew Dawson, Mokesčių sutarčių grupės vadovas, pagrindinis derybininkas JK mokesčių sutarčių klausimais |
| --- | --- |

—

Andrew Dawson, Mokesčių sutarčių grupės vadovas, pagrindinis derybininkas JK mokesčių sutarčių klausimais

| — | Maura Parsons, direktoriaus pavaduotoja, HMRC Tarptautinio verslo skyriaus Sandorių kainodaros tarnybos vadovė ir HMRC Sandorių kainodaros valdybos pirmininkė |
| --- | --- |

—

Maura Parsons, direktoriaus pavaduotoja, HMRC Tarptautinio verslo skyriaus Sandorių kainodaros tarnybos vadovė ir HMRC Sandorių kainodaros valdybos pirmininkė

| — | Meg Hillier (pirmininkė), Margaret Hodge (buvusi pirmininkė) ir Guto Bebb (narys), Bendruomenių Rūmų Viešosios apskaitos komitetas |
| --- | --- |

—

Meg Hillier (pirmininkė), Margaret Hodge (buvusi pirmininkė) ir Guto Bebb (narys), Bendruomenių Rūmų Viešosios apskaitos komitetas

| — | Prem Sikka, apskaitos profesorius, Esekso verslo mokykla, Esekso universitetas |
| --- | --- |

—

Prem Sikka, apskaitos profesorius, Esekso verslo mokykla, Esekso universitetas

| — | Frank Haskew, Anglijos ir Velso atestuotųjų apskaitininkų instituto (ICAEW) Mokesčių fakulteto vadovas, Ian Young, tarptautinių mokesčių specialistas |
| --- | --- |

—

Frank Haskew, Anglijos ir Velso atestuotųjų apskaitininkų instituto (ICAEW) Mokesčių fakulteto vadovas, Ian Young, tarptautinių mokesčių specialistas

| — | Will Morris, Mokesčių komiteto pirmininkas ir BIAC Didžiosios Britanijos pramonės konfederacijos (CBI) Mokesčių komiteto pirmininkas |
| --- | --- |

—

Will Morris, Mokesčių komiteto pirmininkas ir BIAC Didžiosios Britanijos pramonės konfederacijos (CBI) Mokesčių komiteto pirmininkas

| — | Richard Collier, „PwC“ vyresnysis partneris mokesčių klausimais |
| --- | --- |

—

Richard Collier, „PwC“ vyresnysis partneris mokesčių klausimais

| — | Joseph Stead, „Christian Aid“ |
| --- | --- |

—

Joseph Stead, „Christian Aid“

| — | Meesha Nehru, „Fair Tax Mark“ programų direktorė |
| --- | --- |

—

Meesha Nehru, „Fair Tax Mark“ programų direktorė

2015 6 23

Keitimasis nuomonėmis su tarptautinėmis korporacijomis

| — | Nathalie Mognetti, „Total S.A.“ vyresnioji mokesčių pareigūnė |
| --- | --- |

—

Nathalie Mognetti, „Total S.A.“ vyresnioji mokesčių pareigūnė

| — | Martin McEwen, „SSE plc“ Mokesčių skyriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Martin McEwen, „SSE plc“ Mokesčių skyriaus vadovas

| — | Christian Comolet-Tirman, „BNP Paribas Group“ Fiskalinių reikalų skyriaus direktorius |
| --- | --- |

—

Christian Comolet-Tirman, „BNP Paribas Group“ Fiskalinių reikalų skyriaus direktorius

2015 6 25

Susitikimas su Bermudos vyriausybės atstovu (TAXE koordinatoriais)

| — | Everard Bob Richards, ministro pirmininko pavaduotojas ir finansų ministras |
| --- | --- |

—

Everard Bob Richards, ministro pirmininko pavaduotojas ir finansų ministras

| — | Alastair Sutton, ES patarėjas teisės klausimais Bermudos vyriausybei |
| --- | --- |

—

Alastair Sutton, ES patarėjas teisės klausimais Bermudos vyriausybei

2015 7 2

| — | Richard Murphy, „Tax Research LLP“ atstovas ir Mokesčių teisingumo tinklo narys steigėjas |
| --- | --- |

—

Richard Murphy, „Tax Research LLP“ atstovas ir Mokesčių teisingumo tinklo narys steigėjas

| — | Guillaume de la Villeguérin, „Airbus S.A.S.“ Mokesčių skyriaus vadovas |
| --- | --- |

—

Guillaume de la Villeguérin, „Airbus S.A.S.“ Mokesčių skyriaus vadovas

2015 9 17

| — | Jean Claude Juncker, Europos Komisijos Pirmininkas |
| --- | --- |

—

Jean Claude Juncker, Europos Komisijos Pirmininkas

| — | Pierre Moscovici, už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitus atsakingas Komisijos narys |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici, už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitus atsakingas Komisijos narys

| — | Margrethe Vestager, už konkurenciją atsakinga Komisijos narė |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, už konkurenciją atsakinga Komisijos narė

2015 9 22

| — | Pierre Gramegna, ECOFIN tarybos pirmininkas, Liuksemburgo finansų ministras |
| --- | --- |

—

Pierre Gramegna, ECOFIN tarybos pirmininkas, Liuksemburgo finansų ministras

| — | Dr. Wolfgang Schäuble, Vokietijos federalinis finansų ministras, |
| --- | --- |

—

Dr. Wolfgang Schäuble, Vokietijos federalinis finansų ministras,

| — | Luis de Guindos, Ispanijos ekonomikos ir konkurencingumo ministras |
| --- | --- |

—

Luis de Guindos, Ispanijos ekonomikos ir konkurencingumo ministras

| — | Michel Sapin, Prancūzijos finansų ir viešosios apskaitos ministras |
| --- | --- |

—

Michel Sapin, Prancūzijos finansų ir viešosios apskaitos ministras

| — | Pier Carlo Padoan, Italijos ekonomikos ir finansų ministras |
| --- | --- |

—

Pier Carlo Padoan, Italijos ekonomikos ir finansų ministras

2015 11 16

Keitimasis nuomonėmis su tarptautinėmis korporacijomis

| — | Monique Meche, viceprezidentė, atsakinga už pasaulinę viešąją politiką, „Amazon“ |
| --- | --- |

—

Monique Meche, viceprezidentė, atsakinga už pasaulinę viešąją politiką, „Amazon“

| — | Malte Lohan, pasaulinių bendrovės reikalų direktorius, „Anheuser-Busch InBev SA“ |
| --- | --- |

—

Malte Lohan, pasaulinių bendrovės reikalų direktorius, „Anheuser-Busch InBev SA“

| — | Mark Hubbard, pasaulinis mokesčių reikalų vadovas, „Barclays Bank Group“ |
| --- | --- |

—

Mark Hubbard, pasaulinis mokesčių reikalų vadovas, „Barclays Bank Group“

| — | Delphine Reyre, viešosios politikos Pietų Europoje direktorė, „Facebook“ |
| --- | --- |

—

Delphine Reyre, viešosios politikos Pietų Europoje direktorė, „Facebook“

| — | Iain McKinnon, grupės mokesčių reikalų vadovas, HSBC |
| --- | --- |

—

Iain McKinnon, grupės mokesčių reikalų vadovas, HSBC

| — | Krister Mattsson, bendrovės finansų, draudimo, mokesčių ir iždo vadovas, „IKEA Group“ |
| --- | --- |

—

Krister Mattsson, bendrovės finansų, draudimo, mokesčių ir iždo vadovas, „IKEA Group“

| — | Irene Yates, viceprezidentė, atsakinga už bendrovės pelno mokesčius, „McDonald’s Europe“ |
| --- | --- |

—

Irene Yates, viceprezidentė, atsakinga už bendrovės pelno mokesčius, „McDonald’s Europe“

| — | Werner Schuster, viceprezidentas, atsakingas už mokesčius, „Philip Morris International“ |
| --- | --- |

—

Werner Schuster, viceprezidentas, atsakingas už mokesčius, „Philip Morris International“

| — | Nicklas Lundbald, vyresnysis direktorius, atsakingas už viešąją politiką ir ryšius su valdžios institucijomis, „Google“ |
| --- | --- |

—

Nicklas Lundbald, vyresnysis direktorius, atsakingas už viešąją politiką ir ryšius su valdžios institucijomis, „Google“

| — | John Stowell, vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už bendrovės pelno mokesčius, „The Walt Disney Company“ |
| --- | --- |

—

John Stowell, vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už bendrovės pelno mokesčius, „The Walt Disney Company“

| — | Robert Jordan, viceprezidentas, atsakingas už bendruosius mokesčių klausimus, „Coca-Cola Company“ |
| --- | --- |

—

Robert Jordan, viceprezidentas, atsakingas už bendruosius mokesčių klausimus, „Coca-Cola Company“

---

2 PRIEDAS

ATSAKYMŲ SĄRAŠAS PAGAL ŠALĮ/INSTITUCIJĄ

(padėtis 2015 m. lapkričio 16 d.)

| Šalis | Atsakymas |
| --- | --- |
| Pirmas prašymas – 2015 4 23. Terminas – 2015 5 31 |
| Švedija | 2015 5 29 |
| Džersis | 2015 5 29 |
| Gernsis | 2015 5 31 |
| Liuksemburgas | 2015 6 1 |
| Suomija | 2015 6 2 |
| Slovakija | 2015 6 3 |
| Airija | 2015 6 5 |
| Nyderlandai | 2015 6 8 |
| Jungtinė Karalystė | 2015 6 8 |
| Prancūzija | 2015 6 10 |
| Čekija | 2015 6 11 |
| Latvija | 2015 6 16 |
| Belgija | 2015 6 16 |
| Мalta | 2015 6 18 |
| Pirmas priminimas – 2015 6 29. Terminas – 2015 7 9 |
| Portugalija | 2015 6 30 |
| Lenkija | 2015 7 2 |
| Lietuva | 2015 7 3 |
| Vengrija | 2015 7 7 |
| Kroatija | 2015 7 8 |
| Estija | 2015 7 10 |
| Graikija | 2015 7 10 |
| Ispanija | 2015 7 10 |
| Gibraltaras | 2015 8 13 |
| Danija | 2015 8 26 |
| Vokietija | 2015 9 2 |
| Rumunija | 2015 9 3 |
| Italija | 2015 9 17 |
| Paskutinis priminimas – 2015 9 21 |
| Austrija | 2015 9 21 |
| Kipras | 2015 9 22 |
| Bulgarija | 2015 9 28 |
| Slovėnija | 2015 9 28 |

Šalis

Atsakymas

Pirmas prašymas – 2015 4 23. Terminas – 2015 5 31

Švedija

2015 5 29

Džersis

2015 5 29

Gernsis

2015 5 31

Liuksemburgas

2015 6 1

Suomija

2015 6 2

Slovakija

2015 6 3

Airija

2015 6 5

Nyderlandai

2015 6 8

Jungtinė Karalystė

2015 6 8

Prancūzija

2015 6 10

Čekija

2015 6 11

Latvija

2015 6 16

Belgija

2015 6 16

Мalta

2015 6 18

Pirmas priminimas – 2015 6 29. Terminas – 2015 7 9

Portugalija

2015 6 30

Lenkija

2015 7 2

Lietuva

2015 7 3

Vengrija

2015 7 7

Kroatija

2015 7 8

Estija

2015 7 10

Graikija

2015 7 10

Ispanija

2015 7 10

Gibraltaras

2015 8 13

Danija

2015 8 26

Vokietija

2015 9 2

Rumunija

2015 9 3

Italija

2015 9 17

Paskutinis priminimas – 2015 9 21

Austrija

2015 9 21

Kipras

2015 9 22

Bulgarija

2015 9 28

Slovėnija

2015 9 28

| INSTITUCIJOS | Atsakymas |
| --- | --- |
| Komisija | 2015 4 29
  2015 6 3
  2015 8 31
  2015 10 23
  2015 11 9 |
| Taryba | 2015 5 29
  2015 6 15
  2015 7 27 |

INSTITUCIJOS

Atsakymas

Komisija

2015 4 29

2015 6 3

2015 8 31

2015 10 23

2015 11 9

Taryba

2015 5 29

2015 6 15

2015 7 27

---

3 PRIEDAS

Į KOMITETŲ POSĖDŽIUS PAKVIESTOS

TARPTAUTINĖS KORPORACIJOS

| Pavardė, vardas | Pakviesti asmenys/atstovai | Padėtis 2015 m. lapkričio 16 d. |
| --- | --- | --- |
| „Airbus“ | Guillaume de La Villeguérin,
  viceprezidentas, atsakingas už mokesčius ir muitus | Dalyvavo 2015 7 2 |
| „BNP Paribas“ | Christian Comolet-Tirman,
  direktorius, atsakingas už fiskalinius reikalus | Dalyvavo 2015 6 23 |
| „SSE plc“ | Martin McEwen, mokesčių reikalų vadovas | Dalyvavo 2015 6 23 |
| „Total S.A.“ | Nathalie Mognetti,
  vyriausioji mokesčių pareigūnė | Dalyvavo 2015 6 23 |
| „Amazon“ | Monique Meche, viceprezidentė, atsakinga už pasaulinę viešąją politiką | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „Anheuser-Busch InBev“ | Malte Lohan, pasaulinių bendrovės reikalų direktorius | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „Barclays Bank Group“ | Mark Hubbard, pasaulinis mokesčių reikalų vadovas | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „Coca-Cola Company“ | Robert Jordan, viceprezidentas, atsakingas už bendruosius mokesčių klausimus | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „Facebook“ | Delphine Reyre, viešosios politikos Pietų Europoje direktorė | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „Google“ | Nicklas Lundbald, vyresnysis direktorius, atsakingas už viešąją politiką ir ryšius su valdžios institucijomis, | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „HSBC Bank plc“ | Iain McKinnon, grupės mokesčių reikalų vadovas | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „IKEA Group“ | Krister Mattsson, bendrovės finansų, draudimo, mokesčių ir iždo vadovas | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „McDonald’s Europe“ | Irene Yates, viceprezidentė, atsakinga už bendrovės pelno mokesčius | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „Philip Morris
  International“ | Werner Schuster, viceprezidentas, atsakingas už mokesčius | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „The Walt Disney Company“ | John Stowell, vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už bendrovės pelno mokesčius | Dalyvavo 2015 11 16 |
| „Fiat Chrysler Automobiles“ | Sergio Marchionne,
  vykdomasis direktorius | Atsisakė dalyvauti dėl vykstančio tyrimo |
| „Walmart“ | Shelley Broader,
  prezidentas ir vykdomasis direktorius, EMEA regionas | Atsisakė dalyvauti |

Pavardė, vardas

Pakviesti asmenys/atstovai

Padėtis 2015 m. lapkričio 16 d.

„Airbus“

Guillaume de La Villeguérin,

viceprezidentas, atsakingas už mokesčius ir muitus

Dalyvavo 2015 7 2

„BNP Paribas“

Christian Comolet-Tirman,

direktorius, atsakingas už fiskalinius reikalus

Dalyvavo 2015 6 23

„SSE plc“

Martin McEwen, mokesčių reikalų vadovas

Dalyvavo 2015 6 23

„Total S.A.“

Nathalie Mognetti,

vyriausioji mokesčių pareigūnė

Dalyvavo 2015 6 23

„Amazon“

Monique Meche, viceprezidentė, atsakinga už pasaulinę viešąją politiką

Dalyvavo 2015 11 16

„Anheuser-Busch InBev“

Malte Lohan, pasaulinių bendrovės reikalų direktorius

Dalyvavo 2015 11 16

„Barclays Bank Group“

Mark Hubbard, pasaulinis mokesčių reikalų vadovas

Dalyvavo 2015 11 16

„Coca-Cola Company“

Robert Jordan, viceprezidentas, atsakingas už bendruosius mokesčių klausimus

Dalyvavo 2015 11 16

„Facebook“

Delphine Reyre, viešosios politikos Pietų Europoje direktorė

Dalyvavo 2015 11 16

„Google“

Nicklas Lundbald, vyresnysis direktorius, atsakingas už viešąją politiką ir ryšius su valdžios institucijomis,

Dalyvavo 2015 11 16

„HSBC Bank plc“

Iain McKinnon, grupės mokesčių reikalų vadovas

Dalyvavo 2015 11 16

„IKEA Group“

Krister Mattsson, bendrovės finansų, draudimo, mokesčių ir iždo vadovas

Dalyvavo 2015 11 16

„McDonald’s Europe“

Irene Yates, viceprezidentė, atsakinga už bendrovės pelno mokesčius

Dalyvavo 2015 11 16

„Philip Morris

International“

Werner Schuster, viceprezidentas, atsakingas už mokesčius

Dalyvavo 2015 11 16

„The Walt Disney Company“

John Stowell, vyresnysis viceprezidentas, atsakingas už bendrovės pelno mokesčius

Dalyvavo 2015 11 16

„Fiat Chrysler Automobiles“

Sergio Marchionne,

vykdomasis direktorius

Atsisakė dalyvauti dėl vykstančio tyrimo

„Walmart“

Shelley Broader,

prezidentas ir vykdomasis direktorius, EMEA regionas

Atsisakė dalyvauti

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/96

---

P8_TA(2015)0409

Prieštaravimas pagal Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį. Leidimas naudoti bis(2-etilheksil)ftalatą (DEHP)

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo XXX, kuriuo suteikiamas leidimas naudoti bis(2-etilheksil) ftalatą (DEHP) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, projekto (D041427 – 2015/2962(RSP))

(2017/C 366/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo suteikiamas leidimas naudoti bis(2-etilheksil) ftalatą (DEHP) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, projektą (D041427), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo suteikiamas leidimas naudoti bis(2-etilheksil) ftalatą (DEHP) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, projektą (D041427),

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (1), ypač į jo 64 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (1), ypač į jo 64 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Rizikos vertinimo komiteto (RVK) bei Socialinės ir ekonominės analizės komiteto (SEAC) nuomones (2), pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rizikos vertinimo komiteto (RVK) bei Socialinės ir ekonominės analizės komiteto (SEAC) nuomones (2), pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 11 straipsnį (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 11 straipsnį (3),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą 2008/98/EB (4), ypač į jos 4 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą 2008/98/EB (4), ypač į jos 4 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES (5), ypač į jo priedo 43 punkto viii papunktį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES (5), ypač į jo priedo 43 punkto viii papunktį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąją direktyvą (ES) 2015/863 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąją direktyvą (ES) 2015/863 (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi DEHP yra įtrauktas į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH reglamento) XIV priedą, nes jis klasifikuojamas kaip 1B kategorijos toksiška reprodukcijai medžiaga; kadangi DEHP yra įtrauktas į REACH medžiagų kandidačių sąrašą dėl savo toksiškų reprodukcijai savybių; |
| --- | --- |

A.

kadangi DEHP yra įtrauktas į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH reglamento) XIV priedą, nes jis klasifikuojamas kaip 1B kategorijos toksiška reprodukcijai medžiaga; kadangi DEHP yra įtrauktas į REACH medžiagų kandidačių sąrašą dėl savo toksiškų reprodukcijai savybių;

| B. | kadangi Komisija, priimdama įgyvendinimo sprendimo dėl bis(2-etilheksil) ftalato (DEHP), dibutilftalato (DBP), benzilbutilftalato (BBP) ir diizobutilftalato (DIBF) nustatymo kaip labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio f punktą projektą, siekia nustatyti DEHP kaip labai didelį susirūpinimą keliančią cheminę medžiagą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija, priimdama įgyvendinimo sprendimo dėl bis(2-etilheksil) ftalato (DEHP), dibutilftalato (DBP), benzilbutilftalato (BBP) ir diizobutilftalato (DIBF) nustatymo kaip labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio f punktą projektą, siekia nustatyti DEHP kaip labai didelį susirūpinimą keliančią cheminę medžiagą;

| C. | kadangi jau 2000 m., remiantis Komisijos komunikatu Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Bendrijos strategijos dėl endokrininės sistemos veiklą trikdančių medžiagų (COM(1999)0706), DEHP buvo įtrauktas į 1 priedą, kuriame pateikiamas 553 I kategorijos medžiagų kandidačių sąrašas, sudarytas iš cheminių medžiagų, kurios akivaizdžiai trikdė bent vienos rūšies sveikų gyvūnų endokrininės sistemos veiklą; (8); |
| --- | --- |

C.

kadangi jau 2000 m., remiantis Komisijos komunikatu Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Bendrijos strategijos dėl endokrininės sistemos veiklą trikdančių medžiagų (COM(1999)0706), DEHP buvo įtrauktas į 1 priedą, kuriame pateikiamas 553 I kategorijos medžiagų kandidačių sąrašas, sudarytas iš cheminių medžiagų, kurios akivaizdžiai trikdė bent vienos rūšies sveikų gyvūnų endokrininės sistemos veiklą; (8);

| D. | kadangi DEHP buvo vienas iš pirmųjų šešių junginių, kurių turi būti palaipsniui atsisakyta pagal REACH reglamentą, kaip Komisija paskelbė 2011 m. vasario 17 d. (9); |
| --- | --- |

D.

kadangi DEHP buvo vienas iš pirmųjų šešių junginių, kurių turi būti palaipsniui atsisakyta pagal REACH reglamentą, kaip Komisija paskelbė 2011 m. vasario 17 d. (9);

| E. | kadangi 2014 m. gruodžio 12 d. Valstybių narių komitetas vieningai susitarė nustatyti DEHP kaip cheminę medžiagą, keliančią lygiaverčio masto susirūpinimą dėl endokrininę sistemą pažeidžiančių savybių aplinkoje (10); kadangi Valstybių narių komitetas vieningai pripažino, kad DEHP atveju esama mokslinių įrodymų apie neigiamą poveikį endokrininės sistemos veiklai ir šios veiklos bei neigiamo poveikio žmonių sveikatai priežastinį ryšį; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2014 m. gruodžio 12 d. Valstybių narių komitetas vieningai susitarė nustatyti DEHP kaip cheminę medžiagą, keliančią lygiaverčio masto susirūpinimą dėl endokrininę sistemą pažeidžiančių savybių aplinkoje (10); kadangi Valstybių narių komitetas vieningai pripažino, kad DEHP atveju esama mokslinių įrodymų apie neigiamą poveikį endokrininės sistemos veiklai ir šios veiklos bei neigiamo poveikio žmonių sveikatai priežastinį ryšį;

| F. | kadangi Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Valstybių narių komitetas vieningai sutarė, kad keturi ftalatai, įskaitant DEHP, turi endokrininę sistemą ardančių savybių, ir kad šio veikimo būdo neigiamas poveikis yra toks pat kaip ir to, kuris pradėtas laikyti toksišku reprodukcijai, ir kad jie pagal REACH reglamento 57 straipsnio c punktą nustatomi kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos; kadangi Komisija taip pat pažymi, kad dauguma Valstybių narių komiteto narių mano, jog susirūpinimas, kurį kelia jų poveikis, yra lygiaverčio masto; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Valstybių narių komitetas vieningai sutarė, kad keturi ftalatai, įskaitant DEHP, turi endokrininę sistemą ardančių savybių, ir kad šio veikimo būdo neigiamas poveikis yra toks pat kaip ir to, kuris pradėtas laikyti toksišku reprodukcijai, ir kad jie pagal REACH reglamento 57 straipsnio c punktą nustatomi kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos; kadangi Komisija taip pat pažymi, kad dauguma Valstybių narių komiteto narių mano, jog susirūpinimas, kurį kelia jų poveikis, yra lygiaverčio masto;

| G. | kadangi 2015 m. spalio 21 d. Komisija pateikė įgyvendinimo akto projektą, kuriuo siekiama nustatyti DEHP kaip cheminę medžiagą, turinčią endokrininę sistemą ardančių savybių, kurių poveikis žmonių sveikatai kelia lygiaverčio masto susirūpinimą pagal REACH reglamento 57 straipsnio f punktą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. spalio 21 d. Komisija pateikė įgyvendinimo akto projektą, kuriuo siekiama nustatyti DEHP kaip cheminę medžiagą, turinčią endokrininę sistemą ardančių savybių, kurių poveikis žmonių sveikatai kelia lygiaverčio masto susirūpinimą pagal REACH reglamento 57 straipsnio f punktą;

| H. | kadangi RVK nuomonėje pripažįstama, kad DEHP veikimas yra endokrininio poveikio pobūdžio, tačiau taip pat pripažįstama, kad DEHP buvo įtrauktas į XIV priedą, nes jis laikomas toksišku reprodukcijai (57 straipsnio c punktas), o ne dėl endokrininės sistemą ardančių savybių (57 straipsnio f punktas); kadangi dėl to esamas DEHP vertinimas apsiriboja jo toksiškumu reprodukcijai; |
| --- | --- |

H.

kadangi RVK nuomonėje pripažįstama, kad DEHP veikimas yra endokrininio poveikio pobūdžio, tačiau taip pat pripažįstama, kad DEHP buvo įtrauktas į XIV priedą, nes jis laikomas toksišku reprodukcijai (57 straipsnio c punktas), o ne dėl endokrininės sistemą ardančių savybių (57 straipsnio f punktas); kadangi dėl to esamas DEHP vertinimas apsiriboja jo toksiškumu reprodukcijai;

| I. | kadangi DEHP turėtų būti nustatytas kaip labai didelį susirūpinimą kelianti cheminė medžiaga, nes jis atitinka REACH reglamento 57 straipsnio f punkte nustatytus kriterijus, kad tai yra endokrininę sistemą pažeidžiančių savybių turinti cheminė medžiaga, – esama mokslinių įrodymų apie tikėtiną didelį jos poveikį žmonių sveikatai, prilygstantį kitų cheminių medžiagų, išvardytų REACH reglamento 57 straipsnio a–e punktuose, daromam poveikiui; |
| --- | --- |

I.

kadangi DEHP turėtų būti nustatytas kaip labai didelį susirūpinimą kelianti cheminė medžiaga, nes jis atitinka REACH reglamento 57 straipsnio f punkte nustatytus kriterijus, kad tai yra endokrininę sistemą pažeidžiančių savybių turinti cheminė medžiaga, – esama mokslinių įrodymų apie tikėtiną didelį jos poveikį žmonių sveikatai, prilygstantį kitų cheminių medžiagų, išvardytų REACH reglamento 57 straipsnio a–e punktuose, daromam poveikiui;

| J. | kadangi pareiškėjas pateikė paraišką dėl leidimo taikyti tinkamos kontrolės būdą, kuris numatytas REACH reglamento 60 straipsnio 2 dalyje; tačiau kadangi pagal REACH reglamento 60 straipsnio 3 dalies a punktą tinkamos kontrolės būdas netaikomas cheminėms medžiagoms, atitinkančioms kancerogeninių, mutageninių arba toksiškų reprodukcijai medžiagų klasifikacijos kriterijus arba pagal minėto reglamento 57 straipsnio f punktą, kurioms neįmanoma nustatyti ribų pagal šio reglamento I priedo 6.4 skirsnį; |
| --- | --- |

J.

kadangi pareiškėjas pateikė paraišką dėl leidimo taikyti tinkamos kontrolės būdą, kuris numatytas REACH reglamento 60 straipsnio 2 dalyje; tačiau kadangi pagal REACH reglamento 60 straipsnio 3 dalies a punktą tinkamos kontrolės būdas netaikomas cheminėms medžiagoms, atitinkančioms kancerogeninių, mutageninių arba toksiškų reprodukcijai medžiagų klasifikacijos kriterijus arba pagal minėto reglamento 57 straipsnio f punktą, kurioms neįmanoma nustatyti ribų pagal šio reglamento I priedo 6.4 skirsnį;

| K. | kadangi įrodyta, kad DEHP daro neigiamą poveikį žinduolių endokrininei sistemai, visų pirma remiantis in vivo duomenimis dėl sumažėjusio vaisiaus testosterono lygio; kadangi šiuos duomenis dar labiau pagrindžia mechaninio pobūdžio duomenys, taip pat in vivo, susiję su sumažėjusia genų reguliacija steroidogenezinės biosintezės reakcijų sekoje; kadangi pastebėtas neigiamas poveikis žiurkėms yra, be kita ko, didesnis spenelių neišsivystymas, mažesnis anogenitalinis atstumas, lytinių organų deformacijos, mažesnis spermatocitų kiekis ir sėklidžių pokyčiai, įskaitant daugiabranduolius gonocitus, kanalėlių atrofiją, Leydigo ląstelių hiperplaziją; |
| --- | --- |

K.

kadangi įrodyta, kad DEHP daro neigiamą poveikį žinduolių endokrininei sistemai, visų pirma remiantis in vivo duomenimis dėl sumažėjusio vaisiaus testosterono lygio; kadangi šiuos duomenis dar labiau pagrindžia mechaninio pobūdžio duomenys, taip pat in vivo, susiję su sumažėjusia genų reguliacija steroidogenezinės biosintezės reakcijų sekoje; kadangi pastebėtas neigiamas poveikis žiurkėms yra, be kita ko, didesnis spenelių neišsivystymas, mažesnis anogenitalinis atstumas, lytinių organų deformacijos, mažesnis spermatocitų kiekis ir sėklidžių pokyčiai, įskaitant daugiabranduolius gonocitus, kanalėlių atrofiją, Leydigo ląstelių hiperplaziją;

| L. | kadangi moksliniai tyrimai apie DEHP rodo, kad sąveika su juo pažeidžiamais raidos laikotarpiais gali padaryti nepataisomą poveikį raidos programavimui, o tai savo ruožtu didelį poveikį raidai ir reprodukcijai, kuris laikomas ypač dideliu žmonių sveikatai ir gyvūnijos rūšims, taip pat ir dėl to, kad šis neigiamas poveikis gali pasireikšti vėlesniais gyvenimo etapais dėl sąveikos ankstyvaisiais gyvenimo etapais; |
| --- | --- |

L.

kadangi moksliniai tyrimai apie DEHP rodo, kad sąveika su juo pažeidžiamais raidos laikotarpiais gali padaryti nepataisomą poveikį raidos programavimui, o tai savo ruožtu didelį poveikį raidai ir reprodukcijai, kuris laikomas ypač dideliu žmonių sveikatai ir gyvūnijos rūšims, taip pat ir dėl to, kad šis neigiamas poveikis gali pasireikšti vėlesniais gyvenimo etapais dėl sąveikos ankstyvaisiais gyvenimo etapais;

| M. | kadangi, pagal RVK nuomonę, kuri pagrįsta paraiškose pateikta informacija, pareiškėjai neįrodė, kad pavojus darbuotojų sveikatai dėl naudojimo būdų, dėl kurių teikiama paraiška, buvo tinkamai kontroliuojamas laikantis REACH reglamento 60 straipsnio 2 dalies nuostatų; kadangi, pasak RVK, dėl šios priežasties nėra tinkama suteikti leidimą remiantis šia nuostata; |
| --- | --- |

M.

kadangi, pagal RVK nuomonę, kuri pagrįsta paraiškose pateikta informacija, pareiškėjai neįrodė, kad pavojus darbuotojų sveikatai dėl naudojimo būdų, dėl kurių teikiama paraiška, buvo tinkamai kontroliuojamas laikantis REACH reglamento 60 straipsnio 2 dalies nuostatų; kadangi, pasak RVK, dėl šios priežasties nėra tinkama suteikti leidimą remiantis šia nuostata;

| N. | kadangi, nepaisydamas RVK nuomonės, Socialinės ir ekonominės analizės komitetas (SEAC) nusprendė, kad leidimas naudoti šią medžiagą būtų tinkamas, ir tai, kad socialinė ir ekonominė nauda, gaunama iš naudojimo būdų, kurie yra įtraukti į paraišką, nusveria dėl naudojimo žmonių sveikatai kylančią riziką; kadangi SEAC nuomonė patvirtino, kad pareiškėjo pateiktoje socialinėje ir ekonominėje analizėje buvo reikšmingų trūkumų, įskaitant, jokio poveikio sveikatai vertinimo, kuriuo būtų nustatoma likusi rizika darbuotojų sveikatai, nebuvimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi, nepaisydamas RVK nuomonės, Socialinės ir ekonominės analizės komitetas (SEAC) nusprendė, kad leidimas naudoti šią medžiagą būtų tinkamas, ir tai, kad socialinė ir ekonominė nauda, gaunama iš naudojimo būdų, kurie yra įtraukti į paraišką, nusveria dėl naudojimo žmonių sveikatai kylančią riziką; kadangi SEAC nuomonė patvirtino, kad pareiškėjo pateiktoje socialinėje ir ekonominėje analizėje buvo reikšmingų trūkumų, įskaitant, jokio poveikio sveikatai vertinimo, kuriuo būtų nustatoma likusi rizika darbuotojų sveikatai, nebuvimą;

| O. | kadangi SEAC yra mokslinis komitetas, kurio tikslas pagal REACH reglamento 64 straipsnio 4 dalies b punktą – su paraiškoje apibūdintu (-ais) cheminės medžiagos naudojimo būdu (-ais) susijusių socialinių ir ekonominių veiksnių bei alternatyvų naudojimo galimybių, jų tinkamumo ir techninio įgyvendinamumo įvertinimas ir kadangi jo vaidmuo yra neteikti išvados dėl leidimo proporcingumo, kai nėra tinkamai kontroliuojamas pavojus visuomenei; |
| --- | --- |

O.

kadangi SEAC yra mokslinis komitetas, kurio tikslas pagal REACH reglamento 64 straipsnio 4 dalies b punktą – su paraiškoje apibūdintu (-ais) cheminės medžiagos naudojimo būdu (-ais) susijusių socialinių ir ekonominių veiksnių bei alternatyvų naudojimo galimybių, jų tinkamumo ir techninio įgyvendinamumo įvertinimas ir kadangi jo vaidmuo yra neteikti išvados dėl leidimo proporcingumo, kai nėra tinkamai kontroliuojamas pavojus visuomenei;

| P. | kadangi pareiškėjas yra atsakingas už cheminių medžiagų keliamo pavojaus įvertinimą bei valdymą ir už tai, kad jų vartotojams būtų suteikta tinkama saugos informacija; kadangi SEAC negalėjo padaryti kiekybinės išvados dėl nuolatinio naudojimo, nes nebuvo galima kiekybiniu požiūriu nustatyti informacijos apie likusį pavojų darbuotojų sveikatai; |
| --- | --- |

P.

kadangi pareiškėjas yra atsakingas už cheminių medžiagų keliamo pavojaus įvertinimą bei valdymą ir už tai, kad jų vartotojams būtų suteikta tinkama saugos informacija; kadangi SEAC negalėjo padaryti kiekybinės išvados dėl nuolatinio naudojimo, nes nebuvo galima kiekybiniu požiūriu nustatyti informacijos apie likusį pavojų darbuotojų sveikatai;

| Q. | kadangi REACH reglamento tikslas — užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, įskaitant cheminių medžiagų pavojaus vertinimo alternatyvių metodų skatinimą, taip pat laisvą cheminių medžiagų judėjimą vidaus rinkoje, tuo pačiu didinant konkurencingumą ir skatinant inovacijas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi REACH reglamento tikslas — užtikrinti aukštą žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, įskaitant cheminių medžiagų pavojaus vertinimo alternatyvių metodų skatinimą, taip pat laisvą cheminių medžiagų judėjimą vidaus rinkoje, tuo pačiu didinant konkurencingumą ir skatinant inovacijas;

| R. | kadangi paraiškos yra susijusios su įvairiais medžiagos panaudojimo būdais, kurie apimtų naudojimą ruošiant perdirbtą minkštąjį PVC, kuriame yra DEHP, junginių ir sausų mišinių sudėtyje, taip pat perdirbto minkštojo PVC, kuriame yra DEHP, pramoninį naudojimą perdirbant polimerus PVC produktų gamyboje; kadangi dėl tokios plačios leidimo taikymo srities DEHP pakeitimo procesas, dėl kurio ši medžiaga buvo įtraukta į REACH reglamento XIV priedą, iš esmės pakeistų kryptį; |
| --- | --- |

R.

kadangi paraiškos yra susijusios su įvairiais medžiagos panaudojimo būdais, kurie apimtų naudojimą ruošiant perdirbtą minkštąjį PVC, kuriame yra DEHP, junginių ir sausų mišinių sudėtyje, taip pat perdirbto minkštojo PVC, kuriame yra DEHP, pramoninį naudojimą perdirbant polimerus PVC produktų gamyboje; kadangi dėl tokios plačios leidimo taikymo srities DEHP pakeitimo procesas, dėl kurio ši medžiaga buvo įtraukta į REACH reglamento XIV priedą, iš esmės pakeistų kryptį;

| S. | kadangi PVC, kurio sudėtyje yra DEHP, yra plačiai naudojamas kasdieniuose vartojimo gaminiuose, kaip antai tekstilė, baldai ir statybinės medžiagos; kadangi jis nėra chemiškai sujungtas su plastiku ir todėl lengvai išplaunamas į aplinką; |
| --- | --- |

S.

kadangi PVC, kurio sudėtyje yra DEHP, yra plačiai naudojamas kasdieniuose vartojimo gaminiuose, kaip antai tekstilė, baldai ir statybinės medžiagos; kadangi jis nėra chemiškai sujungtas su plastiku ir todėl lengvai išplaunamas į aplinką;

| T. | kadangi paraiškoje suteikti leidimą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama medžiagos naudojimui ir kadangi tai, jog šios medžiagos yra perdirbtų medžiagų sudėtyje, nėra tinkama aplinkybė suteikti leidimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi paraiškoje suteikti leidimą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama medžiagos naudojimui ir kadangi tai, jog šios medžiagos yra perdirbtų medžiagų sudėtyje, nėra tinkama aplinkybė suteikti leidimą;

| U. | kadangi SEAC pažymėjo, kad galima naudoti pramonines atliekas, kurių sudėtyje yra nedidelis DEHP kiekis, kaip alternatyvias žaliavas, nes tai taip pat pagerintų gaunamų perdirbtų atliekų kokybę, tačiau mažai tikėtina, kad perdirbėjas galėtų padidėjusią kainą už geresnės kokybės perdirbtas atliekas perkelti tolesniems naudotojams, kadangi jų gaminami produktai paprastai yra žemesnės kokybės; kadangi SEAC teigė, kad nebuvo svarstoma galimybė plastiko perdirbėjams naudoti gryną PVC kartu su kitais didelio susirūpinimo nekeliančiais (ne SVHC) plastifikatoriais kaip alternatyvią žaliavą vietoje perdirbtos medžiagos, nes pareiškėjai nurodė, kad plastiko perdirbėjai, patyrę papildomų išlaidų dėl gryno PVC naudojimo, gali tapti nekonkurencingi; |
| --- | --- |

U.

kadangi SEAC pažymėjo, kad galima naudoti pramonines atliekas, kurių sudėtyje yra nedidelis DEHP kiekis, kaip alternatyvias žaliavas, nes tai taip pat pagerintų gaunamų perdirbtų atliekų kokybę, tačiau mažai tikėtina, kad perdirbėjas galėtų padidėjusią kainą už geresnės kokybės perdirbtas atliekas perkelti tolesniems naudotojams, kadangi jų gaminami produktai paprastai yra žemesnės kokybės; kadangi SEAC teigė, kad nebuvo svarstoma galimybė plastiko perdirbėjams naudoti gryną PVC kartu su kitais didelio susirūpinimo nekeliančiais (ne SVHC) plastifikatoriais kaip alternatyvią žaliavą vietoje perdirbtos medžiagos, nes pareiškėjai nurodė, kad plastiko perdirbėjai, patyrę papildomų išlaidų dėl gryno PVC naudojimo, gali tapti nekonkurencingi;

| V. | kadangi nepriimtina toleruoti to, kad paprasčiausiai leidžiant minkštojo PVC perdirbėjams ir tolesniems naudotojams sutaupyti sąnaudų gaminant mažos vertės gaminius, kad jie galėtų konkuruoti su žemos kokybės importu, gali būti daug vyrų nevaisingumo atvejų; |
| --- | --- |

V.

kadangi nepriimtina toleruoti to, kad paprasčiausiai leidžiant minkštojo PVC perdirbėjams ir tolesniems naudotojams sutaupyti sąnaudų gaminant mažos vertės gaminius, kad jie galėtų konkuruoti su žemos kokybės importu, gali būti daug vyrų nevaisingumo atvejų;

| W. | kadangi nors DEHP galima pakeisti daugybe kitų medžiagų, pareiškėjai nepateikė išsamios rinkoje esančių alternatyvų, kuriomis galima pakeisti DEHP tiems panaudojimo būdams, dėl kurių prašoma suteikti leidimą, analizės; |
| --- | --- |

W.

kadangi nors DEHP galima pakeisti daugybe kitų medžiagų, pareiškėjai nepateikė išsamios rinkoje esančių alternatyvų, kuriomis galima pakeisti DEHP tiems panaudojimo būdams, dėl kurių prašoma suteikti leidimą, analizės;

| X. | kadangi vienas iš argumentų, kurį pateikė SEAC, pagrįsdamas, kodėl reikia suteikti leidimą, yra tai, kad perdirbimo, kaip tvaraus būdo valdyti gamtos išteklius, skatinimas yra politinė ir socialinė paskata; kadangi šiuo pernelyg supaprastintu teiginiu nepaisoma Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje išdėstytos atliekų tvarkymo hierarchijos, pagal kurią pirmenybė teikiama prevencijai, o ne perdirbimui; kadangi šiuo pernelyg supaprastintu teiginiu taip pat nepripažįstamos 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos konkrečios nuostatos, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos galėtų būti naudojamos kaip pagrindinis patikimas Sąjungos žaliavų šaltinis; |
| --- | --- |

X.

kadangi vienas iš argumentų, kurį pateikė SEAC, pagrįsdamas, kodėl reikia suteikti leidimą, yra tai, kad perdirbimo, kaip tvaraus būdo valdyti gamtos išteklius, skatinimas yra politinė ir socialinė paskata; kadangi šiuo pernelyg supaprastintu teiginiu nepaisoma Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje išdėstytos atliekų tvarkymo hierarchijos, pagal kurią pirmenybė teikiama prevencijai, o ne perdirbimui; kadangi šiuo pernelyg supaprastintu teiginiu taip pat nepripažįstamos 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos konkrečios nuostatos, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos galėtų būti naudojamos kaip pagrindinis patikimas Sąjungos žaliavų šaltinis;

| Y. | be to, kadangi Parlamentas savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliucijoje „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ pabrėžė, kad perdirbimas neturėtų pateisinti nuolatinio pavojingų likučių turinčių medžiagų naudojimo; kadangi DEHP yra likučių turinti medžiaga ir ji tokia pripažįstama atitinkamoje pramonėje (11); |
| --- | --- |

Y.

be to, kadangi Parlamentas savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliucijoje „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ pabrėžė, kad perdirbimas neturėtų pateisinti nuolatinio pavojingų likučių turinčių medžiagų naudojimo; kadangi DEHP yra likučių turinti medžiaga ir ji tokia pripažįstama atitinkamoje pramonėje (11);

| Z. | kadangi pagal Komisijos deleguotąją direktyvą (ES) 2015/863 DEHP naudojimas elektros ir elektroninėje įrangoje yra apribotas; kadangi tai buvo pagrįsta, be kita ko, įvertinus saugesnių DEHP alternatyvų naudojimą, taip pat teigiamais socialinio ir ekonominio vertinimo rezultatais (12); |
| --- | --- |

Z.

kadangi pagal Komisijos deleguotąją direktyvą (ES) 2015/863 DEHP naudojimas elektros ir elektroninėje įrangoje yra apribotas; kadangi tai buvo pagrįsta, be kita ko, įvertinus saugesnių DEHP alternatyvų naudojimą, taip pat teigiamais socialinio ir ekonominio vertinimo rezultatais (12);

| AA. | kadangi SEAC mano, jog jis negali padaryti išvados, kad tuo atveju, jei leidimas nebus suteiktas, remiantis pareiškėjo pateikta informacija visuomenė patirs grynų išlaidų; kadangi dėl šios priežasties pareiškėjai neįrodė, jog naudojant šią medžiagą bus socialinės ir ekonominės naudos ir kad atsisakius suteikti leidimą bus socialinių ir ekonominių pasekmių kaip nustatyta REACH reglamento 60 straipsnio 4 dalies c punkte; |
| --- | --- |

AA.

kadangi SEAC mano, jog jis negali padaryti išvados, kad tuo atveju, jei leidimas nebus suteiktas, remiantis pareiškėjo pateikta informacija visuomenė patirs grynų išlaidų; kadangi dėl šios priežasties pareiškėjai neįrodė, jog naudojant šią medžiagą bus socialinės ir ekonominės naudos ir kad atsisakius suteikti leidimą bus socialinių ir ekonominių pasekmių kaip nustatyta REACH reglamento 60 straipsnio 4 dalies c punkte;

| AB. | kadangi suteikus leidimą pagal paraišką, kurioje yra tiek daug trūkumų, atsirastų labai netinkamas precedentas būsimiems sprendimams dėl leidimo suteikimo pagal REACH reglamentą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi suteikus leidimą pagal paraišką, kurioje yra tiek daug trūkumų, atsirastų labai netinkamas precedentas būsimiems sprendimams dėl leidimo suteikimo pagal REACH reglamentą;

| AC. | kadangi REACH reglamento 1 straipsnio 3 dalyje teigiama, jog jis yra grindžiamas atsargumo principu ir kadangi, jei kyla neaiškumų, pirmenybė turėtų būti teikiama ne bendriems ekonominiams aspektams, o su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga susijusiems aspektams; |
| --- | --- |

AC.

kadangi REACH reglamento 1 straipsnio 3 dalyje teigiama, jog jis yra grindžiamas atsargumo principu ir kadangi, jei kyla neaiškumų, pirmenybė turėtų būti teikiama ne bendriems ekonominiams aspektams, o su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga susijusiems aspektams;

| AD. | kadangi Komisija yra atskaitinga Europos visuomenei už piliečių ir aplinkos apsaugą nuo pavojingų cheminių medžiagų, tuo pačiu skatinant inovacijas, be kita ko, saugesnių cheminių medžiagų ir produktų srityje, kad būtų puoselėjama atspari ekonomika; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Komisija yra atskaitinga Europos visuomenei už piliečių ir aplinkos apsaugą nuo pavojingų cheminių medžiagų, tuo pačiu skatinant inovacijas, be kita ko, saugesnių cheminių medžiagų ir produktų srityje, kad būtų puoselėjama atspari ekonomika;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

| 2. | ragina Komisiją atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą ir pateikti naują projektą, kuriuo būtų atmestos paraiškos suteikti leidimą naudoti perdirbtą minkštąjį PVC, kurio sudėtyje yra DEHP; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą ir pateikti naują projektą, kuriuo būtų atmestos paraiškos suteikti leidimą naudoti perdirbtą minkštąjį PVC, kurio sudėtyje yra DEHP;

| 3. | ragina Komisiją iš visų likusių paraiškų skubiai išbraukti DEHP naudojimą, juolab kad yra daugybė saugesnių minkštojo PVC ir DEHP alternatyvų; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją iš visų likusių paraiškų skubiai išbraukti DEHP naudojimą, juolab kad yra daugybė saugesnių minkštojo PVC ir DEHP alternatyvų;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(2)  http://echa.europa.eu/documents/10162/b50d9fc3-f6db-4e91-8a95-c8397bb424d2

http://echa.europa.eu/documents/10162/8d9ee7ac-19cf-4b1a-ab1c-d8026b614d7a

(3)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(4)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(5)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

(6)  2015 m. kovo 31 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2015/863, kuria iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/65/ES II priedo nuostatos dėl ribojamų medžiagų sąrašo (OL L 137, 2015 6 4, p. 10).

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0266.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/archives/docum/pdf/bkh_annex_01.pdf

(9)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-11-196_en.htm?locale=en

(10)  http://echa.europa.eu/view-article/-/journal_content/title/the-member-state-committee-unanimously-agreed-to-identify-the-phthalate-dehp-as-an-svhc-because-of-its-endocrine-disrupting-properties-in-the-environm

(11)  http://www.vinylplus.eu/uploads/docs/VinylPlus_Progress_Report_2015_English.pdf.

(12)  http://www.umweltbundesamt.at/fileadmin/site/umweltthemen/abfall/ROHS/finalresults/Annex6_RoHS_AnnexII_Dossier_DEHP.pdf

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/101

---

P8_TA(2015)0410

ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencija

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos (2015/2063(INI))

(2017/C 366/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 ir 21 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 8, 10, 16, 67, 68, 70, 71, 72, 75, 82, 83, 84, 85, 86, 87 ir 88 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 ir 21 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 8, 10, 16, 67, 68, 70, 71, 72, 75, 82, 83, 84, 85, 86, 87 ir 88 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) paskelbtus leidinius „Antras Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas. Musulmonai“ ir „FRA apklausa apie žydų patirtį ir požiūrį į neapykantos nusikaltimus ir diskriminaciją Europos Sąjungos valstybėse narėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) paskelbtus leidinius „Antras Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas. Musulmonai“ ir „FRA apklausa apie žydų patirtį ir požiūrį į neapykantos nusikaltimus ir diskriminaciją Europos Sąjungos valstybėse narėse“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2004 m. spalio 8 d. priimtą rezoliuciją dėl terorizmo keliamos grėsmės tarptautinei taikai ir saugumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2004 m. spalio 8 d. priimtą rezoliuciją dėl terorizmo keliamos grėsmės tarptautinei taikai ir saugumui,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 6, 7 ir 8 straipsnius, 10 straipsnio 1 dalį, 11, 12, 21, 48, 49, 50 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 6, 7 ir 8 straipsnius, 10 straipsnio 1 dalį, 11, 12, 21, 48, 49, 50 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 25 d. Tarybos priimtą Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 25 d. Tarybos priimtą Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą (COM(2010)0673), kuriuo sukuriamas ES informacijos apie radikalizaciją tinklas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą (COM(2010)0673), kuriuo sukuriamas ES informacijos apie radikalizaciją tinklas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl antrosios ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl antrosios ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 15 d. Komisijos komunikatą „Teroristinio radikalėjimo ir smurtinio ekstremizmo prevencija. Stiprinamas ES atsakas“ (COM(2013)0941), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 15 d. Komisijos komunikatą „Teroristinio radikalėjimo ir smurtinio ekstremizmo prevencija. Stiprinamas ES atsakas“ (COM(2013)0941),

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą Europos Sąjungos strategiją dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai, kurią Teisingumo ir vidaus reikalų taryba priėmė 2014 m. gegužės 19 d. posėdyje ir kurią Taryba patvirtino 2014 m. birželio 5–6 d. posėdyje (9956/14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą Europos Sąjungos strategiją dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai, kurią Teisingumo ir vidaus reikalų taryba priėmė 2014 m. gegužės 19 d. posėdyje ir kurią Taryba patvirtino 2014 m. birželio 5–6 d. posėdyje (9956/14),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 20 d. Komisijos komunikatą „Galutinė 2010–2014 m. ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2014)0365), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 20 d. Komisijos komunikatą „Galutinė 2010–2014 m. ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2014)0365),

| — | atsižvelgdamas į Europolo 2014 m. ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo 2014 m. ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2014 m. rugsėjo 24 d. priimtą rezoliuciją dėl teroristinių aktų keliamos grėsmės taikai ir saugumui (Rezoliucija 2178(2014)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2014 m. rugsėjo 24 d. priimtą rezoliuciją dėl teroristinių aktų keliamos grėsmės taikai ir saugumui (Rezoliucija 2178(2014)),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 24 d. ES kovos su terorizmu koordinatoriaus ataskaitą Europos Vadovų Tarybai (15799/14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 24 d. ES kovos su terorizmu koordinatoriaus ataskaitą Europos Vadovų Tarybai (15799/14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES vidaus saugumo strategijos atnaujinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES vidaus saugumo strategijos atnaujinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 9 d. ir gruodžio 5 d. Teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 9 d. ir gruodžio 5 d. Teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 11 d. neoficialiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime priimtą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 11 d. neoficialiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime priimtą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 28 d. plenariniame posėdyje vykusias diskusijas dėl kovos su terorizmu priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 28 d. plenariniame posėdyje vykusias diskusijas dėl kovos su terorizmu priemonių,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl kovos su terorizmu priemonių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl kovos su terorizmu priemonių (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 29–30 d. Rygoje vykusį neoficialų Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 29–30 d. Rygoje vykusį neoficialų Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos 2015 m. kovo 12–13 d. susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos 2015 m. kovo 12–13 d. susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatą „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatą „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185),

| — | atsižvelgdamas į ES Teisingumo Teismo sprendimą dėl Duomenų saugojimo direktyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Teisingumo Teismo sprendimą dėl Duomenų saugojimo direktyvos,

| — | atsižvelgdamas į papildomą Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos protokolą ir Europos Tarybos veiksmų planą dėl kovos su terorizmą sukeliančiais smurtiniu ekstremizmu ir radikalėjimu, priimtą 2015 m. gegužės 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į papildomą Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos protokolą ir Europos Tarybos veiksmų planą dėl kovos su terorizmą sukeliančiais smurtiniu ekstremizmu ir radikalėjimu, priimtą 2015 m. gegužės 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Tarpusavio pasitikėjimo Europos teisingumo erdvėje didinimas. Žalioji knyga dėl ES baudžiamojo teisingumo teisės aktų taikymo laisvės atėmimo srityje“ (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Tarpusavio pasitikėjimo Europos teisingumo erdvėje didinimas. Žalioji knyga dėl ES baudžiamojo teisingumo teisės aktų taikymo laisvės atėmimo srityje“ (COM(2011)0327),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8–0316/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8–0316/2015),

| A. | kadangi daugiau kaip 5 000 ES piliečių prisijungė prie teroristinių organizacijų ir kitų karinių grupuočių, visų pirma papildė grupuočių ISIS, „Jabhat al-Nusra“ ir kitų už Europos Sąjungos ribų veikiančių grupuočių, visų pirma Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione, gretas; kadangi šis reiškinys toliau sparčiai plinta ir įgauna didelį mastą; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugiau kaip 5 000 ES piliečių prisijungė prie teroristinių organizacijų ir kitų karinių grupuočių, visų pirma papildė grupuočių ISIS, „Jabhat al-Nusra“ ir kitų už Europos Sąjungos ribų veikiančių grupuočių, visų pirma Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione, gretas; kadangi šis reiškinys toliau sparčiai plinta ir įgauna didelį mastą;

| B. | kadangi sąvoka „radikalėjimas“ apibūdinamas reiškinys, kai asmenys perima netolerancija paremtus nuomonę, požiūrį ir idėjas, galinčius lemti smurtinį ekstremizmą; |
| --- | --- |

B.

kadangi sąvoka „radikalėjimas“ apibūdinamas reiškinys, kai asmenys perima netolerancija paremtus nuomonę, požiūrį ir idėjas, galinčius lemti smurtinį ekstremizmą;

| C. | kadangi atsižvelgiant į 2015 m. pradžioje Paryžiuje, Belgijoje, Kopenhagoje ir Tunise surengtus teroristinius išpuolius matyti, kad Europos ir kaimyninių šalių teritorijoje esantys ir judantys užsienio kovotojai (dažnai ES piliečiai) kelia grėsmę saugumui; kadangi Europos Sąjunga šiuos išpuolius labai griežtai pasmerkė ir įsipareigojo kartu su valstybėmis narėmis ES teritorijoje ir už jos ribų kovoti su terorizmu; |
| --- | --- |

C.

kadangi atsižvelgiant į 2015 m. pradžioje Paryžiuje, Belgijoje, Kopenhagoje ir Tunise surengtus teroristinius išpuolius matyti, kad Europos ir kaimyninių šalių teritorijoje esantys ir judantys užsienio kovotojai (dažnai ES piliečiai) kelia grėsmę saugumui; kadangi Europos Sąjunga šiuos išpuolius labai griežtai pasmerkė ir įsipareigojo kartu su valstybėmis narėmis ES teritorijoje ir už jos ribų kovoti su terorizmu;

| D. | kadangi 2015 m. lapkričio 13 d. Paryžiuje įvykdyti šiurpūs teroristų išpuoliai, per kuriuos žuvo ir buvo sužeista daugybė žmonių, dar kartą parodė, kad valstybės narės ir Europos Sąjunga turi skubiai imtis suderintų veiksmų, kad užkirstų kelią radikalėjimui ir kovotų su terorizmu; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. lapkričio 13 d. Paryžiuje įvykdyti šiurpūs teroristų išpuoliai, per kuriuos žuvo ir buvo sužeista daugybė žmonių, dar kartą parodė, kad valstybės narės ir Europos Sąjunga turi skubiai imtis suderintų veiksmų, kad užkirstų kelią radikalėjimui ir kovotų su terorizmu;

| E. | kadangi Europos Sąjungoje, ypač valstybėse narėse, kurios dalyvavo ar dalyvauja karinėje veikloje užjūrio operacijose Vidurio Rytuose ir Afrikoje, teroristinė grėsmė yra didelė; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungoje, ypač valstybėse narėse, kurios dalyvavo ar dalyvauja karinėje veikloje užjūrio operacijose Vidurio Rytuose ir Afrikoje, teroristinė grėsmė yra didelė;

| F. | kadangi šių vadinamųjų Europos kovotojų radikalėjimas yra sudėtingas ir dinamiškas reiškinys, kurį lemia įvairūs globaliniai, sociologiniai ir politiniai veiksniai; kadangi šio reiškinio negalima apibūdinti vienareikšmiškai ir jis daro poveikį vyrams, moterims ir ypač įvairios socialinės kilmės jauniems ES piliečiams, kurių bendras bruožas – jie nepritampa visuomenėje; kadangi radikalėjimo priežastys taip pat gali būti socialinės ir ekonominės, ideologinės, asmeninės ir psichologinės ir todėl radikalėjimą reikia suvokti atsižvelgiant į kiekvieno susijusio asmens aplinkybes; |
| --- | --- |

F.

kadangi šių vadinamųjų Europos kovotojų radikalėjimas yra sudėtingas ir dinamiškas reiškinys, kurį lemia įvairūs globaliniai, sociologiniai ir politiniai veiksniai; kadangi šio reiškinio negalima apibūdinti vienareikšmiškai ir jis daro poveikį vyrams, moterims ir ypač įvairios socialinės kilmės jauniems ES piliečiams, kurių bendras bruožas – jie nepritampa visuomenėje; kadangi radikalėjimo priežastys taip pat gali būti socialinės ir ekonominės, ideologinės, asmeninės ir psichologinės ir todėl radikalėjimą reikia suvokti atsižvelgiant į kiekvieno susijusio asmens aplinkybes;

| G. | kadangi dėl terorizmo ir radikalėjimo kyla daug su religijomis susijusių stereotipų, o dėl to vėl kyla neapykantos nusikaltimų ir neapykantą kurstančių kalbų banga, kuriuos skatina rasizmas, ksenofobija ar nuomonės, tikėjimo ar religijos netoleravimas; kadangi reikia pabrėžti, kad šis reiškinys kyla iš iškreiptos religinės praktikos, o ne iš pačios religijos, ir tai yra viena iš radikalėjimo priežasčių; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl terorizmo ir radikalėjimo kyla daug su religijomis susijusių stereotipų, o dėl to vėl kyla neapykantos nusikaltimų ir neapykantą kurstančių kalbų banga, kuriuos skatina rasizmas, ksenofobija ar nuomonės, tikėjimo ar religijos netoleravimas; kadangi reikia pabrėžti, kad šis reiškinys kyla iš iškreiptos religinės praktikos, o ne iš pačios religijos, ir tai yra viena iš radikalėjimo priežasčių;

| H. | kadangi radikalėjimo negalima sieti su jokia ideologija ar tikėjimu, nes šis reiškinys gali plisti bet kurioje terpėje; |
| --- | --- |

H.

kadangi radikalėjimo negalima sieti su jokia ideologija ar tikėjimu, nes šis reiškinys gali plisti bet kurioje terpėje;

| I. | kadangi vienas iš smurtinių ekstremistų naudojamų argumentų verbuojant jaunimą yra tas, kad po karo su terorizmu sustiprėjo islamofobija ir kad Europa nebėra ta vieta, kurioje musulmonai yra laukiami arba gali gyventi lygiomis teisėmis ir praktikuoti savo tikėjimą be diskriminacijos ir stigmatizacijos; kadangi tai gali sukelti pažeidžiamumo, agresyvaus pykčio, nepasitenkinimo, vienišumo ir atskirties nuo visuomenės jausmus; |
| --- | --- |

I.

kadangi vienas iš smurtinių ekstremistų naudojamų argumentų verbuojant jaunimą yra tas, kad po karo su terorizmu sustiprėjo islamofobija ir kad Europa nebėra ta vieta, kurioje musulmonai yra laukiami arba gali gyventi lygiomis teisėmis ir praktikuoti savo tikėjimą be diskriminacijos ir stigmatizacijos; kadangi tai gali sukelti pažeidžiamumo, agresyvaus pykčio, nepasitenkinimo, vienišumo ir atskirties nuo visuomenės jausmus;

| J. | kadangi kovos su radikalėjimu negalima apriboti islamo radikalėjimu; kadangi religinis radikalėjimas ir smurtinis ekstremizmas daro poveikį ir visam Afrikos žemynui; kadangi ir Europa 2011 m. patyrė politinio radikalėjimo poveikį, kai Norvegijoje išpuolius įvykdė Anders Behring Breivik; |
| --- | --- |

J.

kadangi kovos su radikalėjimu negalima apriboti islamo radikalėjimu; kadangi religinis radikalėjimas ir smurtinis ekstremizmas daro poveikį ir visam Afrikos žemynui; kadangi ir Europa 2011 m. patyrė politinio radikalėjimo poveikį, kai Norvegijoje išpuolius įvykdė Anders Behring Breivik;

| K. | kadangi daugumą teroristinių išpuolių ES šalyse ilgus metus įvykdo separatistų organizacijos; |
| --- | --- |

K.

kadangi daugumą teroristinių išpuolių ES šalyse ilgus metus įvykdo separatistų organizacijos;

| L. | kadangi, remiantis Europolo duomenimis, 2013 m. ES buvo surengti 152 teroristiniai išpuoliai, du iš jų buvo įvykdyti dėl religinių paskatų, 84 – dėl etnologinių ir nacionalistinių ar separatistinių įsitikinimų, 2012 m. ES įvykdyta 219 teroristinių išpuolių ir šeši iš jų – dėl religinių paskatų; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis Europolo duomenimis, 2013 m. ES buvo surengti 152 teroristiniai išpuoliai, du iš jų buvo įvykdyti dėl religinių paskatų, 84 – dėl etnologinių ir nacionalistinių ar separatistinių įsitikinimų, 2012 m. ES įvykdyta 219 teroristinių išpuolių ir šeši iš jų – dėl religinių paskatų;

| M. | kadangi kova su terorizmu ir ES piliečių radikalėjimo bei verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencija iš esmės vis dar yra valstybių narių kompetencijos sritis, tačiau norint veiksmingai ir efektyviai keistis informacija tarp teisėsaugos įstaigų, kad būtų galima kovoti su tarptautine terorizmo dimensija ir teroristų keliama grėsme, būtinas Europos bendradarbiavimas; kadangi dėl šios priežasties būtina taikyti bendradarbiavimu pagrįstą Europos požiūrį, kurio pridėtinė vertė – prireikus teisės aktų, taikomų erdvėje, kurioje užtikrinta ES piliečių judėjimo laisvė, koordinavimas ir derinimas, taip pat prevencijos ir kovos sus terorizmu veiksmingumas; kadangi kova su neteisėta prekyba ginklais turėtų būti prioritetinė sritis ES kovojant su sunkių formų ir organizuotu tarptautiniu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

M.

kadangi kova su terorizmu ir ES piliečių radikalėjimo bei verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencija iš esmės vis dar yra valstybių narių kompetencijos sritis, tačiau norint veiksmingai ir efektyviai keistis informacija tarp teisėsaugos įstaigų, kad būtų galima kovoti su tarptautine terorizmo dimensija ir teroristų keliama grėsme, būtinas Europos bendradarbiavimas; kadangi dėl šios priežasties būtina taikyti bendradarbiavimu pagrįstą Europos požiūrį, kurio pridėtinė vertė – prireikus teisės aktų, taikomų erdvėje, kurioje užtikrinta ES piliečių judėjimo laisvė, koordinavimas ir derinimas, taip pat prevencijos ir kovos sus terorizmu veiksmingumas; kadangi kova su neteisėta prekyba ginklais turėtų būti prioritetinė sritis ES kovojant su sunkių formų ir organizuotu tarptautiniu nusikalstamumu;

| N. | kadangi žmogaus teisės turėtų būti Sąjungos kovos su terorizmu ir radikalėjimo prevencijos politikos pagrindas sykiu užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp visuomenės saugumo ir pagrindinių teisių paisymo, įskaitant teisę į saugumą bei privatumą ir žodžio, religijos ir susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

N.

kadangi žmogaus teisės turėtų būti Sąjungos kovos su terorizmu ir radikalėjimo prevencijos politikos pagrindas sykiu užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp visuomenės saugumo ir pagrindinių teisių paisymo, įskaitant teisę į saugumą bei privatumą ir žodžio, religijos ir susirinkimų laisvę;

| O. | kadangi žydų bendruomenės yra vienas iš šių teroristinių ir antisemitinių išpuolių taikinių ir dėl to šiose bendruomenėse Europoje didėja nesaugumo jausmas ir baimė; |
| --- | --- |

O.

kadangi žydų bendruomenės yra vienas iš šių teroristinių ir antisemitinių išpuolių taikinių ir dėl to šiose bendruomenėse Europoje didėja nesaugumo jausmas ir baimė;

| P. | kadangi terorizmo augimas ir užsienio kovotojai padidino etninių ir religinių bendruomenių netoleranciją kai kuriose šalyse Europoje; atsižvelgiant į tai, kad visapusiškas požiūris į kovą su diskriminacija bendrai, ypač su islamofobija ir antisemitizmu, yra papildoma priemonė rengiant specialią teroristinio ekstremizmo prevencijos priemonę; |
| --- | --- |

P.

kadangi terorizmo augimas ir užsienio kovotojai padidino etninių ir religinių bendruomenių netoleranciją kai kuriose šalyse Europoje; atsižvelgiant į tai, kad visapusiškas požiūris į kovą su diskriminacija bendrai, ypač su islamofobija ir antisemitizmu, yra papildoma priemonė rengiant specialią teroristinio ekstremizmo prevencijos priemonę;

| Q. | kadangi Europoje jau taikomos tam tikros priemonės siekiant reaguoti į ES piliečių radikalėjimą ir kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų visapusiškai naudotis šiomis priemonėmis ir ieškoti būdų, kaip jas pagerinti, kad būtų galima reaguoti į dabartinius ES ir valstybėms narėms kylančius iššūkius; kadangi valstybės narės vis dar delsia bendradarbiauti jautriose, pvz., dalijimosi informacija ir žvalgybos duomenimis, srityse; kadangi, atsižvelgiant Europos vertybėms visiškai priešingą padėtį, kai vis plinta teroristinis radikalėjimas, reikia įgyvendinti naujas priemones ir tai reikia padaryti laikantis Pagrindinių teisių chartijos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europoje jau taikomos tam tikros priemonės siekiant reaguoti į ES piliečių radikalėjimą ir kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų visapusiškai naudotis šiomis priemonėmis ir ieškoti būdų, kaip jas pagerinti, kad būtų galima reaguoti į dabartinius ES ir valstybėms narėms kylančius iššūkius; kadangi valstybės narės vis dar delsia bendradarbiauti jautriose, pvz., dalijimosi informacija ir žvalgybos duomenimis, srityse; kadangi, atsižvelgiant Europos vertybėms visiškai priešingą padėtį, kai vis plinta teroristinis radikalėjimas, reikia įgyvendinti naujas priemones ir tai reikia padaryti laikantis Pagrindinių teisių chartijos;

| R. | kadangi įgyvendinant kiekvieną priemonę, kurios ėmėsi valstybės narės, būtina gerbti ES pagrindines teises ir piliečių laisves, t. y. teisę į asmeninį gyvenimą, saugumą, teisę į duomenų apsaugą, nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą procesą, žodžio laisvę ir religijos laisvę; kadangi ES piliečių saugumą reikia užtikrinti užtikrinant jų teises ir laisves; kadangi šie du principai yra dvi vieno medalio pusės; |
| --- | --- |

R.

kadangi įgyvendinant kiekvieną priemonę, kurios ėmėsi valstybės narės, būtina gerbti ES pagrindines teises ir piliečių laisves, t. y. teisę į asmeninį gyvenimą, saugumą, teisę į duomenų apsaugą, nekaltumo prezumpciją, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą procesą, žodžio laisvę ir religijos laisvę; kadangi ES piliečių saugumą reikia užtikrinti užtikrinant jų teises ir laisves; kadangi šie du principai yra dvi vieno medalio pusės;

| S. | kadangi Europos Sąjungos valstybės narės kartais patiria labai nevienodą radikalėjimo riziką ir vykdo labai nevienodą verbavimo į teroristines organizacijas prevenciją; kadangi tam tikros valstybės narės jau ėmėsi veiksmingų priemonių, o kitų reakcija į šį reiškinį pavėluota; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Sąjungos valstybės narės kartais patiria labai nevienodą radikalėjimo riziką ir vykdo labai nevienodą verbavimo į teroristines organizacijas prevenciją; kadangi tam tikros valstybės narės jau ėmėsi veiksmingų priemonių, o kitų reakcija į šį reiškinį pavėluota;

| T. | kadangi reikia labai skubiai imtis suderintų ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo į teroristines organizacijas prevencijos veiksmų Europos lygmeniu, siekiant sustabdyti šį besiplečiantį reiškinį ir mažinti į konflikto zonas išvykstančių ES piliečių srautus, deradikalizuoti Europoje pasiliekančius asmenis, taip pat sutrukdyti Europos teritorijoje vykdyti kitus teroro aktus; |
| --- | --- |

T.

kadangi reikia labai skubiai imtis suderintų ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo į teroristines organizacijas prevencijos veiksmų Europos lygmeniu, siekiant sustabdyti šį besiplečiantį reiškinį ir mažinti į konflikto zonas išvykstančių ES piliečių srautus, deradikalizuoti Europoje pasiliekančius asmenis, taip pat sutrukdyti Europos teritorijoje vykdyti kitus teroro aktus;

| U. | kadangi šis reiškinys paplitęs visame pasaulyje ir mokytis galima iš daugelio pasaulio šalių; |
| --- | --- |

U.

kadangi šis reiškinys paplitęs visame pasaulyje ir mokytis galima iš daugelio pasaulio šalių;

| V. | kadangi šiuo metu daugiau dėmesio reikia skirti prevencinėms priemonėms ir į jas investuoti, o ne priemonėms, kuriomis reaguojama į ES piliečių radikalėjimą ir teroristinių organizacijų vykdomą jų verbavimą; kadangi kovos su ekstremizmu, radikalėjimu ir teroristų vykdomu verbavimu ES teritorijoje strategija bus veiksminga tik tada, kai bus parengta kartu su vadinamųjų užsienio kovotojų integracijos ir grįžusių asmenų socialinės įtraukties bei reintegracijos ir deradikalizavimo strategija; |
| --- | --- |

V.

kadangi šiuo metu daugiau dėmesio reikia skirti prevencinėms priemonėms ir į jas investuoti, o ne priemonėms, kuriomis reaguojama į ES piliečių radikalėjimą ir teroristinių organizacijų vykdomą jų verbavimą; kadangi kovos su ekstremizmu, radikalėjimu ir teroristų vykdomu verbavimu ES teritorijoje strategija bus veiksminga tik tada, kai bus parengta kartu su vadinamųjų užsienio kovotojų integracijos ir grįžusių asmenų socialinės įtraukties bei reintegracijos ir deradikalizavimo strategija;

| W. | kadangi tam tikri naudojimosi internetu būdai padeda skleisti radikalizaciją, leisdami fanatikams visame pasaulyje bendrauti tarpusavyje ir verbuoti pažeidžiamus asmenis visai be fizinio kontakto ir taip, kad sudėtinga atsekti tokius atvejus; |
| --- | --- |

W.

kadangi tam tikri naudojimosi internetu būdai padeda skleisti radikalizaciją, leisdami fanatikams visame pasaulyje bendrauti tarpusavyje ir verbuoti pažeidžiamus asmenis visai be fizinio kontakto ir taip, kad sudėtinga atsekti tokius atvejus;

| X. | kadangi būtina aiškiai atskirti elgesio modelius, kai rengiamasi teroristiniams išpuoliams ir (ar) teikiama parama jiems, nuo ekstremistų veiksmų ar nuomonės, kai trūksta subjektyviųjų (mens rea) ir objektyviųjų (actus reus) požymių; |
| --- | --- |

X.

kadangi būtina aiškiai atskirti elgesio modelius, kai rengiamasi teroristiniams išpuoliams ir (ar) teikiama parama jiems, nuo ekstremistų veiksmų ar nuomonės, kai trūksta subjektyviųjų (mens rea) ir objektyviųjų (actus reus) požymių;

| Y. | kadangi atrodo, kad teroristinis radikalėjimas vyksta tiek dėl vidinių, tiek dėl išorinių veiksnių Sąjungoje; |
| --- | --- |

Y.

kadangi atrodo, kad teroristinis radikalėjimas vyksta tiek dėl vidinių, tiek dėl išorinių veiksnių Sąjungoje;

| Z. | kadangi kova su teroristiniu radikalėjimu turi būti dalis visuotinio požiūrio, kuriuo siekiama užtikrinti atvirą Europą ir kurį reikia grįsti bendromis vertybėmis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi kova su teroristiniu radikalėjimu turi būti dalis visuotinio požiūrio, kuriuo siekiama užtikrinti atvirą Europą ir kurį reikia grįsti bendromis vertybėmis;

| AA. | kadangi jaunimo radikalėjimo nereikėtų vertinti atskirai nuo socialinių ir politinių aplinkybių ir jį reikėtų tirti atsižvelgiant į platesnį konfliktų ir smurto tyrimų sociologijos spektrą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi jaunimo radikalėjimo nereikėtų vertinti atskirai nuo socialinių ir politinių aplinkybių ir jį reikėtų tirti atsižvelgiant į platesnį konfliktų ir smurto tyrimų sociologijos spektrą;

| AB. | kadangi teroristinio radikalėjimo priežastys pakankamai netirtos; kadangi integracijos trūkumo negalima suvokti kaip pirminės teroristinio radikalėjimo priežasties; |
| --- | --- |

AB.

kadangi teroristinio radikalėjimo priežastys pakankamai netirtos; kadangi integracijos trūkumo negalima suvokti kaip pirminės teroristinio radikalėjimo priežasties;

| AC. | kadangi, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismu, tai, kad asmuo priklausė organizacijai, kuri yra įtraukta į Tarybos bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP priede pateiktą sąrašą dėl to, kad yra susijusi su teroro aktais, ir aktyviai rėmė šios organizacijos ginkluotą kovą, automatiškai nėra rimta priežastis manyti, kad šis asmuo padarė „sunkų nepolitinį nusikaltimą“ arba „Jungtinių Tautų siekiams ir principams prieštaraujančius veiksmus“; kita vertus, kai yra rimtų priežasčių manyti, jog asmuo padarė tokį nusikaltimą arba yra kaltas dėl tokių veiksmų, tai patvirtinti galima tik kiekvienu atveju atlikus konkrečių faktinių aplinkybių vertinimą ir nustačius, ar atitinkamam asmeniui gali būti priskiriama asmeninė atsakomybė už šių aktų vykdymą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismu, tai, kad asmuo priklausė organizacijai, kuri yra įtraukta į Tarybos bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP priede pateiktą sąrašą dėl to, kad yra susijusi su teroro aktais, ir aktyviai rėmė šios organizacijos ginkluotą kovą, automatiškai nėra rimta priežastis manyti, kad šis asmuo padarė „sunkų nepolitinį nusikaltimą“ arba „Jungtinių Tautų siekiams ir principams prieštaraujančius veiksmus“; kita vertus, kai yra rimtų priežasčių manyti, jog asmuo padarė tokį nusikaltimą arba yra kaltas dėl tokių veiksmų, tai patvirtinti galima tik kiekvienu atveju atlikus konkrečių faktinių aplinkybių vertinimą ir nustačius, ar atitinkamam asmeniui gali būti priskiriama asmeninė atsakomybė už šių aktų vykdymą;

| AD. | kadangi norint atšaukti pabėgėliui leidimą gyventi šalyje argumentuojant tuo, jog šis asmuo remia tokią teroristinę organizaciją, kompetentingos valdžios institucijos vis tiek privalo, prižiūrimos nacionalinių teismų, atlikti individualų konkrečių aplinkybių apie organizaciją ir atitinkamą pabėgėlį įvertinimą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi norint atšaukti pabėgėliui leidimą gyventi šalyje argumentuojant tuo, jog šis asmuo remia tokią teroristinę organizaciją, kompetentingos valdžios institucijos vis tiek privalo, prižiūrimos nacionalinių teismų, atlikti individualų konkrečių aplinkybių apie organizaciją ir atitinkamą pabėgėlį įvertinimą;

I.   
  Europos pridėtinė vertė vykdant radikalėjimo prevenciją

| 1. | atsižvelgdamas į dramatiškus įvykius Paryžiuje, smerkia žudikiškus išpuolius ir reiškia užuojautą aukoms ir jų šeimoms bei su jomis solidarizuojasi, dar kartą patvirtindamas, kad reikia priešintis smurtui; taip pat smerkia stereotipų naudojimą, ksenofobines ir rasistines kalbas ir praktikas, kurias vykdo atskiros ir kolektyvinės valdžios institucijos, tiesiogiai arba netiesiogiai siedamos teroristinius išpuolius su pabėgėliais, kurie ieškodami saugesnių vietų šiuo metu bėga iš savo šalių nuo karo ir smurto veiksmų, kurie jų kilmės šalyse vyksta kiekvieną dieną; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgdamas į dramatiškus įvykius Paryžiuje, smerkia žudikiškus išpuolius ir reiškia užuojautą aukoms ir jų šeimoms bei su jomis solidarizuojasi, dar kartą patvirtindamas, kad reikia priešintis smurtui; taip pat smerkia stereotipų naudojimą, ksenofobines ir rasistines kalbas ir praktikas, kurias vykdo atskiros ir kolektyvinės valdžios institucijos, tiesiogiai arba netiesiogiai siedamos teroristinius išpuolius su pabėgėliais, kurie ieškodami saugesnių vietų šiuo metu bėga iš savo šalių nuo karo ir smurto veiksmų, kurie jų kilmės šalyse vyksta kiekvieną dieną;

| 2. | pabrėžia, kad terorizmo negalima ir nereikėtų sieti su jokia religija, tautybe ar civilizacija; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad terorizmo negalima ir nereikėtų sieti su jokia religija, tautybe ar civilizacija;

| 3. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, jei nebus sprendžiamas klausimas dėl terorizmui plisti palankių sąlygų, reiškinys, kai ES piliečiai vyksta į kitas šalis siekdami prisijungti prie džihadistų ar kitų ekstremistinių grupuočių, taip pat konkreti grėsmė saugumui, kurią jie kelia grįžę į ES ir kaimynines šalis, per ateinančius greičiausiai pablogės, ypač turint galvoje Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione užsitęsusią karinio konflikto eskalaciją; ragina visapusiškai analizuoti nacionalinių ir ES priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią terorizmui ir su juo kovoti, veiksmingumą; |
| --- | --- |

3.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad, jei nebus sprendžiamas klausimas dėl terorizmui plisti palankių sąlygų, reiškinys, kai ES piliečiai vyksta į kitas šalis siekdami prisijungti prie džihadistų ar kitų ekstremistinių grupuočių, taip pat konkreti grėsmė saugumui, kurią jie kelia grįžę į ES ir kaimynines šalis, per ateinančius greičiausiai pablogės, ypač turint galvoje Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione užsitęsusią karinio konflikto eskalaciją; ragina visapusiškai analizuoti nacionalinių ir ES priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią terorizmui ir su juo kovoti, veiksmingumą;

| 4. | ragina Komisiją kuo greičiau parengti ES strategijos dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai įgyvendinimo veiksmų planą, remiantis gerosios patirties keitimusi, įgūdžių telkimu Europos Sąjungoje ir priemonių, kurių imtasi valstybėse narėse, vertinimu, taip pat bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis remiantis visiška pagarba tarptautinėms žmogaus teisių konvencijoms ir taikant daugelio suinteresuotųjų asmenų ir daugelio sektorių įtraukimo bei konsultavimosi su jais požiūrį; mano, kad Komisija turėtų prisidėti valstybėms narėms rengiant intensyvią komunikacinę strategiją, kuria būtų padedama užtikrinti ES piliečių ir trečiųjų šalių piliečių, gyvenančių ES, radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevenciją, ir remti tokias valstybių narių pastangas; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją kuo greičiau parengti ES strategijos dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai įgyvendinimo veiksmų planą, remiantis gerosios patirties keitimusi, įgūdžių telkimu Europos Sąjungoje ir priemonių, kurių imtasi valstybėse narėse, vertinimu, taip pat bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis remiantis visiška pagarba tarptautinėms žmogaus teisių konvencijoms ir taikant daugelio suinteresuotųjų asmenų ir daugelio sektorių įtraukimo bei konsultavimosi su jais požiūrį; mano, kad Komisija turėtų prisidėti valstybėms narėms rengiant intensyvią komunikacinę strategiją, kuria būtų padedama užtikrinti ES piliečių ir trečiųjų šalių piliečių, gyvenančių ES, radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevenciją, ir remti tokias valstybių narių pastangas;

| 5. | ragina valstybes nares koordinuoti savo strategijas ir dalintis sukaupta informacija ir patirtimi, sekti gerosios patirties pavyzdžiais nacionaliniu ir Europos Sąjungos lygmenimis, taip pat bendradarbiauti siekiant imtis naujų veiksmų kovojant su radikalėjimu ir verbavimui teroristinei veiklai, i, atnaujinant nacionalinę prevencijos politiką ir sukuriant specialistų tinklus pagal prioritetines veiksmų sritis, nustatytas Europos Sąjungos strategijoje dėl kovos su radikalizacija ir verbavimui teroristinei veiklai; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai svarbu stiprinti ir gerinti tarpvalstybinį teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ir itin svarbu teikti pakankamai išteklių ir mokyti policijos pajėgas dirbti vietoje; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares koordinuoti savo strategijas ir dalintis sukaupta informacija ir patirtimi, sekti gerosios patirties pavyzdžiais nacionaliniu ir Europos Sąjungos lygmenimis, taip pat bendradarbiauti siekiant imtis naujų veiksmų kovojant su radikalėjimu ir verbavimui teroristinei veiklai, i, atnaujinant nacionalinę prevencijos politiką ir sukuriant specialistų tinklus pagal prioritetines veiksmų sritis, nustatytas Europos Sąjungos strategijoje dėl kovos su radikalizacija ir verbavimui teroristinei veiklai; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai svarbu stiprinti ir gerinti tarpvalstybinį teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ir itin svarbu teikti pakankamai išteklių ir mokyti policijos pajėgas dirbti vietoje;

| 6. | prašo atskleisti visą informacija apie Tarybos veiksmų planus ir gaires, skirtus įgyvendinamai Europos Sąjungos strategijai dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai; |
| --- | --- |

6.

prašo atskleisti visą informacija apie Tarybos veiksmų planus ir gaires, skirtus įgyvendinamai Europos Sąjungos strategijai dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai;

| 7. | mano, kad papildomas Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos protokolas ir JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2178 yra dokumentai, kuriai turėtų remtis valstybės narės ir Europos Sąjungos institucijos siekdamos kartu parengti bendrą asmenų, kurie laikomi užsienio kovotojais, kriminalizavimui naudojamą sąvoką; ragina Europos Komisiją atlikti išsamų pagrindinių priežasčių, proceso ir įvairios įtakos bei veiksnių, dėl kurių atsiranda radikalėjimas, tyrimą, padedant naujam ES informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) Kompetencijos centrui; |
| --- | --- |

7.

mano, kad papildomas Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos protokolas ir JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2178 yra dokumentai, kuriai turėtų remtis valstybės narės ir Europos Sąjungos institucijos siekdamos kartu parengti bendrą asmenų, kurie laikomi užsienio kovotojais, kriminalizavimui naudojamą sąvoką; ragina Europos Komisiją atlikti išsamų pagrindinių priežasčių, proceso ir įvairios įtakos bei veiksnių, dėl kurių atsiranda radikalėjimas, tyrimą, padedant naujam ES informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) Kompetencijos centrui;

| 8. | ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Europolu ir kovos su terorizmu koordinatoriumi, parengti metinę ataskaitą apie saugumo padėtį Europoje, kuri, be kita ko, apimtų radikalėjimo pavojaus ir pasekmių žmonių gyvybėms ir fizinei neliečiamybei Europos Sąjungoje aspektus, ir kartą per metus ją teikti Parlamentui; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Europolu ir kovos su terorizmu koordinatoriumi, parengti metinę ataskaitą apie saugumo padėtį Europoje, kuri, be kita ko, apimtų radikalėjimo pavojaus ir pasekmių žmonių gyvybėms ir fizinei neliečiamybei Europos Sąjungoje aspektus, ir kartą per metus ją teikti Parlamentui;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu visapusiškai naudotis jau turimomis kovos su ES piliečių radikalėjimu ir verbavimu, kurį vykdo teroristinės organizacijos, ir prevencijos priemonėmis; pabrėžia, kad svarbu visapusiškai ir nuosekliai naudotis visomis atitinkamomis vidaus ir išorės priemonėmis; rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms naudotis turimomis priemonėmis, visų pirma Vidaus saugumo fondo (VSF) priemonėmis, Policijos saugumo priemonių sistemos funkcijų priemone, kad būtų galima remti projektus ir priemones, kuriais siekiama užkirsti kelią radikalėjimui; pabrėžia, kad informacijos apie radikalizaciją tinklas gali atlikti labai svarbų vaidmenį išsamiai informuojant apie tikslą kovoti su ES piliečių radikalėjimu; prašo užtikrinti, kad informacija apie šį tinklą būtų intensyviau skleidžiama ir didinamas jo matomumas tarp subjektų, kovojančių su radikalėjimu; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu visapusiškai naudotis jau turimomis kovos su ES piliečių radikalėjimu ir verbavimu, kurį vykdo teroristinės organizacijos, ir prevencijos priemonėmis; pabrėžia, kad svarbu visapusiškai ir nuosekliai naudotis visomis atitinkamomis vidaus ir išorės priemonėmis; rekomenduoja Europos Komisijai ir valstybėms narėms naudotis turimomis priemonėmis, visų pirma Vidaus saugumo fondo (VSF) priemonėmis, Policijos saugumo priemonių sistemos funkcijų priemone, kad būtų galima remti projektus ir priemones, kuriais siekiama užkirsti kelią radikalėjimui; pabrėžia, kad informacijos apie radikalizaciją tinklas gali atlikti labai svarbų vaidmenį išsamiai informuojant apie tikslą kovoti su ES piliečių radikalėjimu; prašo užtikrinti, kad informacija apie šį tinklą būtų intensyviau skleidžiama ir didinamas jo matomumas tarp subjektų, kovojančių su radikalėjimu;

II.   
  Smurtinio ekstremizmo prevencija ir kalėjimuose vykdomas teroristinis radikalėjimas

| 10. | pabrėžia, kad kalėjimai vis dar yra viena iš kelių radikalios ir smurtinės ideologijos sklaidai ir teroristiniam radikalėjimui palankių vietų; ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis gerąja patirtimi, siekiant reaguoti į Europos kalėjimuose plintančią teroristinį radikalėjimą; ragina valstybes nares nedelsiant imtis veiksmų siekiant išspręsti perpildytų kalėjimų problemą;, ši problema aktuali daugelyje valstybių narių ir smarkiai padidina radikalėjimo riziką bei sumažina reabilitacijos galimybes; primena, kad viešosios jaunimo apsaugos įstaigos, sulaikymo ar reabilitacijos centrai taip pat gali tapti nepilnamečių – ypač pažeidžiamų asmenų – radikalizavimo vietomis; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad kalėjimai vis dar yra viena iš kelių radikalios ir smurtinės ideologijos sklaidai ir teroristiniam radikalėjimui palankių vietų; ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis gerąja patirtimi, siekiant reaguoti į Europos kalėjimuose plintančią teroristinį radikalėjimą; ragina valstybes nares nedelsiant imtis veiksmų siekiant išspręsti perpildytų kalėjimų problemą;, ši problema aktuali daugelyje valstybių narių ir smarkiai padidina radikalėjimo riziką bei sumažina reabilitacijos galimybes; primena, kad viešosios jaunimo apsaugos įstaigos, sulaikymo ar reabilitacijos centrai taip pat gali tapti nepilnamečių – ypač pažeidžiamų asmenų – radikalizavimo vietomis;

| 11. | skatina Komisiją paskelbti geriausia patirtimi pagrįstas priemonių, kurias Europos kalėjimuose reikia taikyti siekiant užkirsti kelią kalinių radikalėjimui ir smurtiniam ekstremizmui visapusiškai gerbiant žmogaus teises, gaires; atkreipia dėmesį į tai, kad atskirti kalinius, kurie jau propaguoja smurtinį ekstremizmą arba kuriuos kiti kaliniai jau užverbavo teroristinėms organizacijos, nuo kitų kalinių yra galima priemonė norint sutrukdyti bauginant skleisti teroristines radikalias pažiūras kitiems kaliniams ir neleisti plisti radikalėjimui kalėjimuose; tačiau perspėja, kad tokios priemonės turėtų būti taikomos tik kiekvieną atvejį įvertinus atskirai ir turėtų būti grindžiamos teismo sprendimu, taip pat jas turėtų galėti peržiūrėti kompetentingos teisminės institucijos; taip pat rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms išnagrinėti įrodymus ir informaciją apie atskyrimą kalėjimuose siekiant juose sustabdyti radikalėjimą; laikosi nuomonės, kad tokiu vertinimu reikia remtis vystant nacionalinių kalėjimų sistemų praktiką; tačiau primena, kad šios priemonės turi būti proporcingos ir niekaip nepažeisti įkalintų asmenų pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

11.

skatina Komisiją paskelbti geriausia patirtimi pagrįstas priemonių, kurias Europos kalėjimuose reikia taikyti siekiant užkirsti kelią kalinių radikalėjimui ir smurtiniam ekstremizmui visapusiškai gerbiant žmogaus teises, gaires; atkreipia dėmesį į tai, kad atskirti kalinius, kurie jau propaguoja smurtinį ekstremizmą arba kuriuos kiti kaliniai jau užverbavo teroristinėms organizacijos, nuo kitų kalinių yra galima priemonė norint sutrukdyti bauginant skleisti teroristines radikalias pažiūras kitiems kaliniams ir neleisti plisti radikalėjimui kalėjimuose; tačiau perspėja, kad tokios priemonės turėtų būti taikomos tik kiekvieną atvejį įvertinus atskirai ir turėtų būti grindžiamos teismo sprendimu, taip pat jas turėtų galėti peržiūrėti kompetentingos teisminės institucijos; taip pat rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms išnagrinėti įrodymus ir informaciją apie atskyrimą kalėjimuose siekiant juose sustabdyti radikalėjimą; laikosi nuomonės, kad tokiu vertinimu reikia remtis vystant nacionalinių kalėjimų sistemų praktiką; tačiau primena, kad šios priemonės turi būti proporcingos ir niekaip nepažeisti įkalintų asmenų pagrindinių teisių;

| 12. | remia specializuotą su kaliniais bendraujančių visų kalėjimų personalo, baudžiamosios sistemos partnerių, religinių darbuotojų ir NVO darbuotojų mokymą, kad jie būtų išmokyti anksti nustatyti radikalų elgesį, užkirsti jam kelią ir reaguoti į elgesį, kuriuo linkstama į teroristinį ekstremizmą; pabrėžia, kad svarbu tinkamai mokyti ir priimti į tarnybą religinius, filosofinius ir sekuliarizmo srities darbuotojus, kad jie galėtų ne tik tinkamai patenkinti kultūrinius ir dvasinius poreikius kalėjimuose, bet ir prisidėti atsveriant radikalius teiginius; |
| --- | --- |

12.

remia specializuotą su kaliniais bendraujančių visų kalėjimų personalo, baudžiamosios sistemos partnerių, religinių darbuotojų ir NVO darbuotojų mokymą, kad jie būtų išmokyti anksti nustatyti radikalų elgesį, užkirsti jam kelią ir reaguoti į elgesį, kuriuo linkstama į teroristinį ekstremizmą; pabrėžia, kad svarbu tinkamai mokyti ir priimti į tarnybą religinius, filosofinius ir sekuliarizmo srities darbuotojus, kad jie galėtų ne tik tinkamai patenkinti kultūrinius ir dvasinius poreikius kalėjimuose, bet ir prisidėti atsveriant radikalius teiginius;

| 13. | ragina Europos kalėjimuose diegti tinkamai finansuojamas švietimo programas, siekiant skatinti kritinį mąstymą, religinę toleranciją, kalinių reintegraciją į visuomenę, taip pat pasiūlyti specialią pagalbą jauniems, pažeidžiamiems ir radikalėjimui bei verbavimui imlesniems asmenims, taip vadovaujantis kuo didesne pagarba įkalintųjų žmogaus teisėms; mano, kad paleidus asmenis iš kalėjimo taip pat reikėtų taikyti papildomas priemones; |
| --- | --- |

13.

ragina Europos kalėjimuose diegti tinkamai finansuojamas švietimo programas, siekiant skatinti kritinį mąstymą, religinę toleranciją, kalinių reintegraciją į visuomenę, taip pat pasiūlyti specialią pagalbą jauniems, pažeidžiamiems ir radikalėjimui bei verbavimui imlesniems asmenims, taip vadovaujantis kuo didesne pagarba įkalintųjų žmogaus teisėms; mano, kad paleidus asmenis iš kalėjimo taip pat reikėtų taikyti papildomas priemones;

| 14. | pripažįsta, kad vykdant tokią veiklą itin svarbu, jog kalėjimo aplinkoje būtų visapusiškai paisoma kalinių žmogaus teisių ir laikomasi tarptautinių bei regioninių standartų, įskaitant Jungtinių Tautų Standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad vykdant tokią veiklą itin svarbu, jog kalėjimo aplinkoje būtų visapusiškai paisoma kalinių žmogaus teisių ir laikomasi tarptautinių bei regioninių standartų, įskaitant Jungtinių Tautų Standartines minimalias elgesio su kaliniais taisykles;

III.   
  Internetu plintančio teroristinio radikalėjimo prevencija

| 15. | pažymi, kad dėl to, jog internetas veikia visame pasaulyje ir jo neriboja sienos, kyla tam tikrų iššūkių, o dėl to susidaro teisinių spragų ir kyla jurisdikcijos konfliktų, dėl kurių verbuotojai ir radikalių pažiūrų asmenys gali lengvai bendrauti per atstumą iš visų pasaulio vietų, nes nėra fizinių sienų, nereikia turėti bazės ir nereikia ieškoti prieglobsčio tam tikroje šalyje; primena, kad internetu naudojamasi kaip svarbia radikalėjimo ir fundamentalizmo kurstymo platforma, nes internetu galima masiškai ir greitai visam pasauliui skleisti neapykantą kurstančią informaciją ir ginti terorizmą; yra susirūpinęs dėl šios informacijos, kuria ginamas terorizmas, poveikio ypač jaunesnio amžiaus asmenims – ypač pažeidžiamai gyventojų grupei; pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią radikalėjimui internete yra svarbūs švietimas ir visuomenės informuotumo didinimo kampanija; patvirtina savo įsipareigojimą gerbti žodžio laisvę tiek internete, tiek ne ir mano, kad ja reikėtų vadovautis imantis bet kokių teisėkūros veiksmų, susijusių su radikalėjimu naudojantis internetu ir socialine žiniasklaida; atkreipia dėmesį į Europos lygmeniu pradėtą dialogą su interneto bendrovėmis, kad būtų užkirstas kelias neteisėto turinio sklaidai internetu ir jis būtų greitai šalinamas pagal ES teisę ir nacionalinės teisės aktus ir tvirtai laikantis žodžio laisvės nuostatų; ragina parengti veiksmingą neteisėto turinio, kuriuo kurstomas smurtinis ekstremizmas, nustatymo ir šalinimo strategiją sykiu paisant pagrindinių teisių ir žodžio laisvės, visų pirma padedant skleisti paveikius prieš teroristų propagandą nukreiptus teiginius; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad dėl to, jog internetas veikia visame pasaulyje ir jo neriboja sienos, kyla tam tikrų iššūkių, o dėl to susidaro teisinių spragų ir kyla jurisdikcijos konfliktų, dėl kurių verbuotojai ir radikalių pažiūrų asmenys gali lengvai bendrauti per atstumą iš visų pasaulio vietų, nes nėra fizinių sienų, nereikia turėti bazės ir nereikia ieškoti prieglobsčio tam tikroje šalyje; primena, kad internetu naudojamasi kaip svarbia radikalėjimo ir fundamentalizmo kurstymo platforma, nes internetu galima masiškai ir greitai visam pasauliui skleisti neapykantą kurstančią informaciją ir ginti terorizmą; yra susirūpinęs dėl šios informacijos, kuria ginamas terorizmas, poveikio ypač jaunesnio amžiaus asmenims – ypač pažeidžiamai gyventojų grupei; pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią radikalėjimui internete yra svarbūs švietimas ir visuomenės informuotumo didinimo kampanija; patvirtina savo įsipareigojimą gerbti žodžio laisvę tiek internete, tiek ne ir mano, kad ja reikėtų vadovautis imantis bet kokių teisėkūros veiksmų, susijusių su radikalėjimu naudojantis internetu ir socialine žiniasklaida; atkreipia dėmesį į Europos lygmeniu pradėtą dialogą su interneto bendrovėmis, kad būtų užkirstas kelias neteisėto turinio sklaidai internetu ir jis būtų greitai šalinamas pagal ES teisę ir nacionalinės teisės aktus ir tvirtai laikantis žodžio laisvės nuostatų; ragina parengti veiksmingą neteisėto turinio, kuriuo kurstomas smurtinis ekstremizmas, nustatymo ir šalinimo strategiją sykiu paisant pagrindinių teisių ir žodžio laisvės, visų pirma padedant skleisti paveikius prieš teroristų propagandą nukreiptus teiginius;

| 16. | primena, kad interneto bei socialinės žiniasklaidos bendrovės ir paslaugų teikėjai teisiškai privalo bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir operatyviai šalinti neteisėtą turinį, kuriuo skleidžiamas smurtinis ekstremizmas, ir visapusiškai paisyti teisinės valstybės principų, pagrindinių teisių ir žodžio laisvės; mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti teisinius veiksmus, įskaitant baudžiamąjį persekiojimą, kurių būtų galima imtis prieš interneto bei socialinės žiniasklaidos bendroves ir paslaugų teikėjus, atsisakančius vykdyti administracijos ar teismų reikalavimus pašalinti neteisėtą turinį arba terorizmą ginantį turinį iš savo interneto platformų; mano, kad interneto platformų, kuriose leidžiama pateikti tokią informaciją, atsisakymas bendradarbiauti arba nepakankamas bendradarbiavimas turėtų būti laikomas bendrininkavimu, kurį būtų galima prilyginti tyčiai ar baudžiamajam neatsargumui ir tokiais atvejais atsakingus asmenis būtų galima patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

16.

primena, kad interneto bei socialinės žiniasklaidos bendrovės ir paslaugų teikėjai teisiškai privalo bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir operatyviai šalinti neteisėtą turinį, kuriuo skleidžiamas smurtinis ekstremizmas, ir visapusiškai paisyti teisinės valstybės principų, pagrindinių teisių ir žodžio laisvės; mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti teisinius veiksmus, įskaitant baudžiamąjį persekiojimą, kurių būtų galima imtis prieš interneto bei socialinės žiniasklaidos bendroves ir paslaugų teikėjus, atsisakančius vykdyti administracijos ar teismų reikalavimus pašalinti neteisėtą turinį arba terorizmą ginantį turinį iš savo interneto platformų; mano, kad interneto platformų, kuriose leidžiama pateikti tokią informaciją, atsisakymas bendradarbiauti arba nepakankamas bendradarbiavimas turėtų būti laikomas bendrininkavimu, kurį būtų galima prilyginti tyčiai ar baudžiamajam neatsargumui ir tokiais atvejais atsakingus asmenis būtų galima patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 17. | ragina kompetentingas valdžios institucijas užtikrinti griežtesnį svetainių, kuriose kurstoma neapykanta, stebėjimą; |
| --- | --- |

17.

ragina kompetentingas valdžios institucijas užtikrinti griežtesnį svetainių, kuriose kurstoma neapykanta, stebėjimą;

| 18. | yra įsitikinęs, kad internetas yra veiksminga teiginių, kuriais siekiama gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves ir kurie yra nukreipti prieš smurtą, sklaidos platforma; mano, kad interneto sektorius ir paslaugų teikėjai turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene ir skelbti paveikius ir patrauklius pasakojimus, kuriais būtų kovojama su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir radikalėjimu internetu ir kurie būtų pagrįsti Pagrindinių teisių chartija; ragina skaitmeninio sektoriaus platformas bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, pilietine visuomene ir organizacijomis, kurios turi sukaupusios ekspertinių žinių teroristų deradikalizacijos ar neapykantą kurstančių kalbų vertinimo srityje, siekiant dalyvauti platinant prevencinę informaciją, kuria skatinama ugdyti kritinį mąstymą ir vykdyti deradikalizavimą, nustatyti novatoriškus teisėtus kovos su terorizmo populiarinimu ir neapykantą kurstančiomis kalbomis būdus, taip sudarant sudėtingesnes sąlygas radikalizacijai internetu; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tokių teiginių skleidimą internete ir glaudžiai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant tobulinti demokratinių ir nesmurtinių teiginių sklaidos ir propagavimo kanalus; |
| --- | --- |

18.

yra įsitikinęs, kad internetas yra veiksminga teiginių, kuriais siekiama gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves ir kurie yra nukreipti prieš smurtą, sklaidos platforma; mano, kad interneto sektorius ir paslaugų teikėjai turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene ir skelbti paveikius ir patrauklius pasakojimus, kuriais būtų kovojama su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir radikalėjimu internetu ir kurie būtų pagrįsti Pagrindinių teisių chartija; ragina skaitmeninio sektoriaus platformas bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, pilietine visuomene ir organizacijomis, kurios turi sukaupusios ekspertinių žinių teroristų deradikalizacijos ar neapykantą kurstančių kalbų vertinimo srityje, siekiant dalyvauti platinant prevencinę informaciją, kuria skatinama ugdyti kritinį mąstymą ir vykdyti deradikalizavimą, nustatyti novatoriškus teisėtus kovos su terorizmo populiarinimu ir neapykantą kurstančiomis kalbomis būdus, taip sudarant sudėtingesnes sąlygas radikalizacijai internetu; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tokių teiginių skleidimą internete ir glaudžiai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant tobulinti demokratinių ir nesmurtinių teiginių sklaidos ir propagavimo kanalus;

| 19. | palankiai vertina tai, kad įgyvendinamos jaunimo informuotumo didinimo programos, skirtos internetu skleidžiamoms ir neapykantą kurstančioms kalboms ir jų keliamai rizikai, taip pat programos, kuriomis skatinamas švietimas apie žiniasklaidą ir internetą; pritaria tam, kad būtų įgyvendinamos mokymo programos, kuriomis siekiama telkti, mokyti ir kurti jaunų aktyvistų tinklus, per kuriuos internetu būtų ginamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad įgyvendinamos jaunimo informuotumo didinimo programos, skirtos internetu skleidžiamoms ir neapykantą kurstančioms kalboms ir jų keliamai rizikai, taip pat programos, kuriomis skatinamas švietimas apie žiniasklaidą ir internetą; pritaria tam, kad būtų įgyvendinamos mokymo programos, kuriomis siekiama telkti, mokyti ir kurti jaunų aktyvistų tinklus, per kuriuos internetu būtų ginamos žmogaus teisės;

| 20. | yra įsitikinęs, kad priešingos nuomonės formavimas – taip pat ir trečiosiose šalyse – yra viena iš esminių priemonių kovoti su patraukliu teroristinių grupuočių įvaizdžiu MENA regione; ragina ES labiau remti tokias iniciatyvas, kaip Sirijos strateginių komunikacijų patariamoji grupė (angl. Syria Strategic Communication Advisory Team – SSCAT), ir skatinti šio pobūdžio projektų inicijavimą ir finansavimą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

20.

yra įsitikinęs, kad priešingos nuomonės formavimas – taip pat ir trečiosiose šalyse – yra viena iš esminių priemonių kovoti su patraukliu teroristinių grupuočių įvaizdžiu MENA regione; ragina ES labiau remti tokias iniciatyvas, kaip Sirijos strateginių komunikacijų patariamoji grupė (angl. Syria Strategic Communication Advisory Team – SSCAT), ir skatinti šio pobūdžio projektų inicijavimą ir finansavimą trečiosiose šalyse;

| 21. | pažymi, jog interneto sektorius ir paslaugų teikėjai gali užtikrinti, kad informacija apie radikalėjimo prevenciją būtų pateikiama kaip vertingesnė už informaciją, kuria ginamas terorizmas; mano, kad Europolo struktūroje reikėtų sukurti specialų Europos bendradarbiavimo padalinį siekiant dalintis gerąja patirtimi valstybėse narėse, taip pat nuolat bendradarbiaujant su interneto operatoriais, siekiant atkreipti dėmesį į informaciją, leidžiančią atsverti teiginius, kuriais kurstoma neapykanta ir ginamas terorizmas, ir taip sudaryti blogesnes sąlygas radikalėjimui plisti internetu; ragina Komisiją ir valstybes nares remti veiksmingus atitinkamus atsakomuosius teiginius ir poveikio mažinimo priemones internetu; |
| --- | --- |

21.

pažymi, jog interneto sektorius ir paslaugų teikėjai gali užtikrinti, kad informacija apie radikalėjimo prevenciją būtų pateikiama kaip vertingesnė už informaciją, kuria ginamas terorizmas; mano, kad Europolo struktūroje reikėtų sukurti specialų Europos bendradarbiavimo padalinį siekiant dalintis gerąja patirtimi valstybėse narėse, taip pat nuolat bendradarbiaujant su interneto operatoriais, siekiant atkreipti dėmesį į informaciją, leidžiančią atsverti teiginius, kuriais kurstoma neapykanta ir ginamas terorizmas, ir taip sudaryti blogesnes sąlygas radikalėjimui plisti internetu; ragina Komisiją ir valstybes nares remti veiksmingus atitinkamus atsakomuosius teiginius ir poveikio mažinimo priemones internetu;

| 22. | pasisako už tai, kad būtų diegiamos tokios priemonės, kaip kiekvieno interneto vartotojo galimybė lengvai ir greitai pranešti apie neteisėtą turinį, pateikiamą internete ir socialiniuose tinkluose, ir pranešti apie tai kompetentingoms valdžios institucijoms, taip pat per pranešimų centrus, gerbiant žmogaus teises, ypač žodžio laisvę, ir ES bei nacionalinius teisės aktus; |
| --- | --- |

22.

pasisako už tai, kad būtų diegiamos tokios priemonės, kaip kiekvieno interneto vartotojo galimybė lengvai ir greitai pranešti apie neteisėtą turinį, pateikiamą internete ir socialiniuose tinkluose, ir pranešti apie tai kompetentingoms valdžios institucijoms, taip pat per pranešimų centrus, gerbiant žmogaus teises, ypač žodžio laisvę, ir ES bei nacionalinius teisės aktus;

| 23. | reiškia rimtą susirūpinimą dėl to, kad teroristinės organizacijos vis daugiau naudojasi šifravimo technologijomis, dėl kurių teisėsaugos institucijos negali aptikti ir perskaityti jų pranešimų ir radikalėjimo propagandos net ir turėdamos teismo nutartį; ragina Komisiją skubiai spręsti šias problemas vykdant dialogą su interneto ir informacinių technologijų bendrovėmis; |
| --- | --- |

23.

reiškia rimtą susirūpinimą dėl to, kad teroristinės organizacijos vis daugiau naudojasi šifravimo technologijomis, dėl kurių teisėsaugos institucijos negali aptikti ir perskaityti jų pranešimų ir radikalėjimo propagandos net ir turėdamos teismo nutartį; ragina Komisiją skubiai spręsti šias problemas vykdant dialogą su interneto ir informacinių technologijų bendrovėmis;

| 24. | mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų sukurti specialų padalinį, atsakingą už pranešimą apie internete pateikiamą neteisėtą turinį ir už tai, kad būtų galima lengviau nustatyti ir pašalinti tokį turinį; teigiamai vertina tai, kad Europolo įsteigtas ES Internetinės informacijos žymėjimo padalinys, kuris bus atsakingas už neteisėto turinio nustatymą ir pagalbą valstybėms narėms šiuo klausimu, sykiu visapusiškai paisydamas visų susijusių subjektų pagrindinių teisių; rekomenduoja tokiems padaliniams bendradarbiauti su ES kovos su terorizmu koordinatoriumi, Europolo struktūroje veikiančiu Europos kovos su terorizmu centru ir pilietinės visuomenės organizacijomis, veikiančiomis šioje srityje; taip pat primygtinai ragina valstybes nares šiais klausimais bendradarbiauti tarpusavyje ir su kitomis ES struktūromis ir įstaigomis; |
| --- | --- |

24.

mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų sukurti specialų padalinį, atsakingą už pranešimą apie internete pateikiamą neteisėtą turinį ir už tai, kad būtų galima lengviau nustatyti ir pašalinti tokį turinį; teigiamai vertina tai, kad Europolo įsteigtas ES Internetinės informacijos žymėjimo padalinys, kuris bus atsakingas už neteisėto turinio nustatymą ir pagalbą valstybėms narėms šiuo klausimu, sykiu visapusiškai paisydamas visų susijusių subjektų pagrindinių teisių; rekomenduoja tokiems padaliniams bendradarbiauti su ES kovos su terorizmu koordinatoriumi, Europolo struktūroje veikiančiu Europos kovos su terorizmu centru ir pilietinės visuomenės organizacijomis, veikiančiomis šioje srityje; taip pat primygtinai ragina valstybes nares šiais klausimais bendradarbiauti tarpusavyje ir su kitomis ES struktūromis ir įstaigomis;

| 25. | džiaugiasi, kad nuo 2016 m. sausio 1 d. bus sukurtas Europos kovos su terorizmu centras (ECTC), kuriam priklausys Europos padalinys, kuriam bus pavesta žymėti turinį; pabrėžia, kad būtina teikti finansinius išteklius, reikalingus Europolui pavestoms papildomoms užduotims įvykdyti, susijusioms su Europos kovos su terorizmu centro įsteigimu; ragina Parlamentą tinkamai dalyvauti priimant sprendimą dėl šio centro sukūrimo, jo veiklos įgaliojimų, užduočių ir finansų; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi, kad nuo 2016 m. sausio 1 d. bus sukurtas Europos kovos su terorizmu centras (ECTC), kuriam priklausys Europos padalinys, kuriam bus pavesta žymėti turinį; pabrėžia, kad būtina teikti finansinius išteklius, reikalingus Europolui pavestoms papildomoms užduotims įvykdyti, susijusioms su Europos kovos su terorizmu centro įsteigimu; ragina Parlamentą tinkamai dalyvauti priimant sprendimą dėl šio centro sukūrimo, jo veiklos įgaliojimų, užduočių ir finansų;

| 26. | mano, kad internetu plintantį radikalėjimą bus galima sustabdyti tik stiprinant turimas Europos kovos su elektroniniais nusikaltimais priemones; rekomenduoja didinat Europolo ir Eurojusto įgaliojimus ir išteklius išplėsti ir Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro įgaliojimus bei padidinti jo išteklius, kad jis galėtų prisidėti užtikrinant geresnį internete kylančių grėsmių nustatymą ir jų šalinimą, taip pat geriau nustatyti būdus, kuriuos naudoja teroristinės organizacijos; primena, kad reikia pakankamai mokymuose dalyvavusių ekspertų Europole ir valstybėse narėse norint reaguoti į šią konkrečią grėsmę; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę perorganizuoti ES situacijų centrą (SitCen) ir ES žvalgybos analizės centrą (IntCen) ir užtikrinti jų veiklos koordinavimą su ES kovos su terorizmu koordinatoriumi, kad būtų galima geriau sekti internetu vykdomą nusikalstamą veiklą ir su radikalizacija ir terorizmu susijusių neapykantą kurstančių teiginių sklaidą; primygtinai ragina valstybes nares labai padidinti informacijos dalijimosi tarpusavyje ir su atitinkamomis ES struktūromis bei agentūromis mastą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad internetu plintantį radikalėjimą bus galima sustabdyti tik stiprinant turimas Europos kovos su elektroniniais nusikaltimais priemones; rekomenduoja didinat Europolo ir Eurojusto įgaliojimus ir išteklius išplėsti ir Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro įgaliojimus bei padidinti jo išteklius, kad jis galėtų prisidėti užtikrinant geresnį internete kylančių grėsmių nustatymą ir jų šalinimą, taip pat geriau nustatyti būdus, kuriuos naudoja teroristinės organizacijos; primena, kad reikia pakankamai mokymuose dalyvavusių ekspertų Europole ir valstybėse narėse norint reaguoti į šią konkrečią grėsmę; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę perorganizuoti ES situacijų centrą (SitCen) ir ES žvalgybos analizės centrą (IntCen) ir užtikrinti jų veiklos koordinavimą su ES kovos su terorizmu koordinatoriumi, kad būtų galima geriau sekti internetu vykdomą nusikalstamą veiklą ir su radikalizacija ir terorizmu susijusių neapykantą kurstančių teiginių sklaidą; primygtinai ragina valstybes nares labai padidinti informacijos dalijimosi tarpusavyje ir su atitinkamomis ES struktūromis bei agentūromis mastą;

| 27. | mano, kad visos ES ir nacionalinės priemonės, kurių tikslas yra užkirsti kelią ES piliečių smurtinio ekstremizmo plitimui ir jų verbavimui teroristų organizacijose, turėtų visapusiškai atitikti ES pagrindines teises, atitinkamą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Tesimo praktiką, įskaitant nekaltumo prezumpcijos principą, teisinio tikrumo principą, teisę į teisingą ir nešališką teismo procesą, teisę apskųsti teismo sprendimą ir nediskriminavimo principą; |
| --- | --- |

27.

mano, kad visos ES ir nacionalinės priemonės, kurių tikslas yra užkirsti kelią ES piliečių smurtinio ekstremizmo plitimui ir jų verbavimui teroristų organizacijose, turėtų visapusiškai atitikti ES pagrindines teises, atitinkamą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Tesimo praktiką, įskaitant nekaltumo prezumpcijos principą, teisinio tikrumo principą, teisę į teisingą ir nešališką teismo procesą, teisę apskųsti teismo sprendimą ir nediskriminavimo principą;

IV.   
  Radikalėjimo prevencija pasitelkiant švietimą ir socialinę įtrauktį

| 28. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį mokyklos ir švietimas atlieka užtikrinant radikalėjimo prevenciją; primena pagrindinį mokyklų vaidmenį padedant skatinti integraciją visuomenėje, ugdyti kritinį mąstymą ir skatinti nediskriminavimą; ragina valstybes nares skatinti mokslo įstaigas numatyti kursus ir akademines programas, kuriomis būtų siekiama gerinti supratimą, ypač apie įvairias religijas, jų istoriją, filosofiją ir ideologiją, taip pat didinti jų toleranciją; pabrėžia, kad būtina mokyti tokių Sąjungos pagrindinių vertybių ir demokratinių principų, kaip žmogaus teisės; pabrėžia, kad valstybės narės taip pat turi užtikrinti, jog jų mokymo sistemos gerbtų ir remtų ES vertybes ir principus ir jog jų įgyvendinimas neprieštarautų nediskriminavimo ir integracijos principams; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį mokyklos ir švietimas atlieka užtikrinant radikalėjimo prevenciją; primena pagrindinį mokyklų vaidmenį padedant skatinti integraciją visuomenėje, ugdyti kritinį mąstymą ir skatinti nediskriminavimą; ragina valstybes nares skatinti mokslo įstaigas numatyti kursus ir akademines programas, kuriomis būtų siekiama gerinti supratimą, ypač apie įvairias religijas, jų istoriją, filosofiją ir ideologiją, taip pat didinti jų toleranciją; pabrėžia, kad būtina mokyti tokių Sąjungos pagrindinių vertybių ir demokratinių principų, kaip žmogaus teisės; pabrėžia, kad valstybės narės taip pat turi užtikrinti, jog jų mokymo sistemos gerbtų ir remtų ES vertybes ir principus ir jog jų įgyvendinimas neprieštarautų nediskriminavimo ir integracijos principams;

| 29. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad kiekvienoje mokykloje (nuo pradinio ugdymo iki vidurinio ugdymo pakopos) būtų įgyvendinamos šviečiamosios programos apie naudojimąsi internetu, siekiant ugdyti ir mokyti atsakingus, kritiškus ir įstatymų besilaikančius interneto vartotojus; |
| --- | --- |

29.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad kiekvienoje mokykloje (nuo pradinio ugdymo iki vidurinio ugdymo pakopos) būtų įgyvendinamos šviečiamosios programos apie naudojimąsi internetu, siekiant ugdyti ir mokyti atsakingus, kritiškus ir įstatymų besilaikančius interneto vartotojus;

| 30. | pažymi, kad, norint aktyviai kovoti su visų formų diskriminacija ir rasizmu, svarbu jog įgalėtų mokytojai; pabrėžia, kad švietimas bei kompetentingi ir palaikantys mokytojai esminį vaidmenį atlieka ne tik sutvirtindami socialinius ryšius, skatindami bendrumo jausmą, gerindami žinias, įgūdžius, gebėjimus, diegdami pagrindines vertybes, stiprindami socialines, pilietines ir tarpkultūrines kompetencijas, kritinį mastymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, bet ir padėdami jaunuoliams – glaudžiai bendradarbiaudami su jų tėvais ir šeimomis – tapti aktyviais, atsakingais, atvirais visuomenės nariais; pabrėžia, kad mokyklos, užtikrindamos saugią aplinką ir laiką diskusijoms bei kontroversiškų ir jautrių klausimų nagrinėjimui, gali ugdyti mokinių atsparumą radikalėjimui; atkreipia dėmesį į tai, kad paaugliai yra itin pažeidžiama grupė, nes tai sudėtingas jų gyvenimo etapas, kai tebesivysto jų vertybių sistema, jie ieško prasmės, tuo pačiu juos labai lengva paveikti ir jais galima be vargo manipuliuoti; primena, kad suradikalėti gali ne tik asmenys, bet ir grupės, ir pripažįsta, kad asmeninio ir grupių radikalėjimo raida ir atsakas į jį gali būti labai skirtingi; atkreipia dėmesį į visuomenės vaidmenį suteikiant jaunimui daugiau galimybių ir gyvenimo tikslą, pirmiausia užtikrinant kokybišką švietimą ir mokymą; pabrėžia švietimo įstaigų vaidmenį išmokant jaunimą atpažinti ir valdyti riziką bei saugiau rinktis, taip pat puoselėjant tvirtesnį bendrumo, bendruomeniškumo, rūpestingumo ir atsakomybės už kitus jausmą; pabrėžia, jog būtina pasinaudoti įvairiomis profesinio mokymo ir akademinių kursų teikiamomis galimybėmis, kad jaunimas susipažintų su Europos nacionalinių, regioninių, religinių ir etninių tapatybių įvairove; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad, norint aktyviai kovoti su visų formų diskriminacija ir rasizmu, svarbu jog įgalėtų mokytojai; pabrėžia, kad švietimas bei kompetentingi ir palaikantys mokytojai esminį vaidmenį atlieka ne tik sutvirtindami socialinius ryšius, skatindami bendrumo jausmą, gerindami žinias, įgūdžius, gebėjimus, diegdami pagrindines vertybes, stiprindami socialines, pilietines ir tarpkultūrines kompetencijas, kritinį mastymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, bet ir padėdami jaunuoliams – glaudžiai bendradarbiaudami su jų tėvais ir šeimomis – tapti aktyviais, atsakingais, atvirais visuomenės nariais; pabrėžia, kad mokyklos, užtikrindamos saugią aplinką ir laiką diskusijoms bei kontroversiškų ir jautrių klausimų nagrinėjimui, gali ugdyti mokinių atsparumą radikalėjimui; atkreipia dėmesį į tai, kad paaugliai yra itin pažeidžiama grupė, nes tai sudėtingas jų gyvenimo etapas, kai tebesivysto jų vertybių sistema, jie ieško prasmės, tuo pačiu juos labai lengva paveikti ir jais galima be vargo manipuliuoti; primena, kad suradikalėti gali ne tik asmenys, bet ir grupės, ir pripažįsta, kad asmeninio ir grupių radikalėjimo raida ir atsakas į jį gali būti labai skirtingi; atkreipia dėmesį į visuomenės vaidmenį suteikiant jaunimui daugiau galimybių ir gyvenimo tikslą, pirmiausia užtikrinant kokybišką švietimą ir mokymą; pabrėžia švietimo įstaigų vaidmenį išmokant jaunimą atpažinti ir valdyti riziką bei saugiau rinktis, taip pat puoselėjant tvirtesnį bendrumo, bendruomeniškumo, rūpestingumo ir atsakomybės už kitus jausmą; pabrėžia, jog būtina pasinaudoti įvairiomis profesinio mokymo ir akademinių kursų teikiamomis galimybėmis, kad jaunimas susipažintų su Europos nacionalinių, regioninių, religinių ir etninių tapatybių įvairove;

| 31. | pabrėžia, kad Europos įvairovė ir jos daugiakultūrės bendruomenės – neatskiriama jos socialinio audinio dalis ir itin svarbus jos kultūrinis pranašumas; mano, kad bet kokia kovos su radikalėjimu politika turi būti jautri ir proporcinga, taigi turi būti atsižvelgiama į įvairų bendruomenių socialinį audinį ir jis turi būti stiprinamas; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Europos įvairovė ir jos daugiakultūrės bendruomenės – neatskiriama jos socialinio audinio dalis ir itin svarbus jos kultūrinis pranašumas; mano, kad bet kokia kovos su radikalėjimu politika turi būti jautri ir proporcinga, taigi turi būti atsižvelgiama į įvairų bendruomenių socialinį audinį ir jis turi būti stiprinamas;

| 32. | pabrėžia, kad svarbu derinti deradikalizavimo programas ir kietas priemones, pvz., steigti partnerystes su bendruomenės atstovais, investuoti į socialinius ir kaimynystės projektus, skirtus išstūmimo į socialinį ir geografinį užribį prevencijai, ir įgyvendinti atskirtam jaunimui, kuriam, kaip manoma, yra iškilusi radikalėjimo rizika, skirtas kuravimo programas; primena, kad visos valstybės narės privalo tinkamai įgyvendinti ES kovos su diskriminacija priemones ir įgyvendinant kovos su radikalėjimu strategiją imtis efektyvių veiksmų kovojant su diskriminacija, neapykantos kalba ir nusikaltimais; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad svarbu derinti deradikalizavimo programas ir kietas priemones, pvz., steigti partnerystes su bendruomenės atstovais, investuoti į socialinius ir kaimynystės projektus, skirtus išstūmimo į socialinį ir geografinį užribį prevencijai, ir įgyvendinti atskirtam jaunimui, kuriam, kaip manoma, yra iškilusi radikalėjimo rizika, skirtas kuravimo programas; primena, kad visos valstybės narės privalo tinkamai įgyvendinti ES kovos su diskriminacija priemones ir įgyvendinant kovos su radikalėjimu strategiją imtis efektyvių veiksmų kovojant su diskriminacija, neapykantos kalba ir nusikaltimais;

| 33. | ragina Komisiją remti valstybes nares, vykdančias komunikacinę kampaniją siekiant radikalėjimo klausimais informuoti jaunimą, taip pat vadovaujantį personalą; pabrėžia, kad įgyvendinant mokymo ir informuotumo didinimo kampanijas pirmenybę reikėtų teikti ankstyvajai intervencijai siekiant apsaugoti asmenis ir vengti bet kokios radikalėjimo rizikos; skatina valstybes nares diegti specializuotas pedagoginio personalo mokymo priemones, kad šis personalas galėtų nustatyti galimai pasikeitusį įtartiną elgesį, nustatyti bendrininkų grupes, kurios imituodamos stiprina radikalėjimo reiškinį, ir tinkamai elgtis mokant pažeidžiamą jaunimą, kurį gali verbuoti teroristinės organizacijos; be to, ragina valstybes nares investuoti ir finansiškai remti specializuotas netoli mokyklų esančias įstaigas, kurias jauni žmonės, jų šeimos, mokytojai ir kiti susiję asmenys naudoja kaip kontaktinius centrus, šios įstaigos turėtų padėti visų pirma jauniems žmonėms ir dalyvauti užklasinėje veikloje, įskaitant psichologinį konsultavimą; pabrėžia, kad svarbu parengti aiškias gaires šioje srityje siekiant, kad nebūtų pakenkta pirminiam mokytojų, su jaunimu dirbančių asmenų ir kitų asmenų, kuriems asmens puiki savijauta yra svarbiausias tikslas, vaidmeniui, nes per didelis valstybės institucijų kišimasis gali duoti priešingų rezultatų; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją remti valstybes nares, vykdančias komunikacinę kampaniją siekiant radikalėjimo klausimais informuoti jaunimą, taip pat vadovaujantį personalą; pabrėžia, kad įgyvendinant mokymo ir informuotumo didinimo kampanijas pirmenybę reikėtų teikti ankstyvajai intervencijai siekiant apsaugoti asmenis ir vengti bet kokios radikalėjimo rizikos; skatina valstybes nares diegti specializuotas pedagoginio personalo mokymo priemones, kad šis personalas galėtų nustatyti galimai pasikeitusį įtartiną elgesį, nustatyti bendrininkų grupes, kurios imituodamos stiprina radikalėjimo reiškinį, ir tinkamai elgtis mokant pažeidžiamą jaunimą, kurį gali verbuoti teroristinės organizacijos; be to, ragina valstybes nares investuoti ir finansiškai remti specializuotas netoli mokyklų esančias įstaigas, kurias jauni žmonės, jų šeimos, mokytojai ir kiti susiję asmenys naudoja kaip kontaktinius centrus, šios įstaigos turėtų padėti visų pirma jauniems žmonėms ir dalyvauti užklasinėje veikloje, įskaitant psichologinį konsultavimą; pabrėžia, kad svarbu parengti aiškias gaires šioje srityje siekiant, kad nebūtų pakenkta pirminiam mokytojų, su jaunimu dirbančių asmenų ir kitų asmenų, kuriems asmens puiki savijauta yra svarbiausias tikslas, vaidmeniui, nes per didelis valstybės institucijų kišimasis gali duoti priešingų rezultatų;

| 34. | atkreipia dėmesį į galimybes, kurias programa „Kūrybiška Europa“ teikia valstybėms narėms ir žiniasklaidos švietimo ekspertams; pažymi, kad švietimui, kultūrai, sportui ir socialinei skirtos ES programos yra esminiai paramos veiksmams, kurių imasi valstybės narės spręsdamos nelygybės problemą ir užtikrindamos marginalizavimo prevenciją, ramsčiai; pabrėžia, kad svarbu kurti naujus veiksmus, kuriais būtų populiarinamos su švietimu susijusios Europos vertybės, įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą; todėl taip pat ragina perduodant pilietines vertybes tikslingai naudotis programomis „Europa piliečiams“, „Erasmus+“ ir „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į galimybes, kurias programa „Kūrybiška Europa“ teikia valstybėms narėms ir žiniasklaidos švietimo ekspertams; pažymi, kad švietimui, kultūrai, sportui ir socialinei skirtos ES programos yra esminiai paramos veiksmams, kurių imasi valstybės narės spręsdamos nelygybės problemą ir užtikrindamos marginalizavimo prevenciją, ramsčiai; pabrėžia, kad svarbu kurti naujus veiksmus, kuriais būtų populiarinamos su švietimu susijusios Europos vertybės, įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą; todėl taip pat ragina perduodant pilietines vertybes tikslingai naudotis programomis „Europa piliečiams“, „Erasmus+“ ir „Kūrybiška Europa“;

| 35. | pabrėžia, kad būtina pradėti tarpkultūrinį dialogą su įvairiomis religinėmis bendruomenėmis, lyderiais ir ekspertais, siekiant padėti geriau suprasti radikalėjimą ir vykdyti jo prevenciją; pabrėžia, kad religinės bendruomenės atlieka svarbų vaidmenį kovojant su fundamentalizmu, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir terorizmo propaganda; atkreipia valstybių narių dėmesį į religinių vadovų mokymą, siekiant, kai tik įmanoma, sutrukdyti neapykantos kurstytojams veikti Europos teritorijoje esančiose religijos išpažinimo vietose ir užtikrinti, kad jie perimtų Europos vertybes, taip pat į religijų, filosofinių krypčių ir sekuliarios visuomenės atstovų, dirbančių kalėjimuose, mokymą; tačiau pripažįsta, kad nors religijos išpažinimo vietos gali būti kontaktiniai centrai, tačiau indoktrinavimas ir verbavimas dažniau vyksta vietose, kurios yra ne tokios oficialios arba internete; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad būtina pradėti tarpkultūrinį dialogą su įvairiomis religinėmis bendruomenėmis, lyderiais ir ekspertais, siekiant padėti geriau suprasti radikalėjimą ir vykdyti jo prevenciją; pabrėžia, kad religinės bendruomenės atlieka svarbų vaidmenį kovojant su fundamentalizmu, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir terorizmo propaganda; atkreipia valstybių narių dėmesį į religinių vadovų mokymą, siekiant, kai tik įmanoma, sutrukdyti neapykantos kurstytojams veikti Europos teritorijoje esančiose religijos išpažinimo vietose ir užtikrinti, kad jie perimtų Europos vertybes, taip pat į religijų, filosofinių krypčių ir sekuliarios visuomenės atstovų, dirbančių kalėjimuose, mokymą; tačiau pripažįsta, kad nors religijos išpažinimo vietos gali būti kontaktiniai centrai, tačiau indoktrinavimas ir verbavimas dažniau vyksta vietose, kurios yra ne tokios oficialios arba internete;

| 36. | pabrėžia, kad užtikrinant radikalėjimo prevenciją labai svarbu reikalauti kiekvieno dalyvio atsakomybės vietos, nacionaliniu, Europos arba tarptautiniu mastu; ragina glaudžiai bendradarbiauti su kiekvienu pilietinės visuomenės subjektu, visų pirma skatinti vietos subjektų, tokių kaip asociacijos, NVO, terorizmo aukų ir jų šeimų paramos grupių ir suradikalėjusiųjų šeimų, bendradarbiavimą nacionaliniu ir vietos lygmeniu; šiuo klausimu prašo diegti pritaikytą vietos subjektų mokymą ir teikti jiems papildomą finansinę pagalbą; tačiau pabrėžia, kad NVO ir kitų pilietinės visuomenės subjektų finansavimas turėtų būti atskirtas nuo paramos kovos su terorizmu programoms; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad užtikrinant radikalėjimo prevenciją labai svarbu reikalauti kiekvieno dalyvio atsakomybės vietos, nacionaliniu, Europos arba tarptautiniu mastu; ragina glaudžiai bendradarbiauti su kiekvienu pilietinės visuomenės subjektu, visų pirma skatinti vietos subjektų, tokių kaip asociacijos, NVO, terorizmo aukų ir jų šeimų paramos grupių ir suradikalėjusiųjų šeimų, bendradarbiavimą nacionaliniu ir vietos lygmeniu; šiuo klausimu prašo diegti pritaikytą vietos subjektų mokymą ir teikti jiems papildomą finansinę pagalbą; tačiau pabrėžia, kad NVO ir kitų pilietinės visuomenės subjektų finansavimas turėtų būti atskirtas nuo paramos kovos su terorizmu programoms;

| 37. | mano, kad šie pilietinės visuomenės ir vietos subjektai turi atlikti labai svarbų vaidmenį rengiant jų vietovėms arba organizacijoms pritaikytus projektus, taip pat integruojant ES piliečius, kurie, suvilioti teroristinių radikalių idėjų, nutraukė ryšius su visuomene; mano, kad itin svarbu didinti informuotumą tarp svarbiausių darbuotojų (mokytojų, švietimo srities darbuotojų, policijos pareigūnų, vaikų apsaugos darbuotojų ir sveikatos priežiūros sektoriuje dirbančių asmenų), juos informuoti ir mokyti, siekiant didinti vietos pajėgumus kovoti su radikalėjimu; mano, kad valstybės narės turėtų remti sistemų, pagal kurias būtų galima visų pirma ugdyti jaunimą, taip pat keistis informacija su šeimomis, mokyklomis, ligoninėmis, universitetais ir pan., kūrimą; primena, kad šias priemones galima įgyvendinti tik vykdant ilgalaikes socialinių investicijų programas; pažymi, kad šios srities asociacijos ir organizacijos, nepatiriančios vyriausybės įtakos, gali pasiekti puikių rezultatų siekdamos pakartotinai integruoti radikalėjančius piliečius į visuomenę; |
| --- | --- |

37.

mano, kad šie pilietinės visuomenės ir vietos subjektai turi atlikti labai svarbų vaidmenį rengiant jų vietovėms arba organizacijoms pritaikytus projektus, taip pat integruojant ES piliečius, kurie, suvilioti teroristinių radikalių idėjų, nutraukė ryšius su visuomene; mano, kad itin svarbu didinti informuotumą tarp svarbiausių darbuotojų (mokytojų, švietimo srities darbuotojų, policijos pareigūnų, vaikų apsaugos darbuotojų ir sveikatos priežiūros sektoriuje dirbančių asmenų), juos informuoti ir mokyti, siekiant didinti vietos pajėgumus kovoti su radikalėjimu; mano, kad valstybės narės turėtų remti sistemų, pagal kurias būtų galima visų pirma ugdyti jaunimą, taip pat keistis informacija su šeimomis, mokyklomis, ligoninėmis, universitetais ir pan., kūrimą; primena, kad šias priemones galima įgyvendinti tik vykdant ilgalaikes socialinių investicijų programas; pažymi, kad šios srities asociacijos ir organizacijos, nepatiriančios vyriausybės įtakos, gali pasiekti puikių rezultatų siekdamos pakartotinai integruoti radikalėjančius piliečius į visuomenę;

| 38. | mano, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtina įdiegti pagalbai ir kuravimui skirta perspėjimo sistemą, pagal kurią šeimos ir bendruomenių nariai galėtų gauti paramą arba lengvai ir greitai pranešti apie netikėtą elgesio pasikeitimą, kuris galėtų signalizuoti apie radikalėjimo procesą, arba asmens, norinčio prisijungti prie teroristinių organizacijų, išvykimą; pažymi, kad šiuo klausimu gali būti naudingi pranešimų centrai, kuriuose būtų pranešama apie draugus ir šeimos narius, kurie, kaip įtariama, radikalėja, taip pat padėti draugams ir šeimos nariams įveikti šią nemalonią padėtį; prašo valstybių narių išnagrinėti galimybę sukurti atitinkamą sistemą; |
| --- | --- |

38.

mano, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtina įdiegti pagalbai ir kuravimui skirta perspėjimo sistemą, pagal kurią šeimos ir bendruomenių nariai galėtų gauti paramą arba lengvai ir greitai pranešti apie netikėtą elgesio pasikeitimą, kuris galėtų signalizuoti apie radikalėjimo procesą, arba asmens, norinčio prisijungti prie teroristinių organizacijų, išvykimą; pažymi, kad šiuo klausimu gali būti naudingi pranešimų centrai, kuriuose būtų pranešama apie draugus ir šeimos narius, kurie, kaip įtariama, radikalėja, taip pat padėti draugams ir šeimos nariams įveikti šią nemalonią padėtį; prašo valstybių narių išnagrinėti galimybę sukurti atitinkamą sistemą;

| 39. | primena, kad islamofobijos stiprėjimas Europos Sąjungoje prisideda prie musulmonų atskirties nuo visuomenės, o tai gali sudaryti palankias sąlygas pažeidžiamų asmenų prisijungimui prie ekstremistų organizacijų; mano, kad tokios organizacijos, kaip „Da'esh“, propagandos ir verbavimo tikslais manipuliuoja islamofobija Europoje; todėl rekomenduoja patvirtinti Europos Sąjungos sistemą, kuria vadovaujantis būtų priimtos nacionalinės kovos su islamofobija strategijos, siekiant taip pat kovoti su diskriminacija, kuri riboja galimybes naudotis švietimo sistema, gauti darbą ar apsigyventi; |
| --- | --- |

39.

primena, kad islamofobijos stiprėjimas Europos Sąjungoje prisideda prie musulmonų atskirties nuo visuomenės, o tai gali sudaryti palankias sąlygas pažeidžiamų asmenų prisijungimui prie ekstremistų organizacijų; mano, kad tokios organizacijos, kaip „Da'esh“, propagandos ir verbavimo tikslais manipuliuoja islamofobija Europoje; todėl rekomenduoja patvirtinti Europos Sąjungos sistemą, kuria vadovaujantis būtų priimtos nacionalinės kovos su islamofobija strategijos, siekiant taip pat kovoti su diskriminacija, kuri riboja galimybes naudotis švietimo sistema, gauti darbą ar apsigyventi;

| 40. | pabrėžia, kad naujausiose mokslinių tyrimų ataskaitose nurodoma, jog daugėja moterų, kurias radikalizuoja ir verbuoja teroristinės organizacijos, ir pateikiama įrodymų apie jų vaidmenį su smurtiniu ekstremizmu susijusioje veikloje; mano, kad ES ir valstybės narės, rengdamos radikalėjimo prevencijos strategijas, turėtų bent jau šiek tiek atsižvelgti į lytį; ragina Komisiją teikti paramą bendroms programoms, kuriomis siekiama įtraukti jaunas moteris į pastangas užtikrinti didesnę lygybę, ir teikti paramą tinklams, per kuriuos galima saugiai išklausyti jų nuomonę; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad naujausiose mokslinių tyrimų ataskaitose nurodoma, jog daugėja moterų, kurias radikalizuoja ir verbuoja teroristinės organizacijos, ir pateikiama įrodymų apie jų vaidmenį su smurtiniu ekstremizmu susijusioje veikloje; mano, kad ES ir valstybės narės, rengdamos radikalėjimo prevencijos strategijas, turėtų bent jau šiek tiek atsižvelgti į lytį; ragina Komisiją teikti paramą bendroms programoms, kuriomis siekiama įtraukti jaunas moteris į pastangas užtikrinti didesnę lygybę, ir teikti paramą tinklams, per kuriuos galima saugiai išklausyti jų nuomonę;

| 41. | pabrėžia, kad užkertant kelią radikalėjimui itin svarbų vaidmenį atlieka moterys; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad užkertant kelią radikalėjimui itin svarbų vaidmenį atlieka moterys;

V.   
  Europoje vykdomas intensyvesnis keitimasis informacija apie radikalius ES piliečius

| 42. | pakartoja savo įsipareigojimą dirbti siekiant iki 2015 parengti ES keleivio duomenų įrašo (PNR) direktyvą ir užtikrinti, kad ši direktyva būtų suderinama su pagrindinėmis teisėmis, joje nebūtų numatyta jokios diskriminacinės praktikos dėl ideologinių, religinių ar etninių nuostatų ir ji visiškai atitiktų ES piliečių duomenų apsaugos teises; tačiau primena, kad Europos PNR direktyvos neužteks siekiant kovoti su terorizmu ir kad reikia universalios, plataus užmojo ir išsamios kovos sus terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu strategijos, kuri apimtų užsienio politiką, socialinę politiką, švietimo politiką, teisėsaugą ir teisingumą, siekiant užkirsti kelią ES piliečių verbavimui, kurį vykdo teroristinės organizacijos; |
| --- | --- |

42.

pakartoja savo įsipareigojimą dirbti siekiant iki 2015 parengti ES keleivio duomenų įrašo (PNR) direktyvą ir užtikrinti, kad ši direktyva būtų suderinama su pagrindinėmis teisėmis, joje nebūtų numatyta jokios diskriminacinės praktikos dėl ideologinių, religinių ar etninių nuostatų ir ji visiškai atitiktų ES piliečių duomenų apsaugos teises; tačiau primena, kad Europos PNR direktyvos neužteks siekiant kovoti su terorizmu ir kad reikia universalios, plataus užmojo ir išsamios kovos sus terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu strategijos, kuri apimtų užsienio politiką, socialinę politiką, švietimo politiką, teisėsaugą ir teisingumą, siekiant užkirsti kelią ES piliečių verbavimui, kurį vykdo teroristinės organizacijos;

| 43. | ragina Komisiją aktyviau rinkti ES ekspertinę informaciją apie radikalėjimo prevenciją kuriant Europos tinklą, kuriam būtų perduodama Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) ir Politikos planuotojų tinklo poliarizacijos ir radikalėjimo (PPN) informacija, taip pat informacija iš ekspertų, kurių specializacija apima daug socialinių mokslų sričių; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją aktyviau rinkti ES ekspertinę informaciją apie radikalėjimo prevenciją kuriant Europos tinklą, kuriam būtų perduodama Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) ir Politikos planuotojų tinklo poliarizacijos ir radikalėjimo (PPN) informacija, taip pat informacija iš ekspertų, kurių specializacija apima daug socialinių mokslų sričių;

| 44. | pabrėžia, kad teisėsaugos institucijoms iš tikrųjų būtina intensyviau greitai ir veiksmingai keistis informacija valstybėse narėse ir tarp valstybių narių bei atitinkamų agentūrų, visų pirma dėl suradikalėjusių ES piliečių optimaliai naudojantis Šengeno informacine sistema (SIS), Vizų informacine sistema (VIS), Europolo Saugaus keitimosi informacija tinklo programa (SIENA) ir Europolo ryšių punktu „Keliaujantys asmenys“ ir šioms sistemoms teikiama informacija; pažymi, kad norint užtikrinti intensyvesnį teisėsaugos institucijų keitimąsi informacija reikia padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir stiprinti Europos Sąjungos įstaigų, tokių kaip Europolas, Eurojustas ir Europos policijos koledžas (CEPOL), vaidmenį; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad teisėsaugos institucijoms iš tikrųjų būtina intensyviau greitai ir veiksmingai keistis informacija valstybėse narėse ir tarp valstybių narių bei atitinkamų agentūrų, visų pirma dėl suradikalėjusių ES piliečių optimaliai naudojantis Šengeno informacine sistema (SIS), Vizų informacine sistema (VIS), Europolo Saugaus keitimosi informacija tinklo programa (SIENA) ir Europolo ryšių punktu „Keliaujantys asmenys“ ir šioms sistemoms teikiama informacija; pažymi, kad norint užtikrinti intensyvesnį teisėsaugos institucijų keitimąsi informacija reikia padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir stiprinti Europos Sąjungos įstaigų, tokių kaip Europolas, Eurojustas ir Europos policijos koledžas (CEPOL), vaidmenį;

| 45. | ragina ES teroristinio radikalėjimo klausimą įtraukti į CEPOL rengiamus mokymus; |
| --- | --- |

45.

ragina ES teroristinio radikalėjimo klausimą įtraukti į CEPOL rengiamus mokymus;

| 46. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti Europos lygu vykdomą specializuotą mokymo programą, skirtą teisingumo sistemoje dirbantiems asmenims, siekiant juos geriau informuoti apie radikalėjimo procesą ir įvairias jo formas; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti Europos lygu vykdomą specializuotą mokymo programą, skirtą teisingumo sistemoje dirbantiems asmenims, siekiant juos geriau informuoti apie radikalėjimo procesą ir įvairias jo formas;

| 47. | pabrėžia, kad geresnis valstybių narių bendradarbiavimas reaguojant į ES piliečių radikalėjimą ir verbavimą taip pat reiškia tai, kad intensyviau vykdomas teisminių institucijų ir Eurojusto keitimasis informacija, taip pat šie subjektai intensyviau bendradarbiauja; pažymi, kad Europos lygmeniu geriau informuojant apie terorizmu įtariamų asmenų teistumą būtų galima greičiau nustatyti jų buvimo vietą ir būtų sudarytos geresnės sąlygos juos stebėti tiek jiems išvykstant, tiek atvykstant; todėl skatina Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos (ECRIS) reformą ir geresnį naudojimąsi šia sistema; primygtinai ragina Komisiją įvertinti galimybes sukurti Europos policijos registrų rodyklės sistemą (EPRIS) ir tokios sistemos pridėtinę vertę; pabrėžia, kad keičiantis šia informacija reikia laikytis tarptautinių susitarimų ir ES teisės, taip pat gerbti pagrindines teises, ypač asmens duomenų apsaugą, taip pat labai svarbi saugumo priemonių demokratinė priežiūra; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad geresnis valstybių narių bendradarbiavimas reaguojant į ES piliečių radikalėjimą ir verbavimą taip pat reiškia tai, kad intensyviau vykdomas teisminių institucijų ir Eurojusto keitimasis informacija, taip pat šie subjektai intensyviau bendradarbiauja; pažymi, kad Europos lygmeniu geriau informuojant apie terorizmu įtariamų asmenų teistumą būtų galima greičiau nustatyti jų buvimo vietą ir būtų sudarytos geresnės sąlygos juos stebėti tiek jiems išvykstant, tiek atvykstant; todėl skatina Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos (ECRIS) reformą ir geresnį naudojimąsi šia sistema; primygtinai ragina Komisiją įvertinti galimybes sukurti Europos policijos registrų rodyklės sistemą (EPRIS) ir tokios sistemos pridėtinę vertę; pabrėžia, kad keičiantis šia informacija reikia laikytis tarptautinių susitarimų ir ES teisės, taip pat gerbti pagrindines teises, ypač asmens duomenų apsaugą, taip pat labai svarbi saugumo priemonių demokratinė priežiūra;

| 48. | mano, kad kova su neteisėta ginklų prekyba turėtų būti prioritetinė sritis ES kovojant su rimtu organizuotu tarptautiniu nusikalstamumu; mano, kad visų pirma reikia stiprinti bendradarbiavimą keitimosi informacija mechanizmų ir draudžiamų ginklų atsekamumo ir sunaikinimo srityse; |
| --- | --- |

48.

mano, kad kova su neteisėta ginklų prekyba turėtų būti prioritetinė sritis ES kovojant su rimtu organizuotu tarptautiniu nusikalstamumu; mano, kad visų pirma reikia stiprinti bendradarbiavimą keitimosi informacija mechanizmų ir draudžiamų ginklų atsekamumo ir sunaikinimo srityse;

VI.   
  Intensyvesnis atgrasymas reaguojant į teroristinį radikalėjimą

| 49. | mano, kad ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos priemonės bus visiškai veiksmingos tik tuomet, jeigu kartu su jomis visose valstybėse narėse bus taikomos vienodai veiksmingos atgrasomosios baudžiamosios teisenos priemonės; mano, jog Europos Sąjungos valstybės narės, užtikrinusios, kad teroro aktai, kurie užsienyje vykdomi teroristinių organizacijų gretose, iš tikrųjų būtų laikomi nusikaltimu, turės labai svarbių priemonių ES piliečių radikalėjimui panaikinti ir galės visiškai išnaudoti turimas ES policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose priemones; mano, kad teisėsaugos ir teisingumo institucijos (teisėjai bei prokurorai) turėtų turėti pakankamai pajėgumų ir būti nuolat ir tinkamai mokomi, kad užtikrintų teroristinių nusikaltimų prevenciją, nustatymą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos; |
| --- | --- |

49.

mano, kad ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos priemonės bus visiškai veiksmingos tik tuomet, jeigu kartu su jomis visose valstybėse narėse bus taikomos vienodai veiksmingos atgrasomosios baudžiamosios teisenos priemonės; mano, jog Europos Sąjungos valstybės narės, užtikrinusios, kad teroro aktai, kurie užsienyje vykdomi teroristinių organizacijų gretose, iš tikrųjų būtų laikomi nusikaltimu, turės labai svarbių priemonių ES piliečių radikalėjimui panaikinti ir galės visiškai išnaudoti turimas ES policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose priemones; mano, kad teisėsaugos ir teisingumo institucijos (teisėjai bei prokurorai) turėtų turėti pakankamai pajėgumų ir būti nuolat ir tinkamai mokomi, kad užtikrintų teroristinių nusikaltimų prevenciją, nustatymą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos;

| 50. | ragina stiprinti Eurojusto koordinavimo centro, kuris turėtų atlikti itin svarbų vaidmenį skatinant valstybių narių teisminių institucijų bendrus veiksmus renkant įrodymus ir didinti baudžiamojo persekiojimo už su terorizmu susijusius nusikaltimus veiksmingumą, pajėgumus; atsižvelgdamas į tai laikosi nuomonės, kad tiek valstybės narės tarpusavyje, tiek valstybės narės ir trečiosios šalys, su kuriomis Eurojustas yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimus, turėtų labiau naudotis jungtinių tyrimų grupių priemone; |
| --- | --- |

50.

ragina stiprinti Eurojusto koordinavimo centro, kuris turėtų atlikti itin svarbų vaidmenį skatinant valstybių narių teisminių institucijų bendrus veiksmus renkant įrodymus ir didinti baudžiamojo persekiojimo už su terorizmu susijusius nusikaltimus veiksmingumą, pajėgumus; atsižvelgdamas į tai laikosi nuomonės, kad tiek valstybės narės tarpusavyje, tiek valstybės narės ir trečiosios šalys, su kuriomis Eurojustas yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimus, turėtų labiau naudotis jungtinių tyrimų grupių priemone;

| 51. | pažymi, kad norint vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už ES piliečių ir kitų asmenų, gyvenančių ES, įvykdytus teroro aktus trečiosios šalyse turėtų būti galima remiantis visiška pagarba žmogaus teisėms rinkti įrodymus trečiosiose šalyse; todėl, kad būtų lengviau rinkti įrodymus minėtose šalyse, ragina ES imtis veiksmų dėl teisminio ir teisėsaugos bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymo, jei šios šalys yra numačiusios griežtus teisinius standartus ir procedūras teisinės valstybės principų, tarptautinės teisės ir pagrindinių teisių srityse, ir joms taikoma teisinė kontrolė; todėl primena, kad įrodymų rinkimas, tardymas ir kiti panašaus pobūdžio tyrimo metodai privalo būti taikomi laikantis griežtų teisinių standartų ir jie turi atitikti ES teisės aktus, principus, vertybes ir tarptautinių žmogaus teisių standartus; šiomis aplinkybėmis perspėja, kad žiaurus, nežmoniškas ir žeminantis elgesys, kankinimas, neteisminis perdavimas ir grobimas yra draudžiami pagal tarptautinę teisę ir negali būti vykdomi siekiant rinkti nusikalstamos veikos, kurią įvykdė ES piliečiai ES teritorijoje ar už jos ribų, įrodymus; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad norint vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už ES piliečių ir kitų asmenų, gyvenančių ES, įvykdytus teroro aktus trečiosios šalyse turėtų būti galima remiantis visiška pagarba žmogaus teisėms rinkti įrodymus trečiosiose šalyse; todėl, kad būtų lengviau rinkti įrodymus minėtose šalyse, ragina ES imtis veiksmų dėl teisminio ir teisėsaugos bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymo, jei šios šalys yra numačiusios griežtus teisinius standartus ir procedūras teisinės valstybės principų, tarptautinės teisės ir pagrindinių teisių srityse, ir joms taikoma teisinė kontrolė; todėl primena, kad įrodymų rinkimas, tardymas ir kiti panašaus pobūdžio tyrimo metodai privalo būti taikomi laikantis griežtų teisinių standartų ir jie turi atitikti ES teisės aktus, principus, vertybes ir tarptautinių žmogaus teisių standartus; šiomis aplinkybėmis perspėja, kad žiaurus, nežmoniškas ir žeminantis elgesys, kankinimas, neteisminis perdavimas ir grobimas yra draudžiami pagal tarptautinę teisę ir negali būti vykdomi siekiant rinkti nusikalstamos veikos, kurią įvykdė ES piliečiai ES teritorijoje ar už jos ribų, įrodymus;

| 52. | teigiamai vertina tai, kad į keletą itin svarbių ES delegacijų įtraukti saugumo ir kovos su terorizmu ekspertai, siekiant stiprinti minėtųjų delegacijų pajėgumą prisidėti prie Europos kovos su terorizmu pastangų ir veiksmingiau bendrauti su atitinkamomis vietos institucijomis, kartu ugdant kovos su terorizmu pajėgumus Europos išorės veiksmų tarnyboje (EIVT); |
| --- | --- |

52.

teigiamai vertina tai, kad į keletą itin svarbių ES delegacijų įtraukti saugumo ir kovos su terorizmu ekspertai, siekiant stiprinti minėtųjų delegacijų pajėgumą prisidėti prie Europos kovos su terorizmu pastangų ir veiksmingiau bendrauti su atitinkamomis vietos institucijomis, kartu ugdant kovos su terorizmu pajėgumus Europos išorės veiksmų tarnyboje (EIVT);

| 53. | todėl ragina sudaryti Eurojusto ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo susitarimus, tokius, kokie jau yra sudaryti su JAV, Norvegija ir Šveicarija, vis dėlto pabrėždamas, kad reikia užtikrinti, jog būtų visapusiškai laikomasi tarptautinių žmogaus teisių ir ES duomenų apsaugos bei privatumo taisyklių; nurodo, kad pirmenybė sudaryti tokius susitarimus turėtų būti suteikiama toms šalims, kurios taip pat yra itin paveiktos terorizmo, pavyzdžiui, Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) šalys; be to, mano, kad siekiant veiksmingai kovoti su terorizmu tuo pačiu gerbiant žmogaus teises Eurojusto ryšių prokurorų siuntimas į atitinkamas šalis, visų pirma pietinės kaimynystės šalis, paskatintų labiau keistis informacija ir sudarytų galimybes glaudesniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

53.

todėl ragina sudaryti Eurojusto ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo susitarimus, tokius, kokie jau yra sudaryti su JAV, Norvegija ir Šveicarija, vis dėlto pabrėždamas, kad reikia užtikrinti, jog būtų visapusiškai laikomasi tarptautinių žmogaus teisių ir ES duomenų apsaugos bei privatumo taisyklių; nurodo, kad pirmenybė sudaryti tokius susitarimus turėtų būti suteikiama toms šalims, kurios taip pat yra itin paveiktos terorizmo, pavyzdžiui, Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) šalys; be to, mano, kad siekiant veiksmingai kovoti su terorizmu tuo pačiu gerbiant žmogaus teises Eurojusto ryšių prokurorų siuntimas į atitinkamas šalis, visų pirma pietinės kaimynystės šalis, paskatintų labiau keistis informacija ir sudarytų galimybes glaudesniam bendradarbiavimui;

VII.   
  Teroristų organizacijų užverbuotų radikalių ES piliečių išvykimo prevencija ir jų sugrįžimo numatymas

| 54. | pakartoja, kad ES turi skubiai stiprinti savo išorės sienų kontrolę, tuo pačiu visiškai gerbdama žmogaus teises; pabrėžia, kad veiksmingai sekti atvykimo į ES ir išvykimo iš ES atvejus bus galima tik jei valstybės narės vykdys privalomą ir sistemingą patikrą, numatytą ties ES išorės sienomis; ragina valstybes nares visapusiškai naudotis esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, SIS ir VIS, taip pat ir pavogtų, pamestų ir padirbtų pasų atvejais; taip pat teigia, kad siekiant šio tikslo vienas iš Europos Sąjungos prioritetų turi būti geresnis Šengeno kodekso taikymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

54.

pakartoja, kad ES turi skubiai stiprinti savo išorės sienų kontrolę, tuo pačiu visiškai gerbdama žmogaus teises; pabrėžia, kad veiksmingai sekti atvykimo į ES ir išvykimo iš ES atvejus bus galima tik jei valstybės narės vykdys privalomą ir sistemingą patikrą, numatytą ties ES išorės sienomis; ragina valstybes nares visapusiškai naudotis esamomis priemonėmis, pavyzdžiui, SIS ir VIS, taip pat ir pavogtų, pamestų ir padirbtų pasų atvejais; taip pat teigia, kad siekiant šio tikslo vienas iš Europos Sąjungos prioritetų turi būti geresnis Šengeno kodekso taikymo užtikrinimas;

| 55. | ragina valstybes nares savo sienos apsaugos pareigūnams suteikti sisteminę prieigą prie Europolo informacijos sistemos, kurioje gali būti informacijos apie terorizmu įtariamus asmenis, užsienio kovotojus ir neapykantos kurstytojus; |
| --- | --- |

55.

ragina valstybes nares savo sienos apsaugos pareigūnams suteikti sisteminę prieigą prie Europolo informacijos sistemos, kurioje gali būti informacijos apie terorizmu įtariamus asmenis, užsienio kovotojus ir neapykantos kurstytojus;

| 56. | ragina valstybes nares keistis gerąją patirtimi, susijusia su išvykstančių ir grįžtančių piliečių patikra ir finansinio turto įšaldymu siekiant užkirsti kelią jiems dalyvauti teroristinėje veikloje trečiųjų šalių konfliktų zonose ir valdyti jų grįžimą į ES; visų pirma pabrėžia, kad valstybės narės, laikydamosi nacionalinių teisės aktų ir niekaip nepažeisdamos proporcingumo principo, turėtų turėti galimybę teisminės institucijos prašymu konfiskuoti savo piliečių, planuojančių prisijungti prie teroristinių organizacijų, pasus; mano, kad priimti sprendimus dėl judėjimo laisvės – vienos iš pagrindinių teisių – apribojimų galima tik teisminei institucijai tinkamai įvertinus šios priemonės reikalingumą ir proporcingumą; toliau remia terorizmu įtariamų asmenų, dalyvavusių teroristinėje veikloje jau sugrįžus į Europą, baudžiamąją atsakomybę; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares keistis gerąją patirtimi, susijusia su išvykstančių ir grįžtančių piliečių patikra ir finansinio turto įšaldymu siekiant užkirsti kelią jiems dalyvauti teroristinėje veikloje trečiųjų šalių konfliktų zonose ir valdyti jų grįžimą į ES; visų pirma pabrėžia, kad valstybės narės, laikydamosi nacionalinių teisės aktų ir niekaip nepažeisdamos proporcingumo principo, turėtų turėti galimybę teisminės institucijos prašymu konfiskuoti savo piliečių, planuojančių prisijungti prie teroristinių organizacijų, pasus; mano, kad priimti sprendimus dėl judėjimo laisvės – vienos iš pagrindinių teisių – apribojimų galima tik teisminei institucijai tinkamai įvertinus šios priemonės reikalingumą ir proporcingumą; toliau remia terorizmu įtariamų asmenų, dalyvavusių teroristinėje veikloje jau sugrįžus į Europą, baudžiamąją atsakomybę;

| 57. | ragina tarptautiniu mastu prisidėti prie finansavimo mechanizmo, kuriam pritarta pagal Jungtinių Tautų vystymosi programą (JTVP), siekiant padėti skubiai stabilizuoti teritorijas, iš kurių buvo išstumta grupuotė „Da'esh“; |
| --- | --- |

57.

ragina tarptautiniu mastu prisidėti prie finansavimo mechanizmo, kuriam pritarta pagal Jungtinių Tautų vystymosi programą (JTVP), siekiant padėti skubiai stabilizuoti teritorijas, iš kurių buvo išstumta grupuotė „Da'esh“;

| 58. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei Tarybą aiškiai pasmerkti tai, kad kai kurių Persijos įlankos šalių vyriausybės ir įtakingi asmenys jau dešimtmetį finansiškai ir ideologiškai remia islamo ekstremistų judėjimus; ragina Komisiją įvertinti ES santykius su trečiosiomis šalimis, siekiant veiksmingiau kovoti su materialiniu ir nematerialiniu terorizmo rėmimu; primena, kad vykdant dabartinę Europos kaimynystės politikos peržiūrą būtina sustiprinti saugumo aspektą ir Europos kaimynystės politikos priemonių pajėgumus prisidėti prie partnerių atsparumo ir gebėjimo užsitikrinti savo saugumą, kartu gerbiant teisinės valstybės principą, didinimo; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę bei Tarybą aiškiai pasmerkti tai, kad kai kurių Persijos įlankos šalių vyriausybės ir įtakingi asmenys jau dešimtmetį finansiškai ir ideologiškai remia islamo ekstremistų judėjimus; ragina Komisiją įvertinti ES santykius su trečiosiomis šalimis, siekiant veiksmingiau kovoti su materialiniu ir nematerialiniu terorizmo rėmimu; primena, kad vykdant dabartinę Europos kaimynystės politikos peržiūrą būtina sustiprinti saugumo aspektą ir Europos kaimynystės politikos priemonių pajėgumus prisidėti prie partnerių atsparumo ir gebėjimo užsitikrinti savo saugumą, kartu gerbiant teisinės valstybės principą, didinimo;

| 59. | pakartoja, kad pirmuoju išorės sienų apsaugos stiprinimo etapu turi būti tinkamai taikomos esamos priemonės, kaip antai SIS, SIS II ir VIS, Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų (PPKD) sistema ir Europolo ryšių punktas „Keliaujantys asmenys“ siekiant nustatyti ES piliečius ir ES gyvenančius užsienio piliečius, kurie gali išvykti arba grįžti iš konflikto vietų siekdami vykdyti teroro aktus, dalyvauti teroristų mokymuose ar dalyvauti nekonvenciniuose ginkluotuose konfliktuose teroristų organizacijų vardu; ragina valstybes nares gerinti bendradarbiavimą su prie ES išorės sienų esančiomis valstybėmis narėmis ir keitimąsi informacija su jomis apie įtariamus užsienio kovotojus; |
| --- | --- |

59.

pakartoja, kad pirmuoju išorės sienų apsaugos stiprinimo etapu turi būti tinkamai taikomos esamos priemonės, kaip antai SIS, SIS II ir VIS, Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų (PPKD) sistema ir Europolo ryšių punktas „Keliaujantys asmenys“ siekiant nustatyti ES piliečius ir ES gyvenančius užsienio piliečius, kurie gali išvykti arba grįžti iš konflikto vietų siekdami vykdyti teroro aktus, dalyvauti teroristų mokymuose ar dalyvauti nekonvenciniuose ginkluotuose konfliktuose teroristų organizacijų vardu; ragina valstybes nares gerinti bendradarbiavimą su prie ES išorės sienų esančiomis valstybėmis narėmis ir keitimąsi informacija su jomis apie įtariamus užsienio kovotojus;

| 60. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visiems užsienio kovotojams jiems grįžus į Europą būtų taikoma teisminė kontrolė ir, jei reikia, administracinis sulaikymas tol, kol bus baigtas vykdyti tinkamas teisminis persekiojimas; |
| --- | --- |

60.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad visiems užsienio kovotojams jiems grįžus į Europą būtų taikoma teisminė kontrolė ir, jei reikia, administracinis sulaikymas tol, kol bus baigtas vykdyti tinkamas teisminis persekiojimas;

| 61. | yra tvirtai įsitikinęs, kad formuojant bet kokią politiką terorizmo ir radikalėjimo srityje reikia sutelkti ES politikos vidaus ir išorės aspekto ekspertines žinias ir išteklius; atsižvelgdamas į tai mano, kad taikant tokį holistinį požiūrį galima rasti tinkamą atsaką kovojant su terorizmu ir teroristų verbavimu ES ir jos kaimynystėje; todėl ragina Komisiją ir EIVT, vadovaujant ir koordinuojant tiek Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei, tiek Komisijos pirmininko pirmajam pavaduotojui, padedant ES kovos su terorizmu koordinatoriui, bendradarbiauti rengiant politikos požiūrį, kuris veiksmingai sujungtų socialinės politikos (įskaitant užimtumą, integraciją ir kovą su diskriminacija), humanitarinės pagalbos, vystymosi, konfliktų sprendimo, krizių valdymo, prekybos, energetikos ir bet kurios kitos politikos srities, kuri gali turėti vidaus ir išorinį aspektą, priemones; |
| --- | --- |

61.

yra tvirtai įsitikinęs, kad formuojant bet kokią politiką terorizmo ir radikalėjimo srityje reikia sutelkti ES politikos vidaus ir išorės aspekto ekspertines žinias ir išteklius; atsižvelgdamas į tai mano, kad taikant tokį holistinį požiūrį galima rasti tinkamą atsaką kovojant su terorizmu ir teroristų verbavimu ES ir jos kaimynystėje; todėl ragina Komisiją ir EIVT, vadovaujant ir koordinuojant tiek Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei, tiek Komisijos pirmininko pirmajam pavaduotojui, padedant ES kovos su terorizmu koordinatoriui, bendradarbiauti rengiant politikos požiūrį, kuris veiksmingai sujungtų socialinės politikos (įskaitant užimtumą, integraciją ir kovą su diskriminacija), humanitarinės pagalbos, vystymosi, konfliktų sprendimo, krizių valdymo, prekybos, energetikos ir bet kurios kitos politikos srities, kuri gali turėti vidaus ir išorinį aspektą, priemones;

VIII.   
  ES vidaus ir išorės saugumo ryšių stiprinimas

| 62. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad ES glaudžiai bendradarbiautų su trečiosiomis šalimis, visų pirma tranzito ir paskirties šalimis, kai tai įmanoma gerbiant savo teisės aktus, principus ir vertybes bei tarptautinę teisę, kad būtų galima nustatyti ES piliečius ir ne Europoje gyvenančius asmenis, išvykusius kovoti teroristinių organizacijų gretose arba iš ten grįžusius; taip pat pabrėžia, kad dvišalių santykių kontekste ir bendradarbiaujant su tokiomis regioninėmis organizacijomis kaip Afrikos Sąjunga ir Arabų Valstybių Lyga reikia stiprinti politinį dialogą ir bendrų veiksmų planus kovos su radikalėjimu ir terorizmu srityje; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, jog labai svarbu, kad ES glaudžiai bendradarbiautų su trečiosiomis šalimis, visų pirma tranzito ir paskirties šalimis, kai tai įmanoma gerbiant savo teisės aktus, principus ir vertybes bei tarptautinę teisę, kad būtų galima nustatyti ES piliečius ir ne Europoje gyvenančius asmenis, išvykusius kovoti teroristinių organizacijų gretose arba iš ten grįžusius; taip pat pabrėžia, kad dvišalių santykių kontekste ir bendradarbiaujant su tokiomis regioninėmis organizacijomis kaip Afrikos Sąjunga ir Arabų Valstybių Lyga reikia stiprinti politinį dialogą ir bendrų veiksmų planus kovos su radikalėjimu ir terorizmu srityje;

| 63. | pažymi Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės F. Mogherini ryžtą remti projektus, skirtus kovai su radikalėjimu trečiosiose šalyse, įskaitant Jordaniją, Libaną ir Iraką bei Sachelio ir Magrebo regioną, kaip pažymima priemonių įgyvendinimo po Europos Vadovų Tarybos 2015 m. vasario 12 d. susitikimo ataskaitoje; pabrėžia, jog būtent dabar reikia užtikrinti, kad šiems projektams būtų kuo greičiau skirtas reikiamas finansavimas; |
| --- | --- |

63.

pažymi Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės F. Mogherini ryžtą remti projektus, skirtus kovai su radikalėjimu trečiosiose šalyse, įskaitant Jordaniją, Libaną ir Iraką bei Sachelio ir Magrebo regioną, kaip pažymima priemonių įgyvendinimo po Europos Vadovų Tarybos 2015 m. vasario 12 d. susitikimo ataskaitoje; pabrėžia, jog būtent dabar reikia užtikrinti, kad šiems projektams būtų kuo greičiau skirtas reikiamas finansavimas;

| 64. | ragina ES labiau bendradarbiauti su regioniniais partneriais, siekiant pažaboti prekybą ginklais, pirmiausia dėmesį sutelkiant į terorizmo kilmės šalis, ir atidžiai stebėti ginkluotės, kuria galėtų naudotis teroristai, eksportą; taip pat ragina sustiprinti užsienio politikos priemones ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, siekiant užkirsti kelią teroristinių organizacijų finansavimui; atkreipia dėmesį į 2015 m. lapkričio 16 d. vykusio didžiojo dvidešimtuko vadovų susitikimo išvadas, kuriose Finansinių veiksmų darbo grupė raginama greičiau ir efektyviau imtis veiksmų užkertant kelią galimybėms finansuoti teroristus; |
| --- | --- |

64.

ragina ES labiau bendradarbiauti su regioniniais partneriais, siekiant pažaboti prekybą ginklais, pirmiausia dėmesį sutelkiant į terorizmo kilmės šalis, ir atidžiai stebėti ginkluotės, kuria galėtų naudotis teroristai, eksportą; taip pat ragina sustiprinti užsienio politikos priemones ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, siekiant užkirsti kelią teroristinių organizacijų finansavimui; atkreipia dėmesį į 2015 m. lapkričio 16 d. vykusio didžiojo dvidešimtuko vadovų susitikimo išvadas, kuriose Finansinių veiksmų darbo grupė raginama greičiau ir efektyviau imtis veiksmų užkertant kelią galimybėms finansuoti teroristus;

| 65. | ragina ES palaikyti tikslinį atnaujintą dialogą saugumo ir kovos su terorizmu klausimais, įskaitant ankstesnio ar dabartinio valstybės dalyvavimo remiant teroristus klausimus, su Alžyru, Egiptu, Iraku, Izraeliu, Jordanija, Maroku, Libanu, Saudo Arabija, Tunisu ir Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba; taip pat mano, kad turėtų būti tvirčiau bendradarbiaujama su Turkija atsižvelgiant į 2014 m. gruodžio mėn. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas; |
| --- | --- |

65.

ragina ES palaikyti tikslinį atnaujintą dialogą saugumo ir kovos su terorizmu klausimais, įskaitant ankstesnio ar dabartinio valstybės dalyvavimo remiant teroristus klausimus, su Alžyru, Egiptu, Iraku, Izraeliu, Jordanija, Maroku, Libanu, Saudo Arabija, Tunisu ir Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba; taip pat mano, kad turėtų būti tvirčiau bendradarbiaujama su Turkija atsižvelgiant į 2014 m. gruodžio mėn. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas;

| 66. | ragina Tarybą nuolat peržiūrėti ir plėtoti 2015 m. kovo 16 d. priimtą regioninę Kovos su terorizmu strategiją Sirijos ir Irako atžvilgiu, ypač daug dėmesio skiriant užsienio kovotojams, atsižvelgiant į kintančią saugumo padėtį ES pietinėje kaimynystėje, taip pat tokias prevencines ir kitas kitas iniciatyvas, kaip Komisijos Informacijos apie radikalizaciją tinklas; toliau ragina valstybes nares puoselėti bendrą pagarbą ir supratimą, kaip esminius kovos su terorizmu ES ir jos valstybėse narėse bei trečiosiose šalyse programos elementus; |
| --- | --- |

66.

ragina Tarybą nuolat peržiūrėti ir plėtoti 2015 m. kovo 16 d. priimtą regioninę Kovos su terorizmu strategiją Sirijos ir Irako atžvilgiu, ypač daug dėmesio skiriant užsienio kovotojams, atsižvelgiant į kintančią saugumo padėtį ES pietinėje kaimynystėje, taip pat tokias prevencines ir kitas kitas iniciatyvas, kaip Komisijos Informacijos apie radikalizaciją tinklas; toliau ragina valstybes nares puoselėti bendrą pagarbą ir supratimą, kaip esminius kovos su terorizmu ES ir jos valstybėse narėse bei trečiosiose šalyse programos elementus;

| 67. | yra įsitikinęs, kad norėdama įdiegti tokį tvirtesnį bendradarbiavimą Europos Komisija, ypač EIVT, turi imtis papildomų veiksmų, susijusių su ekspertinių žinių kovos su terorizmu, nekonvencinių ginkluotų konfliktų ir radikalėjimo srityje gausinimu ir gerinimu, taip pat sutvirtinti ir įvairinti dabartines kalbų, pavyzdžiui, arabų, urdu, rusų ir mandarinų, žinias, nes šių įgūdžių labai trūksta Europos informacijos ir žvalgybos tarnybose; mano, jog būtina užtikrinti, kad ES kvietimas kovoti su terorizmu, radikalėjimu ir smurtu būtų girdimas už jos sienų pasitelkiant griežtą ir veiksmingą strateginę komunikaciją; |
| --- | --- |

67.

yra įsitikinęs, kad norėdama įdiegti tokį tvirtesnį bendradarbiavimą Europos Komisija, ypač EIVT, turi imtis papildomų veiksmų, susijusių su ekspertinių žinių kovos su terorizmu, nekonvencinių ginkluotų konfliktų ir radikalėjimo srityje gausinimu ir gerinimu, taip pat sutvirtinti ir įvairinti dabartines kalbų, pavyzdžiui, arabų, urdu, rusų ir mandarinų, žinias, nes šių įgūdžių labai trūksta Europos informacijos ir žvalgybos tarnybose; mano, jog būtina užtikrinti, kad ES kvietimas kovoti su terorizmu, radikalėjimu ir smurtu būtų girdimas už jos sienų pasitelkiant griežtą ir veiksmingą strateginę komunikaciją;

| 68. | pritaria didesniam tarptautiniam bendradarbiavimui ir dalijimuisi nacionalinių žvalgybos tarnybų informacija siekiant atpažinti ES piliečius, kuriems gresia pavojus suradikalėti, būti užverbuotais ir išvykti siekiant prisijungti prie džihadistų ir kitų ekstremistinių grupuočių; pabrėžia, kad būtina remti MENA regiono ir Vakarų Balkanų šalių pastangas sustabdyti užsienio kovotojų srautą ir užkirsti kelią džihadistų organizacijomis pasinaudoti nestabilia politine padėtimi šių šalių teritorijose; |
| --- | --- |

68.

pritaria didesniam tarptautiniam bendradarbiavimui ir dalijimuisi nacionalinių žvalgybos tarnybų informacija siekiant atpažinti ES piliečius, kuriems gresia pavojus suradikalėti, būti užverbuotais ir išvykti siekiant prisijungti prie džihadistų ir kitų ekstremistinių grupuočių; pabrėžia, kad būtina remti MENA regiono ir Vakarų Balkanų šalių pastangas sustabdyti užsienio kovotojų srautą ir užkirsti kelią džihadistų organizacijomis pasinaudoti nestabilia politine padėtimi šių šalių teritorijose;

| 69. | pripažįsta, kad radikalėjimas ir teroristų tinklų vykdomas verbavimas yra pasaulinio masto reiškinys; mano, kad todėl į šį reiškinį turi būti reaguojama ne tik vietos ar Europos, bet ir tarptautiniu lygiu; todėl mano, kad būtina sustiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis siekiant nustatyti verbavimo tinklus ir padidinti atitinkamų šalių sienų apsaugą; taip pat pakartoja, kad pasitelkiant diplomatinį bei politinį dialogą ir žvalgybų bendradarbiavimą turi būti intensyviau bendradarbiaujama su pagrindinėmis partnerėmis, kurios susiduria su panašiomis problemomis; |
| --- | --- |

69.

pripažįsta, kad radikalėjimas ir teroristų tinklų vykdomas verbavimas yra pasaulinio masto reiškinys; mano, kad todėl į šį reiškinį turi būti reaguojama ne tik vietos ar Europos, bet ir tarptautiniu lygiu; todėl mano, kad būtina sustiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis siekiant nustatyti verbavimo tinklus ir padidinti atitinkamų šalių sienų apsaugą; taip pat pakartoja, kad pasitelkiant diplomatinį bei politinį dialogą ir žvalgybų bendradarbiavimą turi būti intensyviau bendradarbiaujama su pagrindinėmis partnerėmis, kurios susiduria su panašiomis problemomis;

| 70. | pakartoja, kad terorizmas yra pasaulinės reikšmės, todėl siekiant veiksmingai užkirsti kelią prekybai ginklais su šalimis, kurios kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, reikia veiksmingo ir vieningo tarptautinio atsako; |
| --- | --- |

70.

pakartoja, kad terorizmas yra pasaulinės reikšmės, todėl siekiant veiksmingai užkirsti kelią prekybai ginklais su šalimis, kurios kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui, reikia veiksmingo ir vieningo tarptautinio atsako;

| 71. | palankiai vertina tai, kad Komisija 2015 m. balandžio mėn. skyrė 10 mln. EUR pagalbos šalims partnerėms kovojant su radikalėjimu Sahelio-Magribo regione ir stabdant užsienio kovotojų srautą iš Šiaurės Afrikos, Artimųjų Rytų ir Vakarų Balkanų programai finansuoti (pirma sumos dalis, kurią sudaro 5 mln. EUR, skirta finansuoti techninei pagalbai siekiant sustiprinti baudžiamojo teisingumo pareigūnų pajėgumus atliekant tyrimus, vykdant baudžiamąjį persekiojimą ir priimant sprendimus užsienio kovotojų arba ketinančių tapti užsienio kovotojais asmenų bylose; antra sumos dalis, kurią sudaro 5 mln. EUR, skirta finansuoti kovos su radikalėjimu programoms Sahelio-Magribo regione); pabrėžia, kad yra svarbu griežtai stebėti šių lėšų panaudojimą siekiant užtikrinti, jog jomis nebūtų finansuojami su prozelitizmu, indoktrinacija ir kitais ekstremistiniais tikslais susiję projektai; |
| --- | --- |

71.

palankiai vertina tai, kad Komisija 2015 m. balandžio mėn. skyrė 10 mln. EUR pagalbos šalims partnerėms kovojant su radikalėjimu Sahelio-Magribo regione ir stabdant užsienio kovotojų srautą iš Šiaurės Afrikos, Artimųjų Rytų ir Vakarų Balkanų programai finansuoti (pirma sumos dalis, kurią sudaro 5 mln. EUR, skirta finansuoti techninei pagalbai siekiant sustiprinti baudžiamojo teisingumo pareigūnų pajėgumus atliekant tyrimus, vykdant baudžiamąjį persekiojimą ir priimant sprendimus užsienio kovotojų arba ketinančių tapti užsienio kovotojais asmenų bylose; antra sumos dalis, kurią sudaro 5 mln. EUR, skirta finansuoti kovos su radikalėjimu programoms Sahelio-Magribo regione); pabrėžia, kad yra svarbu griežtai stebėti šių lėšų panaudojimą siekiant užtikrinti, jog jomis nebūtų finansuojami su prozelitizmu, indoktrinacija ir kitais ekstremistiniais tikslais susiję projektai;

IX.   
  Skatinimas keistis gerąja patirtimi deradikalizavimo srityje

| 72. | mano, kad visapusišką politiką, susijusią su ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristų organizacijos, prevencija, galima sėkmingai įdiegti tik kartu taikant veiksmingas deradikalizavimo politikos priemones; todėl ragina ES padėti valstybėms narėms tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis, kurios jau turi sukaupusios patirties ir yra pasiekusios teigiamų rezultatų šioje srityje, keistis gerąja patirtimi, kad būtų sukurtos deradikalizavimo sistemos, pagal kurias būtų galima sutrukdyti ES piliečiams ir trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ES, išvykti iš ES arba kontroliuoti jų grįžimą į ES; primena, kad reikia suteikti paramą ir tokių asmenų šeimoms; |
| --- | --- |

72.

mano, kad visapusišką politiką, susijusią su ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristų organizacijos, prevencija, galima sėkmingai įdiegti tik kartu taikant veiksmingas deradikalizavimo politikos priemones; todėl ragina ES padėti valstybėms narėms tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis, kurios jau turi sukaupusios patirties ir yra pasiekusios teigiamų rezultatų šioje srityje, keistis gerąja patirtimi, kad būtų sukurtos deradikalizavimo sistemos, pagal kurias būtų galima sutrukdyti ES piliečiams ir trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai gyvenantiems ES, išvykti iš ES arba kontroliuoti jų grįžimą į ES; primena, kad reikia suteikti paramą ir tokių asmenų šeimoms;

| 73. | siūlo valstybėms narėms apsvarstyti galimybę į ES piliečių, grįžusių iš konflikto vietovių dėl to, kad nusivylė ten patirtais dalykais, deradikalizavimo procesą įtraukti koordinatorius arba konsultuojančius padėjėjus, siekiant taikant tinkamas programas padėti jiems iš naujo integruotis į visuomenę; pabrėžia, kad yra būtina, jog valstybės narės intensyviau keistųsi gerąja patirtimi šioje srityje; pabrėžia, kad koordinatoriai turėtų norėti prisidėti prie konkrečių programų, apie kurias jie bus tinkamai mokomi; |
| --- | --- |

73.

siūlo valstybėms narėms apsvarstyti galimybę į ES piliečių, grįžusių iš konflikto vietovių dėl to, kad nusivylė ten patirtais dalykais, deradikalizavimo procesą įtraukti koordinatorius arba konsultuojančius padėjėjus, siekiant taikant tinkamas programas padėti jiems iš naujo integruotis į visuomenę; pabrėžia, kad yra būtina, jog valstybės narės intensyviau keistųsi gerąja patirtimi šioje srityje; pabrėžia, kad koordinatoriai turėtų norėti prisidėti prie konkrečių programų, apie kurias jie bus tinkamai mokomi;

| 74. | ragina paskelbti struktūruotą ES lygio komunikacinę kampaniją, kurios metu būtų pasinaudota sėkmingai deradikalizuotų buvusių „užsienio kovotojų“ atvejais, – šių kovotojų liudijimai ir traumos padeda atskleisti smarkiai iškreiptus ir klaidinančius religinius aspektus prisijungus prie teroristų organizacijų, kaip antai ISIS; todėl skatina valstybėse narėse kurti platformas, leidžiančias rengti akistatas ir palaikyti dialogą su buvusiais kovotojais; be to, pabrėžia, kad ryšių palaikymas su terorizmo aukomis yra veiksmingas metodas norint desakralizuoti radikalius teiginius ar panaikinti jų ideologinę reikšmę; siūlo šią kampaniją panaudoti kaip deradikalizacijos proceso pagalbos priemonę, taikoma kalėjimuose, mokyklose ir visose įstaigose, kurių pagrindinė veikla yra prevencija ir reabilitacija; taip pat prašo Komisijos teikti paramą, visų pirma teikiant finansinę pagalbą, ir koordinuoti nacionalines komunikacijos kampanijas; |
| --- | --- |

74.

ragina paskelbti struktūruotą ES lygio komunikacinę kampaniją, kurios metu būtų pasinaudota sėkmingai deradikalizuotų buvusių „užsienio kovotojų“ atvejais, – šių kovotojų liudijimai ir traumos padeda atskleisti smarkiai iškreiptus ir klaidinančius religinius aspektus prisijungus prie teroristų organizacijų, kaip antai ISIS; todėl skatina valstybėse narėse kurti platformas, leidžiančias rengti akistatas ir palaikyti dialogą su buvusiais kovotojais; be to, pabrėžia, kad ryšių palaikymas su terorizmo aukomis yra veiksmingas metodas norint desakralizuoti radikalius teiginius ar panaikinti jų ideologinę reikšmę; siūlo šią kampaniją panaudoti kaip deradikalizacijos proceso pagalbos priemonę, taikoma kalėjimuose, mokyklose ir visose įstaigose, kurių pagrindinė veikla yra prevencija ir reabilitacija; taip pat prašo Komisijos teikti paramą, visų pirma teikiant finansinę pagalbą, ir koordinuoti nacionalines komunikacijos kampanijas;

X.   
  Teroristų tinklų išardymas

| 75. | pabrėžia, kad pinigų plovimas, mokesčių slėpimas ir kiti finansiniai nusikaltimai tam tikrais atvejais yra pagrindiniai terorizmo, kuris kelia grėsmę mūsų vidaus saugumui, finansavimo šaltiniai, todėl turi būti teikiama pirmenybė nusikaltimų, susijusių su ES finansiniais interesais, sekimui ir kovai su jais; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad pinigų plovimas, mokesčių slėpimas ir kiti finansiniai nusikaltimai tam tikrais atvejais yra pagrindiniai terorizmo, kuris kelia grėsmę mūsų vidaus saugumui, finansavimo šaltiniai, todėl turi būti teikiama pirmenybė nusikaltimų, susijusių su ES finansiniais interesais, sekimui ir kovai su jais;

| 76. | pabrėžia, kad teroristinės organizacijos, kaip antai IS/„Da'esh“ ir „Jabhat al-Nusra“, Irake ir Sirijoje yra sukaupusios daug finansinių išteklių iš neteisėtos prekybos nafta, prekybos vogtomis prekėmis, žmonių grobimo ir turto prievartavimo, bankų sąskaitų užvaldymo ir neteisėtos prekybos senoviniais kultūros objektais; todėl ragina nustatyti prie šios juodosios rinkos prisidedančias šalis ir tarpininkus ir kuo skubiau sustabdyti jų veiklą; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad teroristinės organizacijos, kaip antai IS/„Da'esh“ ir „Jabhat al-Nusra“, Irake ir Sirijoje yra sukaupusios daug finansinių išteklių iš neteisėtos prekybos nafta, prekybos vogtomis prekėmis, žmonių grobimo ir turto prievartavimo, bankų sąskaitų užvaldymo ir neteisėtos prekybos senoviniais kultūros objektais; todėl ragina nustatyti prie šios juodosios rinkos prisidedančias šalis ir tarpininkus ir kuo skubiau sustabdyti jų veiklą;

| 77. | pritaria priemonėms, kuriomis siekiama iš vidaus susilpninti teroristų organizacijas ir sumažinti jų daromą įtaką ES piliečiams ir ne ES piliečiams, teisėtai gyvenantiems Europos Sąjungoje; ragina Komisiją ir kompetentingas agentūras apsvarstyti būdus, kaip išardyti teroristų tinklus ir nustatyti jų finansavimą; atsižvelgdamas į tai ragina valstybių narių finansinės žvalgybos padalinius intensyviau bendradarbiauti ir skubiai perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinį; ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktą dėl terorizmo finansavimo šaltinių nustatymo bei blokavimo ir kovos su terorizmo finansavimo būdais; taigi, prašo Komisijos iš naujo įvertinti bendros Europos teroristų finansavimo sekimo sistemos sukūrimą; ragina valstybes nares suteikiant galimybes susipažinti su informacija apie visų įmonių struktūrų ES ir neskaidriose jurisdikcijose tikruosius savininkus, kurie gali būti teroristų organizacijų finansavimo įrankiai, taikyti aukščiausius skaidrumo standartus; |
| --- | --- |

77.

pritaria priemonėms, kuriomis siekiama iš vidaus susilpninti teroristų organizacijas ir sumažinti jų daromą įtaką ES piliečiams ir ne ES piliečiams, teisėtai gyvenantiems Europos Sąjungoje; ragina Komisiją ir kompetentingas agentūras apsvarstyti būdus, kaip išardyti teroristų tinklus ir nustatyti jų finansavimą; atsižvelgdamas į tai ragina valstybių narių finansinės žvalgybos padalinius intensyviau bendradarbiauti ir skubiai perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinį; ragina Komisiją pasiūlyti teisės aktą dėl terorizmo finansavimo šaltinių nustatymo bei blokavimo ir kovos su terorizmo finansavimo būdais; taigi, prašo Komisijos iš naujo įvertinti bendros Europos teroristų finansavimo sekimo sistemos sukūrimą; ragina valstybes nares suteikiant galimybes susipažinti su informacija apie visų įmonių struktūrų ES ir neskaidriose jurisdikcijose tikruosius savininkus, kurie gali būti teroristų organizacijų finansavimo įrankiai, taikyti aukščiausius skaidrumo standartus;

| 78. | palankiai vertina tai, kad neseniai buvo priimta Europos saugumo darbotvarkė, kurioje pasiūlyti svarbūs veiksmai siekiant sustiprinti kovą su terorizmu ir radikalėjimu, kaip antai įsteigti Europolo struktūroje veikiantį Europos kovos su terorizmu centrą; ragina valstybes nares visapusiškai pasinaudoti esamomis priemonėmis ir ragina Komisiją numatyti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad būtų veiksmingai vykdomi jos pasiūlyti veiksmai; |
| --- | --- |

78.

palankiai vertina tai, kad neseniai buvo priimta Europos saugumo darbotvarkė, kurioje pasiūlyti svarbūs veiksmai siekiant sustiprinti kovą su terorizmu ir radikalėjimu, kaip antai įsteigti Europolo struktūroje veikiantį Europos kovos su terorizmu centrą; ragina valstybes nares visapusiškai pasinaudoti esamomis priemonėmis ir ragina Komisiją numatyti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad būtų veiksmingai vykdomi jos pasiūlyti veiksmai;

| 79. | pakartoja savo raginimą Komisijai skubiai peržiūrėti ES teisės aktus dėl šaunamųjų ginklų patikslinant Tarybos direktyvą 91/477/EEB, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos nacionalinei policijai ir tyrimo institucijoms nustatyti neteisėtos prekybos ginklais atvejus ir kovoti su neteisėta prekyba ginklais juodojoje rinkoje ir juodajame tinkle, ir ragina Komisiją parengti bendrus šaunamųjų ginklų deaktyvavimo standartus, kad deaktyvuoti šaunamieji ginklai taptų visam laikui netinkamais naudoti; |
| --- | --- |

79.

pakartoja savo raginimą Komisijai skubiai peržiūrėti ES teisės aktus dėl šaunamųjų ginklų patikslinant Tarybos direktyvą 91/477/EEB, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos nacionalinei policijai ir tyrimo institucijoms nustatyti neteisėtos prekybos ginklais atvejus ir kovoti su neteisėta prekyba ginklais juodojoje rinkoje ir juodajame tinkle, ir ragina Komisiją parengti bendrus šaunamųjų ginklų deaktyvavimo standartus, kad deaktyvuoti šaunamieji ginklai taptų visam laikui netinkamais naudoti;

| 80. | ragina nustatyti suderintą požiūrį apibrėžiant nusikalstamą veiką, kurią sudaro neapykantą kurstanti kalba internete ir kitose terpėse, kai radikalių pažiūrų asmenys kursto kitus negerbti pagrindinių teisių ir jas pažeisti; siūlo šį konkretų pažeidimą įtraukti į atitinkamus Tarybos pamatinius sprendimus; |
| --- | --- |

80.

ragina nustatyti suderintą požiūrį apibrėžiant nusikalstamą veiką, kurią sudaro neapykantą kurstanti kalba internete ir kitose terpėse, kai radikalių pažiūrų asmenys kursto kitus negerbti pagrindinių teisių ir jas pažeisti; siūlo šį konkretų pažeidimą įtraukti į atitinkamus Tarybos pamatinius sprendimus;

| 81. | ragina valstybes nares dalyvauti padedant atsekti išorės finansavimo srautus ir užtikrinti bei įrodyti, kad jų santykiai su kai kuriomis Persijos įlankos valstybėmis yra skaidrūs, siekiant stiprinti bendradarbiavimą, vykdomą norint atskleisti, kokiomis lėšomis finansuojamas terorizmas ir fundamentalizmas Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose, taip pat kai kuriose Europos organizacijose; ragina valstybes nares bendradarbiauti panaikinant naftos juodąją rinką, iš kurios teroristinės organizacijos gauna pagrindines pajamas; mano, kad valstybės narės turėtų nedvejodamos taikyti ribojamąsias priemones asmenims ir organizacijomis, kai yra patikimų finansavimo ar kitokio pobūdžio bendrininkavimo su teroristais įrodymų; |
| --- | --- |

81.

ragina valstybes nares dalyvauti padedant atsekti išorės finansavimo srautus ir užtikrinti bei įrodyti, kad jų santykiai su kai kuriomis Persijos įlankos valstybėmis yra skaidrūs, siekiant stiprinti bendradarbiavimą, vykdomą norint atskleisti, kokiomis lėšomis finansuojamas terorizmas ir fundamentalizmas Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose, taip pat kai kuriose Europos organizacijose; ragina valstybes nares bendradarbiauti panaikinant naftos juodąją rinką, iš kurios teroristinės organizacijos gauna pagrindines pajamas; mano, kad valstybės narės turėtų nedvejodamos taikyti ribojamąsias priemones asmenims ir organizacijomis, kai yra patikimų finansavimo ar kitokio pobūdžio bendrininkavimo su teroristais įrodymų;

| 82. | griežtai atmestų bet kokius mėginimas atsisakyti pranešimo aspektų, kuriais ypatingas dėmesys skiriamas kovai su teroro aktais ir ekstremizmu kaip tokiais; laikosi nuomonės, kad nenaudinga ir neproduktyvu nutraukti sąsają tarp kovos su radikalėjimu ir kovos su jo apraiškomis; ragina Tarybą parengti Europos džihadistų ir įtariamųjų džihadistų teroristų juodąjį sąrašą; |
| --- | --- |

82.

griežtai atmestų bet kokius mėginimas atsisakyti pranešimo aspektų, kuriais ypatingas dėmesys skiriamas kovai su teroro aktais ir ekstremizmu kaip tokiais; laikosi nuomonės, kad nenaudinga ir neproduktyvu nutraukti sąsają tarp kovos su radikalėjimu ir kovos su jo apraiškomis; ragina Tarybą parengti Europos džihadistų ir įtariamųjų džihadistų teroristų juodąjį sąrašą;

o

o o

| 83. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ES valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Organizacijai, Europos Tarybai, Afrikos Sąjungai, Viduržemio jūros sąjungos valstybėms narėms, Arabų Valstybių Lygai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai. |
| --- | --- |

83.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, ES valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Organizacijai, Europos Tarybai, Afrikos Sąjungai, Viduržemio jūros sąjungos valstybėms narėms, Arabų Valstybių Lygai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0384.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0102.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0032.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/117

---

P8_TA(2015)0411

2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (2015/2107(INI))

(2017/C 366/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę ir į 3 bei 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę ir į 3 bei 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 27, 31, 32 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 27, 31, 32 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 3 d. Europos socialinę chartiją, ypač į jos I dalį ir II dalies 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 3 d. Europos socialinę chartiją, ypač į jos I dalį ir II dalies 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1944 m. gegužės 10 d. Filadelfijos deklaraciją dėl Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) siekių ir tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1944 m. gegužės 10 d. Filadelfijos deklaraciją dėl Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) siekių ir tikslų,

| — | atsižvelgdamas į TDO konvencijas ir rekomendacijas sveikatos ir saugos darbo vietoje klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO konvencijas ir rekomendacijas sveikatos ir saugos darbo vietoje klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 27 d. Tarybos išvadas dėl 2014 – 2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (6535/15) ir į 2015 m. spalio 5 d. Tarybos išvadas dėl naujos darbuotojų saugos ir sveikatos darbotvarkės siekiant skatinti geresnes darbo sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 27 d. Tarybos išvadas dėl 2014 – 2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (6535/15) ir į 2015 m. spalio 5 d. Tarybos išvadas dėl naujos darbuotojų saugos ir sveikatos darbotvarkės siekiant skatinti geresnes darbo sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (1),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (2) (pagrindų direktyva) ir į atskiras jos direktyvas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (2) (pagrindų direktyva) ir į atskiras jos direktyvas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/30/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 89/391/EEB, jos atskiras direktyvas ir Tarybos direktyvas 83/477/EEB, 91/383/EEB, 92/29/EEB bei 94/33/EB, siekiant supaprastinti ir racionalizuoti praktinio įgyvendinimo ataskaitas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/30/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 89/391/EEB, jos atskiras direktyvas ir Tarybos direktyvas 83/477/EEB, 91/383/EEB, 92/29/EEB bei 94/33/EB, siekiant supaprastinti ir racionalizuoti praktinio įgyvendinimo ataskaitas (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija: gerinti darbo kokybę ir našumą“ (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategija: gerinti darbo kokybę ir našumą“ (COM(2007)0062),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl socialinių partnerių patvirtinto bendrojo susitarimo dėl streso darbe įgyvendinimo (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl socialinių partnerių patvirtinto bendrojo susitarimo dėl streso darbe įgyvendinimo (SEC(2011)0241),

| — | atsižvelgdamas į strategiją „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į jos vieną iš pagrindinių tikslų – iki dešimtmečio pabaigos Europos Sąjungoje padidinti užimtumo lygį iki 75 %, be kita ko, užtikrinant didesnį moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą bei geresnę migrantų integraciją į darbo jėgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategiją „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į jos vieną iš pagrindinių tikslų – iki dešimtmečio pabaigos Europos Sąjungoje padidinti užimtumo lygį iki 75 %, be kita ko, užtikrinant didesnį moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą bei geresnę migrantų integraciją į darbo jėgą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“ (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“ (COM(2012)0055),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“ (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ rezultatų apžvalga“ (COM(2014)0130),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. metinę augimo apžvalgą (COM(2014)0902) ir į Bendrą užimtumo ataskaitą (COM(2014)0906), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. metinę augimo apžvalgą (COM(2014)0902) ir į Bendrą užimtumo ataskaitą (COM(2014)0906),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl priekabiavimo darbo vietoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl priekabiavimo darbo vietoje (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui, kuriuo pranešama apie Europos pagrindų susitarimą dėl priekabiavimo ir smurto darbe (COM(2007)0686), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui, kuriuo pranešama apie Europos pagrindų susitarimą dėl priekabiavimo ir smurto darbe (COM(2007)0686),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 24 d. rezoliuciją dėl sveikatos ir saugos skatinimo darbo vietoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 24 d. rezoliuciją dėl sveikatos ir saugos skatinimo darbo vietoje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos sveikatos apsaugos sistemos darbuotojų apsaugos nuo adatos dūrio sužeidimų sukeltų kraujo infekcijų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos sveikatos apsaugos sistemos darbuotojų apsaugos nuo adatos dūrio sužeidimų sukeltų kraujo infekcijų (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūros (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūros (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl su asbestu susijusių pavojų sveikatai darbe ir vis dar esančio asbesto pašalinimo galimybių (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl su asbestu susijusių pavojų sveikatai darbe ir vis dar esančio asbesto pašalinimo galimybių (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl veiksmingos darbo inspekcijos kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategijos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl veiksmingos darbo inspekcijos kaip darbo sąlygų gerinimo Europoje strategijos (14),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ir 2015 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ir 2015 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. nustatytus Bendruosius veiksmus dėl psichikos sveikatos ir gerovės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. nustatytus Bendruosius veiksmus dėl psichikos sveikatos ir gerovės,

| — | atsižvelgdamas į principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir į Europos iniciatyvą „Small Business Act“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir į Europos iniciatyvą „Small Business Act“,

| — | atsižvelgdamas į kampaniją „Sveika darbo aplinka – mažesnis stresas“, kurią šiuo metu vykdo ES darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kampaniją „Sveika darbo aplinka – mažesnis stresas“, kurią šiuo metu vykdo ES darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0312/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0312/2015),

| A. | kadangi fizinę ir psichinę sveikatą apsaugančios geros darbo sąlygos yra viena iš pagrindinių (15) kiekvieno darbuotojo teisių, kuri pati savaime yra vertybė; |
| --- | --- |

A.

kadangi fizinę ir psichinę sveikatą apsaugančios geros darbo sąlygos yra viena iš pagrindinių (15) kiekvieno darbuotojo teisių, kuri pati savaime yra vertybė;

| B. | kadangi dėl ekonomikos krizės sumažėjo darbo vietų saugumas ir išaugo netipinis užimtumas, taip pat sumažėjo įmonių, ypač MVĮ, pajamos; kadangi tai nereiškia, joj turėtų būti pamirštama darbuotojų sveikatos ir saugos svarba, taip pat didelės socialinės ir asmeninės sąnaudos, atsirandančios dėl reikalavimų pažeidimų sukeltų nelaimingų atsitikimų darbe; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl ekonomikos krizės sumažėjo darbo vietų saugumas ir išaugo netipinis užimtumas, taip pat sumažėjo įmonių, ypač MVĮ, pajamos; kadangi tai nereiškia, joj turėtų būti pamirštama darbuotojų sveikatos ir saugos svarba, taip pat didelės socialinės ir asmeninės sąnaudos, atsirandančios dėl reikalavimų pažeidimų sukeltų nelaimingų atsitikimų darbe;

| C. | kadangi darbuotojų sveikata ir sauga yra viena iš pagrindinių visuomenės interesų, taip pat investicija, kuri didina įmonių našumą ir konkurencingumą bei socialinio draudimo sistemų tvarumą, taip pat suteikia žmonėms galimybę sveikai dirbti iki įstatymais nustatyto pensinio amžiaus; kadangi nelaimingi atsitikimai darbe ir profesinės ligos yra didelė našta visuomenei ir darbuotojų sveikatos ir saugos gerinimas visoje Europoje gali padėti atgaivinti ekonomiką ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, (šioje srityje kol kas padaryta maža pažanga siekiant, kad 75 % 20–64 metų amžiaus asmenų turėtų darbą); |
| --- | --- |

C.

kadangi darbuotojų sveikata ir sauga yra viena iš pagrindinių visuomenės interesų, taip pat investicija, kuri didina įmonių našumą ir konkurencingumą bei socialinio draudimo sistemų tvarumą, taip pat suteikia žmonėms galimybę sveikai dirbti iki įstatymais nustatyto pensinio amžiaus; kadangi nelaimingi atsitikimai darbe ir profesinės ligos yra didelė našta visuomenei ir darbuotojų sveikatos ir saugos gerinimas visoje Europoje gali padėti atgaivinti ekonomiką ir pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, (šioje srityje kol kas padaryta maža pažanga siekiant, kad 75 % 20–64 metų amžiaus asmenų turėtų darbą);

| D. | kadangi profesinės rizikos prevencija, sveikatos ir saugos skatinimas bei darbuotojų apsauga darbo vietoje yra pagrindiniai elementai siekiant pagerinti darbo sąlygas ir taip apsaugoti darbuotojų sveikatą, o tai suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos atitinkamam darbuotojui ir visai visuomenei; kadangi 28 valstybių narių Europos Sąjungoje devynios iš dešimties įstaigų, reguliariai atliekančių rizikos vertinimus, laiko šiuos vertinimus naudingu būdu valdyti darbuotojų sveikatą ir saugą (16); |
| --- | --- |

D.

kadangi profesinės rizikos prevencija, sveikatos ir saugos skatinimas bei darbuotojų apsauga darbo vietoje yra pagrindiniai elementai siekiant pagerinti darbo sąlygas ir taip apsaugoti darbuotojų sveikatą, o tai suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos atitinkamam darbuotojui ir visai visuomenei; kadangi 28 valstybių narių Europos Sąjungoje devynios iš dešimties įstaigų, reguliariai atliekančių rizikos vertinimus, laiko šiuos vertinimus naudingu būdu valdyti darbuotojų sveikatą ir saugą (16);

| E. | kadangi SESV 153 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga rems ir papildys valstybių narių veiklą visų pirma darbo aplinkos gerinimo srityje siekiant rūpintis darbuotojų sveikata ir sauga; |
| --- | --- |

E.

kadangi SESV 153 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga rems ir papildys valstybių narių veiklą visų pirma darbo aplinkos gerinimo srityje siekiant rūpintis darbuotojų sveikata ir sauga;

| F. | kadangi ES gyventojų senėjimas yra vienas iš svarbiausių iššūkių valstybėms narėms; kadangi esama tikėtinos gyvenimo trukmės nelygybės pagal socialines ir profesines kategorijas ir darbo sunkumą; kadangi, neskaitant raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, vyresni nei 55 m. darbuotojai dažniau serga vėžiu, širdies ligomis, kvėpavimo takų ligomis ar kenčia nuo miego sutrikimų (17); kadangi 2010–2013 m. sveiko gyvenimo trukmės rodiklis sumažėjo 1,1 metų moterų atveju ir 0,4 metų vyrų atveju, kas išryškina poreikį ilginti tikėtiną sveiko gyvenimo trukmę, o tai taip pat sudarytų galimybę daugiau žmonių likti darbo rinkoje, kol jie faktiškai pasieks įstatymais nustatytą pensinį amžių; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES gyventojų senėjimas yra vienas iš svarbiausių iššūkių valstybėms narėms; kadangi esama tikėtinos gyvenimo trukmės nelygybės pagal socialines ir profesines kategorijas ir darbo sunkumą; kadangi, neskaitant raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, vyresni nei 55 m. darbuotojai dažniau serga vėžiu, širdies ligomis, kvėpavimo takų ligomis ar kenčia nuo miego sutrikimų (17); kadangi 2010–2013 m. sveiko gyvenimo trukmės rodiklis sumažėjo 1,1 metų moterų atveju ir 0,4 metų vyrų atveju, kas išryškina poreikį ilginti tikėtiną sveiko gyvenimo trukmę, o tai taip pat sudarytų galimybę daugiau žmonių likti darbo rinkoje, kol jie faktiškai pasieks įstatymais nustatytą pensinį amžių;

| G. | kadangi vėžys yra pirminė su darbu susijusių mirties atvejų priežastis (18), po jos seka širdies ir kraujagyslių bei kvėpavimo takų ligos, o nelaimingi atsitikimai darbe sukelia tik labai nedidelį skaičių mirčių; kadangi lėtiniai sveikatos sutrikimai (pavyzdžiui, raumenų ir kaulų sistemos sutrikimai) yra plačiai paplitę ES ir gali sumažinti žmonių gebėjimą įsidarbinti arba likti samdomo darbo vietoje (19), taip pat kadangi labai svarbu kuo anksčiau nustatyti, kuriems darbuotojams kyla rizika; |
| --- | --- |

G.

kadangi vėžys yra pirminė su darbu susijusių mirties atvejų priežastis (18), po jos seka širdies ir kraujagyslių bei kvėpavimo takų ligos, o nelaimingi atsitikimai darbe sukelia tik labai nedidelį skaičių mirčių; kadangi lėtiniai sveikatos sutrikimai (pavyzdžiui, raumenų ir kaulų sistemos sutrikimai) yra plačiai paplitę ES ir gali sumažinti žmonių gebėjimą įsidarbinti arba likti samdomo darbo vietoje (19), taip pat kadangi labai svarbu kuo anksčiau nustatyti, kuriems darbuotojams kyla rizika;

| H. | kadangi administracinė našta ir tiesioginės sąnaudos, patiriamos įmonių dėl darbuotojų sveikatos ir saugos politikos, kuria skatinama gerovė, darbo aplinkos kokybė ir našumas, yra gerokai mažesnės negu sąnaudos, kurių atsiranda dėl profesinių ligų ir nelaimingų atsitikimų, kurių siekiama išvengti taikant ES reguliavimo sistemą (20); kadangi kai kuriuose tyrimuose teigiama, jog įmonės gali gauti didelę grąža iš prevencijos priemonių (21); |
| --- | --- |

H.

kadangi administracinė našta ir tiesioginės sąnaudos, patiriamos įmonių dėl darbuotojų sveikatos ir saugos politikos, kuria skatinama gerovė, darbo aplinkos kokybė ir našumas, yra gerokai mažesnės negu sąnaudos, kurių atsiranda dėl profesinių ligų ir nelaimingų atsitikimų, kurių siekiama išvengti taikant ES reguliavimo sistemą (20); kadangi kai kuriuose tyrimuose teigiama, jog įmonės gali gauti didelę grąža iš prevencijos priemonių (21);

| I. | kadangi mirtinų traumų darbe rodiklis ir darbuotojų, kurie praneša apie jų fizinei ir psichinei sveikatai bei saugai kylančius pavojus dėl jų darbo, dalis labai skiriasi įvairiose valstybėse narėse (22) ir įvairiuose ekonominės veiklos sektoriuose, o tai rodo, kad reikia skirti daugiau dėmesio darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktų įgyvendinimui ir jų vykdymo užtikrinimui, nes tai svarbus elementas užtikrinant darbuotojų sveikatą ir našumą; |
| --- | --- |

I.

kadangi mirtinų traumų darbe rodiklis ir darbuotojų, kurie praneša apie jų fizinei ir psichinei sveikatai bei saugai kylančius pavojus dėl jų darbo, dalis labai skiriasi įvairiose valstybėse narėse (22) ir įvairiuose ekonominės veiklos sektoriuose, o tai rodo, kad reikia skirti daugiau dėmesio darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktų įgyvendinimui ir jų vykdymo užtikrinimui, nes tai svarbus elementas užtikrinant darbuotojų sveikatą ir našumą;

| J. | kadangi su darbu susijęs stresas ir apskritai psichosocialinė rizika yra vis svarbesnė problema darbuotojams ir darbdaviams visoje ES ir beveik pusė visų darbuotojų mano, kad ji būdinga jų darbo vietai; kadangi dėl su darbu susijusio streso daugėja pravaikštų, mažėja našumas ir susidaro beveik pusė kiekvienais metais prarastų darbo dienų; kadangi veiksmai, kurių imamasi psichosocialinei rizikai valdyti, labai skiriasi valstybėse narėse (23); |
| --- | --- |

J.

kadangi su darbu susijęs stresas ir apskritai psichosocialinė rizika yra vis svarbesnė problema darbuotojams ir darbdaviams visoje ES ir beveik pusė visų darbuotojų mano, kad ji būdinga jų darbo vietai; kadangi dėl su darbu susijusio streso daugėja pravaikštų, mažėja našumas ir susidaro beveik pusė kiekvienais metais prarastų darbo dienų; kadangi veiksmai, kurių imamasi psichosocialinei rizikai valdyti, labai skiriasi valstybėse narėse (23);

| K. | kadangi tvirti darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktai, kurie gerai įgyvendinami ir kurių vykdymas gerai užtikrinamas, yra svarbi atitikties darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimams sąlyga, kuri užtikrina darbuotojų sveikatą ir našumą per visą profesinį gyvenimą; kadangi darbo inspekcijos atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant darbuotojų saugos ir sveikatos politiką regionų ir vietos lygmenimis ir kadangi teisinių prievolių vykdymas daugeliui įmonių yra pagrindinė priežastis valdyti darbuotojų saugą ir sveikatą ir taikyti prevencines priemones (24); |
| --- | --- |

K.

kadangi tvirti darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktai, kurie gerai įgyvendinami ir kurių vykdymas gerai užtikrinamas, yra svarbi atitikties darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimams sąlyga, kuri užtikrina darbuotojų sveikatą ir našumą per visą profesinį gyvenimą; kadangi darbo inspekcijos atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant darbuotojų saugos ir sveikatos politiką regionų ir vietos lygmenimis ir kadangi teisinių prievolių vykdymas daugeliui įmonių yra pagrindinė priežastis valdyti darbuotojų saugą ir sveikatą ir taikyti prevencines priemones (24);

| L. | kadangi visapusiškas darbuotojų įtraukimas, dalyvavimas ir atstovavimas įmonės lygmeniu bei vadovų įsipareigojimas yra labai svarbūs sėkmingai rizikos prevencijai darbo vietoje (25) ir kadangi profesinių sąjungų organizuojamose darbo vietose mažesni nelaimingų atsitikimų ir ligų rodikliai; |
| --- | --- |

L.

kadangi visapusiškas darbuotojų įtraukimas, dalyvavimas ir atstovavimas įmonės lygmeniu bei vadovų įsipareigojimas yra labai svarbūs sėkmingai rizikos prevencijai darbo vietoje (25) ir kadangi profesinių sąjungų organizuojamose darbo vietose mažesni nelaimingų atsitikimų ir ligų rodikliai;

| M. | kadangi kova su nelaimingais atsitikimais darbe apskritai gali pavykti tik propaguojant visais atžvilgiais į žmones orientuotą gamybos proceso strategiją; |
| --- | --- |

M.

kadangi kova su nelaimingais atsitikimais darbe apskritai gali pavykti tik propaguojant visais atžvilgiais į žmones orientuotą gamybos proceso strategiją;

| N. | kadangi reikia pakankamai išteklių, kad būtų galima tinkamai reaguoti į naujus ir besiformuojančius bei įprastus rizikos darbuotojų saugai ir sveikatai veiksnius, įskaitant asbestą, nanomedžiagas ir psichosocialinę riziką; kadangi daug darbuotojų, įskaitant statybų darbuotojus, gali patirti asbesto poveikį; |
| --- | --- |

N.

kadangi reikia pakankamai išteklių, kad būtų galima tinkamai reaguoti į naujus ir besiformuojančius bei įprastus rizikos darbuotojų saugai ir sveikatai veiksnius, įskaitant asbestą, nanomedžiagas ir psichosocialinę riziką; kadangi daug darbuotojų, įskaitant statybų darbuotojus, gali patirti asbesto poveikį;

| O. | kadangi mažų garantijų darbas žalingas darbuotojų sveikatai ir saugai bei kenkia esamoms darbuotojų sveikatos ir saugos struktūroms; kadangi mažų garantijų darbas gali neleisti darbuotojams dalyvauti mokymuose ir gauti darbuotojų saugos ir sveikatos paslaugas, be to, jis susijęs su psichiniu stresu dėl darbo vietos nesaugumo (26); kadangi pagal pagrindų Direktyvą 89/391/EEB darbdaviai įpareigojami sukurti sistemingą prevencijos politiką, taikomą visų rūšių rizikai; kadangi dėl darbo perdavimo subrangovams ir darbo per laikinojo įdarbinimo įmones atsakomybės už darbuotojų saugos ir sveikatos nuostatų taikymą nustatymas gali būti sudėtingesnis; kadangi nedeklaruojamas darbas ir fiktyvus savarankiškas darbas yra labai didelė problema darbuotojų saugos ir sveikatos priemones įgyvendinimui ir darbuotojų sveikatai ir saugai; |
| --- | --- |

O.

kadangi mažų garantijų darbas žalingas darbuotojų sveikatai ir saugai bei kenkia esamoms darbuotojų sveikatos ir saugos struktūroms; kadangi mažų garantijų darbas gali neleisti darbuotojams dalyvauti mokymuose ir gauti darbuotojų saugos ir sveikatos paslaugas, be to, jis susijęs su psichiniu stresu dėl darbo vietos nesaugumo (26); kadangi pagal pagrindų Direktyvą 89/391/EEB darbdaviai įpareigojami sukurti sistemingą prevencijos politiką, taikomą visų rūšių rizikai; kadangi dėl darbo perdavimo subrangovams ir darbo per laikinojo įdarbinimo įmones atsakomybės už darbuotojų saugos ir sveikatos nuostatų taikymą nustatymas gali būti sudėtingesnis; kadangi nedeklaruojamas darbas ir fiktyvus savarankiškas darbas yra labai didelė problema darbuotojų saugos ir sveikatos priemones įgyvendinimui ir darbuotojų sveikatai ir saugai;

| P. | kadangi socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį rengiant ir įgyvendinant darbuotojų saugos ir sveikatos politiką nacionaliniu, tarptautiniu ir ES lygmenimis; kadangi SESV 153–155 straipsniuose nustatoma socialinių partnerių kompetencijos sritis ir įgaliojimai derėtis dėl susitarimų, susijusių su darbuotojų sveikata ir sauga, ir juos vykdyti; |
| --- | --- |

P.

kadangi socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį rengiant ir įgyvendinant darbuotojų saugos ir sveikatos politiką nacionaliniu, tarptautiniu ir ES lygmenimis; kadangi SESV 153–155 straipsniuose nustatoma socialinių partnerių kompetencijos sritis ir įgaliojimai derėtis dėl susitarimų, susijusių su darbuotojų sveikata ir sauga, ir juos vykdyti;

| Q. | kadangi ES reguliavimo sistema siekiama nelaimingų atsitikimų darbe ir ligų prevencijos visų rūšių darbuotojams; kadangi kuo mažesnė įmonė, tuo prasčiau darbuotojai gali būti informuoti apie riziką jų sveikatai ir saugai darbe; kadangi nėra įrodytas nelaimingų atsitikimų skaičiaus ir įmonės dydžio ryšys; kadangi nelaimingų atsitikimų rodiklis tikrai priklauso nuo gamybos rūšies ir veiklos sektoriaus (27); |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES reguliavimo sistema siekiama nelaimingų atsitikimų darbe ir ligų prevencijos visų rūšių darbuotojams; kadangi kuo mažesnė įmonė, tuo prasčiau darbuotojai gali būti informuoti apie riziką jų sveikatai ir saugai darbe; kadangi nėra įrodytas nelaimingų atsitikimų skaičiaus ir įmonės dydžio ryšys; kadangi nelaimingų atsitikimų rodiklis tikrai priklauso nuo gamybos rūšies ir veiklos sektoriaus (27);

| R. | kadangi ES lygmens duomenys apie profesines lygas nepakankami ir nepalyginami (28); |
| --- | --- |

R.

kadangi ES lygmens duomenys apie profesines lygas nepakankami ir nepalyginami (28);

| S. | kadangi derėtų kovoti su seksualiniu priekabiavimu darbo vietoje ir nesaugumo jausmu, kurį jis sukelia; |
| --- | --- |

S.

kadangi derėtų kovoti su seksualiniu priekabiavimu darbo vietoje ir nesaugumo jausmu, kurį jis sukelia;

| T. | kadangi segregacija užimtumo srityje, darbo užmokesčio skirtumai, darbo laikas, darbovietės, mažų garantijų darbo sąlygos, seksizmas ir diskriminacija dėl lyties, taip pat skirtumai, susiję su fiziniais motinystės ypatumais, yra veiksniai, kurie gali turėti poveikio moterų darbo sąlygoms; |
| --- | --- |

T.

kadangi segregacija užimtumo srityje, darbo užmokesčio skirtumai, darbo laikas, darbovietės, mažų garantijų darbo sąlygos, seksizmas ir diskriminacija dėl lyties, taip pat skirtumai, susiję su fiziniais motinystės ypatumais, yra veiksniai, kurie gali turėti poveikio moterų darbo sąlygoms;

| U. | kadangi vyrauja stereotipas, kad moterų darbas mažiau pavojingas, kadangi bendras požiūris Europoje toks, kad darbo pasidalijimas tarp vyrų ir moterų niekada nėra neutralus, ir kadangi apskritai dėl šio pasidalijimo mažiau žinoma apie moterų sveikatos problemas ir dėl to imamasi mažiau prevencinių veiksmų moterų dirbamo darbo atžvilgiu; |
| --- | --- |

U.

kadangi vyrauja stereotipas, kad moterų darbas mažiau pavojingas, kadangi bendras požiūris Europoje toks, kad darbo pasidalijimas tarp vyrų ir moterų niekada nėra neutralus, ir kadangi apskritai dėl šio pasidalijimo mažiau žinoma apie moterų sveikatos problemas ir dėl to imamasi mažiau prevencinių veiksmų moterų dirbamo darbo atžvilgiu;

| V. | kadangi ES moterų užimtumo lygis paslaugų sektoriuje yra daug aukštesnis nei pramonėje, moterys dažniausiai dirba sveikatos priežiūros ir socialiniame sektoriuje ir užsiima mažmeninės prekybos, gamybos, švietimo ir verslo veikla vis dažniau dirbdamos ne visą darbo dieną ir atsitiktinį darbą, o tai turi didelių pasekmių darbuotojų saugai ir sveikatai; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES moterų užimtumo lygis paslaugų sektoriuje yra daug aukštesnis nei pramonėje, moterys dažniausiai dirba sveikatos priežiūros ir socialiniame sektoriuje ir užsiima mažmeninės prekybos, gamybos, švietimo ir verslo veikla vis dažniau dirbdamos ne visą darbo dieną ir atsitiktinį darbą, o tai turi didelių pasekmių darbuotojų saugai ir sveikatai;

| W. | kadangi tam tikro pobūdžio darbas, kurį daugiausiai atlieka moterys, gali sukelti joms specifines grėsmes, pavyzdžiui, raumenų ir kaulų sistemos sutrikimus arba tam tikrų rūšių vėžį (pavyzdžiui, krūties arba gimdos vėžį) (29); |
| --- | --- |

W.

kadangi tam tikro pobūdžio darbas, kurį daugiausiai atlieka moterys, gali sukelti joms specifines grėsmes, pavyzdžiui, raumenų ir kaulų sistemos sutrikimus arba tam tikrų rūšių vėžį (pavyzdžiui, krūties arba gimdos vėžį) (29);

| X. | kadangi daugiau moterys praneša, kad patiria daugiau su darbu susijusių sveikatos problemų negu vyrai, neatsižvelgiant į darbo rūšį (30), ir labai dažnai kenčia nuo su amžiumi susijusių ligų; kadangi todėl sveikatos ir saugos darbe priemonės turi būti grindžiamos strategija, kuria atsižvelgiama į lytį ir gyvenimo ciklą; |
| --- | --- |

X.

kadangi daugiau moterys praneša, kad patiria daugiau su darbu susijusių sveikatos problemų negu vyrai, neatsižvelgiant į darbo rūšį (30), ir labai dažnai kenčia nuo su amžiumi susijusių ligų; kadangi todėl sveikatos ir saugos darbe priemonės turi būti grindžiamos strategija, kuria atsižvelgiama į lytį ir gyvenimo ciklą;

| Y. | kadangi reprodukciniam pajėgumui gali kelti pavojų sveikatos problemos, galinčios atsirasti dėl aplinkos taršos ir darbo aplinkoje esančių rizikos veiksnių poveikio tėvams ar dar negimusiems jų vaikams; |
| --- | --- |

Y.

kadangi reprodukciniam pajėgumui gali kelti pavojų sveikatos problemos, galinčios atsirasti dėl aplinkos taršos ir darbo aplinkoje esančių rizikos veiksnių poveikio tėvams ar dar negimusiems jų vaikams;

| Z. | kadangi empiriniai moksliniai tyrimai rodo, kad per mažai moterų dalyvauja sveikatos ir saugos srities sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

Z.

kadangi empiriniai moksliniai tyrimai rodo, kad per mažai moterų dalyvauja sveikatos ir saugos srities sprendimų priėmimo procese;

| AA. | kadangi moterys kaimo vietovėse susiduria su didesniais sunkumais siekdamos pasinaudoti savo darbo ir sveikatos teisėmis ir joms labiau trūksta prieigos prie pagrindinių viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų, specialaus medicininio gydymo ir ankstyvo vėžio nustatymo tyrimų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi moterys kaimo vietovėse susiduria su didesniais sunkumais siekdamos pasinaudoti savo darbo ir sveikatos teisėmis ir joms labiau trūksta prieigos prie pagrindinių viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų, specialaus medicininio gydymo ir ankstyvo vėžio nustatymo tyrimų;

ES DSS strateginė programa

| 1. | pabrėžia, kad visi darbuotojai, įskaitant viešojo sektoriaus darbuotojus, turi teisę į aukščiausio lygio sveikatos ir saugos apsaugą darbo vietoje, kuri turi būti užtikrinama neatsižvelgiant į darbdavio dydį, darbo pobūdį, atitinkamą sutartį ar darbo vietos valstybę narę; ragina Komisiją parengti konkrečią strategiją, kaip apimti visų formų užimtumą pagal ES DSS reglamentavimo sistemą; pabrėžia, kad reikia aiškių ir veiksmingų taisyklių DSS srityje; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad visi darbuotojai, įskaitant viešojo sektoriaus darbuotojus, turi teisę į aukščiausio lygio sveikatos ir saugos apsaugą darbo vietoje, kuri turi būti užtikrinama neatsižvelgiant į darbdavio dydį, darbo pobūdį, atitinkamą sutartį ar darbo vietos valstybę narę; ragina Komisiją parengti konkrečią strategiją, kaip apimti visų formų užimtumą pagal ES DSS reglamentavimo sistemą; pabrėžia, kad reikia aiškių ir veiksmingų taisyklių DSS srityje;

| 2. | palankiai vertina tai, kad ES DSS strateginėje programoje nustatyta daug svarbių veiklos sričių; vis dėlto apgailestauja, kad Komisija programoje nenurodė konkrečių tikslų; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad tais atvejais, kai tai paremta moksliniais įrodymais ir ES DSS teisės aktų ex post vertinimo rezultatais, į programą po 2016 m. peržiūros reikėtų įtraukti konkretesnių teisėkūros ir (arba) ne teisėkūros priemonių, taip pat įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina tai, kad ES DSS strateginėje programoje nustatyta daug svarbių veiklos sričių; vis dėlto apgailestauja, kad Komisija programoje nenurodė konkrečių tikslų; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad tais atvejais, kai tai paremta moksliniais įrodymais ir ES DSS teisės aktų ex post vertinimo rezultatais, į programą po 2016 m. peržiūros reikėtų įtraukti konkretesnių teisėkūros ir (arba) ne teisėkūros priemonių, taip pat įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares po ES DSS strateginės programos 2016 m. peržiūros nustatyti orientacinius profesinių ligų ir nelaimingų atsitikimų darbe atvejų skaičiaus mažinimo tikslus ir atliekant programos peržiūrą atsižvelgti į naujausius tarpusavio vertinimais patikrintus mokslinių tyrimų rezultatus; primygtinai ragina Komisiją teikti ypatingą prioritetą tiems sektoriams, kuriuose darbuotojams kyla didžiausias pavojus, ir parengti gaires bei skatinti keitimąsi gerąja patirtimi siekiant įgyvendinti DSS politikos priemones; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares po ES DSS strateginės programos 2016 m. peržiūros nustatyti orientacinius profesinių ligų ir nelaimingų atsitikimų darbe atvejų skaičiaus mažinimo tikslus ir atliekant programos peržiūrą atsižvelgti į naujausius tarpusavio vertinimais patikrintus mokslinių tyrimų rezultatus; primygtinai ragina Komisiją teikti ypatingą prioritetą tiems sektoriams, kuriuose darbuotojams kyla didžiausias pavojus, ir parengti gaires bei skatinti keitimąsi gerąja patirtimi siekiant įgyvendinti DSS politikos priemones;

| 4. | apgailestauja, kad vėluojama parengti dabartinę ES DSS strateginę programą; mano, kad dėl daugelio sunkumų, su kuriais susiduria Europos darbuotojai, įmonės ir darbo rinkos, įskaitant Komisijos nustatytus sunkumus, reikia, kad priemonės būtų taikomos laiku ir veiksmingai; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad vėluojama parengti dabartinę ES DSS strateginę programą; mano, kad dėl daugelio sunkumų, su kuriais susiduria Europos darbuotojai, įmonės ir darbo rinkos, įskaitant Komisijos nustatytus sunkumus, reikia, kad priemonės būtų taikomos laiku ir veiksmingai;

| 5. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti fiziškai ir psichiškai saugią ir sveiką darbo aplinką per visą asmenų profesinį gyvenimą, siekiant įgyvendinti tikslą sudaryti aktyvaus ir sveiko senėjimo sąlygas visiems darbuotojams; mano, kad užkertant kelią profesinėms ligoms ir nelaimingiems atsitikimams ir daugiau dėmesio skiriant profesinės rizikos bendram poveikiui suteikiama kokybinės ir kiekybinės pridėtinės vertės darbuotojams ir visuomenei apskritai; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti fiziškai ir psichiškai saugią ir sveiką darbo aplinką per visą asmenų profesinį gyvenimą, siekiant įgyvendinti tikslą sudaryti aktyvaus ir sveiko senėjimo sąlygas visiems darbuotojams; mano, kad užkertant kelią profesinėms ligoms ir nelaimingiems atsitikimams ir daugiau dėmesio skiriant profesinės rizikos bendram poveikiui suteikiama kokybinės ir kiekybinės pridėtinės vertės darbuotojams ir visuomenei apskritai;

| 6. | pabrėžia, kad būtina imtis konkrečių priemonių, skirtų kovoti su krizės poveikiu, padedant įmonėms gerinti darbuotojų sveikatą ir saugą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad būtina imtis konkrečių priemonių, skirtų kovoti su krizės poveikiu, padedant įmonėms gerinti darbuotojų sveikatą ir saugą;

Nacionalinės strategijos

| 7. | pabrėžia, kad nacionalinės DSS strategijos yra būtinos ir jomis prisidedama prie darbuotojų sveikatos ir saugos gerinimo valstybėse narėse; pažymi, kad turėtų būti skatinama teikti reguliarias ataskaitas dėl padarytos pažangos; mano, kad būtina ir toliau imtis politinių priemonių ir jas darniai koordinuoti ES lygmeniu drauge skiriant daugiau dėmesio esamų DSS teisės aktų įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui, siekiant užtikrinti, kad visų darbuotojų sveikata ir sauga būtų aukšto lygio; mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina suderinti DSS politiką su kita valstybės politika ir kad laikymosi reikalavimai turėtų būti aiškūs, kad įmonėms, ypač MVĮ, būtų lengviau jų laikytis; mano, kad lyčių aspektas turėtų būti taikomas siekiant geriau atspindėti darbuotojams (vyrams ir moterims) kylančią specifinę riziką; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad nacionalinės DSS strategijos yra būtinos ir jomis prisidedama prie darbuotojų sveikatos ir saugos gerinimo valstybėse narėse; pažymi, kad turėtų būti skatinama teikti reguliarias ataskaitas dėl padarytos pažangos; mano, kad būtina ir toliau imtis politinių priemonių ir jas darniai koordinuoti ES lygmeniu drauge skiriant daugiau dėmesio esamų DSS teisės aktų įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui, siekiant užtikrinti, kad visų darbuotojų sveikata ir sauga būtų aukšto lygio; mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina suderinti DSS politiką su kita valstybės politika ir kad laikymosi reikalavimai turėtų būti aiškūs, kad įmonėms, ypač MVĮ, būtų lengviau jų laikytis; mano, kad lyčių aspektas turėtų būti taikomas siekiant geriau atspindėti darbuotojams (vyrams ir moterims) kylančią specifinę riziką;

| 8. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad, laikantis valstybių narių papročių ir praktikos, nacionalinėse DSS strategijose būtų atspindima ES DSS strateginė programa ir kad jos būtų visiškai skaidrios ir atviros socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės, įskaitant sveikatos priežiūros subjektus, indėliui; mano, kad dalijimasis gerąja patirtimi ir socialinis dialogas yra svarbios darbuotojų sveikatos ir saugos gerinimo priemonės; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad, laikantis valstybių narių papročių ir praktikos, nacionalinėse DSS strategijose būtų atspindima ES DSS strateginė programa ir kad jos būtų visiškai skaidrios ir atviros socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės, įskaitant sveikatos priežiūros subjektus, indėliui; mano, kad dalijimasis gerąja patirtimi ir socialinis dialogas yra svarbios darbuotojų sveikatos ir saugos gerinimo priemonės;

| 9. | ragina valstybes nares į savo nacionalines strategijas įtraukti atitinkamomis aplinkybėmis tinkamus tikslus, kuriuos būtų galima išmatuoti ir palyginti; mano, kad turėtų būti skatinama taikyti reguliaraus ir skaidraus ataskaitų dėl padarytos pažangos teikimo mechanizmus; pabrėžia patikimų duomenų svarbą; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares į savo nacionalines strategijas įtraukti atitinkamomis aplinkybėmis tinkamus tikslus, kuriuos būtų galima išmatuoti ir palyginti; mano, kad turėtų būti skatinama taikyti reguliaraus ir skaidraus ataskaitų dėl padarytos pažangos teikimo mechanizmus; pabrėžia patikimų duomenų svarbą;

Įgyvendinimas ir atitiktis reikalavimams

| 10. | pripažįsta, kad svarbu atsižvelgti į labai mažų ir mažųjų įmonių ir tam tikrų viešųjų paslaugų sektorių padėtį, konkrečius poreikius ir su reikalavimų laikymusi susijusius sunkumus įgyvendinant DSS priemones įmonės lygmeniu; pabrėžia, kad informuotumo didinimas, keitimasis gerąja patirtimi, konsultacijos, naudotojui patogios gairės ir interneto platformos yra itin svarbios priemonės, kurias naudodamos MVĮ galėtų veiksmingiau laikytis DSS reglamentavimo sistemos reikalavimų; ragina Komisiją, EU-OSHA ir valstybes nares ir toliau kurti praktines priemones ir gaires, kuriomis būtų skatinama, lengvinama ir gerinama MVĮ ir labai mažų įmonių atitiktis DSS reikalavimams; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad svarbu atsižvelgti į labai mažų ir mažųjų įmonių ir tam tikrų viešųjų paslaugų sektorių padėtį, konkrečius poreikius ir su reikalavimų laikymusi susijusius sunkumus įgyvendinant DSS priemones įmonės lygmeniu; pabrėžia, kad informuotumo didinimas, keitimasis gerąja patirtimi, konsultacijos, naudotojui patogios gairės ir interneto platformos yra itin svarbios priemonės, kurias naudodamos MVĮ galėtų veiksmingiau laikytis DSS reglamentavimo sistemos reikalavimų; ragina Komisiją, EU-OSHA ir valstybes nares ir toliau kurti praktines priemones ir gaires, kuriomis būtų skatinama, lengvinama ir gerinama MVĮ ir labai mažų įmonių atitiktis DSS reikalavimams;

| 11. | ragina Komisiją persvarstant strateginę programą ir toliau atsižvelgti į specifinį MVĮ ir labai mažų įmonių pobūdį ir padėtį, kad šioms įmonėms būtų padedama siekti nustatytų tikslų darbuotojų sveikatos ir saugos srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ koncepcija apima apie 99 proc. visų dabartinės formos įmonių; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų surinkti patikimi duomenys apie dabartinį DSS reikalavimų įgyvendinimą labai mažose ir mažosiose įmonėse; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją persvarstant strateginę programą ir toliau atsižvelgti į specifinį MVĮ ir labai mažų įmonių pobūdį ir padėtį, kad šioms įmonėms būtų padedama siekti nustatytų tikslų darbuotojų sveikatos ir saugos srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ koncepcija apima apie 99 proc. visų dabartinės formos įmonių; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų surinkti patikimi duomenys apie dabartinį DSS reikalavimų įgyvendinimą labai mažose ir mažosiose įmonėse;

| 12. | palankiai vertina tai, kad valstybėse narėse įdiegtos EU-OSHA parengtos interaktyvios internetinės rizikos vertinimo (OiRA) ir kitos elektroninės priemonės, kurias taikant lengviau vertinti riziką ir kuriomis siekiama skatinti atitiktį ir prevencijos kultūrą, visų pirma labai mažose ir mažosiose įmonėse; primygtinai ragina valstybes nares pasinaudoti Europos fondų lėšomis vykdant DSS veiksmus apskritai ir plėtojant elektronines priemones konkrečiai, ypač siekiant remti MVĮ; pabrėžia informuotumo didinimo kampanijų (tokių, kaip sveikų darbo vietų kampanijos) svarbą DSS srityje ir atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu didinti darbdavių ir darbuotojų informuotumą pagrindinių DSS teisių ir pareigų klausimais; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad valstybėse narėse įdiegtos EU-OSHA parengtos interaktyvios internetinės rizikos vertinimo (OiRA) ir kitos elektroninės priemonės, kurias taikant lengviau vertinti riziką ir kuriomis siekiama skatinti atitiktį ir prevencijos kultūrą, visų pirma labai mažose ir mažosiose įmonėse; primygtinai ragina valstybes nares pasinaudoti Europos fondų lėšomis vykdant DSS veiksmus apskritai ir plėtojant elektronines priemones konkrečiai, ypač siekiant remti MVĮ; pabrėžia informuotumo didinimo kampanijų (tokių, kaip sveikų darbo vietų kampanijos) svarbą DSS srityje ir atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu didinti darbdavių ir darbuotojų informuotumą pagrindinių DSS teisių ir pareigų klausimais;

| 13. | ragina valstybes nares ir socialinius partnerius imtis iniciatyvų siekiant gerinti atstovų sveikatai ir saugai ir šioje srityje veikiančių įmonių vadovų gebėjimus atsižvelgiant į nacionalinę teisę ir praktiką; ragina valstybes nares remti aktyvų darbuotojų dalyvavimą įgyvendinant prevencines DSS priemones ir užtikrinant, kad saugos atstovams būtų sudaromos sąlygos dalyvauti mokymuose, apimančiuose daugiau nei pagrindinius modulius; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares ir socialinius partnerius imtis iniciatyvų siekiant gerinti atstovų sveikatai ir saugai ir šioje srityje veikiančių įmonių vadovų gebėjimus atsižvelgiant į nacionalinę teisę ir praktiką; ragina valstybes nares remti aktyvų darbuotojų dalyvavimą įgyvendinant prevencines DSS priemones ir užtikrinant, kad saugos atstovams būtų sudaromos sąlygos dalyvauti mokymuose, apimančiuose daugiau nei pagrindinius modulius;

| 14. | pabrėžia, kaip svarbu skatinti tarpusavio pasitikėjimo, patikimumo ir mokymosi kultūrą, kurioje darbuotojai skatinami prisidėti prie sveikos ir saugios darbo aplinkos kūrimo, o tai taip pat skatina darbuotojų socialinę įtrauktį ir įmonių konkurencingumą; šiame kontekste pabrėžia, kad darbuotojai neturėtų patirti jokios žalos dėl to, jog kelia su sveikata ir sauga susijusius klausimus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kaip svarbu skatinti tarpusavio pasitikėjimo, patikimumo ir mokymosi kultūrą, kurioje darbuotojai skatinami prisidėti prie sveikos ir saugios darbo aplinkos kūrimo, o tai taip pat skatina darbuotojų socialinę įtrauktį ir įmonių konkurencingumą; šiame kontekste pabrėžia, kad darbuotojai neturėtų patirti jokios žalos dėl to, jog kelia su sveikata ir sauga susijusius klausimus;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindiniai gero DSS valdymo ir veiklos rezultatų elementai yra tinkamai įgyvendinami ir vykdytini teisės aktai, taip pat visapusiškai dokumentais patvirtintas rizikos vertinimas, kurį atliekant dalyvauja darbuotojai ir darbuotojų atstovai, todėl sudaromos sąlygos taikyti atitinkamas prevencines priemones; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindiniai gero DSS valdymo ir veiklos rezultatų elementai yra tinkamai įgyvendinami ir vykdytini teisės aktai, taip pat visapusiškai dokumentais patvirtintas rizikos vertinimas, kurį atliekant dalyvauja darbuotojai ir darbuotojų atstovai, todėl sudaromos sąlygos taikyti atitinkamas prevencines priemones;

| 16. | ragina Komisiją imtis visų veiksmų, kurių reikia siekiant stebėti DSS teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą valstybėse narėse; mano, kad atliekant ES DSS direktyvų praktinio įgyvendinimo valstybėse narėse ex post vertinimą teikiama puiki galimybė vykdyti šią užduotį, ir tikisi, kad bus atsižvelgta į rezultatus, susijusius su esamų teisės aktų įgyvendinimu, kaip į strateginės programos peržiūros dalį; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją imtis visų veiksmų, kurių reikia siekiant stebėti DSS teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą valstybėse narėse; mano, kad atliekant ES DSS direktyvų praktinio įgyvendinimo valstybėse narėse ex post vertinimą teikiama puiki galimybė vykdyti šią užduotį, ir tikisi, kad bus atsižvelgta į rezultatus, susijusius su esamų teisės aktų įgyvendinimu, kaip į strateginės programos peržiūros dalį;

Vykdymo užtikrinimas

| 17. | yra įsitikinęs, kad labai svarbu užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES ir naikinti nesąžiningą konkurenciją ir socialinį dempingą; pabrėžia, kad darbo inspekcijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant darbuotojų teises į psichiniu bei fiziniu aspektais saugią ir sveiką darbo aplinką ir teikiant konsultacijas bei rekomendacijas darbdaviams, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms; ragina valstybes nares vadovautis TDO standartais ir rekomendacijomis dėl darbo inspekcijų siekiant užtikrinti, kad visos darbo inspekcijos galėtų pasinaudoti atitinkamu darbuotojų skaičiumi ir ištekliais ir kad būtų pagerintas darbo inspektorių mokymas, kaip rekomenduoja Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (31); palankiai vertina nacionalinių darbo inspekcijų ir Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto (VDIK) bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

17.

yra įsitikinęs, kad labai svarbu užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES ir naikinti nesąžiningą konkurenciją ir socialinį dempingą; pabrėžia, kad darbo inspekcijos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant darbuotojų teises į psichiniu bei fiziniu aspektais saugią ir sveiką darbo aplinką ir teikiant konsultacijas bei rekomendacijas darbdaviams, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms; ragina valstybes nares vadovautis TDO standartais ir rekomendacijomis dėl darbo inspekcijų siekiant užtikrinti, kad visos darbo inspekcijos galėtų pasinaudoti atitinkamu darbuotojų skaičiumi ir ištekliais ir kad būtų pagerintas darbo inspektorių mokymas, kaip rekomenduoja Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (31); palankiai vertina nacionalinių darbo inspekcijų ir Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto (VDIK) bendradarbiavimą;

| 18. | atkreipia dėmesį į darbuotojų sveikatos ir saugos politikos įgyvendinimo problemą, susijusią su darbuotojais, kurie užsiima nedeklaruota veikla; primena, kad darbo inspekcijoms tenka svarbus vaidmuo atgrasant nuo nedeklaruojamo darbo; ragina valstybes nares vykdyti griežtas patikras ir taikyti atitinkamas baudas darbdaviams, kurie naudojasi nedeklaruotų darbuotojų paslaugomis; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų reikalingų kovos su nedeklaruojamu darbu priemonių; pabrėžia, kad dauguma mirtinų nelaimingų atsitikimų įvyksta darbo jėgai imliuose sektoriuose, kuriuose nedeklaruojamas darbas paplitęs plačiau nei kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į darbuotojų sveikatos ir saugos politikos įgyvendinimo problemą, susijusią su darbuotojais, kurie užsiima nedeklaruota veikla; primena, kad darbo inspekcijoms tenka svarbus vaidmuo atgrasant nuo nedeklaruojamo darbo; ragina valstybes nares vykdyti griežtas patikras ir taikyti atitinkamas baudas darbdaviams, kurie naudojasi nedeklaruotų darbuotojų paslaugomis; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų reikalingų kovos su nedeklaruojamu darbu priemonių; pabrėžia, kad dauguma mirtinų nelaimingų atsitikimų įvyksta darbo jėgai imliuose sektoriuose, kuriuose nedeklaruojamas darbas paplitęs plačiau nei kituose sektoriuose;

| 19. | mano, kad veiksmingas DSS teisės aktų taikymas taip pat dideliu mastu priklauso nuo darbo inspekcijų; laikosi nuomonės, kad ištekliai turėtų būti nukreipti į tuos sektorius, kuriuose nustatyta didžiausia rizika darbuotojams; primygtinai ragina atitinkamas institucijas toliau taikant atsitiktines patikras taip pat taikyti riziką grindžiamą stebėjimą ir nusitaikyti į pakartotinai pažeidimus darančius asmenis siekiant patraukti darbdavius, kurie nesilaiko DSS reikalavimų, atsakomybėn; ragina valstybes nares užtikrinti darbo inspekcijų informacijos mainus ir pagerinti jų koordinavimą siekiant pagerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad veiksmingas DSS teisės aktų taikymas taip pat dideliu mastu priklauso nuo darbo inspekcijų; laikosi nuomonės, kad ištekliai turėtų būti nukreipti į tuos sektorius, kuriuose nustatyta didžiausia rizika darbuotojams; primygtinai ragina atitinkamas institucijas toliau taikant atsitiktines patikras taip pat taikyti riziką grindžiamą stebėjimą ir nusitaikyti į pakartotinai pažeidimus darančius asmenis siekiant patraukti darbdavius, kurie nesilaiko DSS reikalavimų, atsakomybėn; ragina valstybes nares užtikrinti darbo inspekcijų informacijos mainus ir pagerinti jų koordinavimą siekiant pagerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą;

Reglamentavimo sistema

| 20. | palankiai vertina pastangas gerinti reglamentavimo sistemos kokybę ir tikisi tolesnės pažangos šioje srityje; tačiau primena Komisijai, kad DSS direktyvų teikimo programai REFIT ir teisės aktų keitimo procedūros turėtų būti demokratiškos ir skaidrios, jose turėtų dalyvauti socialiniai partneriai ir jomis jokiu būdu neturėtų būti kenkiama darbuotojų sveikatai ir saugai; šiame kontekste pabrėžia, kad turėtų būti atsižvelgiama į pokyčius, atsirandančius dėl technologijų raidos; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės gali laisvai priimti aukštesnius standartus nei būtiniausi DSS reikalavimai; tačiau mano, kad esamos taisyklės turėtų būti patobulintos, be kita ko, vengiant dubliavimo ir skatinant geresnę DSS integraciją į kitas politikos sritis, drauge išsaugant ir stengiantis toliau didinti darbuotojų sveikatos ir saugos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina pastangas gerinti reglamentavimo sistemos kokybę ir tikisi tolesnės pažangos šioje srityje; tačiau primena Komisijai, kad DSS direktyvų teikimo programai REFIT ir teisės aktų keitimo procedūros turėtų būti demokratiškos ir skaidrios, jose turėtų dalyvauti socialiniai partneriai ir jomis jokiu būdu neturėtų būti kenkiama darbuotojų sveikatai ir saugai; šiame kontekste pabrėžia, kad turėtų būti atsižvelgiama į pokyčius, atsirandančius dėl technologijų raidos; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės gali laisvai priimti aukštesnius standartus nei būtiniausi DSS reikalavimai; tačiau mano, kad esamos taisyklės turėtų būti patobulintos, be kita ko, vengiant dubliavimo ir skatinant geresnę DSS integraciją į kitas politikos sritis, drauge išsaugant ir stengiantis toliau didinti darbuotojų sveikatos ir saugos apsaugos lygį;

| 21. | pabrėžia, kad darbuotojų ir socialinių partnerių dalyvavimas visais lygmenimis, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos, yra būtina veiksmingo DSS teisės aktų įgyvendinimo sąlyga ir kad socialinių partnerių dalyvavimas ES lygmeniu gali užtikrinti, kad DSS strateginė programa būtų svarbi Europos darbdaviams ir darbuotojams; ragina socialinius partnerius ir Komisiją įsitraukti į konstruktyvų dialogą apie tai, kaip pagerinti esamą reglamentavimo sistemą, ir mano, kad reikia stiprinti socialinių partnerių vaidmenį; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad darbuotojų ir socialinių partnerių dalyvavimas visais lygmenimis, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos, yra būtina veiksmingo DSS teisės aktų įgyvendinimo sąlyga ir kad socialinių partnerių dalyvavimas ES lygmeniu gali užtikrinti, kad DSS strateginė programa būtų svarbi Europos darbdaviams ir darbuotojams; ragina socialinius partnerius ir Komisiją įsitraukti į konstruktyvų dialogą apie tai, kaip pagerinti esamą reglamentavimo sistemą, ir mano, kad reikia stiprinti socialinių partnerių vaidmenį;

Su darbu susijusių ligų ir naujos bei kylančios rizikos prevencija

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu apsaugoti darbuotojus nuo rizikos, susijusios su kancerogenų, mutagenų ir reprodukcijai toksiškų medžiagų poveikiu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad moterys dažnai veikiamos įvairių pavojingų medžiagų derinių, o tai gali kelti didesnį pavojų sveikatai ir jų palikuonių gyvybingumui; dar kartą ryžtingai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Direktyvos 2004/37/EB peržiūros remiantis moksliniais įrodymais, siekiant prireikus įtraukti didesniu mastu privalomas profesinės apšvitos ribines vertes ir, bendradarbiaujant su Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu, sukurti vertinimo sistemą, grindžiamą aiškiais ir tiksliais kriterijais; mano, kad šiame kontekste turėtų būti sprendžiami galimo reglamentavimo dubliavimo, kuris nulemia netyčinį reikalavimų nesilaikymą, klausimai; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu apsaugoti darbuotojus nuo rizikos, susijusios su kancerogenų, mutagenų ir reprodukcijai toksiškų medžiagų poveikiu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad moterys dažnai veikiamos įvairių pavojingų medžiagų derinių, o tai gali kelti didesnį pavojų sveikatai ir jų palikuonių gyvybingumui; dar kartą ryžtingai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Direktyvos 2004/37/EB peržiūros remiantis moksliniais įrodymais, siekiant prireikus įtraukti didesniu mastu privalomas profesinės apšvitos ribines vertes ir, bendradarbiaujant su Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu, sukurti vertinimo sistemą, grindžiamą aiškiais ir tiksliais kriterijais; mano, kad šiame kontekste turėtų būti sprendžiami galimo reglamentavimo dubliavimo, kuris nulemia netyčinį reikalavimų nesilaikymą, klausimai;

| 23. | pabrėžia, kad reikia įdiegti griežtesnę darbuotojų apsaugą, atsižvelgiant ne tik į poveikio trukmę, bet ir cheminių ir (arba) toksiškų medžiagų, kurių poveikis patiriamas, derinius; atkreipia dėmesį į tai, kad daug darbuotojų savo darbo vietoje vis dar patiria pavojingų cheminių medžiagų poveikį; ragina Komisiją imtis veiksmų dėl cheminės rizikos veiksnių sveikatos priežiūros sektoriuje ir į DSS strateginę programą įtraukti specialias nuostatas dėl pavojingų vaistų poveikio sveikatos priežiūros darbuotojams; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų tinkamai apsaugoti visi darbuotojai, tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su aštrių medicininių instrumentų naudojimu ar šalinimu; pabrėžia, kad prireikus tai galėtų apimti Direktyvos 2010/32/ES dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje peržiūrą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad reikia įdiegti griežtesnę darbuotojų apsaugą, atsižvelgiant ne tik į poveikio trukmę, bet ir cheminių ir (arba) toksiškų medžiagų, kurių poveikis patiriamas, derinius; atkreipia dėmesį į tai, kad daug darbuotojų savo darbo vietoje vis dar patiria pavojingų cheminių medžiagų poveikį; ragina Komisiją imtis veiksmų dėl cheminės rizikos veiksnių sveikatos priežiūros sektoriuje ir į DSS strateginę programą įtraukti specialias nuostatas dėl pavojingų vaistų poveikio sveikatos priežiūros darbuotojams; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų tinkamai apsaugoti visi darbuotojai, tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su aštrių medicininių instrumentų naudojimu ar šalinimu; pabrėžia, kad prireikus tai galėtų apimti Direktyvos 2010/32/ES dėl su(si)žeidimų aštriais instrumentais prevencijos ligoninių ir sveikatos priežiūros sektoriuje peržiūrą;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad daug darbuotojų savo darbo vietoje vis dar patiria asbesto poveikį; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis, kad būtų skatinamos ir koordinuojamos valstybių narių pastangos kurti nacionalinius asbesto valdymo ir saugaus pašalinimo veiksmų planus, skirti atitinkamą finansavimą ir imtis atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad daug darbuotojų savo darbo vietoje vis dar patiria asbesto poveikį; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis, kad būtų skatinamos ir koordinuojamos valstybių narių pastangos kurti nacionalinius asbesto valdymo ir saugaus pašalinimo veiksmų planus, skirti atitinkamą finansavimą ir imtis atitinkamų veiksmų;

| 25. | pakartoja savo raginimą (32) Komisijai parengti ir įgyvendinti patikros dėl asbesto ir jo registravimo modelį remiantis Direktyvos 2009/148/EB 11 straipsniu; ragina vykdyti Europos kampaniją asbesto klausimu ir primygtinai ragina valstybes nares skirti darbuotojams, kurie patiria asbesto poveikį, kompensacijas; |
| --- | --- |

25.

pakartoja savo raginimą (32) Komisijai parengti ir įgyvendinti patikros dėl asbesto ir jo registravimo modelį remiantis Direktyvos 2009/148/EB 11 straipsniu; ragina vykdyti Europos kampaniją asbesto klausimu ir primygtinai ragina valstybes nares skirti darbuotojams, kurie patiria asbesto poveikį, kompensacijas;

| 26. | ragina Komisiją imtis veiksmų dėl vienos dažniausių su darbu susijusių sveikatos problemų Europoje ir nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl išsamios teisinės priemonės dėl raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, siekiant pagerinti veiksmingą šių raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų prevenciją ir šalinti jų priežastis, atsižvelgiant į daugialypių priežastinių ryšių problemą ir specifinę moterų patiriamą riziką; pažymi, kad konsolidavus ES teisės aktus, kuriais nustatomi būtinieji darbuotojų apsaugos nuo ergonominių rizikos veiksnių poveikio reikalavimai, naudos gautų ir darbuotojai, ir darbdaviai, nes būtų lengviau įgyvendinti reglamentavimo sistemą ir laikytis jos reikalavimų; taip pat pabrėžia keitimosi gerąja patirtimi svarbą ir būtinybę užtikrinti, jog darbuotojai geriau žinotų ir būtų geriau informuoti apie ergonominius rizikos veiksnius; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją imtis veiksmų dėl vienos dažniausių su darbu susijusių sveikatos problemų Europoje ir nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl išsamios teisinės priemonės dėl raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, siekiant pagerinti veiksmingą šių raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų prevenciją ir šalinti jų priežastis, atsižvelgiant į daugialypių priežastinių ryšių problemą ir specifinę moterų patiriamą riziką; pažymi, kad konsolidavus ES teisės aktus, kuriais nustatomi būtinieji darbuotojų apsaugos nuo ergonominių rizikos veiksnių poveikio reikalavimai, naudos gautų ir darbuotojai, ir darbdaviai, nes būtų lengviau įgyvendinti reglamentavimo sistemą ir laikytis jos reikalavimų; taip pat pabrėžia keitimosi gerąja patirtimi svarbą ir būtinybę užtikrinti, jog darbuotojai geriau žinotų ir būtų geriau informuoti apie ergonominius rizikos veiksnius;

| 27. | ragina valstybes nares kuo greičiau įgyvendinti 2002 m. birželio 25 d. Direktyvą 2002/44/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių keliamos rizikos poveikiu darbuotojams; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares kuo greičiau įgyvendinti 2002 m. birželio 25 d. Direktyvą 2002/44/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių keliamos rizikos poveikiu darbuotojams;

| 28. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad svarbu tobulinti endokrininę sistemą ardančių medžiagų, turinčių įvairias žalingas pasekmes darbuotojų moterų ir vyrų sveikatai ir jų palikuonims, poveikio darbe prevenciją (33); ragina Komisiją nedelsiant parengti išsamią strategiją dėl endokrininę sistemą ardančių cheminių medžiagų, kuri atitinkamais atvejais galėtų apimti ES teisės aktų dėl pesticidų ir biocidų pateikimo į rinką įgyvendinimą ir profesinės rizikos prevencijos taisyklių griežtinimą; pabrėžia, kad ES parama moksliniams tyrimams saugesnių alternatyvų srityje ra itin svarbi siekiant užtikrinti atsargumo ir pakeitimo principo taikymą; |
| --- | --- |

28.

atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad svarbu tobulinti endokrininę sistemą ardančių medžiagų, turinčių įvairias žalingas pasekmes darbuotojų moterų ir vyrų sveikatai ir jų palikuonims, poveikio darbe prevenciją (33); ragina Komisiją nedelsiant parengti išsamią strategiją dėl endokrininę sistemą ardančių cheminių medžiagų, kuri atitinkamais atvejais galėtų apimti ES teisės aktų dėl pesticidų ir biocidų pateikimo į rinką įgyvendinimą ir profesinės rizikos prevencijos taisyklių griežtinimą; pabrėžia, kad ES parama moksliniams tyrimams saugesnių alternatyvų srityje ra itin svarbi siekiant užtikrinti atsargumo ir pakeitimo principo taikymą;

| 29. | palankiai vertina 2014–2020 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginėje programoje pateiktus Komisijos įsipareigojimus tobulinti su darbu susijusių ligų prevenciją, ypač nanotechnologijų ir biotechnologijų srityse; pabrėžia, kad gali būti neaišku, kaip reikia paskirstyti ir naudoti nanotechnologijas, ir mano, kad reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl potencialios rizikos DSS, susijusios su naujomis technologijomis; atsižvelgdamas į tai, mano, kad siekiant sumažinti potencialią riziką su nanotechnologijomis dirbančių darbuotojų sveikatai ir saugai, turėtų būti taikomas atsargumo principas; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina 2014–2020 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginėje programoje pateiktus Komisijos įsipareigojimus tobulinti su darbu susijusių ligų prevenciją, ypač nanotechnologijų ir biotechnologijų srityse; pabrėžia, kad gali būti neaišku, kaip reikia paskirstyti ir naudoti nanotechnologijas, ir mano, kad reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl potencialios rizikos DSS, susijusios su naujomis technologijomis; atsižvelgdamas į tai, mano, kad siekiant sumažinti potencialią riziką su nanotechnologijomis dirbančių darbuotojų sveikatai ir saugai, turėtų būti taikomas atsargumo principas;

| 30. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad padaugėjo sergančių lėtinėmis ligomis darbuotojų; mano, kad mirtinomis ligomis, lėtiniais ir ilgalaikiais susirgimais sergantiems ir negalią turintiems žmonėms turėtų būti sudaromos sąlygos gauti prieinamą ir saugų darbą; primygtinai ragina valstybes nares daug dėmesio skirti lėtinėmis ligomis sergančių žmonių išlaikymui darbo vietose ir integracijai, taip pat remti pagrįstą darbo vietų pritaikymą, nes tai užtikrins greitą grįžimą į darbą; ragina Komisiją skatinti negalią turinčių žmonių integracijos ir reabilitacijos priemones ir remti valstybių narių pastangas didinant informuotumą ir nustatant gerą sąlygų sudarymo ir darbo vietos pritaikymo praktiką ir dalytis jos pavyzdžiais; ragina Eurofound toliau tirti ir analizuoti lėtinėmis ligomis sergančių žmonių užimtumo ir įsidarbinimo galimybes; |
| --- | --- |

30.

atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad padaugėjo sergančių lėtinėmis ligomis darbuotojų; mano, kad mirtinomis ligomis, lėtiniais ir ilgalaikiais susirgimais sergantiems ir negalią turintiems žmonėms turėtų būti sudaromos sąlygos gauti prieinamą ir saugų darbą; primygtinai ragina valstybes nares daug dėmesio skirti lėtinėmis ligomis sergančių žmonių išlaikymui darbo vietose ir integracijai, taip pat remti pagrįstą darbo vietų pritaikymą, nes tai užtikrins greitą grįžimą į darbą; ragina Komisiją skatinti negalią turinčių žmonių integracijos ir reabilitacijos priemones ir remti valstybių narių pastangas didinant informuotumą ir nustatant gerą sąlygų sudarymo ir darbo vietos pritaikymo praktiką ir dalytis jos pavyzdžiais; ragina Eurofound toliau tirti ir analizuoti lėtinėmis ligomis sergančių žmonių užimtumo ir įsidarbinimo galimybes;

| 31. | pažymi, kad technologinės inovacijos gali duoti naudos visuomenei apskritai; vis dėlto yra susirūpinęs dėl naujos rizikos, kuri kyla dėl šių pokyčių; atisžvelgdamas į tai, teigiamai vertina Komisijos ketinimą sukurti DSS specialistų ir mokslininkų tinklą siekiant geriau spręsti ateities uždavinius; pažymi, kad vis daugiau naudojami pažangieji paramos robotai, pavyzdžiui, pramonės gamyboje, ligoninių ir senelių globos namų sektoriuose; ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti riziką, kuri gali kilti dėl technologinių inovacijų, ir imtis tinkamų kovos su ja priemonių; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad technologinės inovacijos gali duoti naudos visuomenei apskritai; vis dėlto yra susirūpinęs dėl naujos rizikos, kuri kyla dėl šių pokyčių; atisžvelgdamas į tai, teigiamai vertina Komisijos ketinimą sukurti DSS specialistų ir mokslininkų tinklą siekiant geriau spręsti ateities uždavinius; pažymi, kad vis daugiau naudojami pažangieji paramos robotai, pavyzdžiui, pramonės gamyboje, ligoninių ir senelių globos namų sektoriuose; ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti riziką, kuri gali kilti dėl technologinių inovacijų, ir imtis tinkamų kovos su ja priemonių;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti ir įgyvendinti programą, pagal kurią būtų siekiama sistemingai stebėti psichosocialinę riziką, įskaitant stresą, depresiją ir išsekimą, patiriančius darbuotojus, jiems vadovauti ir juos remti, be kita ko, siekiant parengti veiksmingas kovos su šia rizika rekomendacijas ir gaires; pabrėžia, kad pripažįstama, jog stresas darbe yra pagrindinė našumo ir gyvenimo kokybės kliūtis; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad psichinei sveikatai ir psichosocialinių problemų rizikai įtaką gali daryti daugybė veiksnių, susijusių ne vien tik su darbu; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad psichosocialinių problemų rizika ir su darbu susijęs stresas yra struktūrinė problema, susijusi su darbo organizavimu, ir kad įmanoma užkirsti kelią psichosocialinių problemų rizikai ir su darbu susijusiam stresui ir juos valdyti; pabrėžia, kad 2016 m. persvarstant DSS strateginę programą reikia atlikti tyrimus, pagerinti prevenciją ir išnagrinėti galimybę taikyti naujas priemones, grindžiamas dalijimusi geriausia patirtimi ir integracijos į darbo rinką priemonėmis; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti ir įgyvendinti programą, pagal kurią būtų siekiama sistemingai stebėti psichosocialinę riziką, įskaitant stresą, depresiją ir išsekimą, patiriančius darbuotojus, jiems vadovauti ir juos remti, be kita ko, siekiant parengti veiksmingas kovos su šia rizika rekomendacijas ir gaires; pabrėžia, kad pripažįstama, jog stresas darbe yra pagrindinė našumo ir gyvenimo kokybės kliūtis; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad psichinei sveikatai ir psichosocialinių problemų rizikai įtaką gali daryti daugybė veiksnių, susijusių ne vien tik su darbu; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad psichosocialinių problemų rizika ir su darbu susijęs stresas yra struktūrinė problema, susijusi su darbo organizavimu, ir kad įmanoma užkirsti kelią psichosocialinių problemų rizikai ir su darbu susijusiam stresui ir juos valdyti; pabrėžia, kad 2016 m. persvarstant DSS strateginę programą reikia atlikti tyrimus, pagerinti prevenciją ir išnagrinėti galimybę taikyti naujas priemones, grindžiamas dalijimusi geriausia patirtimi ir integracijos į darbo rinką priemonėmis;

| 33. | teigiamai vertina kampaniją „Sveika darbo aplinka – mažesnis stresas“; pabrėžia, kad į iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su stresu darbe, dėl specifinių moterų darbo sąlygų būtina įtraukti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

33.

teigiamai vertina kampaniją „Sveika darbo aplinka – mažesnis stresas“; pabrėžia, kad į iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su stresu darbe, dėl specifinių moterų darbo sąlygų būtina įtraukti lyčių aspektą;

| 34. | atkreipia dėmesį į patyčių problemą ir jos galimą poveikį psichosocialinei sveikatai; pabrėžia kovos su priekabiavimu ir smurtu darbe svarbą ir todėl ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, apsvarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, grindžiamo Pagrindų susitarimu dėl priekabiavimo ir smurto darbe; be to, primygtinai ragina valstybes nares parengti veiksmingas nacionalines kovos su smurtu darbe strategijas; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į patyčių problemą ir jos galimą poveikį psichosocialinei sveikatai; pabrėžia kovos su priekabiavimu ir smurtu darbe svarbą ir todėl ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, apsvarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, grindžiamo Pagrindų susitarimu dėl priekabiavimo ir smurto darbe; be to, primygtinai ragina valstybes nares parengti veiksmingas nacionalines kovos su smurtu darbe strategijas;

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares priimti tikslinį metodą siekiant panaikinti mažų garantijų darbą ir atsižvelgti į neigiamus mažų garantijų darbo padarinius darbuotojų sveikatai ir saugai; pabrėžia, kad netipines sutartis turintiems darbuotojams kyla daugiau sunkumų dalyvauti mokymuose ir naudotis darbuotojų saugos ir sveikatos paslaugomis; pabrėžia, kad itin svarbu pagerinti visų pagal bet kokios formos darbo sutartis dirbančių darbuotojų, įskaitant tuos, kurie galėtų būti pažeidžiami, pvz., jaunimą ir ankstesnius ilgalaikius bedarbius, sveikatą ir saugą; ragina valstybes nares laikytis Direktyvoje 96/71/EB nustatytų reikalavimų siekiant kovoti su socialiniu dempingu ir šiuo klausimu imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinamos ir apsaugomos komandiruojamų darbuotojų teisės į vienodą požiūrį darbuotojų saugos ir sveikatos srityje; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją ir valstybes nares priimti tikslinį metodą siekiant panaikinti mažų garantijų darbą ir atsižvelgti į neigiamus mažų garantijų darbo padarinius darbuotojų sveikatai ir saugai; pabrėžia, kad netipines sutartis turintiems darbuotojams kyla daugiau sunkumų dalyvauti mokymuose ir naudotis darbuotojų saugos ir sveikatos paslaugomis; pabrėžia, kad itin svarbu pagerinti visų pagal bet kokios formos darbo sutartis dirbančių darbuotojų, įskaitant tuos, kurie galėtų būti pažeidžiami, pvz., jaunimą ir ankstesnius ilgalaikius bedarbius, sveikatą ir saugą; ragina valstybes nares laikytis Direktyvoje 96/71/EB nustatytų reikalavimų siekiant kovoti su socialiniu dempingu ir šiuo klausimu imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinamos ir apsaugomos komandiruojamų darbuotojų teisės į vienodą požiūrį darbuotojų saugos ir sveikatos srityje;

| 36. | pabrėžia, kad į darbą namų ūkio sektoriuje reikėtų atsižvelgti nustatant būdus, kaip pagerinti darbuotojų sveikatą ir saugą; primygtinai ragina darbdavius ir politikos formuotojus užtikrinti deramą darbo ir privataus gyvenimo pusiausvyrą ir sudaryti jai palankesnes sąlygas atsižvelgiant į tai, kad daugėja darbuotojų, kuriems reikia derinti darbą ir priežiūrą; pabrėžia, kaip svarbu spręsti ypač ilgų darbo valandų klausimą siekiant užtikrinti darbo ir šeimos gyvenimo pusiausvyrą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2003/88/EB ir šiuo klausimu pabrėžia, kad svarbu stebėti, kaip laikomasi nuostatos dėl didžiausio darbo valandų skaičiaus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad į darbą namų ūkio sektoriuje reikėtų atsižvelgti nustatant būdus, kaip pagerinti darbuotojų sveikatą ir saugą; primygtinai ragina darbdavius ir politikos formuotojus užtikrinti deramą darbo ir privataus gyvenimo pusiausvyrą ir sudaryti jai palankesnes sąlygas atsižvelgiant į tai, kad daugėja darbuotojų, kuriems reikia derinti darbą ir priežiūrą; pabrėžia, kaip svarbu spręsti ypač ilgų darbo valandų klausimą siekiant užtikrinti darbo ir šeimos gyvenimo pusiausvyrą; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2003/88/EB ir šiuo klausimu pabrėžia, kad svarbu stebėti, kaip laikomasi nuostatos dėl didžiausio darbo valandų skaičiaus;

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti atitinkamas politikos priemones siekiant spręsti senėjančios darbo jėgos klausimą; mano, kad DSS reglamentavimo sistema turėtų skatinti darnų profesinį gyvenimą ir sveiką senėjimą; ragina valstybes nares skatinti vyresnio amžiaus darbuotojų reabilitacijos ir reintegracijos priemones įgyvendinant ES bandomojo projekto, susijusio su vyresnio amžiaus darbuotojų sveikata ir sauga, rezultatus; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti atitinkamas politikos priemones siekiant spręsti senėjančios darbo jėgos klausimą; mano, kad DSS reglamentavimo sistema turėtų skatinti darnų profesinį gyvenimą ir sveiką senėjimą; ragina valstybes nares skatinti vyresnio amžiaus darbuotojų reabilitacijos ir reintegracijos priemones įgyvendinant ES bandomojo projekto, susijusio su vyresnio amžiaus darbuotojų sveikata ir sauga, rezultatus;

| 38. | pabrėžia, kaip svarbu taikyti darbuotojų sveikatos ir saugos priemones, skirtas konkretiems sunkumams, su kuriais susiduria moterys darbe, įskaitant seksualinį priekabiavimą, įveikti; ragina Komisiją ir socialinius partnerius užtikrinti, kad visuose socialinio dialogo procesuose būtų vienodai atstovaujama ir vyrams, ir moterims; primygtinai ragina Komisiją vykdant 2016 m. DSS strateginės programos peržiūrą taip pat atsižvelgti lyčių lygybės aspektą; ragina Komisiją parengti Europos kovos su smurtu prieš moteris darbe strategiją ir kaip šio proceso dalį įvertinti, ar Direktyva 2006/54/EB turėtų būti persvarstyta siekiant išplėsti jos taikymo sritį, kad ji apimtų naujas smurto ir priekabiavimo formas; ragina valstybes nares įgyvendinti Komisijos rekomendaciją 92/131/EEB siekiant didinti informuotumą apie seksualinį priekabiavimą ir kitokį lytiniu aspektu nederamą elgesį; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kaip svarbu taikyti darbuotojų sveikatos ir saugos priemones, skirtas konkretiems sunkumams, su kuriais susiduria moterys darbe, įskaitant seksualinį priekabiavimą, įveikti; ragina Komisiją ir socialinius partnerius užtikrinti, kad visuose socialinio dialogo procesuose būtų vienodai atstovaujama ir vyrams, ir moterims; primygtinai ragina Komisiją vykdant 2016 m. DSS strateginės programos peržiūrą taip pat atsižvelgti lyčių lygybės aspektą; ragina Komisiją parengti Europos kovos su smurtu prieš moteris darbe strategiją ir kaip šio proceso dalį įvertinti, ar Direktyva 2006/54/EB turėtų būti persvarstyta siekiant išplėsti jos taikymo sritį, kad ji apimtų naujas smurto ir priekabiavimo formas; ragina valstybes nares įgyvendinti Komisijos rekomendaciją 92/131/EEB siekiant didinti informuotumą apie seksualinį priekabiavimą ir kitokį lytiniu aspektu nederamą elgesį;

| 39. | atkreipia Komisijos dėmesį į vaidmenį, kurį sprendžiant konkretiems sektoriams būdingos DSS rizikos klausimus ir kuriant potencialią pridėtinę vertę gali atlikti sektorių socialinio dialogo komitetai, pasitelkdami socialinių partnerių susitarimus ir naudodamiesi gausiomis savo žiniomis apie padėtį konkrečiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

39.

atkreipia Komisijos dėmesį į vaidmenį, kurį sprendžiant konkretiems sektoriams būdingos DSS rizikos klausimus ir kuriant potencialią pridėtinę vertę gali atlikti sektorių socialinio dialogo komitetai, pasitelkdami socialinių partnerių susitarimus ir naudodamiesi gausiomis savo žiniomis apie padėtį konkrečiuose sektoriuose;

| 40. | pabrėžia, kad Komisija turėtų rinkti duomenis, atlikti mokslinius tyrimus ir sukurti su lytimi ir amžiumi susijusius statistinius prevencijos vertinimo metodus, siekiant atsižvelgti į specifines pažeidžiamų grupių, įskaitant moteris, problemas darbo vietoje; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Komisija turėtų rinkti duomenis, atlikti mokslinius tyrimus ir sukurti su lytimi ir amžiumi susijusius statistinius prevencijos vertinimo metodus, siekiant atsižvelgti į specifines pažeidžiamų grupių, įskaitant moteris, problemas darbo vietoje;

| 41. | pabrėžia didesnių investicijų į rizikos prevencijos politiką ir prevencijos, susijusios su sveikata ir sauga darbe, skatinimo, plėtojimo ir rėmimo svarbą; ragina valstybes nares skatinti informuotumo didinimą ir teikti daugiau reikšmės prevencijos ir darbuotojų sveikatos ir saugos klausimams visų lygių mokyklų mokymo programose, taip pat ir pameistrystės laikotarpiu; mano, kad svarbu kreipti dėmesį į prevenciją kuo ankstesniu gamybos etapu ir skatinti įgyvendinti rizikos vertinimais paremtas sistemines prevencijos programas, kurios skatintų darbdavius ir darbuotojus padėti kurti sveiką ir saugią darbo aplinką; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių prevencinių paslaugų kokybė yra svarbiausia teikiant paramą įmonėms, ypač MVĮ, kad jos atliktų rizikos vertinimus ir imtųsi tinkamų prevencinių priemonių; ragina Komisiją ištirti valstybių narių nacionaliniuose teisės aktuose nustatytus prevencinių paslaugų uždavinius ir mokymo reikalavimus; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia didesnių investicijų į rizikos prevencijos politiką ir prevencijos, susijusios su sveikata ir sauga darbe, skatinimo, plėtojimo ir rėmimo svarbą; ragina valstybes nares skatinti informuotumo didinimą ir teikti daugiau reikšmės prevencijos ir darbuotojų sveikatos ir saugos klausimams visų lygių mokyklų mokymo programose, taip pat ir pameistrystės laikotarpiu; mano, kad svarbu kreipti dėmesį į prevenciją kuo ankstesniu gamybos etapu ir skatinti įgyvendinti rizikos vertinimais paremtas sistemines prevencijos programas, kurios skatintų darbdavius ir darbuotojus padėti kurti sveiką ir saugią darbo aplinką; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių prevencinių paslaugų kokybė yra svarbiausia teikiant paramą įmonėms, ypač MVĮ, kad jos atliktų rizikos vertinimus ir imtųsi tinkamų prevencinių priemonių; ragina Komisiją ištirti valstybių narių nacionaliniuose teisės aktuose nustatytus prevencinių paslaugų uždavinius ir mokymo reikalavimus;

| 42. | pabrėžia, kad moteris reikia įtraukti į sprendimų priėmimo procesus, susijusius su geresnės sveikatos ir saugos praktikos plėtojimu jų darbo aplinkoje; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad moteris reikia įtraukti į sprendimų priėmimo procesus, susijusius su geresnės sveikatos ir saugos praktikos plėtojimu jų darbo aplinkoje;

| 43. | ragina Komisiją nepamiršti problemos, kad dėl darbo išsivysto vėžio formos, pavyzdžiui, nosies ertmės augliai, kurių vis daugėja, kai darbuotojų kvėpavimo takai netinkamai apsaugoti nuo gana įprastų rūšių dulkių, kurios kyla apdirbant medį, odą, miltus, tekstilę, nikelį ir kitas medžiagas; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją nepamiršti problemos, kad dėl darbo išsivysto vėžio formos, pavyzdžiui, nosies ertmės augliai, kurių vis daugėja, kai darbuotojų kvėpavimo takai netinkamai apsaugoti nuo gana įprastų rūšių dulkių, kurios kyla apdirbant medį, odą, miltus, tekstilę, nikelį ir kitas medžiagas;

| 44. | ragina valstybes nares visiems savo piliečiams užtikrinti vienodas galimybes naudotis darbuotojų teisėmis ir vienodą prieigą prie viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų, ypač kaimo vietovėse gyvenančioms moterims ir kitoms pažeidžiamoms piliečių grupėms; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares visiems savo piliečiams užtikrinti vienodas galimybes naudotis darbuotojų teisėmis ir vienodą prieigą prie viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų, ypač kaimo vietovėse gyvenančioms moterims ir kitoms pažeidžiamoms piliečių grupėms;

Statistiniai duomenys

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti patikimų ir palyginamų duomenų apie profesines ligas ir profesinę ekspoziciją ir pavojus visuose sektoriuose, įskaitant viešąjį sektorių, rinkimą, siekiant nustatyti geriausią patirtį, skatinti lyginamąjį mokymąsi ir kurti bendrą profesinės ekspozicijos duomenų bazę, tačiau neleidžiant, kad dėl to būtų per daug išlaidų; pabrėžia nacionalinių ekspertų dalyvavimo ir nuolatinio duomenų bazės atnaujinimo svarbą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares surinkti daugiau duomenų apie riziką, susijusią su skaitmeninimu, su darbu susijusiu kelių eismo saugumu, ir apie poveikį, kurį krizė galėjo turėti darbuotojų sveikatai ir saugai; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti patikimų ir palyginamų duomenų apie profesines ligas ir profesinę ekspoziciją ir pavojus visuose sektoriuose, įskaitant viešąjį sektorių, rinkimą, siekiant nustatyti geriausią patirtį, skatinti lyginamąjį mokymąsi ir kurti bendrą profesinės ekspozicijos duomenų bazę, tačiau neleidžiant, kad dėl to būtų per daug išlaidų; pabrėžia nacionalinių ekspertų dalyvavimo ir nuolatinio duomenų bazės atnaujinimo svarbą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares surinkti daugiau duomenų apie riziką, susijusią su skaitmeninimu, su darbu susijusiu kelių eismo saugumu, ir apie poveikį, kurį krizė galėjo turėti darbuotojų sveikatai ir saugai;

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti pagal lytį ir amžių suskirstytus aukštos kokybės su darbu susijusių ligų duomenis siekiant nuolat tobulinti ir, jei reikia, pritaikyti teisinę sistemą atsižvelgiant į naują ir kylančią riziką; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti pagal lytį ir amžių suskirstytus aukštos kokybės su darbu susijusių ligų duomenis siekiant nuolat tobulinti ir, jei reikia, pritaikyti teisinę sistemą atsižvelgiant į naują ir kylančią riziką;

| 47. | ragina valstybes nares nacionaliniu lygmeniu atlikti dirbančių gyventojų raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų tyrimus, suskirstytus pagal lytį, amžių ir ekonominės veiklos sektorių, siekiant užkirsti kelią šių sutrikimų atsiradimui ir kovoti su jais; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares nacionaliniu lygmeniu atlikti dirbančių gyventojų raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų tyrimus, suskirstytus pagal lytį, amžių ir ekonominės veiklos sektorių, siekiant užkirsti kelią šių sutrikimų atsiradimui ir kovoti su jais;

| 48. | pabrėžia, kad svarbu atnaujinti ir teikti bendras su darbu susijusių ligų apibrėžtis, įskaitant stresą darbe, ir visos ES statistinius duomenis, siekiant nustatyti sergamumo profesinėmis ligomis rodiklių mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad svarbu atnaujinti ir teikti bendras su darbu susijusių ligų apibrėžtis, įskaitant stresą darbe, ir visos ES statistinius duomenis, siekiant nustatyti sergamumo profesinėmis ligomis rodiklių mažinimo tikslus;

| 49. | atkreipia dėmesį į duomenų surinkimo sunkumus daugelyje valstybių narių; ragina aktyvinti EU-OSHA ir Eurofound veiklą; primygtinai ragina valstybes nares imtis visų reikalingų priemonių siekiant užtikrinti, kad darbdaviai praneštų apie nelaimingus atsitikimus darbe; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į duomenų surinkimo sunkumus daugelyje valstybių narių; ragina aktyvinti EU-OSHA ir Eurofound veiklą; primygtinai ragina valstybes nares imtis visų reikalingų priemonių siekiant užtikrinti, kad darbdaviai praneštų apie nelaimingus atsitikimus darbe;

Tarptautinio masto veiksmai

| 50. | ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad visais prekybos susitarimais su trečiosiomis šalimis būtų gerinama darbo aplinka siekiant užtikrinti darbuotojų sveikatą ir saugą; |
| --- | --- |

50.

ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad visais prekybos susitarimais su trečiosiomis šalimis būtų gerinama darbo aplinka siekiant užtikrinti darbuotojų sveikatą ir saugą;

| 51. | pabrėžia, kad ES yra suinteresuota ir įsipareigojusi kelti darbo standartus, įskaitant darbuotojų saugos ir sveikatos lygį, visame pasaulyje; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad ES yra suinteresuota ir įsipareigojusi kelti darbo standartus, įskaitant darbuotojų saugos ir sveikatos lygį, visame pasaulyje;

| 52. | ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą DSS klausimais su tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant TDO, EBPO ir G 20 ir PSO; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą DSS klausimais su tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant TDO, EBPO ir G 20 ir PSO;

| 53. | apgailestauja dėl to, kad ne visos valstybės narės ratifikavo TDO konvenciją 187 dėl darbuotojų sveikatos ir saugos programos; ragina visas valstybes nares ratifikuoti šią konvenciją; |
| --- | --- |

53.

apgailestauja dėl to, kad ne visos valstybės narės ratifikavo TDO konvenciją 187 dėl darbuotojų sveikatos ir saugos programos; ragina visas valstybes nares ratifikuoti šią konvenciją;

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 354, 2008 12 31, p. 70.

(2)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(3)  OL L 299, 2003 11 18, p. 9.

(4)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(5)  OL L 165, 2007 6 27, p. 21.

(6)  OL C 77 E, 2002 3 28, p. 138.

(7)  OL C 304 E, 2005 12 1, p. 400.

(8)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 754.

(9)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(10)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 14.

(11)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 101.

(12)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 102.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0093.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0012.

(15)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 straipsnio 1 dalis: „Kiekvienas darbuotojas turi teisę į saugias, jo sveikatą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas.“

(16)  Antroji Europos įmonių apklausa apie naują ir kylančią riziką (ESENER-2), Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra, 2015 m.

(17)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo informacija: „Senėjančios darbo jėgos darbo sąlygos“ (angl. „Working conditions of an ageing workforce“), Eurofound, 2008 m.

(18)  Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros direktoriaus pareiškimas, 2014 11 18.

(19)  „Ataskaita apie lėtinėmis ligomis sergančių žmonių užimtumo galimybes“ (angl. „Report on Employment opportunities for people with chronic diseases“), Eurofound, 2014 m.

(20)  „2007–2012 m. Europos darbuotojų saugos ir sveikatos strategijos vertinimas“ (angl. „Evaluation of the European strategy on Safety and Health at Work 2007-2012“), Europos Komisija, 2013 m., taip pat „Nelaimingų atsitikimų darbe ir su darbu susijusių ligų socialinės ir ekonominės sąnaudos“ (angl. „Socio-economic costs of accidents at work and work-related ill health“), Europos Komisija, 2012 m.

(21)  Tarptautinės prevencijos grąžos įmonėms apskaičiavimas. Investicijų į darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą įmonėse sąnaudos ir nauda (vok. „Berechnung des internationalen „Return on Prevention“ für Unternehmen: Kosten und. Nutzen von Investitionen in den betrieblichen Arbeits- und Gesundheitsschutz“), GUV, 2013 m.

(22)  „Penktasis darbo sąlygų tyrimas. Apžvalginė ataskaita“ (angl. „5th Working Conditions Survey, Overview Report“), Eurofound, 2012 m.

(23)  Antroji Europos įmonių apklausa apie naują ir kylančią riziką (ESENER-2), Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra, 2015 m.

(24)  Antroji Europos įmonių apklausa apie naują ir kylančią riziką (ESENER-2), Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra, 2015 m.

(25)  „Darbuotojų atstovavimas ir konsultavimasis su jais dėl sveikatos ir saugos“ (angl. „Worker representation and consultation on health and safety“), Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra, 2012 m.

(26)  „Lanksčios darbo formos: „labai netipiniai“ sutartiniai susitarimai“ (angl. „Flexible forms of work: ‘very atypical’ contractual arrangements“), Eurofound, 2010 m., taip pat „Sveikata ir sauga darbo vietoje: ataskaita, grindžiama penktuoju Europos darbo sąlygų tyrimu“ (angl. „Health and well-being at work: A report based on the fifth European Working Conditions Survey“), Eurofound, 2012 m.

(27)  „Penktasis darbo sąlygų tyrimas. Apžvalginė ataskaita“ (angl. „5th Working Conditions Survey, Overview Report“), Eurofound, 2012 m., taip pat „Trečiasis Europos įmonių tyrimas“ (angl, „Third European Company Survey“), Eurofound, 2015 m.

(28)  „Ataskaita apie dabartinę padėtį, susijusią su profesinių ligų sistemomis ES valstybėse narėse, ELPA ir EEE šalyse“ (angl. „Report on the current situation in relation to occupational diseases systems in EU Member States and EFTA/EEA countries“), Europos Komisija, 2013 m.

(29)  „Nauja moterų saugos ir sveikatos darbe rizika ir tendencijos“ (angl. „New risks and trends in the safety and health of women at work“), Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra, 2013 m.

(30)  Darbuotojų sveikatos ir saugos pavojai pažeidžiamiausiems darbuotojams, Europos Parlamento A teminis skyrius, Ekonomikos ir mokslo politika, 2011 m., 40 p.

(31)  OL C 230, 2015 7 14, p. 82.

(32)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0093.

(33)  The Cost of Inaction, Nordon (2014) ir Rapport sur les perturbateurs endocriniens, le temps de la précaution, Gilbert Barbier (2011).

---

2015 m. lapkričio 26 d., ketvirtadienis

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/129 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/129

---

P8_TA(2015)0412

Afganistanas, ypač žudynės Zabulo provincijoje

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Afganistano, ypač žudynių Zabulo provincijoje (2015/2968(RSP))

(2017/C 366/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. EP rezoliuciją dėl moterų padėties Afganistane ir Pakistane (1) ir 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Afganistano bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. EP rezoliuciją dėl moterų padėties Afganistane ir Pakistane (1) ir 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl derybų dėl ES ir Afganistano bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo (2),

| — | atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gynėjų Afganistane 2014 m. vietinę strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gynėjų Afganistane 2014 m. vietinę strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 2210 (2015) ir į Jungtinių Tautų pagalbos misijos Afganistane (UNAMA) įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 2210 (2015) ir į Jungtinių Tautų pagalbos misijos Afganistane (UNAMA) įgaliojimus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos išvadas dėl Afganistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos išvadas dėl Afganistano,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 20 d. Nacionalinio veiksmų plano įgyvendinimo ir paramos konferenciją (UNSCR 1325) moterų, taikos ir saugumo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 20 d. Nacionalinio veiksmų plano įgyvendinimo ir paramos konferenciją (UNSCR 1325) moterų, taikos ir saugumo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į UNAMA vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2015 m. rugpjūčio mėn. 2015 m. metų vidurio ataskaitą apie civilių gyventojų apsaugą ginkluotame konflikte Afganistane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNAMA vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2015 m. rugpjūčio mėn. 2015 m. metų vidurio ataskaitą apie civilių gyventojų apsaugą ginkluotame konflikte Afganistane,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl Afganistano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl Afganistano,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 11 d. JT misijos pareiškimą, kuriame smerkiamas beprasmis septynių civilių įkaitų nužudymas Zabule, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 11 d. JT misijos pareiškimą, kuriame smerkiamas beprasmis septynių civilių įkaitų nužudymas Zabule,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi vis didėja susirūpinimas dėl persekiojimo etniniu ir religiniu pagrindu Afganistane, nes ilgus mėnesius vykdomi grobimai ir išpuoliai nukreipti prieš hazarus, kurie laikomi trečia didžiausia šalies etnine grupe ir vienintele grupe, kurią sudaro daugiausia šiitai; |
| --- | --- |

A.

kadangi vis didėja susirūpinimas dėl persekiojimo etniniu ir religiniu pagrindu Afganistane, nes ilgus mėnesius vykdomi grobimai ir išpuoliai nukreipti prieš hazarus, kurie laikomi trečia didžiausia šalies etnine grupe ir vienintele grupe, kurią sudaro daugiausia šiitai;

| B. | kadangi 2015 m. spalio mėn. Argandabo rajone pagrobti ir 2015 m. lapkričio 6–8 d. nužudyti septyni civiliai gyventojai ir pranešama apie tarp dviejų konkuruojančių ir prieš vyriausybę kovojančių grupuočių įsiplieskusius ginkluotus konfliktus; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. spalio mėn. Argandabo rajone pagrobti ir 2015 m. lapkričio 6–8 d. nužudyti septyni civiliai gyventojai ir pranešama apie tarp dviejų konkuruojančių ir prieš vyriausybę kovojančių grupuočių įsiplieskusius ginkluotus konfliktus;

| C. | kadangi šiitų hazarų bendruomenė yra viena iš etninių mažumų, pripažįstamų naujoje Afganistano konstitucijoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiitų hazarų bendruomenė yra viena iš etninių mažumų, pripažįstamų naujoje Afganistano konstitucijoje;

| D. | kadangi 2015 m. lapkričio 21 d. buvo surengtas išpuolis prieš pietiniu greitkeliu keliaujančią grupę, kurią sudarė iki 30 hazarų, taikantis juos nušauti; kadangi bent penkis hazarus, keliaujančius autobusu į Kabulą, išgelbėjo kiti keliautojai, padėję nuslėpti hazarų tapatybę, kai autobusą sustabdė kovotojai; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. lapkričio 21 d. buvo surengtas išpuolis prieš pietiniu greitkeliu keliaujančią grupę, kurią sudarė iki 30 hazarų, taikantis juos nušauti; kadangi bent penkis hazarus, keliaujančius autobusu į Kabulą, išgelbėjo kiti keliautojai, padėję nuslėpti hazarų tapatybę, kai autobusą sustabdė kovotojai;

| E. | kadangi žudynės Zabule parodo, kokiame dideliame pavojuje atsidūrę hazarai; kadangi autobusu keliavę hazarai buvo atskirti nuo kitų keleivių, išvesdinti ir keli jų buvo nužudyti per kitus pastaraisiais dvejais metais įvykusius incidentus; |
| --- | --- |

E.

kadangi žudynės Zabule parodo, kokiame dideliame pavojuje atsidūrę hazarai; kadangi autobusu keliavę hazarai buvo atskirti nuo kitų keleivių, išvesdinti ir keli jų buvo nužudyti per kitus pastaraisiais dvejais metais įvykusius incidentus;

| F. | kadangi žudynės parodo, kad civiliams gyventojams Talibanas ir nuo jo atskilusios grupės ir toliau kelia teroristinę grėsmę, ir pranešama, kad kai kurios grupės prisiekė ištikimybę „Da’esh“ (ISIL); |
| --- | --- |

F.

kadangi žudynės parodo, kad civiliams gyventojams Talibanas ir nuo jo atskilusios grupės ir toliau kelia teroristinę grėsmę, ir pranešama, kad kai kurios grupės prisiekė ištikimybę „Da’esh“ (ISIL);

| G. | kadangi Europos Sąjunga nuo 2002 m. nuolat rėmė Afganistano atstatymą ir vystymąsi ir yra pažadėjusi sukurti taikų, stabilų ir saugų Afganistaną; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga nuo 2002 m. nuolat rėmė Afganistano atstatymą ir vystymąsi ir yra pažadėjusi sukurti taikų, stabilų ir saugų Afganistaną;

| H. | kadangi 2007 m. pradėta Afganistano policijos pajėgų mokymui remti skirta Europos Sąjungos policijos misija (EUPOL) padeda kurti baudžiamąją (teismų) sistemą, valdomą Afganistano administracinių įstaigų; kadangi 2014 m. gruodžio mėn. Taryba nusprendė pratęsti misiją iki 2016 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2007 m. pradėta Afganistano policijos pajėgų mokymui remti skirta Europos Sąjungos policijos misija (EUPOL) padeda kurti baudžiamąją (teismų) sistemą, valdomą Afganistano administracinių įstaigų; kadangi 2014 m. gruodžio mėn. Taryba nusprendė pratęsti misiją iki 2016 m. gruodžio 31 d.;

| I. | kadangi Tarptautinės saugumo paramos pajėgų (ISAF) misija baigta 2014 m. pabaigoje; kadangi 2015 m. sausio mėn. pradėta nauja Tvirtos paramos misija siekiant Afganistano saugumo pajėgoms ir institucijoms toliau teikti paramą mokymu, konsultacijomis ir pagalba; |
| --- | --- |

I.

kadangi Tarptautinės saugumo paramos pajėgų (ISAF) misija baigta 2014 m. pabaigoje; kadangi 2015 m. sausio mėn. pradėta nauja Tvirtos paramos misija siekiant Afganistano saugumo pajėgoms ir institucijoms toliau teikti paramą mokymu, konsultacijomis ir pagalba;

| J. | kadangi civilių gyventojų žudymai ir civilių gyventojų ėmimas įkaitais yra sunkus tarptautinės humanitarinės teisės, kurios privalo laikytis visos ginkluotojo konflikto šalys (taip pat visi prieš vyriausybę kovojantys subjektai), pažeidimai; |
| --- | --- |

J.

kadangi civilių gyventojų žudymai ir civilių gyventojų ėmimas įkaitais yra sunkus tarptautinės humanitarinės teisės, kurios privalo laikytis visos ginkluotojo konflikto šalys (taip pat visi prieš vyriausybę kovojantys subjektai), pažeidimai;

| K. | kadangi saugumas Afganistane dėl Talibano vykdomos teroristinės veiklos toliau kelia didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi saugumas Afganistane dėl Talibano vykdomos teroristinės veiklos toliau kelia didelį susirūpinimą;

| L. | kadangi toliau padaroma papildomos civilinės žalos, nes žūsta daug nekaltų civilių gyventojų, humanitarinės pagalbos srityje dirbančių asmenų ir netgi taikos palaikymo misijose dirbančių kareivių; |
| --- | --- |

L.

kadangi toliau padaroma papildomos civilinės žalos, nes žūsta daug nekaltų civilių gyventojų, humanitarinės pagalbos srityje dirbančių asmenų ir netgi taikos palaikymo misijose dirbančių kareivių;

| M. | kadangi neseniai paskelbtas „Al-Qaeda“ lyderio al-Zawahiri raginimas ISIL kovotojams kariauti su tarptautine koalicija yra papildoma grėsmė Afganistane dislokuotoms NATO pajėgoms ir šalies saugumui; |
| --- | --- |

M.

kadangi neseniai paskelbtas „Al-Qaeda“ lyderio al-Zawahiri raginimas ISIL kovotojams kariauti su tarptautine koalicija yra papildoma grėsmė Afganistane dislokuotoms NATO pajėgoms ir šalies saugumui;

| 1. | griežtai smerkia barbariškas žudynes ir tai, kad septyniems hazarams (dviem moterims, keturiems vyrams ir mažai mergaitei) buvo nukirstos galvos pietrytinėje Afganistano provincijoje Zabule, esančioje prie sienos su Pakistanu; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia barbariškas žudynes ir tai, kad septyniems hazarams (dviem moterims, keturiems vyrams ir mažai mergaitei) buvo nukirstos galvos pietrytinėje Afganistano provincijoje Zabule, esančioje prie sienos su Pakistanu;

| 2. | smerkia Talibano, „Al-Qaeda“, ISIL ir kitų teroristinių grupių prieš civilius Afganistano gyventojus, Afganistano nacionalines gynybos ir saugumo pajėgas, demokratines institucijas ir pilietinę visuomenę vykdomus išpuolius, dėl kurių žūsta rekordiškai daug žmonių; pabrėžia, kad hazarų bendruomenės, kaip itin pažeidžiamos Talibano ir „Da’esh“ (ISIL) teroristinio smurto atžvilgiu, apsauga turėtų būti Afganistano vyriausybės prioritetas; |
| --- | --- |

2.

smerkia Talibano, „Al-Qaeda“, ISIL ir kitų teroristinių grupių prieš civilius Afganistano gyventojus, Afganistano nacionalines gynybos ir saugumo pajėgas, demokratines institucijas ir pilietinę visuomenę vykdomus išpuolius, dėl kurių žūsta rekordiškai daug žmonių; pabrėžia, kad hazarų bendruomenės, kaip itin pažeidžiamos Talibano ir „Da’esh“ (ISIL) teroristinio smurto atžvilgiu, apsauga turėtų būti Afganistano vyriausybės prioritetas;

| 3. | reiškia užuojautą sielvartaujančioms šeimoms, ypač toms, kurios per siaubingas hazarų žudynes neteko artimųjų; |
| --- | --- |

3.

reiškia užuojautą sielvartaujančioms šeimoms, ypač toms, kurios per siaubingas hazarų žudynes neteko artimųjų;

| 4. | ragina remti Afganistano valdžios institucijas, kad jos galėtų imtis skubių ir tinkamų veiksmų, kurie užtikrintų, kad nekaltų civilių gyventojų žudikai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn, ir dar kartą patvirtintų, kad šalyje laikomasi teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

4.

ragina remti Afganistano valdžios institucijas, kad jos galėtų imtis skubių ir tinkamų veiksmų, kurie užtikrintų, kad nekaltų civilių gyventojų žudikai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn, ir dar kartą patvirtintų, kad šalyje laikomasi teisinės valstybės principo;

| 5. | ragina Afganistano valdžios institucijas užtikrinti, kad saugumo pajėgų darbuotojai, susiję su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant tuos asmenis, kuriems tenka vadovaujamoji atsakomybė už pajėgas, įvykdžiusias pažeidimus, būtų patikimai ir nešališkai patikrinti ir nubausti arba, prireikus, patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

5.

ragina Afganistano valdžios institucijas užtikrinti, kad saugumo pajėgų darbuotojai, susiję su sunkiais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant tuos asmenis, kuriems tenka vadovaujamoji atsakomybė už pajėgas, įvykdžiusias pažeidimus, būtų patikimai ir nešališkai patikrinti ir nubausti arba, prireikus, patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 6. | mano, kad civilių įkaitų, įskaitant moteris ir vaikus, žudymas turi būti laikomas karo nusikaltimu; pabrėžia, kad nekaltų civilių gyventojų žudymas yra draudžiamas pagal tarptautinę humanitarinę teisę; primena, kad šios teisės turi laikytis visos konflikto šalys, įskaitant atskilusias grupuotes; |
| --- | --- |

6.

mano, kad civilių įkaitų, įskaitant moteris ir vaikus, žudymas turi būti laikomas karo nusikaltimu; pabrėžia, kad nekaltų civilių gyventojų žudymas yra draudžiamas pagal tarptautinę humanitarinę teisę; primena, kad šios teisės turi laikytis visos konflikto šalys, įskaitant atskilusias grupuotes;

| 7. | reiškia didelį susirūpinimą dėl rimtos saugumo padėties, nuolat didėjančio smurto, teroro aktų, dėl kurių labai padidėja aukų skaičius, ir nuolatinės grėsmės gyventojams, kurie priversti gyventi vis labiau didėjančios baimės ir bauginimų atmosferoje; |
| --- | --- |

7.

reiškia didelį susirūpinimą dėl rimtos saugumo padėties, nuolat didėjančio smurto, teroro aktų, dėl kurių labai padidėja aukų skaičius, ir nuolatinės grėsmės gyventojams, kurie priversti gyventi vis labiau didėjančios baimės ir bauginimų atmosferoje;

| 8. | mano, kad nacionalinis saugumas yra esminis socialinio ir ekonominio vystymosi, politinio stabilumo ir Afganistano ateities pagrindas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad nacionalinis saugumas yra esminis socialinio ir ekonominio vystymosi, politinio stabilumo ir Afganistano ateities pagrindas;

| 9. | ragina Afganistano vyriausybę aktyviau bendradarbiauti su Pakistano vyriausybe; pabrėžia, kad glaudesnis bendradarbiavimas saugumo ir valdymo klausimais duotų abipusės naudos ir padėtų skatinti taiką bei stabilumą regione; |
| --- | --- |

9.

ragina Afganistano vyriausybę aktyviau bendradarbiauti su Pakistano vyriausybe; pabrėžia, kad glaudesnis bendradarbiavimas saugumo ir valdymo klausimais duotų abipusės naudos ir padėtų skatinti taiką bei stabilumą regione;

| 10. | ragina valstybes nares ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir toliau visapusiškai dalyvauti ir remti Afganistano vyriausybės kovą su sukilėliais; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir toliau visapusiškai dalyvauti ir remti Afganistano vyriausybės kovą su sukilėliais;

| 11. | pakartoja savo įsipareigojimą remti visas pastangas, kuriomis siekiama išlaisvinti Afganistaną iš terorizmo ir ekstremizmo, ir mano, kad tokie veiksmai yra labai svarbūs regiono ir viso pasaulio saugumui, siekiant sukurti įtraukią, demokratinę, stabilią ir klestinčią valstybę; |
| --- | --- |

11.

pakartoja savo įsipareigojimą remti visas pastangas, kuriomis siekiama išlaisvinti Afganistaną iš terorizmo ir ekstremizmo, ir mano, kad tokie veiksmai yra labai svarbūs regiono ir viso pasaulio saugumui, siekiant sukurti įtraukią, demokratinę, stabilią ir klestinčią valstybę;

| 12. | ir toliau yra įsipareigojęs remti Afganistano vyriausybės pastangas vykdyti pagrindines reformas, toliau tobulinti valdymą ir teisinę valstybę, propaguoti pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant moterų teises, stiprinti kovą su korupcija, kovą su narkotikais, pagerinti fiskalinį tvarumą ir skatinti integracinį ekonomikos augimą; atkreipia dėmesį į prezidento Ashrafo Ghani ketinimą siekti, kad kova su korupcija taptų vienu iš jo prioritetų; |
| --- | --- |

12.

ir toliau yra įsipareigojęs remti Afganistano vyriausybės pastangas vykdyti pagrindines reformas, toliau tobulinti valdymą ir teisinę valstybę, propaguoti pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant moterų teises, stiprinti kovą su korupcija, kovą su narkotikais, pagerinti fiskalinį tvarumą ir skatinti integracinį ekonomikos augimą; atkreipia dėmesį į prezidento Ashrafo Ghani ketinimą siekti, kad kova su korupcija taptų vienu iš jo prioritetų;

| 13. | dar kartą patvirtina remiantis Afganistano vyriausybę ir jos gyventojus šiuo sudėtingu laikotarpiu; atkreipia dėmesį į Afganistano gynybos ir saugumo pajėgų aukas po ISAF misijos 2014 m. pabaigoje; ragina vyriausybę ir toliau dėti pastangas siekiant didinti gynybos ir saugumo pajėgų našumą ir veiklos efektyvumą, kad būtų užtikrintas gyventojų saugumas ir stabilumas; |
| --- | --- |

13.

dar kartą patvirtina remiantis Afganistano vyriausybę ir jos gyventojus šiuo sudėtingu laikotarpiu; atkreipia dėmesį į Afganistano gynybos ir saugumo pajėgų aukas po ISAF misijos 2014 m. pabaigoje; ragina vyriausybę ir toliau dėti pastangas siekiant didinti gynybos ir saugumo pajėgų našumą ir veiklos efektyvumą, kad būtų užtikrintas gyventojų saugumas ir stabilumas;

| 14. | ir toliau yra labai susirūpinęs dėl blogėjančios žmogaus teisių ir saugumo padėties Afganistane ir ypač galimo jos poveikio moterų teisėms, religinėms ir etninėms mažumoms, žmogaus teisių gynėjams ir žurnalistams; |
| --- | --- |

14.

ir toliau yra labai susirūpinęs dėl blogėjančios žmogaus teisių ir saugumo padėties Afganistane ir ypač galimo jos poveikio moterų teisėms, religinėms ir etninėms mažumoms, žmogaus teisių gynėjams ir žurnalistams;

| 15. | primena svarbų 2009 m. smurto prieš moteris panaikinimo įstatymą ir ragina valdžios institucijas skirti daugiau dėmesio ir lėšų žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus ir užpuolimas, apsaugai; |
| --- | --- |

15.

primena svarbų 2009 m. smurto prieš moteris panaikinimo įstatymą ir ragina valdžios institucijas skirti daugiau dėmesio ir lėšų žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus ir užpuolimas, apsaugai;

| 16. | ragina Afganistano vyriausybę priimti įgyvendinimo planą dėl Afganistano 1325 nacionalinio veiksmų plano, į kurį įtrauktas reikalavimas, kad moterys galėtų visapusiškai dalyvauti visais taikos derybų etapais; |
| --- | --- |

16.

ragina Afganistano vyriausybę priimti įgyvendinimo planą dėl Afganistano 1325 nacionalinio veiksmų plano, į kurį įtrauktas reikalavimas, kad moterys galėtų visapusiškai dalyvauti visais taikos derybų etapais;

| 17. | primena Afganistano vyriausybės įsipareigojimus tarptautinei bendruomenei etninių, kalbinių, religinių ir kitų mažumų teisių ir apsaugos srityje; |
| --- | --- |

17.

primena Afganistano vyriausybės įsipareigojimus tarptautinei bendruomenei etninių, kalbinių, religinių ir kitų mažumų teisių ir apsaugos srityje;

| 18. | griežtai smerkia Talibano neseniai įvykdytus išpuolius Kundūze ir tai, kad buvo aukų tarp civilių gyventojų ir Afganistano nacionalinių gynybos ir saugumo pajėgų gretose; remia nepriklausomą tyrimą dėl išpuolio prieš organizacijos „Gydytojai be sienų“(Médecins sans frontières) ligoninę Kundūze ir ragina, kad būtų paisoma ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų neutralumo; |
| --- | --- |

18.

griežtai smerkia Talibano neseniai įvykdytus išpuolius Kundūze ir tai, kad buvo aukų tarp civilių gyventojų ir Afganistano nacionalinių gynybos ir saugumo pajėgų gretose; remia nepriklausomą tyrimą dėl išpuolio prieš organizacijos „Gydytojai be sienų“(Médecins sans frontières) ligoninę Kundūze ir ragina, kad būtų paisoma ligoninių ir sveikatos priežiūros įstaigų neutralumo;

| 19. | pakartoja, jog itin svarbu, kad Afganistano vyriausybė ir visi regiono partneriai skubiai ir patikimai įsipareigotų užbaigti konfliktą ir užtikrinti stabilią aplinką; primena, kad taikos procesas, kuriam vadovautų ir už kurį būtų atsakingas Afganistanas, tebėra būtina bet kokio tvaraus ir ilgalaikio sprendimo sąlyga; |
| --- | --- |

19.

pakartoja, jog itin svarbu, kad Afganistano vyriausybė ir visi regiono partneriai skubiai ir patikimai įsipareigotų užbaigti konfliktą ir užtikrinti stabilią aplinką; primena, kad taikos procesas, kuriam vadovautų ir už kurį būtų atsakingas Afganistanas, tebėra būtina bet kokio tvaraus ir ilgalaikio sprendimo sąlyga;

| 20. | palankiai vertina sprendimą 2016 m. Briuselyje surengti visapusę ministrų konferenciją dėl Afganistano kaip įrodymą, kad tarptautinė bendruomenė yra tvirtai pasiryžusi siekti šalies stabilizavimosi bei vystymosi; tikisi, kad konferencijoje bus nustatyta Afganistano vyriausybės ir paramos teikėjų programa iki 2020 m., grindžiama konkrečiais Afganistano vyriausybės ir tarptautinės bendruomenės įsipareigojimais; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina sprendimą 2016 m. Briuselyje surengti visapusę ministrų konferenciją dėl Afganistano kaip įrodymą, kad tarptautinė bendruomenė yra tvirtai pasiryžusi siekti šalies stabilizavimosi bei vystymosi; tikisi, kad konferencijoje bus nustatyta Afganistano vyriausybės ir paramos teikėjų programa iki 2020 m., grindžiama konkrečiais Afganistano vyriausybės ir tarptautinės bendruomenės įsipareigojimais;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Afganistano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Afganistano vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 119.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0282.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/132 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/132

---

P8_TA(2015)0413

Kambodža

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politinės padėties Kambodžoje (2015/2969(RSP))

(2017/C 366/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kambodžos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kambodžos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 27 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl padėties Kambodžoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 27 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl padėties Kambodžoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 17 d. Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus atstovo spaudai pateiktą pareiškimą dėl Kambodžos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 17 d. Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus atstovo spaudai pateiktą pareiškimą dėl Kambodžos,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovės spaudai Ravinos Shamdasami 2015 m. spalio 30 d. pranešimą spaudai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovės spaudai Ravinos Shamdasami 2015 m. spalio 30 d. pranešimą spaudai,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais profesorės Rhonos Smith 2015 m. rugsėjo 24 d. ir 2015 m. lapkričio 23 d. pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais profesorės Rhonos Smith 2015 m. rugsėjo 24 d. ir 2015 m. lapkričio 23 d. pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais 2015 m. rugpjūčio 20 d. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Kambodžoje klausimais 2015 m. rugpjūčio 20 d. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2015 m. spalio 2 d. rezoliuciją dėl Kambodžos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2015 m. spalio 2 d. rezoliuciją dėl Kambodžos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. EIVT atstovo spaudai paskelbtą pareiškimą dėl asociacijų ir NVO įstatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 15 d. EIVT atstovo spaudai paskelbtą pareiškimą dėl asociacijų ir NVO įstatymo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. JT specialiojo pranešėjo teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. JT specialiojo pranešėjo teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 27 d. JT Žmogaus teisių komiteto baigiamąsias išvadas dėl Kambodžos antrosios periodinės ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 27 d. JT Žmogaus teisių komiteto baigiamąsias išvadas dėl Kambodžos antrosios periodinės ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. Europos Bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. Europos Bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Kambodžos konstitucijos 35 straipsnį, kuriuo užtikrinama teisė į asociacijų laisvę ir laisvė aktyviai dalyvauti šalies politiniame, ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kambodžos konstitucijos 35 straipsnį, kuriuo užtikrinama teisė į asociacijų laisvę ir laisvė aktyviai dalyvauti šalies politiniame, ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2015 m. lapkričio 13 d. Kambodžos valdžios institucijos išdavė Kambodžos pagrindinės opozicijos partijos, Kambodžos nacionalinės išvadavimo partijos (CNRP), lyderio Samo Rainsy, kuris šiuo metu yra užsienyje, arešto orderį ir kadangi 2015 m. lapkričio 16 d. Kambodžos Nacionalinė asamblėja panaikino jo parlamento nario mandatą ir kartu parlamentinį imunitetą, kad grįžusį į šalį jį galėtų suimti dėl septynerių metų senumo šmeižto bylos; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2015 m. lapkričio 13 d. Kambodžos valdžios institucijos išdavė Kambodžos pagrindinės opozicijos partijos, Kambodžos nacionalinės išvadavimo partijos (CNRP), lyderio Samo Rainsy, kuris šiuo metu yra užsienyje, arešto orderį ir kadangi 2015 m. lapkričio 16 d. Kambodžos Nacionalinė asamblėja panaikino jo parlamento nario mandatą ir kartu parlamentinį imunitetą, kad grįžusį į šalį jį galėtų suimti dėl septynerių metų senumo šmeižto bylos;

| B. | kadangi 2015 m. lapkričio 20 d. Sam Rainsy gavo šaukimą 2015 m. gruodžio 4 d. atvykti į teismo apklausą dėl įrašo jo oficialioje socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje, kurį paskelbė opozicijos senatorius Hong Sok Hour (jis nuo 2015 m. rugpjūčio mėn. sulaikytas dėl klastojimo ir kurstymo, nes Samo Rainsy „Facebook“ paskyroje paskelbė vaizdo medžiagą, kurioje rodomas tariamai suklastotas dokumentas, susijęs su 1979 m. pasienio susitarimu su Vietnamu); |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. lapkričio 20 d. Sam Rainsy gavo šaukimą 2015 m. gruodžio 4 d. atvykti į teismo apklausą dėl įrašo jo oficialioje socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje, kurį paskelbė opozicijos senatorius Hong Sok Hour (jis nuo 2015 m. rugpjūčio mėn. sulaikytas dėl klastojimo ir kurstymo, nes Samo Rainsy „Facebook“ paskyroje paskelbė vaizdo medžiagą, kurioje rodomas tariamai suklastotas dokumentas, susijęs su 1979 m. pasienio susitarimu su Vietnamu);

| C. | kadangi 2015 m. spalio 26 d. protestuotojų vyriausybės šalininkų grupė Pnompenyje brutaliai užpuolė du opozicinei CNRP partijai priklausančius parlamento narius, Nhay Chamroueną ir Kongą Sakpheą, ir kėlė grėsmę Nacionalinės asamblėjos pirmininko pirmojo pavaduotojo privačios rezidencijos saugumui; kadangi pranešimuose teigiama, jog policija ir kitos valstybės saugumo pajėgos stebėjo, kai buvo vykdomi užpuolimai; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. spalio 26 d. protestuotojų vyriausybės šalininkų grupė Pnompenyje brutaliai užpuolė du opozicinei CNRP partijai priklausančius parlamento narius, Nhay Chamroueną ir Kongą Sakpheą, ir kėlė grėsmę Nacionalinės asamblėjos pirmininko pirmojo pavaduotojo privačios rezidencijos saugumui; kadangi pranešimuose teigiama, jog policija ir kitos valstybės saugumo pajėgos stebėjo, kai buvo vykdomi užpuolimai;

| D. | kadangi 2015 m. spalio 30 d. opozicijos partijos pirmininko pavaduotojas Kem Sokha buvo nušalintas nuo Nacionalinės asamblėjos pirmininko pirmojo pavaduotojo pareigų Kambodžos liaudies partijai (CPP) priėmus sprendimą per posėdį, kurį CNRP boikotavo; kadangi pirmininko pirmojo pavaduotojo pareigos buvo patikėtos CNRP atstovui kaip viena iš CPP 2014 m. liepos mėn. CNRP padarytų nuolaidų, kad ši partija nutrauktų metus trukusį Parlamento boikotą po 2013 m. rinkimų; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. spalio 30 d. opozicijos partijos pirmininko pavaduotojas Kem Sokha buvo nušalintas nuo Nacionalinės asamblėjos pirmininko pirmojo pavaduotojo pareigų Kambodžos liaudies partijai (CPP) priėmus sprendimą per posėdį, kurį CNRP boikotavo; kadangi pirmininko pirmojo pavaduotojo pareigos buvo patikėtos CNRP atstovui kaip viena iš CPP 2014 m. liepos mėn. CNRP padarytų nuolaidų, kad ši partija nutrauktų metus trukusį Parlamento boikotą po 2013 m. rinkimų;

| E. | kadangi ministras pirmininkas Hun Sen vadovauja šaliai daugiau kaip 30 metų, o jo saugumo pajėgos lieka nebaudžiamos už sunkius žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi ministras pirmininkas Hun Sen vadovauja šaliai daugiau kaip 30 metų, o jo saugumo pajėgos lieka nebaudžiamos už sunkius žmogaus teisių pažeidimus;

| F. | kadangi 11 opozicijos aktyvistų atlieka nuo septynerių iki dvidešimties metų laisvės atėmimo bausmes už dalyvavimą „sukilime“ arba vadovavimą jam; |
| --- | --- |

F.

kadangi 11 opozicijos aktyvistų atlieka nuo septynerių iki dvidešimties metų laisvės atėmimo bausmes už dalyvavimą „sukilime“ arba vadovavimą jam;

| G. | kadangi abi politinės partijos, CPP ir CNRP, 2014 m. pasiekė politines paliaubas, o tai teikė vilčių, kad prasidės naujas etapas, per kurį politiniai nesutarimai galėtų būti konstruktyviai sureguliuoti; kadangi nepaisant šio susitarimo politinis klimatas Kambodžoje tebėra įtemptas; |
| --- | --- |

G.

kadangi abi politinės partijos, CPP ir CNRP, 2014 m. pasiekė politines paliaubas, o tai teikė vilčių, kad prasidės naujas etapas, per kurį politiniai nesutarimai galėtų būti konstruktyviai sureguliuoti; kadangi nepaisant šio susitarimo politinis klimatas Kambodžoje tebėra įtemptas;

| H. | kadangi saviraiškos laisvė įtvirtinta Kambodžos konstitucijos 41 straipsnyje, o teisė dalyvauti politiniame gyvenime – jos 35 straipsnyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi saviraiškos laisvė įtvirtinta Kambodžos konstitucijos 41 straipsnyje, o teisė dalyvauti politiniame gyvenime – jos 35 straipsnyje;

| I. | kadangi nepaisant pilietinės visuomenės ir tarptautinės bendruomenės plačiai reiškiamos kritikos neseniai priimtas asociacijų ir NVO įstatymas suteikė valdžios institucijoms galios savavališkai uždaryti žmogaus teisių organizacijas ir trukdyti joms steigtis ir juo remiantis Kambodžoje jau pradėtas vykdyti atgrasymo nuo žmogaus teisių gynimo darbas ir trukdoma pilietinės visuomenės veiksmams; |
| --- | --- |

I.

kadangi nepaisant pilietinės visuomenės ir tarptautinės bendruomenės plačiai reiškiamos kritikos neseniai priimtas asociacijų ir NVO įstatymas suteikė valdžios institucijoms galios savavališkai uždaryti žmogaus teisių organizacijas ir trukdyti joms steigtis ir juo remiantis Kambodžoje jau pradėtas vykdyti atgrasymo nuo žmogaus teisių gynimo darbas ir trukdoma pilietinės visuomenės veiksmams;

| J. | kadangi JT specialusis pranešėjas teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais pareiškė, jog Kambodžos pilietinei visuomenei neleista dalyvauti rengiant SNVOĮ projektą; |
| --- | --- |

J.

kadangi JT specialusis pranešėjas teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais pareiškė, jog Kambodžos pilietinei visuomenei neleista dalyvauti rengiant SNVOĮ projektą;

| K. | kadangi Kambodžos vyriausybė 2015 m. lapkričio 13 d. patvirtino įstatymo dėl profesinių sąjungų projektą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Kambodžos vyriausybė 2015 m. lapkričio 13 d. patvirtino įstatymo dėl profesinių sąjungų projektą;

| L. | kadangi ES yra didžiausia Kambodžos partnerė paramos vystymuisi srityje ir 2014–2020 m. laikotarpiu vėl skyrė 410 mln. EUR; kadangi ES remia daug žmogaus teisių iniciatyvų, kurias vykdo Kambodžos nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos; kadangi Kambodža labai priklauso nuo paramos vystymuisi; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES yra didžiausia Kambodžos partnerė paramos vystymuisi srityje ir 2014–2020 m. laikotarpiu vėl skyrė 410 mln. EUR; kadangi ES remia daug žmogaus teisių iniciatyvų, kurias vykdo Kambodžos nevyriausybinės organizacijos (NVO) ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos; kadangi Kambodža labai priklauso nuo paramos vystymuisi;

| 1. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl Kambodžoje blogėjančių sąlygų opozicijos politikams ir veikėjams bei žmogaus teisių, socialinės ir aplinkos apsaugos srities aktyvistams, taip pat smerkia visus smurtinius veiksmus ir politiškai motyvuotus kaltinimus, bausmes ir nuosprendžius, Kambodžoje taikomus opozicijos politikams, aktyvistams ir žmogaus teisių gynėjams; |
| --- | --- |

1.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl Kambodžoje blogėjančių sąlygų opozicijos politikams ir veikėjams bei žmogaus teisių, socialinės ir aplinkos apsaugos srities aktyvistams, taip pat smerkia visus smurtinius veiksmus ir politiškai motyvuotus kaltinimus, bausmes ir nuosprendžius, Kambodžoje taikomus opozicijos politikams, aktyvistams ir žmogaus teisių gynėjams;

| 2. | ragina Kambodžos valdžios institucijas atšaukti arešto orderį ir panaikinti visus kaltinimus, pateiktus opozicijos lyderiui Sam Rainsy ir Kambodžos nacionalinei išvadavimo partijai (angl. Cambodia National Rescue Party) (CNRP) priklausantiems Nacionalinės Asamblėjos bei Senato nariams, kad jie galėtų dirbti laisvai ir nebijodami arešto ar persekiojimo, taip pat ragina nebenaudoti teismų politiniais tikslais siekiant, kad jie persekiotų žmones dėl politiškai motyvuotų ir suklastotų kaltinimų; |
| --- | --- |

2.

ragina Kambodžos valdžios institucijas atšaukti arešto orderį ir panaikinti visus kaltinimus, pateiktus opozicijos lyderiui Sam Rainsy ir Kambodžos nacionalinei išvadavimo partijai (angl. Cambodia National Rescue Party) (CNRP) priklausantiems Nacionalinės Asamblėjos bei Senato nariams, kad jie galėtų dirbti laisvai ir nebijodami arešto ar persekiojimo, taip pat ragina nebenaudoti teismų politiniais tikslais siekiant, kad jie persekiotų žmones dėl politiškai motyvuotų ir suklastotų kaltinimų;

| 3. | ragina Nacionalinę Asamblėją nedelsiant vėl į savo sudėtį priimti Sam Rainsy ir grąžinti jo parlamentinį imunitetą; |
| --- | --- |

3.

ragina Nacionalinę Asamblėją nedelsiant vėl į savo sudėtį priimti Sam Rainsy ir grąžinti jo parlamentinį imunitetą;

| 4. | ragina Kambodžos vyriausybę pripažinti teisėtą ir naudingą pilietinės visuomenės, profesinių sąjungų ir politinės opozicijos vaidmenį prisidedant prie bendro Kambodžos ekonominio ir politinio vystymosi; |
| --- | --- |

4.

ragina Kambodžos vyriausybę pripažinti teisėtą ir naudingą pilietinės visuomenės, profesinių sąjungų ir politinės opozicijos vaidmenį prisidedant prie bendro Kambodžos ekonominio ir politinio vystymosi;

| 5. | ragina vyriausybę siekti stiprinti demokratiją ir teisės viršenybę, taip pat gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves – tai apima visišką konstitucinių nuostatų dėl pliuralizmo ir asociacijų bei žodžio laisvės laikymąsi; |
| --- | --- |

5.

ragina vyriausybę siekti stiprinti demokratiją ir teisės viršenybę, taip pat gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves – tai apima visišką konstitucinių nuostatų dėl pliuralizmo ir asociacijų bei žodžio laisvės laikymąsi;

| 6. | primena, kad nebauginanti demokratinio dialogo aplinka yra būtina siekiant šalyje užtikrinti politinį stabilumą, demokratiją ir taikią visuomenę, taip pat ragina vyriausybę imtis visų reikalingų priemonių siekiant užtikrinti visų demokratiškai išrinktų Kambodžos atstovų saugumą, kad ir kokios būtų jų politinės pažiūros; |
| --- | --- |

6.

primena, kad nebauginanti demokratinio dialogo aplinka yra būtina siekiant šalyje užtikrinti politinį stabilumą, demokratiją ir taikią visuomenę, taip pat ragina vyriausybę imtis visų reikalingų priemonių siekiant užtikrinti visų demokratiškai išrinktų Kambodžos atstovų saugumą, kad ir kokios būtų jų politinės pažiūros;

| 7. | pažymi, kad Naujosios liaudies armijos (CPP) ir CNRP vadovų kultūringas dialogas įžiebė viltį, kad Kambodžos demokratija krypsta teigiama linkme; ragina Kambodžos vyriausybę ir opoziciją pradėti rimtą ir prasmingą dialogą; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Naujosios liaudies armijos (CPP) ir CNRP vadovų kultūringas dialogas įžiebė viltį, kad Kambodžos demokratija krypsta teigiama linkme; ragina Kambodžos vyriausybę ir opoziciją pradėti rimtą ir prasmingą dialogą;

| 8. | ragina vyriausybę užtikrinti, kad dalyvaujant Jungtinėms Tautoms būtų vykdomi išsamūs ir nešališki tyrimai, padėsiantys persekioti visus asmenis, atsakingus už neseniai ginkluotųjų pajėgų atstovų įvykdytą dviejų CNRP priklausančių Nacionalinės Asamblėjos narių brutalų užpuolimą ir už tai, kad policija piktnaudžiavo jėga, malšindama demonstracijas, streikus ir socialinius neramumus; |
| --- | --- |

8.

ragina vyriausybę užtikrinti, kad dalyvaujant Jungtinėms Tautoms būtų vykdomi išsamūs ir nešališki tyrimai, padėsiantys persekioti visus asmenis, atsakingus už neseniai ginkluotųjų pajėgų atstovų įvykdytą dviejų CNRP priklausančių Nacionalinės Asamblėjos narių brutalų užpuolimą ir už tai, kad policija piktnaudžiavo jėga, malšindama demonstracijas, streikus ir socialinius neramumus;

| 9. | ragina vyriausybę panaikinti Asociacijų ir nevyriausybinių organizacijų įstatymą, kurį neseniai priėmus valstybės valdžios institucijoms buvo suteiktos galios savavališkai uždaryti žmogaus teisių organizacijas ir trukdyti joms steigtis ir dėl kurio Kambodžoje jau pradėjo blogėti žmogaus teisių gynimo sąlygos; |
| --- | --- |

9.

ragina vyriausybę panaikinti Asociacijų ir nevyriausybinių organizacijų įstatymą, kurį neseniai priėmus valstybės valdžios institucijoms buvo suteiktos galios savavališkai uždaryti žmogaus teisių organizacijas ir trukdyti joms steigtis ir dėl kurio Kambodžoje jau pradėjo blogėti žmogaus teisių gynimo sąlygos;

| 10. | ragina vyriausybę ir parlamentą užtikrinti tikrą ir rimtą konsultavimąsi su visais subjektais, kuriems poveikį daro įstatymo projektai, pvz., įstatymų dėl profesinių sąjungų, dėl elektroninių nusikaltimų ir telekomunikacijų projektai, ir užtikrinti, kad jie atitiktų su žmogaus teisėmis susijusias Kambodžos prievoles ir įsipareigojimus pagal jos pačios ir tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

10.

ragina vyriausybę ir parlamentą užtikrinti tikrą ir rimtą konsultavimąsi su visais subjektais, kuriems poveikį daro įstatymo projektai, pvz., įstatymų dėl profesinių sąjungų, dėl elektroninių nusikaltimų ir telekomunikacijų projektai, ir užtikrinti, kad jie atitiktų su žmogaus teisėmis susijusias Kambodžos prievoles ir įsipareigojimus pagal jos pačios ir tarptautinę teisę;

| 11. | ragina Kambodžos vyriausybę padaryti galą savavališkiems sulaikymams ir įtartiniems dingimams ir leisti savanoriškoms ir žmogaus teisių organizacijoms veikti laisvai; ragina Kambodžos vyriausybę rimtai ištirti Khem Sapatho dingimą; |
| --- | --- |

11.

ragina Kambodžos vyriausybę padaryti galą savavališkiems sulaikymams ir įtartiniems dingimams ir leisti savanoriškoms ir žmogaus teisių organizacijoms veikti laisvai; ragina Kambodžos vyriausybę rimtai ištirti Khem Sapatho dingimą;

| 12. | ragina atitinkamas valdžios institucijas nutraukti žmogaus teisių gynėjų persekiojimą pagal kitus galiojančius įstatymus, kuriais naudojamasi persekiojant už jų darbą žmogaus teisių srityje, ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus dėl politinių motyvų ir suklastotų kaltinimų įkalintus asmenis; |
| --- | --- |

12.

ragina atitinkamas valdžios institucijas nutraukti žmogaus teisių gynėjų persekiojimą pagal kitus galiojančius įstatymus, kuriais naudojamasi persekiojant už jų darbą žmogaus teisių srityje, ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus dėl politinių motyvų ir suklastotų kaltinimų įkalintus asmenis;

| 13. | ragina valstybes nares, Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybą ir Komisiją pagal ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje nedelsiant Kambodžos valdžios institucijoms pareikšti susirūpinimą dėl pirmiau įvardytų problemų ir pateikti rekomendacijas; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares, Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybą ir Komisiją pagal ES strateginę programą žmogaus teisių ir demokratijos srityje nedelsiant Kambodžos valdžios institucijoms pareikšti susirūpinimą dėl pirmiau įvardytų problemų ir pateikti rekomendacijas;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos sekretoriatui, JT Žmogaus teisių tarybai ir Kambodžos Karalystės vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos sekretoriatui, JT Žmogaus teisių tarybai ir Kambodžos Karalystės vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/135 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/135

---

P8_TA(2015)0414

Žodžio laisvė Bangladeše

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žodžio laisvės Bangladeše (2015/2970(RSP))

(2017/C 366/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bangladešo, ypač į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir artėjančių rinkimų Bangladeše (1), 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų Bangladeše (2) ir 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl neseniai įvykusių rinkimų Bangladeše (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bangladešo, ypač į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir artėjančių rinkimų Bangladeše (1), 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų Bangladeše (2) ir 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl neseniai įvykusių rinkimų Bangladeše (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (4) ir į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl skaitmeninės laisvės strategijos ES užsienio politikoje (4) ir į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl spaudos ir žiniasklaidos laisvės pasaulyje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimą dėl partnerystės ir vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. Europos bendrijos ir Bangladešo Liaudies Respublikos bendradarbiavimo susitarimą dėl partnerystės ir vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 1 d. ir 2015 m. rugpjūčio 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai pareiškimus dėl tinklaraštininkų nužudymų Bangladeše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 1 d. ir 2015 m. rugpjūčio 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai pareiškimus dėl tinklaraštininkų nužudymų Bangladeše,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 7 d. JT ekspertų pareiškimą, kuriuo smerkiamas tinklaraštininko Niloy Neel nužudymas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 7 d. JT ekspertų pareiškimą, kuriuo smerkiamas tinklaraštininko Niloy Neel nužudymas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra'ado Al Husseino pareiškimą, kuriuo valstybė raginama suteikti geresnę apsaugą rašytojams, leidėjams ir kitiems žmonėms, kuriems grasina ekstremistai Bangladeše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra'ado Al Husseino pareiškimą, kuriuo valstybė raginama suteikti geresnę apsaugą rašytojams, leidėjams ir kitiems žmonėms, kuriems grasina ekstremistai Bangladeše,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 11 d. ES delegacijos Bangladeše pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 11 d. ES delegacijos Bangladeše pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai pareiškimą dėl Muhammadui Kamaruzzamanui gresiančios mirties bausmės Bangladeše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai pareiškimą dėl Muhammadui Kamaruzzamanui gresiančios mirties bausmės Bangladeše,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 29 d. ES delegacijos Bangladeše pareiškimą dėl mirties bausmės šalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 29 d. ES delegacijos Bangladeše pareiškimą dėl mirties bausmės šalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo klausimais preliminarią išvadą po apsilankymo Bangladeše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo klausimais preliminarią išvadą po apsilankymo Bangladeše,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalis yra Bangladešas, ypač į jo 19 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalis yra Bangladešas, ypač į jo 19 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. ES gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. ES gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją žodžio laisvė, be kita ko, spaudos ir žiniasklaidos laisvė, yra neatsiejamas demokratinės, pliuralistinės ir atviros visuomenės ramstis; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją žodžio laisvė, be kita ko, spaudos ir žiniasklaidos laisvė, yra neatsiejamas demokratinės, pliuralistinės ir atviros visuomenės ramstis;

| B. | kadangi religijos ar tikėjimo laisvės propagavimas ir apsauga yra vienas iš pagrindinių ES žmogaus teisių politikos prioritetų, įskaitant visapusišką pritarimą nediskriminavimo principui ir vienodą žmonių, išpažįstančių neteistinį tikėjimą arba neišpažįstančių jokio tikėjimo, apsaugą; |
| --- | --- |

B.

kadangi religijos ar tikėjimo laisvės propagavimas ir apsauga yra vienas iš pagrindinių ES žmogaus teisių politikos prioritetų, įskaitant visapusišką pritarimą nediskriminavimo principui ir vienodą žmonių, išpažįstančių neteistinį tikėjimą arba neišpažįstančių jokio tikėjimo, apsaugą;

| C. | kadangi Bangladešas per pastaruosius metus padarė didelę pažangą, visų pirma siekdamas Tūkstantmečio vystymosi tikslų; kadangi ES ir Bangladešą sieja geri ir ilgalaikiai santykiai, įskaitant santykius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi; |
| --- | --- |

C.

kadangi Bangladešas per pastaruosius metus padarė didelę pažangą, visų pirma siekdamas Tūkstantmečio vystymosi tikslų; kadangi ES ir Bangladešą sieja geri ir ilgalaikiai santykiai, įskaitant santykius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi;

| D. | kadangi 2014 m. priimtoje Bangladešo Konstitucijoje įtvirtintos pagrindinės laisvės, įskaitant žodžio laisvę; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014 m. priimtoje Bangladešo Konstitucijoje įtvirtintos pagrindinės laisvės, įskaitant žodžio laisvę;

| E. | kadangi pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių pažeidimai, įskaitant prieš žurnalistus ir tinklaraštininkus nukreiptą smurtą, kurstymą, neapykantą kurstančią kalbą, priekabiavimą, bauginimą ir cenzūrą, ir toliau yra plačiai paplitę Bangladeše; kadangi Bangladešas pagal pasaulio spaudos laisvės indeksą užima 146 vietą iš 180; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių pažeidimai, įskaitant prieš žurnalistus ir tinklaraštininkus nukreiptą smurtą, kurstymą, neapykantą kurstančią kalbą, priekabiavimą, bauginimą ir cenzūrą, ir toliau yra plačiai paplitę Bangladeše; kadangi Bangladešas pagal pasaulio spaudos laisvės indeksą užima 146 vietą iš 180;

| F. | kadangi išaugo įtampa tarp pasaulietiškų ir religinių jėgų ir padaugėjo smurto prieš prieštaravimą reiškiančius asmenis; kadangi daugelį metų fundamentalistinės šalies viduje kilusios islamo ekstremistų grupės (pirmiausiai „Ansarullah Bangla Team“) skelbia sąrašą žmonių, kurie laikomi islamo kritikais ir su kuriais raginama susidoroti (įskaitant Sacharovo premijos laureatę Taslimą Nasreen), bei ragina žudyti pasaulietiškus tinklaraštininkus ir rašytojus, tuo pačiu metu beveik nebaudžiamai vykdydamos žiaurias žmogžudystes; |
| --- | --- |

F.

kadangi išaugo įtampa tarp pasaulietiškų ir religinių jėgų ir padaugėjo smurto prieš prieštaravimą reiškiančius asmenis; kadangi daugelį metų fundamentalistinės šalies viduje kilusios islamo ekstremistų grupės (pirmiausiai „Ansarullah Bangla Team“) skelbia sąrašą žmonių, kurie laikomi islamo kritikais ir su kuriais raginama susidoroti (įskaitant Sacharovo premijos laureatę Taslimą Nasreen), bei ragina žudyti pasaulietiškus tinklaraštininkus ir rašytojus, tuo pačiu metu beveik nebaudžiamai vykdydamos žiaurias žmogžudystes;

| G. | kadangi 2015 m. spalio 31 d.„Jagriti Prokashoni“ leidyklos leidėjas Faisal Arefin Dipan buvo žiauriai nužudytas mačetėmis savo biure Dakoje; kadangi tą pačią dieną buvo užpulti ir sužeisti kitas leidėjas ir du rašytojai ir kadangi kitiems vis dar grasinama; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. spalio 31 d.„Jagriti Prokashoni“ leidyklos leidėjas Faisal Arefin Dipan buvo žiauriai nužudytas mačetėmis savo biure Dakoje; kadangi tą pačią dieną buvo užpulti ir sužeisti kitas leidėjas ir du rašytojai ir kadangi kitiems vis dar grasinama;

| H. | kadangi šiais metais buvo nužudyti bent penki pasaulietiški tinklaraštininkai ir žurnalistai (Niladri Chatterjee, dar žinomas kaip Niloy Neel, Faisal Arefin Dipan, Ananta Bijoy Das, Washiqur Rahman Babu ir Abhijit Roy) dėl to, kad jie pasinaudojo savo pagrindine teise į žodžio laisvę politiniais, socialiniais ir religiniai klausimais; kadangi islamistų ekstremistų grupuotės prisiėmė atsakomybę už keletą nužudymų; |
| --- | --- |

H.

kadangi šiais metais buvo nužudyti bent penki pasaulietiški tinklaraštininkai ir žurnalistai (Niladri Chatterjee, dar žinomas kaip Niloy Neel, Faisal Arefin Dipan, Ananta Bijoy Das, Washiqur Rahman Babu ir Abhijit Roy) dėl to, kad jie pasinaudojo savo pagrindine teise į žodžio laisvę politiniais, socialiniais ir religiniai klausimais; kadangi islamistų ekstremistų grupuotės prisiėmė atsakomybę už keletą nužudymų;

| I. | kadangi žinomas tinklaraštininkas Ahmed Rajib Haider buvo nužudytas 2013 m., o 2014 m. – universiteto dėstytojas A.K.M. Shafiul Islam; kadangi daug kitų tinklaraštininkų susilaukė grasinimų socialinėje žiniasklaidoje – tinkle „Facebook“ paskelbti taikinių sąrašai, kuriuose išvardyti pasaulietiški rašytojai – arba išgyveno pasikėsinimus nužudyti, o keletas jų nustojo rašyti arba pabėgo iš šalies; |
| --- | --- |

I.

kadangi žinomas tinklaraštininkas Ahmed Rajib Haider buvo nužudytas 2013 m., o 2014 m. – universiteto dėstytojas A.K.M. Shafiul Islam; kadangi daug kitų tinklaraštininkų susilaukė grasinimų socialinėje žiniasklaidoje – tinkle „Facebook“ paskelbti taikinių sąrašai, kuriuose išvardyti pasaulietiški rašytojai – arba išgyveno pasikėsinimus nužudyti, o keletas jų nustojo rašyti arba pabėgo iš šalies;

| J. | kadangi Ministrė Pirmininkė Sheikh Hasina pasmerkė žudymus ir pareiškė, kad vyriausybė yra įsipareigojusi kovoti su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu; kadangi ji paskelbė netoleravimo politiką prieš bet kokius teisėsaugos institucijų vykdomus žmogaus teisių pažeidimus ir priėmė Policijos reformos aktą, kuriame nustatytas elgesio kodeksas; kadangi, nepaisant to, ji taip pat pritarė tam, kad vyriausybė suimtų pasaulietiškus tinklaraštininkus ir kad būtų įsteigta žvalgybos grupė, kuri tikrintų socialinę žiniasklaidą dėl potencialiai šventvagiško turinio; |
| --- | --- |

J.

kadangi Ministrė Pirmininkė Sheikh Hasina pasmerkė žudymus ir pareiškė, kad vyriausybė yra įsipareigojusi kovoti su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu; kadangi ji paskelbė netoleravimo politiką prieš bet kokius teisėsaugos institucijų vykdomus žmogaus teisių pažeidimus ir priėmė Policijos reformos aktą, kuriame nustatytas elgesio kodeksas; kadangi, nepaisant to, ji taip pat pritarė tam, kad vyriausybė suimtų pasaulietiškus tinklaraštininkus ir kad būtų įsteigta žvalgybos grupė, kuri tikrintų socialinę žiniasklaidą dėl potencialiai šventvagiško turinio;

| K. | kadangi 2014 m. rugpjūčio mėn. Bangladešo vyriausybė nustatė naują žiniasklaidos politiką, dėl kurios ir toliau kyla susirūpinimas dėl žodžio laisvės; kadangi pagal kai kurias šios politikos nuostatas nustatomi žiniasklaidos laisvės apribojimai, pavyzdžiui, draudžiant teiginius, kurie yra „antivalstybiniai“, „išjuokia nacionalinę ideologiją“ arba „nedera su Bangladešo kultūra“, tai pat draudžiant pranešti apie „anarchiją, maištą arba smurtą“; kadangi Bangladešo vyriausybė sustiprino savo represijas prieš socialinę žiniasklaidą, laikinai arba visiškai sustabdydama prieigą prie viso interneto, „Facebook“, „WhatsApp“, „Viber“ ir „Messenger“; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2014 m. rugpjūčio mėn. Bangladešo vyriausybė nustatė naują žiniasklaidos politiką, dėl kurios ir toliau kyla susirūpinimas dėl žodžio laisvės; kadangi pagal kai kurias šios politikos nuostatas nustatomi žiniasklaidos laisvės apribojimai, pavyzdžiui, draudžiant teiginius, kurie yra „antivalstybiniai“, „išjuokia nacionalinę ideologiją“ arba „nedera su Bangladešo kultūra“, tai pat draudžiant pranešti apie „anarchiją, maištą arba smurtą“; kadangi Bangladešo vyriausybė sustiprino savo represijas prieš socialinę žiniasklaidą, laikinai arba visiškai sustabdydama prieigą prie viso interneto, „Facebook“, „WhatsApp“, „Viber“ ir „Messenger“;

| L. | kadangi pastaraisiais mėnesiais keletas žurnalistų buvo suimti ir apkaltinti pažeidę Informacinių ir ryšių technologijų aktą (IRT aktą), kuriuo numatoma baudžiamoji atsakomybė už šmeižikiškus ir „antivalstybinius“ leidinius; |
| --- | --- |

L.

kadangi pastaraisiais mėnesiais keletas žurnalistų buvo suimti ir apkaltinti pažeidę Informacinių ir ryšių technologijų aktą (IRT aktą), kuriuo numatoma baudžiamoji atsakomybė už šmeižikiškus ir „antivalstybinius“ leidinius;

| M. | kadangi nuo nepagrįsto atitinkamų teisės aktų priėmimo 2014 m. grėsmingai padaugėjo priekabiavimo atvejų; kadangi 13 žiniasklaidos sektoriaus darbuotojų iškeltos bylos dėl nepagarbos teismui, o tai sustiprino bendrą baimės ir bauginimo atmosferą ir skatina vidinę cenzūrą; |
| --- | --- |

M.

kadangi nuo nepagrįsto atitinkamų teisės aktų priėmimo 2014 m. grėsmingai padaugėjo priekabiavimo atvejų; kadangi 13 žiniasklaidos sektoriaus darbuotojų iškeltos bylos dėl nepagarbos teismui, o tai sustiprino bendrą baimės ir bauginimo atmosferą ir skatina vidinę cenzūrą;

| N. | kadangi 2015 m. rugpjūčio 16 d. internetinio laikraščio „Uttaradhikar Ekattor News“ savininkas ir žurnalistas Probir Sikdar buvo suimtas dėl to, kad tinkle „Facebook“ tariamai apšmeižė vyriausybės ministrą; kadangi 2015 m. rugpjūčio 18 d. Bangladešo žurnalistų federacinės sąjungos prezidentas Mahmud Shaukat buvo suimtas dėl 2015 m. sausio 23 d. tariamai įvykdytų autobusų padegimų ir apkaltintas trijose bylose dėl tariamų išpuolių; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2015 m. rugpjūčio 16 d. internetinio laikraščio „Uttaradhikar Ekattor News“ savininkas ir žurnalistas Probir Sikdar buvo suimtas dėl to, kad tinkle „Facebook“ tariamai apšmeižė vyriausybės ministrą; kadangi 2015 m. rugpjūčio 18 d. Bangladešo žurnalistų federacinės sąjungos prezidentas Mahmud Shaukat buvo suimtas dėl 2015 m. sausio 23 d. tariamai įvykdytų autobusų padegimų ir apkaltintas trijose bylose dėl tariamų išpuolių;

| O. | kadangi pastaraisiais metais kai kurie opozicinių partijų nariai dingo neaiškiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

O.

kadangi pastaraisiais metais kai kurie opozicinių partijų nariai dingo neaiškiomis aplinkybėmis;

| P. | kadangi ES prieštarauja mirties bausmės taikymui visais atvejais ir visomis aplinkybėmis ir nuolat ragina ją panaikinti visame pasaulyje; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES prieštarauja mirties bausmės taikymui visais atvejais ir visomis aplinkybėmis ir nuolat ragina ją panaikinti visame pasaulyje;

| Q. | kadangi 2015 m. lapkričio 21 d. dviems vyresnio amžiaus Bangladešo opozicijos lyderiams buvo įvykdyta mirties bausmė už karo nusikaltimus, padarytus per 1971 m. nepriklausomybės karą su Pakistanu, po to, kai buvo atmesti jų paskutiniai malonės prašymai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2015 m. lapkričio 21 d. dviems vyresnio amžiaus Bangladešo opozicijos lyderiams buvo įvykdyta mirties bausmė už karo nusikaltimus, padarytus per 1971 m. nepriklausomybės karą su Pakistanu, po to, kai buvo atmesti jų paskutiniai malonės prašymai;

| R. | kadangi 2015 m. lapkričio 18 d. buvo nušautas italas kunigas ir gydytojas Piero Arolari, 2015 m. rugsėjo 28 d. nužudytas humanitarinės pagalbos darbuotojas italas Cesare Tavella, 2015 m. spalio 3 d. – socialinis darbuotojas japonas Hoshi Kunio, o už tai (kaip ir už 2015 m. spalio 24 d. bombų sprogimus vykstant Atminimo dienos (Ašura) procesijai pagrindinėje musulmonų šiitų šventykloje Dakoje, kurių metu žuvo vienas paauglys ir sužeista dešimtys kitų žmonių) prisiėmė atsakomybę grupuotės „Islamo valstybė“ kovotojai; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2015 m. lapkričio 18 d. buvo nušautas italas kunigas ir gydytojas Piero Arolari, 2015 m. rugsėjo 28 d. nužudytas humanitarinės pagalbos darbuotojas italas Cesare Tavella, 2015 m. spalio 3 d. – socialinis darbuotojas japonas Hoshi Kunio, o už tai (kaip ir už 2015 m. spalio 24 d. bombų sprogimus vykstant Atminimo dienos (Ašura) procesijai pagrindinėje musulmonų šiitų šventykloje Dakoje, kurių metu žuvo vienas paauglys ir sužeista dešimtys kitų žmonių) prisiėmė atsakomybę grupuotės „Islamo valstybė“ kovotojai;

| S. | kadangi vyriausybė pasiūlė Užsienio aukų (savanoriškos veiklos) reglamentavimo akto projektą, kurio paskirtis – reglamentuoti bet kokios dotacijų iš užsienio gaunančios grupės veiklą ir finansavimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi vyriausybė pasiūlė Užsienio aukų (savanoriškos veiklos) reglamentavimo akto projektą, kurio paskirtis – reglamentuoti bet kokios dotacijų iš užsienio gaunančios grupės veiklą ir finansavimą;

| 1. | smerkia vis dažnesnius islamizmo ekstremistų išpuolius prieš pasaulietinius rašytojus, tinklaraštininkus, religines mažumas ir užsienio pagalbos darbuotojus; apgailestauja dėl žmonių aukų ir reiškia nuoširdžią užuojautą aukoms ir jų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

smerkia vis dažnesnius islamizmo ekstremistų išpuolius prieš pasaulietinius rašytojus, tinklaraštininkus, religines mažumas ir užsienio pagalbos darbuotojus; apgailestauja dėl žmonių aukų ir reiškia nuoširdžią užuojautą aukoms ir jų šeimoms;

| 2. | ragina Bangladešo valdžios institucijas dar labiau pasmerkti tebevykstančius siaubingus išpuolius prieš žodžio laisvę ir imtis veiksmų, kad būtų nedelsiant nutraukti visi smurto, priekabiavimo, bauginimo ir cenzūros veiksmai, nukreipti prieš žurnalistus, tinklaraštininkus ir pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

2.

ragina Bangladešo valdžios institucijas dar labiau pasmerkti tebevykstančius siaubingus išpuolius prieš žodžio laisvę ir imtis veiksmų, kad būtų nedelsiant nutraukti visi smurto, priekabiavimo, bauginimo ir cenzūros veiksmai, nukreipti prieš žurnalistus, tinklaraštininkus ir pilietinę visuomenę;

| 3. | reiškia didžiausią susirūpinimą dėl blogėjančių sąlygų įgyvendinti teisę į žodžio laisvę, drauge plintant religiniam fundamentalizmui, netolerancijai ir ekstremistiniam smurtui Bangladeše; ragina Bangladešo valdžios institucijas dėti daugiau pastangų gerinant aktyvistų ir žurnalistų apsaugą, kurią užtikrina valdžios institucijos; ragina visas politines partijas ir jų lyderius nedviprasmiškai ir besąlygiškai pasmerkti ekstremistinį smurtą bei palaikyti teisę į žodžio laisvę; |
| --- | --- |

3.

reiškia didžiausią susirūpinimą dėl blogėjančių sąlygų įgyvendinti teisę į žodžio laisvę, drauge plintant religiniam fundamentalizmui, netolerancijai ir ekstremistiniam smurtui Bangladeše; ragina Bangladešo valdžios institucijas dėti daugiau pastangų gerinant aktyvistų ir žurnalistų apsaugą, kurią užtikrina valdžios institucijos; ragina visas politines partijas ir jų lyderius nedviprasmiškai ir besąlygiškai pasmerkti ekstremistinį smurtą bei palaikyti teisę į žodžio laisvę;

| 4. | primena kompetentingoms Bangladešo valdžios institucijoms apie jų nacionalinius ir tarptautinius teisinius įsipareigojimus, įskaitant jų pareigą užtikrinti visų piliečių saugumą ir saugą, nepaisant jų politinių ar religinių įsitikinimų, ir užtikrinti, kad saviraiškos ir spaudos laisves šalyje būtų galima įgyvendinti netrikdant savavališkiems suvaržymams ir cenzūrai; |
| --- | --- |

4.

primena kompetentingoms Bangladešo valdžios institucijoms apie jų nacionalinius ir tarptautinius teisinius įsipareigojimus, įskaitant jų pareigą užtikrinti visų piliečių saugumą ir saugą, nepaisant jų politinių ar religinių įsitikinimų, ir užtikrinti, kad saviraiškos ir spaudos laisves šalyje būtų galima įgyvendinti netrikdant savavališkiems suvaržymams ir cenzūrai;

| 5. | ragina Bangladešo valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų atlikti nepriklausomi tyrimai ir pateikti paaiškinimai dėl opozicinių partijų narių, kurie dingo per pastaruosius keletą metų, ypač mėnesiais iki ir po 2014 m. sausio mėn. vykusių rinkimų; |
| --- | --- |

5.

ragina Bangladešo valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų atlikti nepriklausomi tyrimai ir pateikti paaiškinimai dėl opozicinių partijų narių, kurie dingo per pastaruosius keletą metų, ypač mėnesiais iki ir po 2014 m. sausio mėn. vykusių rinkimų;

| 6. | primygtinai ragina Bangladešo valdžios institucijas užkirsti kelią nebaudžiamumui ir padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų nustatyti ir atsakomybėn patraukti visi išpuolių vykdytojai, pradedant nepriklausomus, pasitikėjimą keliančius ir skaidrius tyrimus bei užtikrinant teisingą bylų nagrinėjimą, netaikant mirties bausmės; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina Bangladešo valdžios institucijas užkirsti kelią nebaudžiamumui ir padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų nustatyti ir atsakomybėn patraukti visi išpuolių vykdytojai, pradedant nepriklausomus, pasitikėjimą keliančius ir skaidrius tyrimus bei užtikrinant teisingą bylų nagrinėjimą, netaikant mirties bausmės;

| 7. | atkreipia dėmesį į pastangas suimti asmenis, susijusius su Abhijito Roy, Washiquro Rahmano Babu ir Niladri Chatterjee nužudymais; palankiai vertina pažangą, pasiektą atliekant baudžiamuosius Italijos piliečio Cesare Tavellos ir Japonijos piliečio Konio Hoshi mirties tyrimus; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į pastangas suimti asmenis, susijusius su Abhijito Roy, Washiquro Rahmano Babu ir Niladri Chatterjee nužudymais; palankiai vertina pažangą, pasiektą atliekant baudžiamuosius Italijos piliečio Cesare Tavellos ir Japonijos piliečio Konio Hoshi mirties tyrimus;

| 8. | primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę imtis būtinų veiksmų, kad būtų išvengta naujų nužudymų, taikant veiksmingas priemones, skirtas apsaugoti autorius, leidėjus ir kitus asmenis, kuriems buvo grasinta, ne tik suteikiant specialią fizinę apsaugą galimoms smurto aukoms, bet ir pradedant viešas diskusijas, kuriomis kovojama su visų rūšių ekstremistinėmis pažiūromis; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę imtis būtinų veiksmų, kad būtų išvengta naujų nužudymų, taikant veiksmingas priemones, skirtas apsaugoti autorius, leidėjus ir kitus asmenis, kuriems buvo grasinta, ne tik suteikiant specialią fizinę apsaugą galimoms smurto aukoms, bet ir pradedant viešas diskusijas, kuriomis kovojama su visų rūšių ekstremistinėmis pažiūromis;

| 9. | ragina Bangladešo valdžios institucijas atkurti visišką žiniasklaidos nepriklausomumą, panaikinti visus kaltinimus vyriausybę kritikuojančią medžiagą paskelbusiems leidėjams ir žurnalistams, nedelsiant leisti iš naujo atidaryti visas uždarytas žiniasklaidos priemones ir nedelsiant atkurti visapusišką ir nevaržomą prieigą prie visų rūšių leidinių, įskaitant elektroninius; |
| --- | --- |

9.

ragina Bangladešo valdžios institucijas atkurti visišką žiniasklaidos nepriklausomumą, panaikinti visus kaltinimus vyriausybę kritikuojančią medžiagą paskelbusiems leidėjams ir žurnalistams, nedelsiant leisti iš naujo atidaryti visas uždarytas žiniasklaidos priemones ir nedelsiant atkurti visapusišką ir nevaržomą prieigą prie visų rūšių leidinių, įskaitant elektroninius;

| 10. | ragina Bangladešo valdžios institucijas skubiai įvykdyti savo įsipareigojimus ir taikyti 2013 m. patvirtintą JT Veiksmų planą dėl nebaudžiamumo problemos ir žurnalistų saugumo; |
| --- | --- |

10.

ragina Bangladešo valdžios institucijas skubiai įvykdyti savo įsipareigojimus ir taikyti 2013 m. patvirtintą JT Veiksmų planą dėl nebaudžiamumo problemos ir žurnalistų saugumo;

| 11. | ragina Bangladešo valdžios institucijas užtikrinti teismų sistemos nepriklausomumą ir nešališkumą bei iš dalies pakeisti Informacinių ir ryšių technologijų aktą ir 2015 m. priimtą Kibernetinio saugumo aktą, siekiant suderinti juos su tarptautiniais žodžio laisvės standartais, panaikinant „antivalstybinių“ leidinių kriminalizavimą; |
| --- | --- |

11.

ragina Bangladešo valdžios institucijas užtikrinti teismų sistemos nepriklausomumą ir nešališkumą bei iš dalies pakeisti Informacinių ir ryšių technologijų aktą ir 2015 m. priimtą Kibernetinio saugumo aktą, siekiant suderinti juos su tarptautiniais žodžio laisvės standartais, panaikinant „antivalstybinių“ leidinių kriminalizavimą;

| 12. | yra labai susirūpinęs dėl pasikartojančių smurto dėl etninių ir religinių priežasčių, ypač smurto dėl lyties prieš moteris ir LGBTI asmenis, atvejų; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę ir religines organizacijas bei jų lyderius pradėti susitaikymo procesą; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę imtis veiksmų siekiant patraukti atsakomybėn tokio smurto vykdytojus; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę taip pat suteikti pakankamą apsaugą ir garantijas mažumoms, pavyzdžiui, musulmonams šiitams ir achmaditams, induistams, budistams ir krikščionims, taip pat bihariams; |
| --- | --- |

12.

yra labai susirūpinęs dėl pasikartojančių smurto dėl etninių ir religinių priežasčių, ypač smurto dėl lyties prieš moteris ir LGBTI asmenis, atvejų; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę ir religines organizacijas bei jų lyderius pradėti susitaikymo procesą; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę imtis veiksmų siekiant patraukti atsakomybėn tokio smurto vykdytojus; primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę taip pat suteikti pakankamą apsaugą ir garantijas mažumoms, pavyzdžiui, musulmonams šiitams ir achmaditams, induistams, budistams ir krikščionims, taip pat bihariams;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais vyriausybė, taikydama 2014 m. priimtą Užsienio aukų (savanoriškos veiklos) reglamentavimo aktą, savavališkai kontroliavo teisėtų pilietinės visuomenės organizacijų veiklą; ragina Bangladešo valdžios institucijas, siekiant užkirsti kelią šiam reiškiniui, peržiūrėti šį teisės aktą; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais vyriausybė, taikydama 2014 m. priimtą Užsienio aukų (savanoriškos veiklos) reglamentavimo aktą, savavališkai kontroliavo teisėtų pilietinės visuomenės organizacijų veiklą; ragina Bangladešo valdžios institucijas, siekiant užkirsti kelią šiam reiškiniui, peržiūrėti šį teisės aktą;

| 14. | ragina Bangladešo valdžios institucijas skubiai įvykdyti savo įsipareigojimus ir taikyti 2013 m. patvirtintą JT Veiksmų planą dėl nebaudžiamumo problemos ir žurnalistų saugumo; |
| --- | --- |

14.

ragina Bangladešo valdžios institucijas skubiai įvykdyti savo įsipareigojimus ir taikyti 2013 m. patvirtintą JT Veiksmų planą dėl nebaudžiamumo problemos ir žurnalistų saugumo;

| 15. | prašo Bangladešo vyriausybės leisti šalyje veikiančioms tarptautinėms NVO vykdyti savo užduotis, taip pat užtikrinti, kad visos žmogaus teisių ir pilietinės visuomenės grupės galėtų dirbti netrikdomos baimės ir represijų; |
| --- | --- |

15.

prašo Bangladešo vyriausybės leisti šalyje veikiančioms tarptautinėms NVO vykdyti savo užduotis, taip pat užtikrinti, kad visos žmogaus teisių ir pilietinės visuomenės grupės galėtų dirbti netrikdomos baimės ir represijų;

| 16. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, ES delegaciją Bangladeše ir valstybių narių delegacijas atidžiai stebėti žmogaus teisių ir politinę padėtį Bangladeše ir pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, ES delegaciją Bangladeše ir valstybių narių delegacijas atidžiai stebėti žmogaus teisių ir politinę padėtį Bangladeše ir pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę;

| 17. | ragina ES vadovaujantis savo Strategine programa žmogaus teisių ir demokratijos srityje nedelsiant aptarti pirmiau minėtas problemas su Bangladešo valdžios institucijomis ir pateikti joms čia išdėstytas rekomendacijas; |
| --- | --- |

17.

ragina ES vadovaujantis savo Strategine programa žmogaus teisių ir demokratijos srityje nedelsiant aptarti pirmiau minėtas problemas su Bangladešo valdžios institucijomis ir pateikti joms čia išdėstytas rekomendacijas;

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Bangladešo vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Bangladešo vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0516.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0024.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0045.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0470.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0274.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/140

---

P8_TA(2015)0415

Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinė padėtis rengiantis 10-ajai PPO ministrų konferencijai

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinės padėties rengiantis 10-ajai PPO ministrų konferencijai (2015/2632(RSP))

(2017/C 366/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje priimtą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją (1),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge priimtą PPO ministrų deklaraciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge priimtą PPO ministrų deklaraciją (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po PPO ministrų konferencijos Honkonge (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po PPO ministrų konferencijos Honkonge (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją „Siekis reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją „Siekis reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (Dohos darbotvarkė), ypač į 2008 m. spalio 9 d. (5), 2009 m. gruodžio 16 d. (6), 2011 m. rugsėjo 14 d. (7) ir 2013 m. lapkričio 21 d. (8) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (Dohos darbotvarkė), ypač į 2008 m. spalio 9 d. (5), 2009 m. gruodžio 16 d. (6), 2011 m. rugsėjo 14 d. (7) ir 2013 m. lapkričio 21 d. (8) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio mėn. Balyje vykusios 9-osios ministrų konferencijos rezultatus ir visų pirma prekybos lengvinimo susitarimą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio mėn. Balyje vykusios 9-osios ministrų konferencijos rezultatus ir visų pirma prekybos lengvinimo susitarimą (9),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Ženevoje vykusios Parlamentinės konferencijos metinės sesijos PPO klausimais metu bendru sutarimu priimtą baigiamąjį dokumentą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Ženevoje vykusios Parlamentinės konferencijos metinės sesijos PPO klausimais metu bendru sutarimu priimtą baigiamąjį dokumentą (10),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 17 d. PPO delegacijos vadovų susitikime padarytus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 17 d. PPO delegacijos vadovų susitikime padarytus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslus (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslus (11),

| — | atsižvelgdamas į 5-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2015 m. birželio 30 d. – liepos 2 d. Ženevoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 5-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2015 m. birželio 30 d. – liepos 2 d. Ženevoje (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Dohos derybų raundas buvo pradėtas 2001 m. siekiant sukurti naujas prekybos galimybes, sugriežtinti daugiašalės prekybos taisykles ir ištaisyti esamus prekybos sistemos pusiausvyros sutrikimus derybų metu dėmesį sutelkiant į besivystančių šalių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius ir interesus; kadangi šie tikslai grindžiami įsitikinimu, kad teisingesnėmis ir objektyvesnėmis taisyklėmis paremta daugiašalė sistema galėtų prisidėti siekiant sąžiningos ir laisvos prekybos, kuria būtų skatinamas ekonomikos vystymasis visuose žemynuose ir mažinamas skurdas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Dohos derybų raundas buvo pradėtas 2001 m. siekiant sukurti naujas prekybos galimybes, sugriežtinti daugiašalės prekybos taisykles ir ištaisyti esamus prekybos sistemos pusiausvyros sutrikimus derybų metu dėmesį sutelkiant į besivystančių šalių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius ir interesus; kadangi šie tikslai grindžiami įsitikinimu, kad teisingesnėmis ir objektyvesnėmis taisyklėmis paremta daugiašalė sistema galėtų prisidėti siekiant sąžiningos ir laisvos prekybos, kuria būtų skatinamas ekonomikos vystymasis visuose žemynuose ir mažinamas skurdas;

| B. | kadangi ES nuolat propagavo tvirtą daugiašalėmis taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą, taip pat pripažindama, kad taikant papildomus metodus, pvz., dvišalius, regioninius ir tik tarp kelių šalių sudaromus susitarimus, taip pat gali būti skatinama atverti prekybą ir vystyti ekonomiką, ypač pradedant liberalizuoti politikos sritis, kurių klausimus ne taip išsamiai sprendžia PPO, atnaujinti taisykles ir drausmę jose, ir gali būti remiama daugiašalė sistema, jeigu tokie susitarimai suderinami su PPO reikalavimais, yra grindžiami bendromis taisyklėmis ir sudaro sąlygas galimam daugiašališkumo principo taikymui ateityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES nuolat propagavo tvirtą daugiašalėmis taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą, taip pat pripažindama, kad taikant papildomus metodus, pvz., dvišalius, regioninius ir tik tarp kelių šalių sudaromus susitarimus, taip pat gali būti skatinama atverti prekybą ir vystyti ekonomiką, ypač pradedant liberalizuoti politikos sritis, kurių klausimus ne taip išsamiai sprendžia PPO, atnaujinti taisykles ir drausmę jose, ir gali būti remiama daugiašalė sistema, jeigu tokie susitarimai suderinami su PPO reikalavimais, yra grindžiami bendromis taisyklėmis ir sudaro sąlygas galimam daugiašališkumo principo taikymui ateityje;

| C. | kadangi, nors PPO ir PPO susitarimuose įtvirtintos taisyklės atliko svarbų vaidmenį siekiant išvengti visapusiško ir plačiai paplitusio protekcionizmo kaip atsako į sunkiausią nuo praėjusio amžiaus ketvirtojo dešimtmečio finansų ir ekonomikos krizę, 2014 m. lapkričio mėn. PPO ataskaitoje teigiama, kad iš 1 244 ribojamųjų priemonių, užfiksuotų nuo krizės pradžios 2008 m., dabar panaikinta tik 282, todėl didėja poreikis imtis daugiau veiksmų, nukreiptų prieš šias priemones; kadangi neatnaujinus taisyklių gali būti imamasi naujų šiuolaikinių nacionalinių rinkų ir gamintojų apsaugos būdų; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nors PPO ir PPO susitarimuose įtvirtintos taisyklės atliko svarbų vaidmenį siekiant išvengti visapusiško ir plačiai paplitusio protekcionizmo kaip atsako į sunkiausią nuo praėjusio amžiaus ketvirtojo dešimtmečio finansų ir ekonomikos krizę, 2014 m. lapkričio mėn. PPO ataskaitoje teigiama, kad iš 1 244 ribojamųjų priemonių, užfiksuotų nuo krizės pradžios 2008 m., dabar panaikinta tik 282, todėl didėja poreikis imtis daugiau veiksmų, nukreiptų prieš šias priemones; kadangi neatnaujinus taisyklių gali būti imamasi naujų šiuolaikinių nacionalinių rinkų ir gamintojų apsaugos būdų;

| D. | kadangi atvirą ir sąžiningą daugiašalę prekybą labiau varžo įvairios netarifinės kliūtys, o ne prekybos muitų tarifai, kurių iš esmės atsisakoma dėl globalizacijos pažangos; |
| --- | --- |

D.

kadangi atvirą ir sąžiningą daugiašalę prekybą labiau varžo įvairios netarifinės kliūtys, o ne prekybos muitų tarifai, kurių iš esmės atsisakoma dėl globalizacijos pažangos;

| E. | kadangi vis dėlto svarbu atsižvelgti į tam tikrų sektorių, visų pirma žemės ūkio sektoriaus, pažeidžiamumą atvėrus rinką; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis dėlto svarbu atsižvelgti į tam tikrų sektorių, visų pirma žemės ūkio sektoriaus, pažeidžiamumą atvėrus rinką;

| F. | kadangi vykdydama bendros žemės ūkio politikos reformą Europos Sąjunga padeda įgyvendinti Dohos derybų raundo lūkesčius; |
| --- | --- |

F.

kadangi vykdydama bendros žemės ūkio politikos reformą Europos Sąjunga padeda įgyvendinti Dohos derybų raundo lūkesčius;

| G. | kadangi 2013 m. 9-osios ministrų konferencijos rezultatai sisteminiu požiūriu yra svarbūs organizacijai, o ypač svarbus prekybos lengvinimo susitarimas (PLS), dėl kurio buvo susitarta ir kuris yra pirmas pasiektas daugiašalis susitarimas nuo tada, kai 1995 m. buvo įsteigta PPO; kadangi 2015 m. spalio 5 d. Europos Sąjunga ratifikavo PLS; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2013 m. 9-osios ministrų konferencijos rezultatai sisteminiu požiūriu yra svarbūs organizacijai, o ypač svarbus prekybos lengvinimo susitarimas (PLS), dėl kurio buvo susitarta ir kuris yra pirmas pasiektas daugiašalis susitarimas nuo tada, kai 1995 m. buvo įsteigta PPO; kadangi 2015 m. spalio 5 d. Europos Sąjunga ratifikavo PLS;

| H. | kadangi pastaruoju metu vykusios diskusijos dėl to, kaip toliau spręsti klausimą dėl Dohos vystymosi darbotvarkės, akivaizdžiai parodė, kad reikia peržiūrėti tikslų mastą, norint iš tikrųjų pasiekti rezultatų visose derybų pakopose, ir kad šiuo atžvilgiu reikia visapusiškai atsižvelgti į šiandieninę prekybos aplinką; |
| --- | --- |

H.

kadangi pastaruoju metu vykusios diskusijos dėl to, kaip toliau spręsti klausimą dėl Dohos vystymosi darbotvarkės, akivaizdžiai parodė, kad reikia peržiūrėti tikslų mastą, norint iš tikrųjų pasiekti rezultatų visose derybų pakopose, ir kad šiuo atžvilgiu reikia visapusiškai atsižvelgti į šiandieninę prekybos aplinką;

| I. | kadangi 2015 m. gruodžio 15–18 d. Kenijoje įvyksianti 10-oji PPO ministrų konferencija bus pirmoji Afrikos šalyje surengta PPO ministrų konferencija; kadangi ES tebėra tvirtai įsipareigojusi įgyvendinti Dohos vystymosi darbotvarkę ir pripažįsta, kad, siekiant užtikrinti, jog PPO derybų vaidmuo išliktų pagrindinis toliau liberalizuojant prekybą pasaulio mastu, bus svarbu pasiekti politinį susitarimą dėl Dohos vystymosi darbotvarkės pasirašymo; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2015 m. gruodžio 15–18 d. Kenijoje įvyksianti 10-oji PPO ministrų konferencija bus pirmoji Afrikos šalyje surengta PPO ministrų konferencija; kadangi ES tebėra tvirtai įsipareigojusi įgyvendinti Dohos vystymosi darbotvarkę ir pripažįsta, kad, siekiant užtikrinti, jog PPO derybų vaidmuo išliktų pagrindinis toliau liberalizuojant prekybą pasaulio mastu, bus svarbu pasiekti politinį susitarimą dėl Dohos vystymosi darbotvarkės pasirašymo;

| 1. | pakartoja, kad yra visapusiškai įsipareigojęs siekti ilgalaikės naudos, gaunamos laikantis daugiašališkumo principo, ir ragina parengti prekybos darbotvarkę, kuri visų labui būtų grindžiama laisva ir sąžininga prekyba ir pagal kurią vystymasis būtų pagrindinis proceso veiksnys; |
| --- | --- |

1.

pakartoja, kad yra visapusiškai įsipareigojęs siekti ilgalaikės naudos, gaunamos laikantis daugiašališkumo principo, ir ragina parengti prekybos darbotvarkę, kuri visų labui būtų grindžiama laisva ir sąžininga prekyba ir pagal kurią vystymasis būtų pagrindinis proceso veiksnys;

| 2. | pabrėžia, kad derybų metu svarbu visapusiškai atsižvelgti į konkrečius mažas pajamas gaunančių besivystančių šalių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius ir interesus; mano, kad svarbu aiškiai apibrėžti mažas pajamas gaunančias besivystančias šalis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis; pakartoja, jog reikia užtikrinti, kad specialiojo ir diferencinio režimo principas būtų neatskiriama derybų dalis ir atspindėtų įvairius PPO narių ekonominio vystymosi lygius, kaip nustatyta Dohos ministrų deklaracijos 44 dalyje; mano, kad reikšmingos specialiojo ir diferencinio režimo nuostatos turi būti dar aiškiau apibrėžtos, nuolat persvarstomos ir tikslingos, kad būtų reaguojama į tų besivystančių šalių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių, kurioms labiausiai reikia pagalbos, poreikius; teigiamai vertina prekybos lengvinimo susitarimo pavyzdį taikant specialiojo ir diferencinio režimo principą dėl įgyvendinimo etapų, kuris galėtų tapti naudingu pavyzdžiu persvarstant specialiojo ir diferencinio režimo nuostatas ir siekiant užtikrinti, kad jos būtų tikslingos; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad derybų metu svarbu visapusiškai atsižvelgti į konkrečius mažas pajamas gaunančių besivystančių šalių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius ir interesus; mano, kad svarbu aiškiai apibrėžti mažas pajamas gaunančias besivystančias šalis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis; pakartoja, jog reikia užtikrinti, kad specialiojo ir diferencinio režimo principas būtų neatskiriama derybų dalis ir atspindėtų įvairius PPO narių ekonominio vystymosi lygius, kaip nustatyta Dohos ministrų deklaracijos 44 dalyje; mano, kad reikšmingos specialiojo ir diferencinio režimo nuostatos turi būti dar aiškiau apibrėžtos, nuolat persvarstomos ir tikslingos, kad būtų reaguojama į tų besivystančių šalių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių, kurioms labiausiai reikia pagalbos, poreikius; teigiamai vertina prekybos lengvinimo susitarimo pavyzdį taikant specialiojo ir diferencinio režimo principą dėl įgyvendinimo etapų, kuris galėtų tapti naudingu pavyzdžiu persvarstant specialiojo ir diferencinio režimo nuostatas ir siekiant užtikrinti, kad jos būtų tikslingos;

| 3. | remia PPO struktūrinę reformą, kuri reikalinga siekiant geriau užtikrinti bendrai taikomomis taisyklėmis grindžiamą, atvirą, sąžiningą ir nediskriminacinę prekybos sistemą, kurioje būtų labiau atsižvelgiama į įvairių ekonominės veiklos vykdytojų, pvz., MVĮ, labai mažų įmonių ir novatoriškų pradedančiųjų įmonių vaidmenį ir interesus; |
| --- | --- |

3.

remia PPO struktūrinę reformą, kuri reikalinga siekiant geriau užtikrinti bendrai taikomomis taisyklėmis grindžiamą, atvirą, sąžiningą ir nediskriminacinę prekybos sistemą, kurioje būtų labiau atsižvelgiama į įvairių ekonominės veiklos vykdytojų, pvz., MVĮ, labai mažų įmonių ir novatoriškų pradedančiųjų įmonių vaidmenį ir interesus;

| 4. | pabrėžia, kad svarbu remtis 9-ojoje ministrų konferencijoje priimtais sprendimais siekiant padaryti tikrą pažangą 2015 m. gruodžio mėn. Nairobyje vyksiančioje 10-ojoje ministrų konferencijoje, kad Dohos derybų raundas galėtų būti greitai užbaigtas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad svarbu remtis 9-ojoje ministrų konferencijoje priimtais sprendimais siekiant padaryti tikrą pažangą 2015 m. gruodžio mėn. Nairobyje vyksiančioje 10-ojoje ministrų konferencijoje, kad Dohos derybų raundas galėtų būti greitai užbaigtas;

| 5. | mano, kad prekybos liberalizavimas – svarbi priemonė siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir plėtros, tačiau liberalizuojant prekybą reikia taip pat įgyvendinti tinkamą gretutinę politiką, kuri apimtų makroekonomines ir mikroekonomines priemones, įskaitant biudžeto skaidrumą, fiskalinę politiką ir vienodą apmokestinimą, administracinį supaprastinimą, švietimą ir mokymą, institucines reformas bei socialinę politiką, siekiant gauti kuo daugiau naudos įgyvendinant prekybos reformas ir kuo geriau tą naudą paskirstyti ir siekiant veiksmingai kompensuoti bet kokį neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

5.

mano, kad prekybos liberalizavimas – svarbi priemonė siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir plėtros, tačiau liberalizuojant prekybą reikia taip pat įgyvendinti tinkamą gretutinę politiką, kuri apimtų makroekonomines ir mikroekonomines priemones, įskaitant biudžeto skaidrumą, fiskalinę politiką ir vienodą apmokestinimą, administracinį supaprastinimą, švietimą ir mokymą, institucines reformas bei socialinę politiką, siekiant gauti kuo daugiau naudos įgyvendinant prekybos reformas ir kuo geriau tą naudą paskirstyti ir siekiant veiksmingai kompensuoti bet kokį neigiamą poveikį;

| 6. | atkreipia dėmesį į 2015 m. liepos mėn. Ženevoje vykusią penktąją pagalbos prekybai peržiūros konferenciją tema „Prekybos sąnaudų mažinimas siekiant skatinti integracinį ir tvarų augimą“, kurioje pagrindinis dėmesys buvo skiriamas prekybos lengvinimo susitarimo įgyvendinimui; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į 2015 m. liepos mėn. Ženevoje vykusią penktąją pagalbos prekybai peržiūros konferenciją tema „Prekybos sąnaudų mažinimas siekiant skatinti integracinį ir tvarų augimą“, kurioje pagrindinis dėmesys buvo skiriamas prekybos lengvinimo susitarimo įgyvendinimui;

| 7. | ragina visas PPO nares kuo greičiau ratifikuoti ir įgyvendinti prekybos lengvinimo susitarimą, kad jis galėtų laiku įsigalioti iki 10-osios ministrų konferencijos; mano, kad šis susitarimas būtų labai naudingas visoms PPO narėms ir ypač besivystančioms šalims ir atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams, nes juo būtų padidintas skaidrumas ir teisinis saugumas ir sumažintos administracinės išlaidos bei muitinės procedūrų trukmė, o tai padėtų jiems visapusiškai pasinaudoti galimybėmis, kurias teikia gausėjančios regioninės ir pasaulinės tiekimo grandinės, taip pat MVI būtų sudarytos galimybės pasinaudoti atviresnėmis rinkomis; atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir toliau turėtų būti užtikrintas gebėjimų stiprinimas ir techninė pagalba, didžiausią dėmesį skiriant internetinėms parduotuvėms ir elektroninės dokumentacijos supaprastinimui, siekiant sudaryti joms sąlygas didinti savo gamybos pajėgumus ir pasaulinėse vertės grandinėse pasinaudoti didesne pridėtinės vertės dalimi; |
| --- | --- |

7.

ragina visas PPO nares kuo greičiau ratifikuoti ir įgyvendinti prekybos lengvinimo susitarimą, kad jis galėtų laiku įsigalioti iki 10-osios ministrų konferencijos; mano, kad šis susitarimas būtų labai naudingas visoms PPO narėms ir ypač besivystančioms šalims ir atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams, nes juo būtų padidintas skaidrumas ir teisinis saugumas ir sumažintos administracinės išlaidos bei muitinės procedūrų trukmė, o tai padėtų jiems visapusiškai pasinaudoti galimybėmis, kurias teikia gausėjančios regioninės ir pasaulinės tiekimo grandinės, taip pat MVI būtų sudarytos galimybės pasinaudoti atviresnėmis rinkomis; atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir toliau turėtų būti užtikrintas gebėjimų stiprinimas ir techninė pagalba, didžiausią dėmesį skiriant internetinėms parduotuvėms ir elektroninės dokumentacijos supaprastinimui, siekiant sudaryti joms sąlygas didinti savo gamybos pajėgumus ir pasaulinėse vertės grandinėse pasinaudoti didesne pridėtinės vertės dalimi;

| 8. | ragina PPO nares aktyviai remti PPO pastangas kuriant veiksmingus ir efektyvius darbo ryšius ir užtikrinant glaudesnį bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kurių veikla susijusi su pasaulinėmis derybomis dėl prekybos, ypač su Tarptautine darbo organizacija, Pasaulio sveikatos organizacija ir JT ir jos agentūromis bei organais, pvz., JT prekybos ir plėtros konferencija, Maisto ir žemės ūkio organizacija, JT aplinkos programa, JT vystymo programa ir JT bendrąja klimato kaitos konvencija, taip pat su TVF, Pasaulio banku ir EBPO, siekiant užtikrinti savitarpio pagalbą ir sąveiką sprendžiant prekybos ir su prekyba nesusijusius klausimus; pritaria tam, kad būtų dedamos pastangos siekiant priimti tarptautinius standartus ir bendradarbiauti reglamentavimo srityje; |
| --- | --- |

8.

ragina PPO nares aktyviai remti PPO pastangas kuriant veiksmingus ir efektyvius darbo ryšius ir užtikrinant glaudesnį bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kurių veikla susijusi su pasaulinėmis derybomis dėl prekybos, ypač su Tarptautine darbo organizacija, Pasaulio sveikatos organizacija ir JT ir jos agentūromis bei organais, pvz., JT prekybos ir plėtros konferencija, Maisto ir žemės ūkio organizacija, JT aplinkos programa, JT vystymo programa ir JT bendrąja klimato kaitos konvencija, taip pat su TVF, Pasaulio banku ir EBPO, siekiant užtikrinti savitarpio pagalbą ir sąveiką sprendžiant prekybos ir su prekyba nesusijusius klausimus; pritaria tam, kad būtų dedamos pastangos siekiant priimti tarptautinius standartus ir bendradarbiauti reglamentavimo srityje;

| 9. | ragina nuodugniai išnagrinėti, kaip būtų galima geriau spręsti su prekyba nesusijusias problemas taikant PPO taisykles, kad PPO narės galėtų siekti teisėtų politinių tikslų, neužkertant kelio patekti į rinką; todėl pabrėžia, kad turėtų būti tvirtai remiamos pastangos priimti tarptautinius standartus ir besivystančioms šalims turėtų būti teikiama reikiama pagalba, kad jos galėtų šių standartų laikytis; |
| --- | --- |

9.

ragina nuodugniai išnagrinėti, kaip būtų galima geriau spręsti su prekyba nesusijusias problemas taikant PPO taisykles, kad PPO narės galėtų siekti teisėtų politinių tikslų, neužkertant kelio patekti į rinką; todėl pabrėžia, kad turėtų būti tvirtai remiamos pastangos priimti tarptautinius standartus ir besivystančioms šalims turėtų būti teikiama reikiama pagalba, kad jos galėtų šių standartų laikytis;

| 10. | yra įsitikinęs, jog tai, kad yra nepakankamai atsižvelgiama į labai skirtingą besivystančių šalių ekonominį išsivystymą ir individualius poreikius, gali tapti kliūtimi siekiant priimti veiksmingas šioms šalims naudingas priemones pagal Dohos derybų raunde paskelbtą tikslą ir turėti neigiamų padarinių toms besivystančioms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos; ragina pažangesnes besivystančias šalis prisiimti dalį atsakomybės jau dabartiniame raunde ir prisidėti atsižvelgiant į savo išsivystymo lygį ir sektorių konkurencingumą; taip pat primena, kad svarbu taikyti veiksmingus diferencijavimo kriterijus atsižvelgiant ne tik į BNP augimą, bet ir į tokius rodiklius, kaip ekonominio pažeidžiamumo rodiklis bei prekybos ir vystymosi rodiklis; |
| --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, jog tai, kad yra nepakankamai atsižvelgiama į labai skirtingą besivystančių šalių ekonominį išsivystymą ir individualius poreikius, gali tapti kliūtimi siekiant priimti veiksmingas šioms šalims naudingas priemones pagal Dohos derybų raunde paskelbtą tikslą ir turėti neigiamų padarinių toms besivystančioms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos; ragina pažangesnes besivystančias šalis prisiimti dalį atsakomybės jau dabartiniame raunde ir prisidėti atsižvelgiant į savo išsivystymo lygį ir sektorių konkurencingumą; taip pat primena, kad svarbu taikyti veiksmingus diferencijavimo kriterijus atsižvelgiant ne tik į BNP augimą, bet ir į tokius rodiklius, kaip ekonominio pažeidžiamumo rodiklis bei prekybos ir vystymosi rodiklis;

| 11. | mano, kad nepaprastai svarbu užbaigti užsitęsusį Dohos derybų raundą įgyvendinant su vystymusi susijusius įgaliojimus; todėl ragina visas PPO nares, atsižvelgiant į šį galutinį tikslą, apsvarstyti visas galimybes, kad būtų pasiektas didelio masto, visuotinis, darnus ir realus rezultatas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad nepaprastai svarbu užbaigti užsitęsusį Dohos derybų raundą įgyvendinant su vystymusi susijusius įgaliojimus; todėl ragina visas PPO nares, atsižvelgiant į šį galutinį tikslą, apsvarstyti visas galimybes, kad būtų pasiektas didelio masto, visuotinis, darnus ir realus rezultatas;

| 12. | palankiai vertina iki šiol padarytą pažangą įgyvendinant daugiašales iniciatyvas, pvz., susitarimą dėl ekologiškų prekių ir informacinių technologijų susitarimą, taip pat kitas iniciatyvas, pvz., prekybos paslaugomis susitarimą; mano, kad tik kelių šalių sudaryti susitarimai gali papildyti ir skatinti daugiašalį požiūrį, nustatant pagrindinį tikslą – suvienyti pakankamą skaičių narių, siekiant užtikrinti šių susitarimų daugiašališkumą; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina iki šiol padarytą pažangą įgyvendinant daugiašales iniciatyvas, pvz., susitarimą dėl ekologiškų prekių ir informacinių technologijų susitarimą, taip pat kitas iniciatyvas, pvz., prekybos paslaugomis susitarimą; mano, kad tik kelių šalių sudaryti susitarimai gali papildyti ir skatinti daugiašalį požiūrį, nustatant pagrindinį tikslą – suvienyti pakankamą skaičių narių, siekiant užtikrinti šių susitarimų daugiašališkumą;

| 13. | tvirtina, kad ES turėtų toliau atlikti vadovaujamą vaidmenį skatinant realią dabartinių PPO derybų pažangą, kad artimoje ateityje būtų visiškai užbaigtas Dohos vystymosi derybų raundas, ir palengvinti visavertį mažiausiai išsivysčiusių šalių dalyvavimą pasaulinėje prekyboje, tarpininkaujant įvairių PPO narių pozicijų derinimo procese; |
| --- | --- |

13.

tvirtina, kad ES turėtų toliau atlikti vadovaujamą vaidmenį skatinant realią dabartinių PPO derybų pažangą, kad artimoje ateityje būtų visiškai užbaigtas Dohos vystymosi derybų raundas, ir palengvinti visavertį mažiausiai išsivysčiusių šalių dalyvavimą pasaulinėje prekyboje, tarpininkaujant įvairių PPO narių pozicijų derinimo procese;

| 14. | pabrėžia itin didelę PPO svarbą užtikrinant taisyklėmis pagrįstą pasaulio prekybą, įgyvendinant privalomus įsipareigojimus ir užtikrinant tų įsipareigojimų vykdymą bei sprendžiant prekybos ginčus, taip pat jos išskirtinį indėlį skatinant didesnį skaidrumą ir tarpusavio vertinimą, visų pirma taikant prekybos politikos peržiūros mechanizmą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia itin didelę PPO svarbą užtikrinant taisyklėmis pagrįstą pasaulio prekybą, įgyvendinant privalomus įsipareigojimus ir užtikrinant tų įsipareigojimų vykdymą bei sprendžiant prekybos ginčus, taip pat jos išskirtinį indėlį skatinant didesnį skaidrumą ir tarpusavio vertinimą, visų pirma taikant prekybos politikos peržiūros mechanizmą;

| 15. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad Parlamentas ir toliau aktyviai dalyvautų rengiantis 10-ajai ministrų konferencijai, kad jam būtų skubiai teikiama naujausia informacija ir, jei reikia, vykstant ministrų konferencijai su juo būtų konsultuojamasi; ragina Komisiją toliau teikti atitinkamus argumentus PPO narėms, kad šios didintų parlamentinio aspekto svarbą PPO organizacijoje; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad Parlamentas ir toliau aktyviai dalyvautų rengiantis 10-ajai ministrų konferencijai, kad jam būtų skubiai teikiama naujausia informacija ir, jei reikia, vykstant ministrų konferencijai su juo būtų konsultuojamasi; ragina Komisiją toliau teikti atitinkamus argumentus PPO narėms, kad šios didintų parlamentinio aspekto svarbą PPO organizacijoje;

| 16. | ragina PPO nares užtikrinti demokratinį teisėtumą ir skaidrumą stiprinant PPO parlamentinį aspektą; todėl pabrėžia, kad būtina užtikrinti geresnes parlamentų narių galimybes susipažinti su derybomis dėl prekybos, dalyvauti rengiant ir įgyvendinant PPO sprendimus ir užtikrinti deramą prekybos politikos priežiūrą savo piliečių labui; |
| --- | --- |

16.

ragina PPO nares užtikrinti demokratinį teisėtumą ir skaidrumą stiprinant PPO parlamentinį aspektą; todėl pabrėžia, kad būtina užtikrinti geresnes parlamentų narių galimybes susipažinti su derybomis dėl prekybos, dalyvauti rengiant ir įgyvendinant PPO sprendimus ir užtikrinti deramą prekybos politikos priežiūrą savo piliečių labui;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO generaliniam direktoriui.

---

(1)  2001 m. PPO Dohos ministrų konferencija: 2001 m. lapkričio 20 d. ministrų deklaracija WT/MIN(01)/DEC/1.

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  Honkongo ministrų deklaracija WT/MIN(05)DEC, priimta 2005 m. gruodžio 18 d.

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min05_e/final_text_e.htm

(3)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 155.

(4)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 77.

(5)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 31.

(6)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 1.

(7)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 84.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0511.

(9)  Balio ministrų deklaracija (WT/MIN(13)DEC), priimta 2013 m. gruodžio 7 d.

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade15/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/millenniumgoals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/144 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/144

---

P8_TA(2015)0416

Ekvadoro prisijungimas prie ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ekvadoro prisijungimo prie ES bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (2015/2656(RSP))

(2017/C 366/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 17 d. užbaigtas ES ir Ekvadoro derybas dėl Ekvadoro prisijungimo prie prekybos susitarimo, pasirašyto tarp ES ir Kolumbijos bei Peru, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 17 d. užbaigtas ES ir Ekvadoro derybas dėl Ekvadoro prisijungimo prie prekybos susitarimo, pasirašyto tarp ES ir Kolumbijos bei Peru,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 12 d. protokolo parafavimą, kuris sudarys sąlygas Ekvadorui prisijungti prie savo kaimynių Kolumbijos ir Peru palaikant lengvatinės prekybos santykius su ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 12 d. protokolo parafavimą, kuris sudarys sąlygas Ekvadorui prisijungti prie savo kaimynių Kolumbijos ir Peru palaikant lengvatinės prekybos santykius su ES,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 17 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Ekvadoro kilmės prekėms taikomo muitų tarifų režimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 17 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Ekvadoro kilmės prekėms taikomo muitų tarifų režimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo sudarymo projekto (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo sudarymo projekto (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl ES santykių su Lotynų Amerika strategijos (5) ir 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl ES santykių su Lotynų Amerika strategijos (5) ir 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Ekvadoro prisijungimas prie prekybos susitarimo su Kolumbija ir Peru yra dar vienas ryžtingas žingsnis į priekį sudarant sąjungą su svarbiomis, panašiai mąstančiomis ir greitai augančios ekonomikos šalimis regione, kuris vis daugiau dėmesio skiria Azijai ir Ramiojo vandenyno šalims; |
| --- | --- |

A.

kadangi Ekvadoro prisijungimas prie prekybos susitarimo su Kolumbija ir Peru yra dar vienas ryžtingas žingsnis į priekį sudarant sąjungą su svarbiomis, panašiai mąstančiomis ir greitai augančios ekonomikos šalimis regione, kuris vis daugiau dėmesio skiria Azijai ir Ramiojo vandenyno šalims;

| B. | kadangi Ekvadoro prisijungimo prie prekybos susitarimo su Kolumbija ir Peru protokolo tekstas atitinka ES ir Ekvadoro užmojus, nes juo atsižvelgiama į asimetriškus santykius pasiūlymų dėl patekimo į rinką klausimu Ekvadoro naudai, suderinant juos su susitarimo turiniu, bet visapusiškai įtraukiant konkrečius patikslinimus, kaip prašė Ekvadoras; |
| --- | --- |

B.

kadangi Ekvadoro prisijungimo prie prekybos susitarimo su Kolumbija ir Peru protokolo tekstas atitinka ES ir Ekvadoro užmojus, nes juo atsižvelgiama į asimetriškus santykius pasiūlymų dėl patekimo į rinką klausimu Ekvadoro naudai, suderinant juos su susitarimo turiniu, bet visapusiškai įtraukiant konkrečius patikslinimus, kaip prašė Ekvadoras;

| C. | kadangi Ekvadoro vyriausybė per pastaruosius aštuonerius metus investavo 40,8 mlrd. dolerių į socialinį sektorių – į galimybes siekti išsilavinimo, sveikatos priežiūrą ir socialinę apsaugą – numatydama konkrečias pažeidžiamiausioms grupėms, pvz., vaikams, pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems, skirtas programas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Ekvadoro vyriausybė per pastaruosius aštuonerius metus investavo 40,8 mlrd. dolerių į socialinį sektorių – į galimybes siekti išsilavinimo, sveikatos priežiūrą ir socialinę apsaugą – numatydama konkrečias pažeidžiamiausioms grupėms, pvz., vaikams, pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems, skirtas programas;

| 1. | palankiai vertina tai, kad užbaigtos derybos su Ekvadoru dėl protokolo dėl jo prisijungimo prie ES, Kolumbijos ir Peru prekybos susitarimo, pripažindamas didelę šio prisijungimo naudą Ekvadorui eksportuojant į ES, ypač turint mintyje, kad jam nebebus taikoma ES vienašalė bendroji lengvatų sistema; ragina, kad šis susitarimas įsigaliotų ir būtų įgyvendinamas greitai ir visapusiškai skatina, nes tai aukščiausiu lygiu užtikrins piliečių ir aplinkos apsaugą; mano, kad šis susitarimas padės skatinti ir įvairinti prekybą ir investicijas abiejose susitarimo šalyse, paskatins ekonominį ir socialinį vystymąsi ir padės mažinti skurdą ir nelygybę; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad užbaigtos derybos su Ekvadoru dėl protokolo dėl jo prisijungimo prie ES, Kolumbijos ir Peru prekybos susitarimo, pripažindamas didelę šio prisijungimo naudą Ekvadorui eksportuojant į ES, ypač turint mintyje, kad jam nebebus taikoma ES vienašalė bendroji lengvatų sistema; ragina, kad šis susitarimas įsigaliotų ir būtų įgyvendinamas greitai ir visapusiškai skatina, nes tai aukščiausiu lygiu užtikrins piliečių ir aplinkos apsaugą; mano, kad šis susitarimas padės skatinti ir įvairinti prekybą ir investicijas abiejose susitarimo šalyse, paskatins ekonominį ir socialinį vystymąsi ir padės mažinti skurdą ir nelygybę;

| 2. | primena, kad prieš 2012 m. gruodžio 11 d. duodamas pritarimą prekybos susitarimui Parlamentas savo pirmiau minėtoje 2012 m. birželio 13 d. rezoliucijoje ragino Andų bendrijos šalis užtikrinti, kad būtų parengtas skaidrus ir privalomas žmogaus teisių, aplinkos apsaugos ir darbuotojų teisių veiksmų planas, taip pat kad Kolumbijos ir Peru vyriausybės prieš Europos Parlamentui duodant pritarimą pateiktų tvaraus vystymosi veiksmų planus; primygtinai ragina visus partnerius imtis veiksmų, kad būtų veiksmingai įgyvendinami pateikti žmogaus teisių, aplinkos apsaugos ir darbuotojų teisių veiksmų planai; |
| --- | --- |

2.

primena, kad prieš 2012 m. gruodžio 11 d. duodamas pritarimą prekybos susitarimui Parlamentas savo pirmiau minėtoje 2012 m. birželio 13 d. rezoliucijoje ragino Andų bendrijos šalis užtikrinti, kad būtų parengtas skaidrus ir privalomas žmogaus teisių, aplinkos apsaugos ir darbuotojų teisių veiksmų planas, taip pat kad Kolumbijos ir Peru vyriausybės prieš Europos Parlamentui duodant pritarimą pateiktų tvaraus vystymosi veiksmų planus; primygtinai ragina visus partnerius imtis veiksmų, kad būtų veiksmingai įgyvendinami pateikti žmogaus teisių, aplinkos apsaugos ir darbuotojų teisių veiksmų planai;

| 3. | pabrėžia, jog svarbu, kad Ekvadoras užtikrintų savo politikos suderinamumą su savo PPO ir prekybos susitarimo įsipareigojimais ir sudarytų sąlygas visapusiškam skaidrumui ir plataus masto konsultacijoms su suinteresuotaisiais subjektais prieš jų patvirtinimą; todėl ragina Ekvadorą nedelsiant panaikinti likusias nustatytas patekimo į rinką kliūtis; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, jog svarbu, kad Ekvadoras užtikrintų savo politikos suderinamumą su savo PPO ir prekybos susitarimo įsipareigojimais ir sudarytų sąlygas visapusiškam skaidrumui ir plataus masto konsultacijoms su suinteresuotaisiais subjektais prieš jų patvirtinimą; todėl ragina Ekvadorą nedelsiant panaikinti likusias nustatytas patekimo į rinką kliūtis;

| 4. | primena Komisijai ir EIVT apie jų vaidmenį, kurį jos turi atlikti veiksmingai įgyvendinant veiksmų planus; primena Komisijai, kad ji turėtų tinkamu būdu informuoti Parlamentą apie šių veiksmų planų ir priemonių, kurių jos ėmėsi, kad užtikrintų jų įgyvendinimą, taikymą; |
| --- | --- |

4.

primena Komisijai ir EIVT apie jų vaidmenį, kurį jos turi atlikti veiksmingai įgyvendinant veiksmų planus; primena Komisijai, kad ji turėtų tinkamu būdu informuoti Parlamentą apie šių veiksmų planų ir priemonių, kurių jos ėmėsi, kad užtikrintų jų įgyvendinimą, taikymą;

| 5. | prašo Komisijos ir EIVT Parlamentui pateikti išsamią ataskaitą, kurioje dėmesys sutelkiamas į priemones, kurių Komisija ėmėsi vykdydama bendradarbiavimo programas, didelį dėmesį skiriant švietimui, mokymams, bendradarbiavimui reguliavimo srityje ir socialinių bei ekonominių galimybių kūrimui tiems, kuriems jų labiausiai reikia, taip pat pažangos demokratijos srityje skatinimui ir pagarbai žmogaus teisėms, darbo teisei ir aplinkos apsaugai; šiuo tikslu ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti vystomojo bendradarbiavimo priemone (VPB) ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone (EDŽTRP); |
| --- | --- |

5.

prašo Komisijos ir EIVT Parlamentui pateikti išsamią ataskaitą, kurioje dėmesys sutelkiamas į priemones, kurių Komisija ėmėsi vykdydama bendradarbiavimo programas, didelį dėmesį skiriant švietimui, mokymams, bendradarbiavimui reguliavimo srityje ir socialinių bei ekonominių galimybių kūrimui tiems, kuriems jų labiausiai reikia, taip pat pažangos demokratijos srityje skatinimui ir pagarbai žmogaus teisėms, darbo teisei ir aplinkos apsaugai; šiuo tikslu ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti vystomojo bendradarbiavimo priemone (VPB) ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone (EDŽTRP);

| 6. | primygtinai ragina Ekvadoro vyriausybę atsižvelgti į Kolumbijos ir Peru pateiktus veiksmų planus ir imtis panašių priemonių, nes tai yra proga pagerinti bendras savo piliečių gyvenimo sąlygas, įskaitant žmogaus ir darbuotojų teises ir aplinkosaugą; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina Ekvadoro vyriausybę atsižvelgti į Kolumbijos ir Peru pateiktus veiksmų planus ir imtis panašių priemonių, nes tai yra proga pagerinti bendras savo piliečių gyvenimo sąlygas, įskaitant žmogaus ir darbuotojų teises ir aplinkosaugą;

| 7. | pabrėžia, kad žmogaus teisės ir demokratija yra itin svarbūs bendrų ES ir Andų bendrijos šalių santykių aspektai; todėl ragina visus partnerius propaguoti visas šias teises ir laisves, nustatytas pagal tarptautinę teisę, ir užtikrinti, kad jos būtų visuotinai ir veiksmingai garantuojamos; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad žmogaus teisės ir demokratija yra itin svarbūs bendrų ES ir Andų bendrijos šalių santykių aspektai; todėl ragina visus partnerius propaguoti visas šias teises ir laisves, nustatytas pagal tarptautinę teisę, ir užtikrinti, kad jos būtų visuotinai ir veiksmingai garantuojamos;

| 8. | pabrėžia, kad Ekvadoro ekonomikoje per pastaruosius metus pasiektas tvirtas ekonomikos augimas, ir pripažįsta, kad ekonomikos augimas buvo įtraukus; todėl dėl šios priežasties iš karto sumažėjo skurdas, ypač labai didelis skurdas, ir nelygybė ir išaugo vidurinė klasė; palankiai vertina tai, kad, remiantis naujausiais Pasaulio banko duomenimis, 2006–2014 m. skurdas Ekvadore sumažėjo nuo 37,6 proc. iki 22,5 proc., o ypač didelis skurdas – nuo 16,9 proc. iki 7,7 proc.; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Ekvadoro ekonomikoje per pastaruosius metus pasiektas tvirtas ekonomikos augimas, ir pripažįsta, kad ekonomikos augimas buvo įtraukus; todėl dėl šios priežasties iš karto sumažėjo skurdas, ypač labai didelis skurdas, ir nelygybė ir išaugo vidurinė klasė; palankiai vertina tai, kad, remiantis naujausiais Pasaulio banko duomenimis, 2006–2014 m. skurdas Ekvadore sumažėjo nuo 37,6 proc. iki 22,5 proc., o ypač didelis skurdas – nuo 16,9 proc. iki 7,7 proc.;

| 9. | giria Ekvadoro vyriausybę už tai, kad ji per pastaruosius aštuonerius metus investavo daugiau nei 40 mlrd. dolerių į socialinį sektorių; ragina Ekvadorą ir toliau įgyvendinti savo sėkmingą pažangią socialinę ir tvaraus vystymosi politiką; |
| --- | --- |

9.

giria Ekvadoro vyriausybę už tai, kad ji per pastaruosius aštuonerius metus investavo daugiau nei 40 mlrd. dolerių į socialinį sektorių; ragina Ekvadorą ir toliau įgyvendinti savo sėkmingą pažangią socialinę ir tvaraus vystymosi politiką;

| 10. | pripažįsta poveikio investicijų, kurias pastaraisiais metais įgyvendino Ekvadoras, svarbą; taip pat patvirtina savo paramą visoms teisėkūros ir neteisėkūros priemonėms, kurias Ekvadoro vyriausybė ir vietos valdžios institucijos priėmė siekdamos kovoti su skurdu, nelygybe, visų formų smurtu, nebaudžiamumu, korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ypač prekyba narkotikais, taip pat tas priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti veiksmingą darbuotojų ir labiausiai pažeidžiamų asmenų ir grupių, pvz., vaikų, moterų, mažumų ir čiabuvių, teisių apsaugą, kad būtų užtikrintas darnus ir įtraukus socialinis ir ekonominis vystymasis; vaikų teisių srityje ragina Ekvadorą tęsti savo pastangas ir priimti veiksmingesnes priemones, kuriomis užtikrinamas švietimas ir kova su vaikų darbu; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta poveikio investicijų, kurias pastaraisiais metais įgyvendino Ekvadoras, svarbą; taip pat patvirtina savo paramą visoms teisėkūros ir neteisėkūros priemonėms, kurias Ekvadoro vyriausybė ir vietos valdžios institucijos priėmė siekdamos kovoti su skurdu, nelygybe, visų formų smurtu, nebaudžiamumu, korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ypač prekyba narkotikais, taip pat tas priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti veiksmingą darbuotojų ir labiausiai pažeidžiamų asmenų ir grupių, pvz., vaikų, moterų, mažumų ir čiabuvių, teisių apsaugą, kad būtų užtikrintas darnus ir įtraukus socialinis ir ekonominis vystymasis; vaikų teisių srityje ragina Ekvadorą tęsti savo pastangas ir priimti veiksmingesnes priemones, kuriomis užtikrinamas švietimas ir kova su vaikų darbu;

| 11. | ragina Komisiją išnagrinėti suderinamumo problemas, kurios kyla dėl skirtingų nuostatų dėl kilmės taisyklių ir dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių, susijusių su Andų regiono ir ES prekyba ir Andų regiono ir MERCOSUR prekyba; ragina Komisiją prireikus pasiūlyti techninę pagalbą, kad būtų galima spręsti skirtingų reikalavimų problemą siekiant užkirsti kelią nepageidautiniems regioninių integracijos procesų Pietų Amerikoje trikdžiams; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją išnagrinėti suderinamumo problemas, kurios kyla dėl skirtingų nuostatų dėl kilmės taisyklių ir dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių, susijusių su Andų regiono ir ES prekyba ir Andų regiono ir MERCOSUR prekyba; ragina Komisiją prireikus pasiūlyti techninę pagalbą, kad būtų galima spręsti skirtingų reikalavimų problemą siekiant užkirsti kelią nepageidautiniems regioninių integracijos procesų Pietų Amerikoje trikdžiams;

| 12. | primena Europos Sąjungos tikslą į visus savo prekybos susitarimus su pramoniniais ir nepramoniniais partneriais įtraukti privalomą skyrių „Prekyba ir darnus vystymasis“; atsižvelgdamas į tai remia į ES ir Ekvadoro prekybos susitarimą įtraukimą skyriaus dėl darnaus vystymosi, kuriame būtų atspindėtas bendras partnerių įsipareigojimas skatinti pagarbą tarptautiniams susitarimams dėl žmogaus teisių, TDO konvencijoms ir pagrindiniams daugiašaliams susitarimams dėl aplinkos, pvz., Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijai (CITES), šių susitarimų ir konvencijų laikymąsi ir veiksmingo vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

12.

primena Europos Sąjungos tikslą į visus savo prekybos susitarimus su pramoniniais ir nepramoniniais partneriais įtraukti privalomą skyrių „Prekyba ir darnus vystymasis“; atsižvelgdamas į tai remia į ES ir Ekvadoro prekybos susitarimą įtraukimą skyriaus dėl darnaus vystymosi, kuriame būtų atspindėtas bendras partnerių įsipareigojimas skatinti pagarbą tarptautiniams susitarimams dėl žmogaus teisių, TDO konvencijoms ir pagrindiniams daugiašaliams susitarimams dėl aplinkos, pvz., Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijai (CITES), šių susitarimų ir konvencijų laikymąsi ir veiksmingo vykdymo užtikrinimą;

| 13. | palankiai vertina Ekvadoro užsienio prekybos ministerijos laišką, kuriame vertinama lyčių lygybės padėtis Ekvadore; ragina nustatyti konkretų laisvosios prekybos politikos poveikio moterims, ypač skurdesnėse vietovėse, vertinimą; ragina išsamiau užtikrinti moterų teises, ypač tais atvejais, kai joms daro poveikį prekybos politika ar jos pasekmės ir kai jos yra su tuo susijusios; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Ekvadoro užsienio prekybos ministerijos laišką, kuriame vertinama lyčių lygybės padėtis Ekvadore; ragina nustatyti konkretų laisvosios prekybos politikos poveikio moterims, ypač skurdesnėse vietovėse, vertinimą; ragina išsamiau užtikrinti moterų teises, ypač tais atvejais, kai joms daro poveikį prekybos politika ar jos pasekmės ir kai jos yra su tuo susijusios;

| 14. | pažymi, kad į laisvosios prekybos susitarimo skyriaus dėl ginčų sprendimo taikymo sritį neįtrauktos skyriuje dėl darnaus vystymosi numatytos nuostatos; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad į laisvosios prekybos susitarimo skyriaus dėl ginčų sprendimo taikymo sritį neįtrauktos skyriuje dėl darnaus vystymosi numatytos nuostatos;

| 15. | palankiai vertina tai, kad Ekvadoras ratifikavo aštuonias pagrindines TDO konvencijas; tvirtina, kad svarbu, jog Ekvadoras ir visos ES valstybės narės greitai ratifikuotų ir veiksmingai įgyvendintų visas TDO konvencijas; apgailestauja dėl to, kad Ekvadoras dar neratifikavo TDO konvencijos Nr. 129, ir prašo Komisijos paremti Ekvadoro pastangas daryti pažangą veiksmingai jį taikant; ragina Ekvadoro vyriausybę laikytis TDO ekspertų komiteto rekomendacijų siekiant veiksmingai įgyvendinti TDO konvencijas Nr. 87 ir Nr. 98 ir pabrėžia, kad svarbu, jog darbuotojai galėtų keisti arba kurti naujas profesines sąjungas dėl nepriklausomumo, veiksmingumo ir ideologinių pažiūrų priežasčių, taip pat ypač primena, jog TDO prašė, kad Ekvadoro vyriausybė imtųsi būtinų teisinių veiksmų, reikalingų siekiant užtikrinti atitiktį konvencijos 2 straipsnio nuostatoms; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad Ekvadoras ratifikavo aštuonias pagrindines TDO konvencijas; tvirtina, kad svarbu, jog Ekvadoras ir visos ES valstybės narės greitai ratifikuotų ir veiksmingai įgyvendintų visas TDO konvencijas; apgailestauja dėl to, kad Ekvadoras dar neratifikavo TDO konvencijos Nr. 129, ir prašo Komisijos paremti Ekvadoro pastangas daryti pažangą veiksmingai jį taikant; ragina Ekvadoro vyriausybę laikytis TDO ekspertų komiteto rekomendacijų siekiant veiksmingai įgyvendinti TDO konvencijas Nr. 87 ir Nr. 98 ir pabrėžia, kad svarbu, jog darbuotojai galėtų keisti arba kurti naujas profesines sąjungas dėl nepriklausomumo, veiksmingumo ir ideologinių pažiūrų priežasčių, taip pat ypač primena, jog TDO prašė, kad Ekvadoro vyriausybė imtųsi būtinų teisinių veiksmų, reikalingų siekiant užtikrinti atitiktį konvencijos 2 straipsnio nuostatoms;

| 16. | palankiai vertina tai, kad šalys patvirtina savo įsipareigojimą išsaugoti biologinę įvairovę ir tausiai ja naudotis laikantis teisiškai privalomos Biologinės įvairovės konvencijos ir kitų svarbių tarptautinių susitarimų, kurių šalys jos yra; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad šalys patvirtina savo įsipareigojimą išsaugoti biologinę įvairovę ir tausiai ja naudotis laikantis teisiškai privalomos Biologinės įvairovės konvencijos ir kitų svarbių tarptautinių susitarimų, kurių šalys jos yra;

| 17. | pažymi, kad Ekvadoras yra viena iš 17 itin didele įvairove pasižyminčių pasaulio šalių ir joje aptinkamas didžiausias rūšių skaičius (nuo 5 iki 10 proc. pasaulio biologinės įvairovės); |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad Ekvadoras yra viena iš 17 itin didele įvairove pasižyminčių pasaulio šalių ir joje aptinkamas didžiausias rūšių skaičius (nuo 5 iki 10 proc. pasaulio biologinės įvairovės);

| 18. | primena, kad Ekvadoro Konstitucijoje aiškiai pripažįstamas sąžiningos prekybos plėtojimas – tai pagrindinis šalies prekybos politikos tikslas; ragina Komisiją bendradarbiauti su Ekvadoro vyriausybe siekiant skatinti bendrus projektus sąžiningos prekybos srityje; |
| --- | --- |

18.

primena, kad Ekvadoro Konstitucijoje aiškiai pripažįstamas sąžiningos prekybos plėtojimas – tai pagrindinis šalies prekybos politikos tikslas; ragina Komisiją bendradarbiauti su Ekvadoro vyriausybe siekiant skatinti bendrus projektus sąžiningos prekybos srityje;

| 19. | palankiai vertina svarbias Ekvadoro pastangas aplinkos apsaugos srityje, kurios buvo pripažintos JTO; yra susirūpinęs dėl to, kad nepaisant šalies pastangų sprendžiant aplinkos klausimus, Ekvadore ir jo kaimyninėse šalyse intensyviai naikinami miškai, labai mažėja biologinė įvairovė, teršiamas dirvožemis ir vanduo ir plinta jų erozija; atsižvelgdamas į tai ragina Europos Komisiją skatinti ir remti specialias strategijas ir programas tarptautiniu, regioniniu ir vietos lygmenimis ir skatinti visų susijusių viešųjų ir privačiųjų subjektų sąveiką ir atsakingą dalyvavimą; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina svarbias Ekvadoro pastangas aplinkos apsaugos srityje, kurios buvo pripažintos JTO; yra susirūpinęs dėl to, kad nepaisant šalies pastangų sprendžiant aplinkos klausimus, Ekvadore ir jo kaimyninėse šalyse intensyviai naikinami miškai, labai mažėja biologinė įvairovė, teršiamas dirvožemis ir vanduo ir plinta jų erozija; atsižvelgdamas į tai ragina Europos Komisiją skatinti ir remti specialias strategijas ir programas tarptautiniu, regioniniu ir vietos lygmenimis ir skatinti visų susijusių viešųjų ir privačiųjų subjektų sąveiką ir atsakingą dalyvavimą;

| 20. | ragina parengti Ekvadoro ir ES bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo būtų remiamos konkrečios aplinkosaugos programos, ir palankiai vertina Ekvadoro vyriausybės jau pareikštą susidomėjimą dėl bendradarbiavimo susitarimo su ES, kuriuo būtų remiamos programos, susijusios su miškų naikinimu; remia nuomonę, kad miškų naikinimas – tai klausimas, už kurį atsakinga visa tarptautinė bendruomenė; |
| --- | --- |

20.

ragina parengti Ekvadoro ir ES bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo būtų remiamos konkrečios aplinkosaugos programos, ir palankiai vertina Ekvadoro vyriausybės jau pareikštą susidomėjimą dėl bendradarbiavimo susitarimo su ES, kuriuo būtų remiamos programos, susijusios su miškų naikinimu; remia nuomonę, kad miškų naikinimas – tai klausimas, už kurį atsakinga visa tarptautinė bendruomenė;

| 21. | primena, kad ES ir Andų poveikio tvarumui vertinime (2009 m.) buvo numatyta, kad dėl prognozuojamos žemės ūkio ir medienos sektorių plėtros nyks miškai ir mažės biologinė įvairovė, taip pat kad kils socialinis konfliktas dėl angliakasybos, angliavandenilio gavybos ir medienos ruošos plėtros kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

21.

primena, kad ES ir Andų poveikio tvarumui vertinime (2009 m.) buvo numatyta, kad dėl prognozuojamos žemės ūkio ir medienos sektorių plėtros nyks miškai ir mažės biologinė įvairovė, taip pat kad kils socialinis konfliktas dėl angliakasybos, angliavandenilio gavybos ir medienos ruošos plėtros kaimo vietovėse;

| 22. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Europos Komisiją rengiant ir įgyvendinant visas Komisijos finansuojamas bendradarbiavimo priemones didelį dėmesį skirti aplinkos tvarumui ir ragina visas šalis skatinti geriausią verslo praktiką, susijusią su įmonių socialine atsakomybe, laikantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, EBPO gairių dėl įmonių socialinės atsakomybės ir 2011 m. spalio 25 d. paskelbto Komisijos komunikato (COM(2011)0681) dėl atnaujintos 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategijos nuostatų; |
| --- | --- |

22.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Europos Komisiją rengiant ir įgyvendinant visas Komisijos finansuojamas bendradarbiavimo priemones didelį dėmesį skirti aplinkos tvarumui ir ragina visas šalis skatinti geriausią verslo praktiką, susijusią su įmonių socialine atsakomybe, laikantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, EBPO gairių dėl įmonių socialinės atsakomybės ir 2011 m. spalio 25 d. paskelbto Komisijos komunikato (COM(2011)0681) dėl atnaujintos 2011–2014 m. ES įmonių socialinės atsakomybės strategijos nuostatų;

| 23. | ragina Ekvadoro savivaldybes pasinaudoti galimybėmis, kurias siūlo nauja prekybos sistema, ir tiesiogiai bendradarbiauti su ES savivaldybėmis siekiant skatinti sąžiningą prekybą, taip pat kurti naujus sąžiningos prekybos tinklus; |
| --- | --- |

23.

ragina Ekvadoro savivaldybes pasinaudoti galimybėmis, kurias siūlo nauja prekybos sistema, ir tiesiogiai bendradarbiauti su ES savivaldybėmis siekiant skatinti sąžiningą prekybą, taip pat kurti naujus sąžiningos prekybos tinklus;

| 24. | palankiai vertina ir remia Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sprendimą sukurti tarpvyriausybinę darbo grupę tarptautinių bendrovių ir žmogaus teisių klausimais, kaip siūlė Ekvadoras, Pietų Afrika, pritariant daugeliui kitų šalių; nurodo Komisijai vykstančiose derybose Ženevoje bendradarbiauti pozityviai ir konstruktyviai; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina ir remia Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sprendimą sukurti tarpvyriausybinę darbo grupę tarptautinių bendrovių ir žmogaus teisių klausimais, kaip siūlė Ekvadoras, Pietų Afrika, pritariant daugeliui kitų šalių; nurodo Komisijai vykstančiose derybose Ženevoje bendradarbiauti pozityviai ir konstruktyviai;

| 25. | ragina EIVT ir Komisiją remti Ekvadoro vyriausybės pastangas formuoti ir palaikyti veiksmingą aplinkos apsaugos vadybą, tiek plačiu mastu, tiek jautriose vietovėse, pvz., Amazonėje ir Galapagų salose, nes mes bendrai atsakingi už mūsų planetos ateities išsaugojimą; |
| --- | --- |

25.

ragina EIVT ir Komisiją remti Ekvadoro vyriausybės pastangas formuoti ir palaikyti veiksmingą aplinkos apsaugos vadybą, tiek plačiu mastu, tiek jautriose vietovėse, pvz., Amazonėje ir Galapagų salose, nes mes bendrai atsakingi už mūsų planetos ateities išsaugojimą;

| 26. | primena, kad Jasuni nacionaliniame parke, kuris yra Amazonės baseino dalis, gyvena kelios vietinės gentys, auga šimtai vietos medžių rūšių ir yra daugybė faunos rūšių, kurioms kyla pavojus; primena apie jo svarbą žmonijai ir pasaulio gamtos paveldui, taip pat būsimoms kartoms; |
| --- | --- |

26.

primena, kad Jasuni nacionaliniame parke, kuris yra Amazonės baseino dalis, gyvena kelios vietinės gentys, auga šimtai vietos medžių rūšių ir yra daugybė faunos rūšių, kurioms kyla pavojus; primena apie jo svarbą žmonijai ir pasaulio gamtos paveldui, taip pat būsimoms kartoms;

| 27. | apgailestauja dėl to, kad pagalbos aplinkos apsaugai kompensuojant galimų prekybos pajamų praradimą ir bendrai finansuojant patikos fondo Jasuni Ishpingo Tambococha Tiputini (ITT), kuris pagal Ekvadoro vyriausybės pasiūlymą būtų įsteigtas remiant Jungtinių Tautų vystymo programai (JTVP) ir kurio paskirtis būtų buvusi atlyginti Ekvadoro gyventojams už tai, kad iš Jasuni nacionaliniame parke esančių telkinių neišgaunama nafta, steigimo koncepcija nepasiteisino dėl nepakankamų ekonominių rezultatų; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja dėl to, kad pagalbos aplinkos apsaugai kompensuojant galimų prekybos pajamų praradimą ir bendrai finansuojant patikos fondo Jasuni Ishpingo Tambococha Tiputini (ITT), kuris pagal Ekvadoro vyriausybės pasiūlymą būtų įsteigtas remiant Jungtinių Tautų vystymo programai (JTVP) ir kurio paskirtis būtų buvusi atlyginti Ekvadoro gyventojams už tai, kad iš Jasuni nacionaliniame parke esančių telkinių neišgaunama nafta, steigimo koncepcija nepasiteisino dėl nepakankamų ekonominių rezultatų;

| 28. | pripažįsta Ekvadoro pastangas siekiant didinti čiabuvių bendruomenių apsaugą; taip pat ragina vyriausybę užtikrinti, kad jos politika, ypač kasybos strategija, neturėtų jokio neigiamo poveikio čiabuvių bendruomenių teisėms; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta Ekvadoro pastangas siekiant didinti čiabuvių bendruomenių apsaugą; taip pat ragina vyriausybę užtikrinti, kad jos politika, ypač kasybos strategija, neturėtų jokio neigiamo poveikio čiabuvių bendruomenių teisėms;

| 29. | pabrėžia, kad svarbu apsaugoti ir išsaugoti čiabuvių ir vietos bendruomenes, kurios palaiko tradicinį gyvenimo būdą, taip pat pabrėžia jų svarbą biologinės įvairovės išsaugojimui ir tausiam naudojimuisi ja Andų bendrijos šalyse; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad svarbu apsaugoti ir išsaugoti čiabuvių ir vietos bendruomenes, kurios palaiko tradicinį gyvenimo būdą, taip pat pabrėžia jų svarbą biologinės įvairovės išsaugojimui ir tausiam naudojimuisi ja Andų bendrijos šalyse;

| 30. | palankiai vertina tai, kad Ekvadoras ratifikavo TDO konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų, bet pažymi, kad prekybos susitarime nėra jokios nuorodos į konvenciją; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina tai, kad Ekvadoras ratifikavo TDO konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų, bet pažymi, kad prekybos susitarime nėra jokios nuorodos į konvenciją;

| 31. | ragina Ekvadoro vyriausybę toliau tobulinti esamus vidaus mechanizmus ir dialogą su pilietine visuomene taikant pilietinės visuomenės mechanizmo stebėsenos sistemą, įskaitant didelę informacijos ir reklamos kampanijos, kuria būtų siekiama kuo labiau padidinti grupių, susijusių su pilietinės visuomenės mechanizmu, dalyvavimą; primena, kad prekybos susitarime reikalaujama, kad Ekvadoras sukurtų tokius mechanizmus ne vėliau kaip po vienerių metų nuo susitarimo įsigaliojimo; |
| --- | --- |

31.

ragina Ekvadoro vyriausybę toliau tobulinti esamus vidaus mechanizmus ir dialogą su pilietine visuomene taikant pilietinės visuomenės mechanizmo stebėsenos sistemą, įskaitant didelę informacijos ir reklamos kampanijos, kuria būtų siekiama kuo labiau padidinti grupių, susijusių su pilietinės visuomenės mechanizmu, dalyvavimą; primena, kad prekybos susitarime reikalaujama, kad Ekvadoras sukurtų tokius mechanizmus ne vėliau kaip po vienerių metų nuo susitarimo įsigaliojimo;

| 32. | ragina susijusias šalis imtis priemonių siekiant pagerinti vietos patarėjų grupių darbą; laikosi nuomonės, kad visos vietos patarėjų grupės turi būti visiškai nepriklausomos; |
| --- | --- |

32.

ragina susijusias šalis imtis priemonių siekiant pagerinti vietos patarėjų grupių darbą; laikosi nuomonės, kad visos vietos patarėjų grupės turi būti visiškai nepriklausomos;

| 33. | prašo ES vietos patarėjų grupę parengti ir Europos Parlamentui pristatyti reguliariąja ataskaitą, kurią Europos Parlamentas įvertintų; |
| --- | --- |

33.

prašo ES vietos patarėjų grupę parengti ir Europos Parlamentui pristatyti reguliariąja ataskaitą, kurią Europos Parlamentas įvertintų;

| 34. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamą pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą metinėje sesijoje su pilietinės visuomenės organizacijomis, kaip numatyta susitarime, taip pat ir plačiosios visuomenės kaip numatyta susitarime; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamą pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą metinėje sesijoje su pilietinės visuomenės organizacijomis, kaip numatyta susitarime, taip pat ir plačiosios visuomenės kaip numatyta susitarime;

| 35. | palankiai vertina iniciatyvas, kurių ėmėsi Ekvadoro vyriausybė, pavyzdžiui, Ekvadoro pilietinio dalyvavimo ir socialinės atskaitomybės tarybos įsteigimą kaip integracijos priemones, kuriomis siekiama stiprinti ir intensyvinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, skatinant skaidrumą ir naikinant korupcijos apraiškas; primena, kad svarbu sukurti veiksmingus dialogo mechanizmus, kur jų nėra, siekiant užtikrinti piliečių ir socialinių veikėjų teisę individualiais ar kolektyviniais pagrindais organizuoti sprendimų priėmimo procesą bei jame dalyvauti ir stebėti priimtų sprendimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina iniciatyvas, kurių ėmėsi Ekvadoro vyriausybė, pavyzdžiui, Ekvadoro pilietinio dalyvavimo ir socialinės atskaitomybės tarybos įsteigimą kaip integracijos priemones, kuriomis siekiama stiprinti ir intensyvinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, skatinant skaidrumą ir naikinant korupcijos apraiškas; primena, kad svarbu sukurti veiksmingus dialogo mechanizmus, kur jų nėra, siekiant užtikrinti piliečių ir socialinių veikėjų teisę individualiais ar kolektyviniais pagrindais organizuoti sprendimų priėmimo procesą bei jame dalyvauti ir stebėti priimtų sprendimų įgyvendinimą;

| 36. | pabrėžia bendro Prekybos ir darnaus vystymosi pakomitečio svarbą, nes tai vienintelis prekybos susitarime numatytas mechanizmas, kurį taikant galima stebėti, kaip valstybės ir įmonės įgyvendina įsipareigojimus dėl darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia bendro Prekybos ir darnaus vystymosi pakomitečio svarbą, nes tai vienintelis prekybos susitarime numatytas mechanizmas, kurį taikant galima stebėti, kaip valstybės ir įmonės įgyvendina įsipareigojimus dėl darnaus vystymosi;

| 37. | prašo Komisijos Parlamentui pateikti visų pakomitečio posėdžių darbotvarkes ir protokolus; |
| --- | --- |

37.

prašo Komisijos Parlamentui pateikti visų pakomitečio posėdžių darbotvarkes ir protokolus;

| 38. | pažymi, kad Ekvadoras pradėjo taikyti mokėjimų balanso apsaugos priemonę; ragina Ekvadorą nedelsiant imtis spręsti susirūpinimą keliančius klausimus, kurie buvo kitų PPO narių nustatyti per konsultacijas, vykusias Mokėjimų balanso komitete Ženevoje; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad Ekvadoras pradėjo taikyti mokėjimų balanso apsaugos priemonę; ragina Ekvadorą nedelsiant imtis spręsti susirūpinimą keliančius klausimus, kurie buvo kitų PPO narių nustatyti per konsultacijas, vykusias Mokėjimų balanso komitete Ženevoje;

| 39. | pažymi, kad kartu su Kolumbija ir Peru Ekvadoras yra vienas iš didžiausių pasaulyje bananų augintojų; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų sąžiningai laikomasi pagal bananų importo stabilizavimo priemonę nustatytų importo ribinių kiekių; prašo Komisijos reguliariai ir nedelsiant informuoti Parlamentą ir tuo atveju, kai bananų importo tendencija yra tokia, kad jis gali pasiekti ribinį importo kiekį, ir teikti duomenis apie tiesioginę ir netiesioginę bananų importo iš šių šalių įtaką; ragina Komisiją taip pat suspenduoti atleidimą nuo muitų iš tų šalių importuojamiems bananams, jei importas didėja neproporcingai ir kelia grėsmę padaryti didelę žalą ES gamybos regionų ekonomikai, pavyzdžiui, jei dėl to prarandamos darbo vietos; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad kartu su Kolumbija ir Peru Ekvadoras yra vienas iš didžiausių pasaulyje bananų augintojų; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų sąžiningai laikomasi pagal bananų importo stabilizavimo priemonę nustatytų importo ribinių kiekių; prašo Komisijos reguliariai ir nedelsiant informuoti Parlamentą ir tuo atveju, kai bananų importo tendencija yra tokia, kad jis gali pasiekti ribinį importo kiekį, ir teikti duomenis apie tiesioginę ir netiesioginę bananų importo iš šių šalių įtaką; ragina Komisiją taip pat suspenduoti atleidimą nuo muitų iš tų šalių importuojamiems bananams, jei importas didėja neproporcingai ir kelia grėsmę padaryti didelę žalą ES gamybos regionų ekonomikai, pavyzdžiui, jei dėl to prarandamos darbo vietos;

| 40. | prašo šalių užtikrinti, kad visos susitarimo nuostatos būtų veiksmingai įgyvendintos nuo pat susitarimo įsigaliojimo datos; |
| --- | --- |

40.

prašo šalių užtikrinti, kad visos susitarimo nuostatos būtų veiksmingai įgyvendintos nuo pat susitarimo įsigaliojimo datos;

| 41. | pareiškia esąs įsitikinęs, kad abi susitarimo šalys vienu metu turėtų nustatyti apsaugos sąlygas, kad nacionalinė gamyba būtų apsaugota nuo staigaus importo padidėjimo, kuris galėtų padaryti didelę žalą; |
| --- | --- |

41.

pareiškia esąs įsitikinęs, kad abi susitarimo šalys vienu metu turėtų nustatyti apsaugos sąlygas, kad nacionalinė gamyba būtų apsaugota nuo staigaus importo padidėjimo, kuris galėtų padaryti didelę žalą;

| 42. | prašo Prekybos GD ir Ekvadoro vyriausybę pateikti įtikinamų atsakymų į prieš Parlamento balsavimą dėl Ekvadoro prisijungimo prie prekybos susitarimo iškeltus klausimus ir išreikštus nuogąstavimus; |
| --- | --- |

42.

prašo Prekybos GD ir Ekvadoro vyriausybę pateikti įtikinamų atsakymų į prieš Parlamento balsavimą dėl Ekvadoro prisijungimo prie prekybos susitarimo iškeltus klausimus ir išreikštus nuogąstavimus;

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Ekvadoro, Kolumbijos bei Peru vyriausybėms. |
| --- | --- |

43.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Ekvadoro, Kolumbijos bei Peru vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0087.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0481.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0480.

(4)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 52.

(5)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 54.

(6)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 79.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/149

---

P8_TA(2015)0417

Naujoji 2016-2020 m. gyvūnų gerovės strategija

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujosios 2016–2020 m. gyvūnų gerovės strategijos (2015/2957(RSP))

(2017/C 366/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 43 straipsnį dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 43 straipsnį dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) veikimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (COM(2012)0006),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi taikant ES teisės aktus gyvūnų gerovės srityje padedama užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungoje ir, savo ruožtu, puikiai veikiančią vidaus rinką; |
| --- | --- |

A.

kadangi taikant ES teisės aktus gyvūnų gerovės srityje padedama užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungoje ir, savo ruožtu, puikiai veikiančią vidaus rinką;

| B. | kadangi ES piliečiai labai suinteresuoti gyvūnų gerove ir, kaip vartotojai, pageidauja rinktis remdamiesi konkrečia informacija; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES piliečiai labai suinteresuoti gyvūnų gerove ir, kaip vartotojai, pageidauja rinktis remdamiesi konkrečia informacija;

| C. | kadangi gyvūnų gerovę reglamentuojančios nacionalinės taisyklės negali prieštarauti ES bendrosios rinkos principams; |
| --- | --- |

C.

kadangi gyvūnų gerovę reglamentuojančios nacionalinės taisyklės negali prieštarauti ES bendrosios rinkos principams;

| D. | kadangi gyvūnų gerovė susijusi su gyvūnų ir visuomenės sveikata; |
| --- | --- |

D.

kadangi gyvūnų gerovė susijusi su gyvūnų ir visuomenės sveikata;

| E. | kadangi dėl gyvūnų gerovę reglamentuojančių ES ir nacionalinių taisyklių sudėtingumo ir skirtingo aiškinimo atsiranda teisinis neapibrėžtumas ir dėl to gali stipriai susilpnėti kai kurių valstybių narių gamintojų konkurencinė padėtis; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl gyvūnų gerovę reglamentuojančių ES ir nacionalinių taisyklių sudėtingumo ir skirtingo aiškinimo atsiranda teisinis neapibrėžtumas ir dėl to gali stipriai susilpnėti kai kurių valstybių narių gamintojų konkurencinė padėtis;

| F. | kadangi gyvūnų gerovės lygis Sąjungoje yra vienas iš aukščiausių pasaulyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi gyvūnų gerovės lygis Sąjungoje yra vienas iš aukščiausių pasaulyje;

| G. | kadangi gyvūnų gerovė turėtų būti toliau gerinama remiantis įsigalėjusiomis mokslinėmis išvadomis ir reikiamą dėmesį skiriant žemės ūkio gyvulininkystės veiksmingumui ir konkurencingumui; kadangi siekiant užtikrinti gyvūnų gerovės standartų aiškumą visoje ES būtų naudinga apibrėžti gerą gyvulininkystę; |
| --- | --- |

G.

kadangi gyvūnų gerovė turėtų būti toliau gerinama remiantis įsigalėjusiomis mokslinėmis išvadomis ir reikiamą dėmesį skiriant žemės ūkio gyvulininkystės veiksmingumui ir konkurencingumui; kadangi siekiant užtikrinti gyvūnų gerovės standartų aiškumą visoje ES būtų naudinga apibrėžti gerą gyvulininkystę;

| H. | kadangi aukšto lygio gyvūnų gerovė svarbi norint užtikrinti tvarumą, nors tam ir būtinos investicijos bei papildomos veiklos išlaidos, kurios nėra proporcingai paskirstomos visoje maisto grandinėje; |
| --- | --- |

H.

kadangi aukšto lygio gyvūnų gerovė svarbi norint užtikrinti tvarumą, nors tam ir būtinos investicijos bei papildomos veiklos išlaidos, kurios nėra proporcingai paskirstomos visoje maisto grandinėje;

| 1. | ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti likusius Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. punktus; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti likusius Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. punktus;

| 2. | primygtinai ragina Komisiją įvertinti esamą strategiją ir parengti naują plataus masto 2016–2020 m. laikotarpio gyvūnų gerovės apsaugos strategiją siekiant tęsti su ankstesniąja strategija pradėtą darbą ir užtikrinti, kad toliau visose valstybėse narėse galiotų aukštų gyvūnų gerovės standartų sistema; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina Komisiją įvertinti esamą strategiją ir parengti naują plataus masto 2016–2020 m. laikotarpio gyvūnų gerovės apsaugos strategiją siekiant tęsti su ankstesniąja strategija pradėtą darbą ir užtikrinti, kad toliau visose valstybėse narėse galiotų aukštų gyvūnų gerovės standartų sistema;

| 3. | ragina Komisiją užtikrinti, kad teisės aktų sistema būtų atnaujinta, išsami ir aiški ir kad ją taikant būtų visapusiškai įgyvendinti SESV 13 straipsnio reikalavimai; vis dėlto pakartoja, kad dėl administracinio supaprastinimo jokiu būdu neturi sumažėti gyvūnų gerovės lygis; pabrėžia, kad šie tikslai nėra tarpusavyje nesuderinami; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją užtikrinti, kad teisės aktų sistema būtų atnaujinta, išsami ir aiški ir kad ją taikant būtų visapusiškai įgyvendinti SESV 13 straipsnio reikalavimai; vis dėlto pakartoja, kad dėl administracinio supaprastinimo jokiu būdu neturi sumažėti gyvūnų gerovės lygis; pabrėžia, kad šie tikslai nėra tarpusavyje nesuderinami;

| 4. | pabrėžia, kad SESV 13 straipsnis yra bendro taikymo, horizontalusis ir yra toks pat svarbus, kaip žemės ūkio, aplinkos ar vartotojų apsaugos nuostatos; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad SESV 13 straipsnis yra bendro taikymo, horizontalusis ir yra toks pat svarbus, kaip žemės ūkio, aplinkos ar vartotojų apsaugos nuostatos;

| 5. | primena, kad Parlamentas dalyvauja vykstančiose derybose ir yra priėmęs teisės aktus, kuriais siekiama spręsti su gyvūnų gerove susijusias problemas, pvz., susijusias su gyvūnų sveikata, zootechninėmis sąlygomis, ekologine gamyba ir oficialiąja kontrole; |
| --- | --- |

5.

primena, kad Parlamentas dalyvauja vykstančiose derybose ir yra priėmęs teisės aktus, kuriais siekiama spręsti su gyvūnų gerove susijusias problemas, pvz., susijusias su gyvūnų sveikata, zootechninėmis sąlygomis, ekologine gamyba ir oficialiąja kontrole;

| 6. | pripažįsta įvairių valstybių narių ūkininkų pastangas užtikrinti gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta įvairių valstybių narių ūkininkų pastangas užtikrinti gyvūnų gerovę;

| 7. | primygtinai ragina Komisiją pritaikyti politikos priemones arba nustatyti naujas priemones su gyvūnų gerove susijusioms problemoms spręsti, kai esama aiškių šias problemas patvirtinančių mokslo įrodymų; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinami su gyvūnų gerove susiję ES teisės aktai; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina Komisiją pritaikyti politikos priemones arba nustatyti naujas priemones su gyvūnų gerove susijusioms problemoms spręsti, kai esama aiškių šias problemas patvirtinančių mokslo įrodymų; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinami su gyvūnų gerove susiję ES teisės aktai;

| 8. | atsižvelgdamas į atitinkamų teisės aktų sudėtingumą ir didelį jų skaičių, pažymi, kad yra susirūpinęs dėl veiksmingo šiuo metu galiojančių ES teisės aktų, susijusių su gyvūnų gerove, įgyvendinimo ir vykdymo; pabrėžia, kad dabartinių teisės aktų vykdymo ir jų laikymosi pagerinimas turėtų būti pagrindinis tikslas visose gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklėse; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgdamas į atitinkamų teisės aktų sudėtingumą ir didelį jų skaičių, pažymi, kad yra susirūpinęs dėl veiksmingo šiuo metu galiojančių ES teisės aktų, susijusių su gyvūnų gerove, įgyvendinimo ir vykdymo; pabrėžia, kad dabartinių teisės aktų vykdymo ir jų laikymosi pagerinimas turėtų būti pagrindinis tikslas visose gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklėse;

| 9. | primygtinai ragina Komisiją taip pat būti ambicingesnei ir į savo prekybos politiką ir derybas dėl tarptautinių prekybos susitarimų kaip ne prekybos aspektą įtraukti gyvūnų gerovės standartų abipusiškumo principą ir priskirti jį prie savo prioritetų, taip pat skatinti užtikrinti gyvūnų gerovę trečiosiose šalyse reikalaujant, kad importuojami gyvūnai ir produktai atitiktų lygiaverčius gyvūnų gerovės standartus ir būtų atliekama griežta jų kontrolė; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina Komisiją taip pat būti ambicingesnei ir į savo prekybos politiką ir derybas dėl tarptautinių prekybos susitarimų kaip ne prekybos aspektą įtraukti gyvūnų gerovės standartų abipusiškumo principą ir priskirti jį prie savo prioritetų, taip pat skatinti užtikrinti gyvūnų gerovę trečiosiose šalyse reikalaujant, kad importuojami gyvūnai ir produktai atitiktų lygiaverčius gyvūnų gerovės standartus ir būtų atliekama griežta jų kontrolė;

| 10. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti deramą BŽŪP finansavimą, kuris atitiktų mūsų užmojų mastą, kad nebūtų leista perkelti gamybos ir prekybos į tas šalis ir žemynus, kuriuose gyvūnų gerovės standartai žemesni; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti deramą BŽŪP finansavimą, kuris atitiktų mūsų užmojų mastą, kad nebūtų leista perkelti gamybos ir prekybos į tas šalis ir žemynus, kuriuose gyvūnų gerovės standartai žemesni;

| 11. | ragina Komisiją parengti geriausią moksliškai pagrįstą praktiką, ja keistis ir ją platinti, taip pat remti inovacijas ir mokslinius tyrimus naujų gyvūnų gerovės užtikrinimo metodų ir technologijų kūrimo srityje; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją parengti geriausią moksliškai pagrįstą praktiką, ja keistis ir ją platinti, taip pat remti inovacijas ir mokslinius tyrimus naujų gyvūnų gerovės užtikrinimo metodų ir technologijų kūrimo srityje;

| 12. | primena, kad maisto tiekimo grandinėje nėra pusiausvyros ir dėl to nukenčia pirminiai gamintojai, o dėl tokių sąlygų mažėja investicijos į gyvūnų gerovę ūkiuose; |
| --- | --- |

12.

primena, kad maisto tiekimo grandinėje nėra pusiausvyros ir dėl to nukenčia pirminiai gamintojai, o dėl tokių sąlygų mažėja investicijos į gyvūnų gerovę ūkiuose;

| 13. | primena, kad gamintojams tenka labai daug administracinių reikalavimų ir kad, nuolat siekiant supaprastinti administravimą, ši ES strategija neturėtų labiau didinti dabartinės naštos; pabrėžia, kad reikia užtikrinti investicijų į šį sektorių stabilumą ir nuspėjamumą ir tuo pat metu užtikrinti sąžiningą konkurenciją tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

13.

primena, kad gamintojams tenka labai daug administracinių reikalavimų ir kad, nuolat siekiant supaprastinti administravimą, ši ES strategija neturėtų labiau didinti dabartinės naštos; pabrėžia, kad reikia užtikrinti investicijų į šį sektorių stabilumą ir nuspėjamumą ir tuo pat metu užtikrinti sąžiningą konkurenciją tarptautiniu mastu;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 349 E, 2013 11 29, p. 62.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/151

---

P8_TA(2015)0418

Vaikų švietimas ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų švietimo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais (2015/2977(RSP))

(2017/C 366/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją ir 2000 m. gegužės mėn. jos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, 2002 m. sausio mėn. fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos ir 2011 m. gruodžio mėn. fakultatyvinį protokolą dėl pranešimo procedūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją ir 2000 m. gegužės mėn. jos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, 2002 m. sausio mėn. fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos ir 2011 m. gruodžio mėn. fakultatyvinį protokolą dėl pranešimo procedūros,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. JT principus ir gaires dėl vaikų, susijusių su ginkluotosiomis pajėgomis ar ginkluotomis grupuotėmis (Paryžiaus principai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario mėn. JT principus ir gaires dėl vaikų, susijusių su ginkluotosiomis pajėgomis ar ginkluotomis grupuotėmis (Paryžiaus principai),

| — | atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 14 (2013) dėl vaiko teisės į tai, kad pirmenybė būtų teikiama jo interesams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 14 (2013) dėl vaiko teisės į tai, kad pirmenybė būtų teikiama jo interesams,

| — | atsižvelgdamas į JT veiksmų planą „Vaikams tinkamas pasaulis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT veiksmų planą „Vaikams tinkamas pasaulis“,

| — | atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 208 straipsnyje nustatytą politikos suderinamumo vystymosi labui principą, pagal kurį reikalaujama atsižvelgti į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 208 straipsnyje nustatytą politikos suderinamumo vystymosi labui principą, pagal kurį reikalaujama atsižvelgti į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą „Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos“ (2008 m. sausio 30 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą „Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos“ (2008 m. sausio 30 d.),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Ypatingas dėmesys vaikų klausimui ES vykdant išorės veiksmus“ (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Ypatingas dėmesys vaikų klausimui ES vykdant išorės veiksmus“ (COM(2008)0055),

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų (atnaujinta 2008 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų (atnaujinta 2008 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (nauja redakcija),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. gruodžio 10 d. Europos Sąjungai buvo įteikta Nobelio taikos premija ir vėliau gautas piniginis apdovanojimas, skirtas ES iniciatyvai „Taikos vaikai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2012 m. gruodžio 10 d. Europos Sąjungai buvo įteikta Nobelio taikos premija ir vėliau gautas piniginis apdovanojimas, skirtas ES iniciatyvai „Taikos vaikai“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. liepos 9 d. rezoliuciją Nr. 64/290 dėl teisės į mokslą ekstremaliosios padėties atvejais ir į atitinkamas gaires, įskaitant UNICEF ir UNESCO parengtas gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. liepos 9 d. rezoliuciją Nr. 64/290 dėl teisės į mokslą ekstremaliosios padėties atvejais ir į atitinkamas gaires, įskaitant UNICEF ir UNESCO parengtas gaires,

| — | atsižvelgdamas į Dakaro veiksmų planą, priimtą Pasaulio švietimo forume 2000 m. balandžio 26–28 d., ir į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Dakaro veiksmų planą, priimtą Pasaulio švietimo forume 2000 m. balandžio 26–28 d., ir į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Inčono deklaraciją dėl švietimo 2030 m., priimtą Pasaulio švietimo forume, vykusiame 2015 m. gegužės 19–22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Inčono deklaraciją dėl švietimo 2030 m., priimtą Pasaulio švietimo forume, vykusiame 2015 m. gegužės 19–22 d.,

| — | atsižvelgdamas į Oslo deklaraciją, priimtą 2015 m. liepos 6–7 d. Osle įvykusiame Aukščiausiojo lygio susitikime dėl švietimo siekiant vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Oslo deklaraciją, priimtą 2015 m. liepos 6–7 d. Osle įvykusiame Aukščiausiojo lygio susitikime dėl švietimo siekiant vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl vaikų švietimo ekstremalių situacijų ir užsitęsusių krizių atveju (O-000147/2015 – B8-1108/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl vaikų švietimo ekstremalių situacijų ir užsitęsusių krizių atveju (O-000147/2015 – B8-1108/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, remiantis JT apytikriais duomenimis, konfliktų apimtose teritorijose gyvena vienas milijardas vaikų, iš kurių 250 mln. yra jaunesni nei penkerių metų ir jiems neleidžiama pasinaudoti savo pagrindine teise į švietimą; kadangi apytikriai apskaičiuota, kad 65 milijonai vaikų (3–15 m. amžiaus) yra labiausiai nukentėję nuo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių, kurių metu gresia švietimo nutraukimas, ir apie 37 milijonai pradinio ir žemesniojo vidurinio amžiaus vaikų nelanko mokyklos nuo krizės nukentėjusiose šalyse; kadangi maždaug pusė viso pasaulio mokyklos nelankančių vaikų gyvena konfliktų apimtose teritorijose; kadangi 87 % mokyklos nelankančių vaikų Arabų valstybėse yra nukentėję nuo konfliktų ir tikėtina, kad kasmet apytiksliai 175 mln. vaikų nukenčia nuo gaivalinių nelaimių; kadangi tam tikros grupės, kaip antai skurstantys vaikai, mergaitės ir vaikai su negalia mato, kaip jų jau ir taip prastos perspektyvos dar labiau menksta konfliktų apimtose teritorijose ar pažeidžiamoje aplinkoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis JT apytikriais duomenimis, konfliktų apimtose teritorijose gyvena vienas milijardas vaikų, iš kurių 250 mln. yra jaunesni nei penkerių metų ir jiems neleidžiama pasinaudoti savo pagrindine teise į švietimą; kadangi apytikriai apskaičiuota, kad 65 milijonai vaikų (3–15 m. amžiaus) yra labiausiai nukentėję nuo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių, kurių metu gresia švietimo nutraukimas, ir apie 37 milijonai pradinio ir žemesniojo vidurinio amžiaus vaikų nelanko mokyklos nuo krizės nukentėjusiose šalyse; kadangi maždaug pusė viso pasaulio mokyklos nelankančių vaikų gyvena konfliktų apimtose teritorijose; kadangi 87 % mokyklos nelankančių vaikų Arabų valstybėse yra nukentėję nuo konfliktų ir tikėtina, kad kasmet apytiksliai 175 mln. vaikų nukenčia nuo gaivalinių nelaimių; kadangi tam tikros grupės, kaip antai skurstantys vaikai, mergaitės ir vaikai su negalia mato, kaip jų jau ir taip prastos perspektyvos dar labiau menksta konfliktų apimtose teritorijose ar pažeidžiamoje aplinkoje;

| B. | kadangi beveik 10 mln. vaikų yra pabėgėliai ir apytiksliai apskaičiuota, kad 19 mln. visame pasaulyje yra perkelti savo šalies teritorijoje dėl konflikto; |
| --- | --- |

B.

kadangi beveik 10 mln. vaikų yra pabėgėliai ir apytiksliai apskaičiuota, kad 19 mln. visame pasaulyje yra perkelti savo šalies teritorijoje dėl konflikto;

| C. | kadangi kiekvienas vaikas pirmiausia yra vaikas ir teisės jam turėtų būti užtikrinamos nediskriminuojant – nesvarbu, kokia jo ar jo tėvų etninė kilmė, tautybė ar socialinis statusas, taip pat ar jie migrantai ir koks jų gyventojo statusas; |
| --- | --- |

C.

kadangi kiekvienas vaikas pirmiausia yra vaikas ir teisės jam turėtų būti užtikrinamos nediskriminuojant – nesvarbu, kokia jo ar jo tėvų etninė kilmė, tautybė ar socialinis statusas, taip pat ar jie migrantai ir koks jų gyventojo statusas;

| D. | kadangi švietimas yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių ir kiekvieno vaiko teisė; kadangi švietimas yra labai svarbus norint visapusiškai naudotis visomis kitomis socialinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir politinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

D.

kadangi švietimas yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių ir kiekvieno vaiko teisė; kadangi švietimas yra labai svarbus norint visapusiškai naudotis visomis kitomis socialinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir politinėmis teisėmis;

| E. | kadangi švietimas yra atsakingo pilietiškumo pagrindas, jis gali pakeisti visuomenę ir sudaryti sąlygas socialinei, ekonominei, politinei ir lyčių lygybei, taip pat yra labai svarbus siekiant mergaičių ir moterų socialinės, kultūrinės ir profesinės emancipacijos ir siekiant užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir mergaites; |
| --- | --- |

E.

kadangi švietimas yra atsakingo pilietiškumo pagrindas, jis gali pakeisti visuomenę ir sudaryti sąlygas socialinei, ekonominei, politinei ir lyčių lygybei, taip pat yra labai svarbus siekiant mergaičių ir moterų socialinės, kultūrinės ir profesinės emancipacijos ir siekiant užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir mergaites;

| F. | kadangi švietimas yra labai svarbus siekiant vaikų su negalia ir (arba) turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių integracijos ir gerinant jų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

F.

kadangi švietimas yra labai svarbus siekiant vaikų su negalia ir (arba) turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių integracijos ir gerinant jų gyvenimo sąlygas;

| G. | kadangi nemokamas pradinis lavinimas yra pagrindinė teisė, kurią gerbti vyriausybės įsipareigojo pagal 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją; kadangi 2015 m. tikslas – užtikrinti, kad visi berniukai ir mergaitės baigtų visą pradinio lavinimo kursą; kadangi, nepaisant tam tikros pažangos besivystančiose šalyse, šis tikslas toli gražu nepasiektas; |
| --- | --- |

G.

kadangi nemokamas pradinis lavinimas yra pagrindinė teisė, kurią gerbti vyriausybės įsipareigojo pagal 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją; kadangi 2015 m. tikslas – užtikrinti, kad visi berniukai ir mergaitės baigtų visą pradinio lavinimo kursą; kadangi, nepaisant tam tikros pažangos besivystančiose šalyse, šis tikslas toli gražu nepasiektas;

| H. | kadangi Dakaro veiksmų planas ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) sutelkė tarptautinę bendruomenę siekti visuotinės galimybės įgyti pradinį išsilavinimą, užtikrinti lyčių lygybę bei švietimo kokybę, tačiau nė vienas iš šių tikslų nebus pasiektas iki nustatytos datos – 2015 metų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Dakaro veiksmų planas ir Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) sutelkė tarptautinę bendruomenę siekti visuotinės galimybės įgyti pradinį išsilavinimą, užtikrinti lyčių lygybę bei švietimo kokybę, tačiau nė vienas iš šių tikslų nebus pasiektas iki nustatytos datos – 2015 metų;

| I. | kadangi bent 30 šalių visame pasaulyje išpuolius prieš švietimą vykdo valstybės saugumo pajėgos ir nevalstybinės ginkluotos grupuotės; kadangi mokyklų apsauga nuo valstybinių ir nevalstybinių ginkluotų grupuočių išpuolių ir karinio naudojimo atitinka Saugių mokyklų deklaraciją ir gaires dėl mokyklų ir universitetų apsaugos nuo karinio naudojimo ginkluoto konflikto metu; |
| --- | --- |

I.

kadangi bent 30 šalių visame pasaulyje išpuolius prieš švietimą vykdo valstybės saugumo pajėgos ir nevalstybinės ginkluotos grupuotės; kadangi mokyklų apsauga nuo valstybinių ir nevalstybinių ginkluotų grupuočių išpuolių ir karinio naudojimo atitinka Saugių mokyklų deklaraciją ir gaires dėl mokyklų ir universitetų apsaugos nuo karinio naudojimo ginkluoto konflikto metu;

| J. | kadangi vaikams, paaugliams ir jaunuoliams gresia vis didesnis pavojus ir jie nukenčia neproporcingai, visų pirma nestabiliose valstybėse; kadangi mokyklos nelankantiems vaikams ir paaugliams kyla didesnė ankstyvų santuokų ir nėštumo rizika, pavojus būti užverbuotiems ginkluotų pajėgų ar grupuočių, būti parduotiems ir išnaudotiems darbe; kadangi karo zonose humanitarinė pagalba dažnai yra vienintelė galimybė vaikams tęsti mokslus ir pagerinti savo perspektyvas, taip pat ji savo ruožtu padeda juos apsaugoti nuo išnaudojimo ir prievartos; |
| --- | --- |

J.

kadangi vaikams, paaugliams ir jaunuoliams gresia vis didesnis pavojus ir jie nukenčia neproporcingai, visų pirma nestabiliose valstybėse; kadangi mokyklos nelankantiems vaikams ir paaugliams kyla didesnė ankstyvų santuokų ir nėštumo rizika, pavojus būti užverbuotiems ginkluotų pajėgų ar grupuočių, būti parduotiems ir išnaudotiems darbe; kadangi karo zonose humanitarinė pagalba dažnai yra vienintelė galimybė vaikams tęsti mokslus ir pagerinti savo perspektyvas, taip pat ji savo ruožtu padeda juos apsaugoti nuo išnaudojimo ir prievartos;

| K. | kadangi kokybiškas švietimas ekstremaliųjų situacijų atvejais nėra kiekvienos humanitarinės atsakomosios priemonės dalis, daugiausia dėmesio visų pirma skiriama pradiniam ugdymui ir pirmenybė vis dar teikiama aprūpinimui maistu, vandeniu, medicininės pagalbos bei prieglaudos suteikimui ir todėl nuo konflikto ar gaivalinių nelaimių nukentėję vaikai neturi galimybių mokytis; |
| --- | --- |

K.

kadangi kokybiškas švietimas ekstremaliųjų situacijų atvejais nėra kiekvienos humanitarinės atsakomosios priemonės dalis, daugiausia dėmesio visų pirma skiriama pradiniam ugdymui ir pirmenybė vis dar teikiama aprūpinimui maistu, vandeniu, medicininės pagalbos bei prieglaudos suteikimui ir todėl nuo konflikto ar gaivalinių nelaimių nukentėję vaikai neturi galimybių mokytis;

| L. | kadangi humanitarinė pagalba švietimo srityje yra nedidelė, o platesnė parama vystymuisi suteikiama vėlai arba nesuteikiama iš viso; kadangi paslaugų teikimo sistemos yra prastai koordinuotos, sandorių sąnaudos yra didelės ir trūksta tinkamų reagavimo pajėgumų turinčių partnerių; |
| --- | --- |

L.

kadangi humanitarinė pagalba švietimo srityje yra nedidelė, o platesnė parama vystymuisi suteikiama vėlai arba nesuteikiama iš viso; kadangi paslaugų teikimo sistemos yra prastai koordinuotos, sandorių sąnaudos yra didelės ir trūksta tinkamų reagavimo pajėgumų turinčių partnerių;

| M. | kadangi pabėgėlių švietimo programavimo kokybė tebėra žema – 70 mokinių tenka vienas mokytojas, o nekvalifikuotų mokytojų yra dauguma; |
| --- | --- |

M.

kadangi pabėgėlių švietimo programavimo kokybė tebėra žema – 70 mokinių tenka vienas mokytojas, o nekvalifikuotų mokytojų yra dauguma;

| N. | kadangi dėl naujų Darnaus vystymosi tikslų (DVT) bei susijusių tikslų yra nustatyta holistinė, plataus užmojo nauja darbotvarkė, skirta švietimui, kuri turi būti įgyvendinta iki 2030 m.; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl naujų Darnaus vystymosi tikslų (DVT) bei susijusių tikslų yra nustatyta holistinė, plataus užmojo nauja darbotvarkė, skirta švietimui, kuri turi būti įgyvendinta iki 2030 m.;

| O. | kadangi visuotinė galimybė įgyti aukštos kokybės valstybinį išsilavinimą, ne tik pagrindinį, bet ir ne mažiau svarbų vidurinį ir aukštąjį išsilavinimą, yra nelygybės panaikinimo ir DVT siekimo esmė; |
| --- | --- |

O.

kadangi visuotinė galimybė įgyti aukštos kokybės valstybinį išsilavinimą, ne tik pagrindinį, bet ir ne mažiau svarbų vidurinį ir aukštąjį išsilavinimą, yra nelygybės panaikinimo ir DVT siekimo esmė;

| P. | kadangi 2014–2020 m. ES investuos 4,7 mlrd. EUR į švietimą besivystančiose šalyse; tai yra daugiau palyginti su 2007–2013 m. investuota 4,4 mlrd. EUR suma; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2014–2020 m. ES investuos 4,7 mlrd. EUR į švietimą besivystančiose šalyse; tai yra daugiau palyginti su 2007–2013 m. investuota 4,4 mlrd. EUR suma;

| Q. | kadangi Inčono deklaracijoje su susirūpinimu pažymima, kad konfliktai, gaivalinės nelaimės ir kitos krizės toliau trukdo švietimui ir vystymuisi, įsipareigojama sukurti labiau integracines, poreikius atitinkančias ir lankstesnes švietimo sistemas, taip pat pabrėžiama, kad švietimo poreikiai turi būti tenkinami saugioje, palankioje ir saugioje mokymosi aplinkoje be smurto; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Inčono deklaracijoje su susirūpinimu pažymima, kad konfliktai, gaivalinės nelaimės ir kitos krizės toliau trukdo švietimui ir vystymuisi, įsipareigojama sukurti labiau integracines, poreikius atitinkančias ir lankstesnes švietimo sistemas, taip pat pabrėžiama, kad švietimo poreikiai turi būti tenkinami saugioje, palankioje ir saugioje mokymosi aplinkoje be smurto;

| R. | kadangi įgyvendinant ES iniciatyvą „Taikos vaikai“ maždaug 1,5 mln. vaikų, gyvenančių 26 šalyse, kuriose yra konfliktų ir ekstremalių situacijų, suteikiama galimybė lankyti mokyklas, kur jie gali mokytis saugioje aplinkoje ir gauti psichologinę paramą; |
| --- | --- |

R.

kadangi įgyvendinant ES iniciatyvą „Taikos vaikai“ maždaug 1,5 mln. vaikų, gyvenančių 26 šalyse, kuriose yra konfliktų ir ekstremalių situacijų, suteikiama galimybė lankyti mokyklas, kur jie gali mokytis saugioje aplinkoje ir gauti psichologinę paramą;

| S. | kadangi keletas ES partnerių, pavyzdžiui, JT pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose organizacija, parengė novatoriškus, integracinius ir holistinius požiūrius į švietimą ekstremaliųjų situacijų atvejais siekiant užtikrinti pabėgėlių vaikams, nukentėjusiems nuo vykstančių konfliktų, galimybes įgyti kokybišką išsilavinimą; kadangi šiuo požiūriu derinami vaikų trumpalaikiai ir ilgalaikiai vystymosi poreikiai ir jis apima interaktyvių savišvietos priemonių, psichologinės ir socialinės paramos, saugių mokymosi ir poilsio erdvių, informavimo saugos ir saugumo klausimais ir gebėjimų stiprinimo veiklos vystymą; |
| --- | --- |

S.

kadangi keletas ES partnerių, pavyzdžiui, JT pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose organizacija, parengė novatoriškus, integracinius ir holistinius požiūrius į švietimą ekstremaliųjų situacijų atvejais siekiant užtikrinti pabėgėlių vaikams, nukentėjusiems nuo vykstančių konfliktų, galimybes įgyti kokybišką išsilavinimą; kadangi šiuo požiūriu derinami vaikų trumpalaikiai ir ilgalaikiai vystymosi poreikiai ir jis apima interaktyvių savišvietos priemonių, psichologinės ir socialinės paramos, saugių mokymosi ir poilsio erdvių, informavimo saugos ir saugumo klausimais ir gebėjimų stiprinimo veiklos vystymą;

| T. | kadangi siekiant teikti mokymosi paramą nuo ekstremaliųjų situacijų nukentėjusiems vaikams kasmet reikia apytiksliai 8 mlrd. JAV dolerių, ir kadangi nukentėjusių šalių vyriausybių įnašai palieka bendrą 4,8 mlrd. JAV dolerių finansavimo, skirto švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais, atotrūkį; |
| --- | --- |

T.

kadangi siekiant teikti mokymosi paramą nuo ekstremaliųjų situacijų nukentėjusiems vaikams kasmet reikia apytiksliai 8 mlrd. JAV dolerių, ir kadangi nukentėjusių šalių vyriausybių įnašai palieka bendrą 4,8 mlrd. JAV dolerių finansavimo, skirto švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais, atotrūkį;

| U. | kadangi siekiant pašalinti šį trūkumą, reikalingas didesnis vystymosi ir humanitarinės pagalbos finansavimas, taip pat nestabilios valstybės turi padidinti švietimui skiriamas viešąsias išlaidas; kadangi švietimo sektoriui skiriamų vyriausybės išlaidų dalis nestabiliose valstybėse pastaraisiais metais sumažėjo ir vis dar yra gerokai mažesnė nei tarptautiniu mastu rekomenduojamas 20 % dydis; |
| --- | --- |

U.

kadangi siekiant pašalinti šį trūkumą, reikalingas didesnis vystymosi ir humanitarinės pagalbos finansavimas, taip pat nestabilios valstybės turi padidinti švietimui skiriamas viešąsias išlaidas; kadangi švietimo sektoriui skiriamų vyriausybės išlaidų dalis nestabiliose valstybėse pastaraisiais metais sumažėjo ir vis dar yra gerokai mažesnė nei tarptautiniu mastu rekomenduojamas 20 % dydis;

| V. | kadangi Oslo deklaracijoje atkreipiamas dėmesys į tai, kad siekiant užpildyti spragą tarp humanitarinės pagalbos ir ilgesnio laikotarpio vystymosi veiksmų švietimo srityje svarbu ištirti bendrą pagalbos struktūrą, ir siūloma sukurti naują platformą, kuria būtų siekiama šio tikslo, taip pat 2016 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais sukurti specialų fondą arba naują priemonę, skirtą švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais; |
| --- | --- |

V.

kadangi Oslo deklaracijoje atkreipiamas dėmesys į tai, kad siekiant užpildyti spragą tarp humanitarinės pagalbos ir ilgesnio laikotarpio vystymosi veiksmų švietimo srityje svarbu ištirti bendrą pagalbos struktūrą, ir siūloma sukurti naują platformą, kuria būtų siekiama šio tikslo, taip pat 2016 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais sukurti specialų fondą arba naują priemonę, skirtą švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais;

| 1. | pabrėžia, kad visuotinis aukštos kokybės valstybinis švietimas yra labai svarbus veiksnys skatinant vystymąsi, gerinantis perspektyvas kitokiems veiksmams sveikatos, sanitarijos, nelaimių rizikos mažinimo, darbo vietų kūrimo, skurdo mažinimo ir ekonominės plėtros srityse; pabrėžia švietimo vaidmenį – tai yra veiksminga priemonė, reikalinga tam, kad atsirastų suvokimas to, kas yra normalu, būtų geriau informuojama apie teises ir galima būtų padėti vaikams, paaugliams ir jaunuoliams įveikti traumas, reintegruotis į visuomenę po konfliktų ir įgyti gebėjimų, reikalingų atkurti savo visuomenę ir skatinti taikos kūrimą bei susitaikymą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad visuotinis aukštos kokybės valstybinis švietimas yra labai svarbus veiksnys skatinant vystymąsi, gerinantis perspektyvas kitokiems veiksmams sveikatos, sanitarijos, nelaimių rizikos mažinimo, darbo vietų kūrimo, skurdo mažinimo ir ekonominės plėtros srityse; pabrėžia švietimo vaidmenį – tai yra veiksminga priemonė, reikalinga tam, kad atsirastų suvokimas to, kas yra normalu, būtų geriau informuojama apie teises ir galima būtų padėti vaikams, paaugliams ir jaunuoliams įveikti traumas, reintegruotis į visuomenę po konfliktų ir įgyti gebėjimų, reikalingų atkurti savo visuomenę ir skatinti taikos kūrimą bei susitaikymą;

| 2. | pabrėžia, kad ilgainiui kokybiškas švietimas gali būti esminė sudedamoji dalis atkuriant konfliktą išgyvenusias visuomenes, kadangi jis gali padidinti vaikų uždarbio galimybes, sudaryti jiems sąlygas išlaikyti savo šeimas sveikas ir pagerinti jų sugebėjimą ištrūkti iš skurdo; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad ilgainiui kokybiškas švietimas gali būti esminė sudedamoji dalis atkuriant konfliktą išgyvenusias visuomenes, kadangi jis gali padidinti vaikų uždarbio galimybes, sudaryti jiems sąlygas išlaikyti savo šeimas sveikas ir pagerinti jų sugebėjimą ištrūkti iš skurdo;

| 3. | pabrėžia, kad mergaitės ir kiti palankių sąlygų neturintys vaikai, įskaitant vaikus su negalia, niekada neturėtų būti diskriminuojami galimybių įgyti gerą išsilavinimą ekstremaliųjų situacijų atvejais atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad mergaitės ir kiti palankių sąlygų neturintys vaikai, įskaitant vaikus su negalia, niekada neturėtų būti diskriminuojami galimybių įgyti gerą išsilavinimą ekstremaliųjų situacijų atvejais atžvilgiu;

| 4. | pabrėžia, kad švietimas turi teigiamo poveikio vaikų vystymosi ir gerovės srityje ir pabrėžia, kad yra svarbu užtikrinti nenutrūkstamą, visą gyvenimą trunkantį jaunimo mokymąsi; mano, kad tai taip pat sumažins tikimybę jiems tapti ginkluotų grupuočių nariais ar dalyvauti ekstremistinėje veikloje; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad švietimas turi teigiamo poveikio vaikų vystymosi ir gerovės srityje ir pabrėžia, kad yra svarbu užtikrinti nenutrūkstamą, visą gyvenimą trunkantį jaunimo mokymąsi; mano, kad tai taip pat sumažins tikimybę jiems tapti ginkluotų grupuočių nariais ar dalyvauti ekstremistinėje veikloje;

| 5. | pripažįsta pažangą, kuri buvo padaryta nuo TVT patvirtinimo, tačiau apgailestauja dėl to, kad nustatyti tikslai nebus pasiekti 2015 m.; ragina ES ir jos valstybes nares šiuos tikslus nustatyti kaip aukščiausią prioritetą savo vidaus politikoje ir plėtojant santykius su trečiosiomis šalimis; pabrėžia, kad šie tikslai, ypač skurdo panaikinimas, visuotinė galimybė įgyti išsilavinimą ir lyčių lygybė, bus pasiekti tik vystant visiems prieinamas viešąsias paslaugas; palankiai vertina DVT nustatytą naują švietimo darbotvarkę ir toliau pabrėžia, kaip svarbu labiausiai pažeidžiamiems gyventojams turėti galimybę gauti išsilavinimą; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta pažangą, kuri buvo padaryta nuo TVT patvirtinimo, tačiau apgailestauja dėl to, kad nustatyti tikslai nebus pasiekti 2015 m.; ragina ES ir jos valstybes nares šiuos tikslus nustatyti kaip aukščiausią prioritetą savo vidaus politikoje ir plėtojant santykius su trečiosiomis šalimis; pabrėžia, kad šie tikslai, ypač skurdo panaikinimas, visuotinė galimybė įgyti išsilavinimą ir lyčių lygybė, bus pasiekti tik vystant visiems prieinamas viešąsias paslaugas; palankiai vertina DVT nustatytą naują švietimo darbotvarkę ir toliau pabrėžia, kaip svarbu labiausiai pažeidžiamiems gyventojams turėti galimybę gauti išsilavinimą;

| 6. | susirūpinęs pažymi, kad konfliktų apimtose šalyse ir nestabiliose bei konfliktų apimtose valstybėse pažanga švietimo srityje buvo lėčiausia arba jos nebuvo iš viso, ir pabrėžia, kad yra svarbu stiprinti švietimo sistemų atsparumą šiose šalyse ir užtikrinti nepertraukiamą mokymąsi krizių metu; todėl pabrėžia, kad ES, valstybės narės ir visi kiti įvairiais aspektais susiję suinteresuotieji subjektai turi labiau įsipareigoti, kad būtų suteiktos priemonės, kuriomis tokiose krizę išgyvenančiose šalyse būtų užtikrintas vystymasis ir plataus masto švietimas; |
| --- | --- |

6.

susirūpinęs pažymi, kad konfliktų apimtose šalyse ir nestabiliose bei konfliktų apimtose valstybėse pažanga švietimo srityje buvo lėčiausia arba jos nebuvo iš viso, ir pabrėžia, kad yra svarbu stiprinti švietimo sistemų atsparumą šiose šalyse ir užtikrinti nepertraukiamą mokymąsi krizių metu; todėl pabrėžia, kad ES, valstybės narės ir visi kiti įvairiais aspektais susiję suinteresuotieji subjektai turi labiau įsipareigoti, kad būtų suteiktos priemonės, kuriomis tokiose krizę išgyvenančiose šalyse būtų užtikrintas vystymasis ir plataus masto švietimas;

| 7. | pabrėžia, kad milijonai vaikų buvo priversti tapti pabėgėliais, taip pat pabrėžia, kad pabėgėlių vaikų teisė į švietimą yra nepaprastai svarbi; ragina pabėgėlius priimančias šalis užtikrinti, kad pabėgėlių vaikai galėtų visapusiškai naudotis švietimo sistemomis, ir kuo labiau skatinti jų integraciją ir įtrauktį į nacionalines švietimo sistemas; taip pat ragina humanitarinę ir vystymosi bendruomenes daugiau dėmesio skirti perkeltos ir priimančios bendruomenės mokytojų švietimui ir mokymui, taip pat ragina tarptautinius paramos teikėjus reaguojat į pabėgėlių krizes pirmenybę teikti švietimui pasitelkiant programas, kurių tikslas – įtraukti ir psichologiškai padėti migrantų vaikams, taip pat skatinti priimančios šalies kalbos mokymąsi, kad būtų užtikrintas aukštesnis ir tinkamesnis pabėgėlių vaikų integracijos lygis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad milijonai vaikų buvo priversti tapti pabėgėliais, taip pat pabrėžia, kad pabėgėlių vaikų teisė į švietimą yra nepaprastai svarbi; ragina pabėgėlius priimančias šalis užtikrinti, kad pabėgėlių vaikai galėtų visapusiškai naudotis švietimo sistemomis, ir kuo labiau skatinti jų integraciją ir įtrauktį į nacionalines švietimo sistemas; taip pat ragina humanitarinę ir vystymosi bendruomenes daugiau dėmesio skirti perkeltos ir priimančios bendruomenės mokytojų švietimui ir mokymui, taip pat ragina tarptautinius paramos teikėjus reaguojat į pabėgėlių krizes pirmenybę teikti švietimui pasitelkiant programas, kurių tikslas – įtraukti ir psichologiškai padėti migrantų vaikams, taip pat skatinti priimančios šalies kalbos mokymąsi, kad būtų užtikrintas aukštesnis ir tinkamesnis pabėgėlių vaikų integracijos lygis;

| 8. | pabrėžia, kad daugiausia dėmesio reikia skirti viduriniam išsilavinimui ir profesiniam mokymui, taip pat pagrindiniam pradiniam ugdymui; pabrėžia tai, kad pabėgėlių bendruomenėse 12–20 metų amžiaus jaunimo galimybės yra labai ribotos, o šios amžiaus grupės jaunimą pirmiausia siekiama įtraukti į karinę tarnybą ir kitų formų dalyvavimą ginkluotuose konfliktuose; kaip pavyzdį nurodo Afganistaną, kuriame, remiantis Pasaulio banko duomenimis, nepaisant didelio darbingų žmonių skaičiaus, tik 30 % 15 metų ir vyresnių žmonių yra raštingi ir kur dėl dešimtmečiais besitęsiančio karo labai trūksta kvalifikuotų darbuotojų; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad daugiausia dėmesio reikia skirti viduriniam išsilavinimui ir profesiniam mokymui, taip pat pagrindiniam pradiniam ugdymui; pabrėžia tai, kad pabėgėlių bendruomenėse 12–20 metų amžiaus jaunimo galimybės yra labai ribotos, o šios amžiaus grupės jaunimą pirmiausia siekiama įtraukti į karinę tarnybą ir kitų formų dalyvavimą ginkluotuose konfliktuose; kaip pavyzdį nurodo Afganistaną, kuriame, remiantis Pasaulio banko duomenimis, nepaisant didelio darbingų žmonių skaičiaus, tik 30 % 15 metų ir vyresnių žmonių yra raštingi ir kur dėl dešimtmečiais besitęsiančio karo labai trūksta kvalifikuotų darbuotojų;

| 9. | ragina valstybes nares parengti specialias nelydimų nepilnamečių ir vienišų motinų su vaikais priėmimo programas; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares parengti specialias nelydimų nepilnamečių ir vienišų motinų su vaikais priėmimo programas;

| 10. | primena valstybėms narėms, kad vaikų apsauga ir jų išnaudojimo bei prekybos jais prevencija priklauso nuo vaikų integracijos į mokyklas ir švietimo programas, ir kad turėtų būti pasirūpinta tinkamai apibrėžtais priėmimo standartais, įskaitant kalbinę pagalbą, kaip išdėstyta Direktyvoje 2013/33/ES; |
| --- | --- |

10.

primena valstybėms narėms, kad vaikų apsauga ir jų išnaudojimo bei prekybos jais prevencija priklauso nuo vaikų integracijos į mokyklas ir švietimo programas, ir kad turėtų būti pasirūpinta tinkamai apibrėžtais priėmimo standartais, įskaitant kalbinę pagalbą, kaip išdėstyta Direktyvoje 2013/33/ES;

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti tranzitu vykstančius pabėgėlius studentus, taip pat bendradarbiaujant su įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti tranzitu vykstančius pabėgėlius studentus, taip pat bendradarbiaujant su įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares įsteigti „švietimo koridorius“ siekiant užtikrinti, jog studentai iš konfliktų apimtų šalių, visų pirma Sirijos, Irako ir Eritrėjos, būtų priimti į universitetus; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares įsteigti „švietimo koridorius“ siekiant užtikrinti, jog studentai iš konfliktų apimtų šalių, visų pirma Sirijos, Irako ir Eritrėjos, būtų priimti į universitetus;

| 13. | ragina ES ir jos humanitarinės pagalbos agentūras į visą reagavimo į nelaimes ciklą sistemiškai įtraukti švietimą ir vaikų apsaugą ir užtikrinti, kad veiktų lankstūs daugiamečiai užsitęsusių krizių atveju paramą teikiantys fondai; |
| --- | --- |

13.

ragina ES ir jos humanitarinės pagalbos agentūras į visą reagavimo į nelaimes ciklą sistemiškai įtraukti švietimą ir vaikų apsaugą ir užtikrinti, kad veiktų lankstūs daugiamečiai užsitęsusių krizių atveju paramą teikiantys fondai;

| 14. | palankiai vertina tai, kad buvo įsteigti Bekou patikos fondas, fondas „Madad“ ir skubiosios pagalbos patikos fondas Afrikai – tai yra veiksmingos priemonės siekiant panaikinti spragą tarp humanitarinės pagalbos ir vystymosi finansavimo sudėtingų ir užsitęsusių ekstremaliųjų situacijų atvejais, kai politiniai, ekonominiai ir humanitariniai klausimai yra susiję tarpusavyje; ragina ES ir valstybes nares skirstant ES patikos fondų išteklius pirmenybę teikti ir vaikų švietimui; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina tai, kad buvo įsteigti Bekou patikos fondas, fondas „Madad“ ir skubiosios pagalbos patikos fondas Afrikai – tai yra veiksmingos priemonės siekiant panaikinti spragą tarp humanitarinės pagalbos ir vystymosi finansavimo sudėtingų ir užsitęsusių ekstremaliųjų situacijų atvejais, kai politiniai, ekonominiai ir humanitariniai klausimai yra susiję tarpusavyje; ragina ES ir valstybes nares skirstant ES patikos fondų išteklius pirmenybę teikti ir vaikų švietimui;

| 15. | pripažįsta nerimą keliančius švietimo atsako į ekstremaliąsias situacijas trūkumus, ypač dėl to, kad ankstyvas įsitraukimas ne tik yra naudingas nukentėjusiems vaikams, bet taip pat gali pagerinti platesnės humanitarinės pagalbos veiksmingumą; pakartoja, kad pritaria tam, jog mokyklos turi būti vaikams saugi erdvė, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbu švietimo sistemą apsaugoti nuo išpuolių; ragina ES ir valstybes nares įsipareigoti remti išsamios mokyklų saugumo programos principus ir saugoti švietimo sistemą nuo išpuolių ir karinio naudojimo vadovaujantis Saugių mokyklų deklaracija ir gairėmis dėl mokyklų ir universitetų apsaugos nuo karinio naudojimo ginkluoto konflikto metu; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta nerimą keliančius švietimo atsako į ekstremaliąsias situacijas trūkumus, ypač dėl to, kad ankstyvas įsitraukimas ne tik yra naudingas nukentėjusiems vaikams, bet taip pat gali pagerinti platesnės humanitarinės pagalbos veiksmingumą; pakartoja, kad pritaria tam, jog mokyklos turi būti vaikams saugi erdvė, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbu švietimo sistemą apsaugoti nuo išpuolių; ragina ES ir valstybes nares įsipareigoti remti išsamios mokyklų saugumo programos principus ir saugoti švietimo sistemą nuo išpuolių ir karinio naudojimo vadovaujantis Saugių mokyklų deklaracija ir gairėmis dėl mokyklų ir universitetų apsaugos nuo karinio naudojimo ginkluoto konflikto metu;

| 16. | ragina ES bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kitais paramos teikėjais, privačiuoju sektoriumi ir pilietine visuomene siekiant pagerinti konfliktinėse ir kitokiose ekstremaliosiose situacijose esančių jaunų žmonių švietimo galimybes atsižvelgiant į tai, kad jaunimo vaidmuo siekiant stabilumo po konflikto gali būti labai svarbus – pasitelkiant jų potencialiai įgytus gebėjimus galima atkurti infrastruktūrą, pagrindines paslaugas, sveikatos priežiūros įstaigas ir švietimo sistemas, tuo pačiu metu sumažinant riziką, kad jauni nedirbantys žmonės sukels socialinių neramumų ar grįš į užburtą smurto ratą; |
| --- | --- |

16.

ragina ES bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kitais paramos teikėjais, privačiuoju sektoriumi ir pilietine visuomene siekiant pagerinti konfliktinėse ir kitokiose ekstremaliosiose situacijose esančių jaunų žmonių švietimo galimybes atsižvelgiant į tai, kad jaunimo vaidmuo siekiant stabilumo po konflikto gali būti labai svarbus – pasitelkiant jų potencialiai įgytus gebėjimus galima atkurti infrastruktūrą, pagrindines paslaugas, sveikatos priežiūros įstaigas ir švietimo sistemas, tuo pačiu metu sumažinant riziką, kad jauni nedirbantys žmonės sukels socialinių neramumų ar grįš į užburtą smurto ratą;

| 17. | giria ES iniciatyvą „Taikos vaikai“, kuria siekiama finansuoti švietimo srityje vykdomus humanitarinės pagalbos projektus ekstremaliosiose situacijose, ir ragina Komisiją sustiprinti šią iniciatyvą; palankiai vertina keleto paramos teikėjų ir humanitarinės pagalbos bei vystymosi subjektų, įskaitant ir ES, iniciatyvą prieš prarastosios kartos atsiradimą, kuria siekiama milijonams vaikų Sirijoje ir kaimyninėse šalyse suteikti galimybes įgyti išsilavinimą; |
| --- | --- |

17.

giria ES iniciatyvą „Taikos vaikai“, kuria siekiama finansuoti švietimo srityje vykdomus humanitarinės pagalbos projektus ekstremaliosiose situacijose, ir ragina Komisiją sustiprinti šią iniciatyvą; palankiai vertina keleto paramos teikėjų ir humanitarinės pagalbos bei vystymosi subjektų, įskaitant ir ES, iniciatyvą prieš prarastosios kartos atsiradimą, kuria siekiama milijonams vaikų Sirijoje ir kaimyninėse šalyse suteikti galimybes įgyti išsilavinimą;

| 18. | apgailestauja, kad nepaisant to, jog švietimas labai svarbus ekstremaliųjų situacijų atvejais, ši sritis gavo mažiau nei 2 % visų 2014 m. humanitarinei pagalbai skirtų lėšų; todėl tikisi, kad pagal naują programą, skirtą ES lėšų paskirstymo pertvarkai, galima būtų papildyti ir padidinti vaikų švietimo programų, įskaitant nuo karo ar bendrų ekstremaliųjų situacijų nukentėjusiose trečiosiose šalyse, finansavimą; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad nepaisant to, jog švietimas labai svarbus ekstremaliųjų situacijų atvejais, ši sritis gavo mažiau nei 2 % visų 2014 m. humanitarinei pagalbai skirtų lėšų; todėl tikisi, kad pagal naują programą, skirtą ES lėšų paskirstymo pertvarkai, galima būtų papildyti ir padidinti vaikų švietimo programų, įskaitant nuo karo ar bendrų ekstremaliųjų situacijų nukentėjusiose trečiosiose šalyse, finansavimą;

| 19. | ragina visus humanitarinės veiklos dalyvius, atsižvelgiant į tai, kad dabartinės krizės tęsiasi ilgai, į savo humanitarinės pagalbos priemones įtraukti švietimą ir didinti savo įsipareigojimą dėl švietimo ankstyvuoju ekstremaliosios situacijos etapu pasitelkiant švietimo įstaigų grupę ir užtikrinant, kad jai būtų skirta pakankamai lėšų; prašo juos ypatinga dėmesio skirti pažeidžiamoms grupėms, kaip antai mergaitės, žmonės su negalia ir skurstantys žmonės, atsižvelgti į perkeltus vaikus ir jaunuolius, kuriems priimančios bendruomenės suteikė prieglobstį, ir tinkamai įvertinti vidurinį išsilavinimą, kad paaugliai nebūtų pašalinti iš švietimo sistemos; |
| --- | --- |

19.

ragina visus humanitarinės veiklos dalyvius, atsižvelgiant į tai, kad dabartinės krizės tęsiasi ilgai, į savo humanitarinės pagalbos priemones įtraukti švietimą ir didinti savo įsipareigojimą dėl švietimo ankstyvuoju ekstremaliosios situacijos etapu pasitelkiant švietimo įstaigų grupę ir užtikrinant, kad jai būtų skirta pakankamai lėšų; prašo juos ypatinga dėmesio skirti pažeidžiamoms grupėms, kaip antai mergaitės, žmonės su negalia ir skurstantys žmonės, atsižvelgti į perkeltus vaikus ir jaunuolius, kuriems priimančios bendruomenės suteikė prieglobstį, ir tinkamai įvertinti vidurinį išsilavinimą, kad paaugliai nebūtų pašalinti iš švietimo sistemos;

| 20. | palankiai vertina tai, kad tarptautiniu mastu vis daugiau dėmesio skiriama švietimui ekstremaliųjų situacijų atveju, ir ypač palankiai vertina už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingo ES Komisijos nario pranešimą, kad 4 % ES humanitarinės pagalbos biudžeto bus skirta ekstremaliose situacijose gyvenančių vaikų švietimui iki 2019 m.; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad tarptautiniu mastu vis daugiau dėmesio skiriama švietimui ekstremaliųjų situacijų atveju, ir ypač palankiai vertina už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingo ES Komisijos nario pranešimą, kad 4 % ES humanitarinės pagalbos biudžeto bus skirta ekstremaliose situacijose gyvenančių vaikų švietimui iki 2019 m.;

| 21. | ragina ES valstybes nares paremti Komisijos siekį padidinti humanitarinės pagalbos lėšų dalį, skirtą švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais, iki 4 % ES humanitarinės pagalbos biudžeto; tai būtų minimali investicija užtikrinant galimybes vaikams ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais įgyti kokybišką išsilavinimą; taip pat jas ragina skirti daugiau dėmesio švietimui ir jį daugiau finansuoti vykdant savo humanitarinės pagalbos veiksmus, tuo pačiu metu pabrėždamas, kad tai neturėtų būti daroma kitų pagrindinių poreikių sąskaita; ragina ES atitinkamas šalis skatinti vadovautis geriausia praktika pasirengimo ir reagavimo srityje remiant švietimą krizių metu ir padėti stiprinti susijusius gebėjimus, t. y. vykdant paramos biudžetui programas; |
| --- | --- |

21.

ragina ES valstybes nares paremti Komisijos siekį padidinti humanitarinės pagalbos lėšų dalį, skirtą švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais, iki 4 % ES humanitarinės pagalbos biudžeto; tai būtų minimali investicija užtikrinant galimybes vaikams ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais įgyti kokybišką išsilavinimą; taip pat jas ragina skirti daugiau dėmesio švietimui ir jį daugiau finansuoti vykdant savo humanitarinės pagalbos veiksmus, tuo pačiu metu pabrėždamas, kad tai neturėtų būti daroma kitų pagrindinių poreikių sąskaita; ragina ES atitinkamas šalis skatinti vadovautis geriausia praktika pasirengimo ir reagavimo srityje remiant švietimą krizių metu ir padėti stiprinti susijusius gebėjimus, t. y. vykdant paramos biudžetui programas;

| 22. | pabrėžia, kad naujoms informacinėms ir komunikacijų technologijoms tenka vis svarbesnis vaidmuo švietimo sektoriuje ekstremaliųjų situacijų atvejais ir jos gali būti pasitelktos gerinant veiklos vykdytojų darbą tokiose situacijose, be kita ko, naudojantis e. mokymosi ir e. mokymo platformomis; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad naujoms informacinėms ir komunikacijų technologijoms tenka vis svarbesnis vaidmuo švietimo sektoriuje ekstremaliųjų situacijų atvejais ir jos gali būti pasitelktos gerinant veiklos vykdytojų darbą tokiose situacijose, be kita ko, naudojantis e. mokymosi ir e. mokymo platformomis;

| 23. | pabrėžia, kad nors būtina didinti humanitarinės pagalbos lėšas, to nepakaks siekiant išspręsti finansavimo trūkumo problemą; ragina ES ir kitus paramos teikėjus vykdant vystomąjį bendradarbiavimą nestabiliose valstybėse teikti daugiau svarbos švietimui, siekiant padidinti nacionalinių švietimo sistemų atsparumą; ragina Komisiją ir valstybes nares, taip pat kitus humanitarinės veiklos vykdytojus prisidėti stiprinant visuotinį valstybinį švietimą, įskaitant vidurinį ir aukštąjį išsilavinimą – tai yra reagavimo į nelaimes programavimo derinimo su darnaus vystymosi ilgalaikiu programavimu būdas; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad nors būtina didinti humanitarinės pagalbos lėšas, to nepakaks siekiant išspręsti finansavimo trūkumo problemą; ragina ES ir kitus paramos teikėjus vykdant vystomąjį bendradarbiavimą nestabiliose valstybėse teikti daugiau svarbos švietimui, siekiant padidinti nacionalinių švietimo sistemų atsparumą; ragina Komisiją ir valstybes nares, taip pat kitus humanitarinės veiklos vykdytojus prisidėti stiprinant visuotinį valstybinį švietimą, įskaitant vidurinį ir aukštąjį išsilavinimą – tai yra reagavimo į nelaimes programavimo derinimo su darnaus vystymosi ilgalaikiu programavimu būdas;

| 24. | ragina ES remti trečiųjų šalių vyriausybių įsipareigojimus vystyti nacionalines teisines sistemas, skirtas atsparumui, prevencijai ir nelaimių bei rizikos valdymui, grindžiamas taisyklių, įstatymų ir principų, taikomų tarptautiniams veiksmams nelaimių atveju, programa ir užtikrinti, kad vyriausybių departamentai, pramonės sektoriai ir pilietinė visuomenė turėtų rizikos valdymo pajėgumų, kad būtų užtikrinta, jog vaikai būtų grąžinti į mokyklas; |
| --- | --- |

24.

ragina ES remti trečiųjų šalių vyriausybių įsipareigojimus vystyti nacionalines teisines sistemas, skirtas atsparumui, prevencijai ir nelaimių bei rizikos valdymui, grindžiamas taisyklių, įstatymų ir principų, taikomų tarptautiniams veiksmams nelaimių atveju, programa ir užtikrinti, kad vyriausybių departamentai, pramonės sektoriai ir pilietinė visuomenė turėtų rizikos valdymo pajėgumų, kad būtų užtikrinta, jog vaikai būtų grąžinti į mokyklas;

| 25. | pabrėžia, kad privatus sektorius yra svarbus kaip potencialus švietimo novatoriško finansavimo šaltinis siekiant panaikinti potencialią spragą tarp teikiamų švietimo paslaugų bei profesinio mokymo ir numatomo darbo rinkos poreikio; ragina kurti naujas sąjungas ir naujus partnerystės su privačiuoju sektoriumi būdus vykdant švietimo procesą, nes tai gali tapti perspektyviais inovacijų ir technologinio lankstumo šaltiniais ir gali įgauti įvairias formas – nuo aprūpinimo statiniais ir elektroniniais įrenginiais iki e. mokymosi programų ir mokytojų gabenimo bei apgyvendinimo; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad privatus sektorius yra svarbus kaip potencialus švietimo novatoriško finansavimo šaltinis siekiant panaikinti potencialią spragą tarp teikiamų švietimo paslaugų bei profesinio mokymo ir numatomo darbo rinkos poreikio; ragina kurti naujas sąjungas ir naujus partnerystės su privačiuoju sektoriumi būdus vykdant švietimo procesą, nes tai gali tapti perspektyviais inovacijų ir technologinio lankstumo šaltiniais ir gali įgauti įvairias formas – nuo aprūpinimo statiniais ir elektroniniais įrenginiais iki e. mokymosi programų ir mokytojų gabenimo bei apgyvendinimo;

| 26. | pabrėžia, kad švietimas ekstremaliųjų ir nestabilių situacijų atvejais yra konkreti sritis, kurioje humanitarinę ir vystomąją paramą teikiantys subjektai turi bendradarbiauti siekdami susieti pagalbą, atstatymą ir vystymąsi (angl. LRRD); ragina Komisiją parengti sistemas, kuriomis būtų veiksmingai į tai reaguojama vykdant jos pačios ir jos partnerių veiklą, taip pat kurios padėtų dalyvauti tarptautinėje platformoje, kuri 2016 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais sukurs švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais skirtas priemones; pritaria tam, kad reikia koordinuoti esamus fondus ir nustatyti visuotinį finansavimo mechanizmą švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad švietimas ekstremaliųjų ir nestabilių situacijų atvejais yra konkreti sritis, kurioje humanitarinę ir vystomąją paramą teikiantys subjektai turi bendradarbiauti siekdami susieti pagalbą, atstatymą ir vystymąsi (angl. LRRD); ragina Komisiją parengti sistemas, kuriomis būtų veiksmingai į tai reaguojama vykdant jos pačios ir jos partnerių veiklą, taip pat kurios padėtų dalyvauti tarptautinėje platformoje, kuri 2016 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais sukurs švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais skirtas priemones; pritaria tam, kad reikia koordinuoti esamus fondus ir nustatyti visuotinį finansavimo mechanizmą švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais;

| 27. | ragina ES ir jos valstybes nares propaguoti vaikų švietimo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais klausimą Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais užtikrinant, kad šiai temai išvadų dokumente būtų skirta tinkama vieta; taip pat jas ragina propaguoti bendrus mokymosi sistemos standartus ir geriausios praktikos, susijusios su alternatyviais mokymosi metodais, pavyzdžiui, savišvietos ir nuotolinio mokymosi medžiaga, skleidimą; pabrėžia, kad turėtų būti parengti mechanizmai, priemonės ir pajėgumai siekiant suderinti švietimo planus ir biudžetą taikant humanitarines atsakomąsias priemones, atkūrimo ir pereinamajame procese ir vystymosi srityje; |
| --- | --- |

27.

ragina ES ir jos valstybes nares propaguoti vaikų švietimo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių atvejais klausimą Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais užtikrinant, kad šiai temai išvadų dokumente būtų skirta tinkama vieta; taip pat jas ragina propaguoti bendrus mokymosi sistemos standartus ir geriausios praktikos, susijusios su alternatyviais mokymosi metodais, pavyzdžiui, savišvietos ir nuotolinio mokymosi medžiaga, skleidimą; pabrėžia, kad turėtų būti parengti mechanizmai, priemonės ir pajėgumai siekiant suderinti švietimo planus ir biudžetą taikant humanitarines atsakomąsias priemones, atkūrimo ir pereinamajame procese ir vystymosi srityje;

| 28. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į augantį humanitarinių krizių skaičių ir į tai, kad perkeltųjų asmenų skaičius yra didžiausias nuo Antrojo pasaulinio karo laikų, tarptautinė bendruomenė švietimą turėtų laikyti pagrindiniu humanitarinės pagalbos elementu, nes tai yra skatinamasis veiksnys, kuris gali bendrą reagavimą padaryti veiksmingesnį ir taip pat prisidėti prie vidutinės trukmės ir ilgalaikio nukentėjusių gyventojų vystymosi; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į augantį humanitarinių krizių skaičių ir į tai, kad perkeltųjų asmenų skaičius yra didžiausias nuo Antrojo pasaulinio karo laikų, tarptautinė bendruomenė švietimą turėtų laikyti pagrindiniu humanitarinės pagalbos elementu, nes tai yra skatinamasis veiksnys, kuris gali bendrą reagavimą padaryti veiksmingesnį ir taip pat prisidėti prie vidutinės trukmės ir ilgalaikio nukentėjusių gyventojų vystymosi;

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/157 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/157

---

P8_TA(2015)0419

Siekiant 2014–2020 m. sanglaudos politikos supaprastinimo ir orientavimo į rezultatus

2015 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (2015/2772(RSP))

(2017/C 366/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 ir 175 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 ir 175 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (BNR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (BNR),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir į 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir į 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių,

| — | atsižvelgdamas į Šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2014)0473),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Audito Rūmų metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Audito Rūmų metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (O-000127/2015 – B8-1103/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (O-000127/2015 – B8-1103/2015),

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Parlamentas pripažįsta svarių veiksmų, kurių siekdamos supaprastinimo ėmėsi ES institucijos (pavyzdžiui, 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos supaprastinimo darbotvarkė, paskirtasis Komisijos pirmininko pavaduotojas, atsakingas už geresnį reglamentavimą, Komisijoje įsteigta aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupė supaprastinimo Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų paramos gavėjams stebėsenos klausimais, persvarstytas Finansinis reglamentas ir Bendrųjų nuostatų reglamentas (BNR)), svarbą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamentas pripažįsta svarių veiksmų, kurių siekdamos supaprastinimo ėmėsi ES institucijos (pavyzdžiui, 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos supaprastinimo darbotvarkė, paskirtasis Komisijos pirmininko pavaduotojas, atsakingas už geresnį reglamentavimą, Komisijoje įsteigta aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupė supaprastinimo Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų paramos gavėjams stebėsenos klausimais, persvarstytas Finansinis reglamentas ir Bendrųjų nuostatų reglamentas (BNR)), svarbą;

| B. | kadangi, nors buvo atlikta 2014–2020 m. programavimo laikotarpio sanglaudos politikos reforma, per kurią buvo sprendžiamas supaprastinimo metodų klausimas, Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų įgyvendinimas, valdymas, su jais susijusių ataskaitų teikimas ir kontrolė vis dar sudėtingi tiek paramos gavėjams, tiek valdymo institucijoms, visų pirma turinčioms nedidelius administracinius ir finansinius pajėgumus; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors buvo atlikta 2014–2020 m. programavimo laikotarpio sanglaudos politikos reforma, per kurią buvo sprendžiamas supaprastinimo metodų klausimas, Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų įgyvendinimas, valdymas, su jais susijusių ataskaitų teikimas ir kontrolė vis dar sudėtingi tiek paramos gavėjams, tiek valdymo institucijoms, visų pirma turinčioms nedidelius administracinius ir finansinius pajėgumus;

| C. | kadangi dėl esamo perteklinio reglamentavimo, įskaitant taisyklių perkėlimą į nacionalinius teisės aktus, stabdomas procesas, ilgiau nedalyvaujama rinkoje ir kyla netiesioginių išlaidų potencialiems paramos gavėjams, bandantiems gauti ES finansavimą, tokiu būdu mažinamas ES finansavimo poveikis investicijoms ir sukuriamos kliūtys paramos gavėjams, piliečiams ir bendrovėms, veikiančioms ES, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl esamo perteklinio reglamentavimo, įskaitant taisyklių perkėlimą į nacionalinius teisės aktus, stabdomas procesas, ilgiau nedalyvaujama rinkoje ir kyla netiesioginių išlaidų potencialiems paramos gavėjams, bandantiems gauti ES finansavimą, tokiu būdu mažinamas ES finansavimo poveikis investicijoms ir sukuriamos kliūtys paramos gavėjams, piliečiams ir bendrovėms, veikiančioms ES, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| D. | kadangi dėl sudėtingų procedūrų paramos gavėjams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, NVO ir savivaldybėms, kurioms reikia ES finansavimo, gali būti sudaryta didelė našta ir kadangi šie subjektai paprastai neturi nei finansinių ir žmogiškųjų išteklių, nei reikiamų žinių, kad galėtų sėkmingai teikti paraiškas ES subsidijoms gauti ir vėliau jas valdyti; kadangi Komisija ir valstybės narės raginamos ir toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad rizikos vertinimo priemonė ARACHNE būtų veiksminga ir kad ja būtų paprasčiau naudotis valdymo institucijoms ir taikant veiksmų programų kontrolės sistemas; šiuo tikslu būtina užtikrinti tinkamą supaprastinimo ir pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, nustatymo bei jų prevencijos pusiausvyrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl sudėtingų procedūrų paramos gavėjams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, NVO ir savivaldybėms, kurioms reikia ES finansavimo, gali būti sudaryta didelė našta ir kadangi šie subjektai paprastai neturi nei finansinių ir žmogiškųjų išteklių, nei reikiamų žinių, kad galėtų sėkmingai teikti paraiškas ES subsidijoms gauti ir vėliau jas valdyti; kadangi Komisija ir valstybės narės raginamos ir toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad rizikos vertinimo priemonė ARACHNE būtų veiksminga ir kad ja būtų paprasčiau naudotis valdymo institucijoms ir taikant veiksmų programų kontrolės sistemas; šiuo tikslu būtina užtikrinti tinkamą supaprastinimo ir pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, nustatymo bei jų prevencijos pusiausvyrą;

| E. | kadangi atsižvelgiant į audito dubliavimąsi ir skirtingus audito būdus bei metodus būtina taikyti vieną bendrą audito principą ir didesnį dėmesį skirti veiklos rezultatų auditui, kad būtų galima geriau įvertinti veiksmų veiksmingumą ir našumą ir pateikti supaprastinimo pasiūlymus; |
| --- | --- |

E.

kadangi atsižvelgiant į audito dubliavimąsi ir skirtingus audito būdus bei metodus būtina taikyti vieną bendrą audito principą ir didesnį dėmesį skirti veiklos rezultatų auditui, kad būtų galima geriau įvertinti veiksmų veiksmingumą ir našumą ir pateikti supaprastinimo pasiūlymus;

| 1. | mano, jog Komisija turėtų pateikti išsamias supaprastinimo gaires, kad valstybės narės ir jų regionai būtų informuoti apie jiems tenkančią užduotį panaikinti ar bent jau gerokai sumažinti nacionaliniu ir vietos lygmenimis vykdant viešųjų pirkimų procesus, siūlomų projektų atranką bei stebėjimo ir kontrolės veiklą susidarančią administracinę naštą ir perteklinį reglamentavimą, įskaitant tokius veiksmus, kaip vengimas dažnai keisti taisykles, kalbos supaprastinimas ir procedūrų standartizavimas, taip pat didelis dėmesys tam, kad panaudojant ES biudžeto lėšas būtų pasiekta konkrečių rezultatų; be to, pažymi, kad galimas sprendimas galėtų būti integruotas ES regioninio finansavimo paketas, naudojamas pasitelkiant bendrą sąsają arba taikant vieno langelio principą, tokiu būdu, kaip tik įmanoma, siekiant vykdyti vienodus procesus ir laikytis vienodų procedūrų; |
| --- | --- |

1.

mano, jog Komisija turėtų pateikti išsamias supaprastinimo gaires, kad valstybės narės ir jų regionai būtų informuoti apie jiems tenkančią užduotį panaikinti ar bent jau gerokai sumažinti nacionaliniu ir vietos lygmenimis vykdant viešųjų pirkimų procesus, siūlomų projektų atranką bei stebėjimo ir kontrolės veiklą susidarančią administracinę naštą ir perteklinį reglamentavimą, įskaitant tokius veiksmus, kaip vengimas dažnai keisti taisykles, kalbos supaprastinimas ir procedūrų standartizavimas, taip pat didelis dėmesys tam, kad panaudojant ES biudžeto lėšas būtų pasiekta konkrečių rezultatų; be to, pažymi, kad galimas sprendimas galėtų būti integruotas ES regioninio finansavimo paketas, naudojamas pasitelkiant bendrą sąsają arba taikant vieno langelio principą, tokiu būdu, kaip tik įmanoma, siekiant vykdyti vienodus procesus ir laikytis vienodų procedūrų;

| 2. | prašo Komisijos pateikti valstybėms narėms ir regionams gaires, kuriose būtų nurodyta, kaip galima racionalizuoti ir supaprastinti kontrolės, stebėjimo ir ataskaitų teikimo veiklą, įskaitant ir paramos gavėjams taikomus reikalavimus, kad būtų galima panaikinti esamas silpnąsias vietas; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos pateikti valstybėms narėms ir regionams gaires, kuriose būtų nurodyta, kaip galima racionalizuoti ir supaprastinti kontrolės, stebėjimo ir ataskaitų teikimo veiklą, įskaitant ir paramos gavėjams taikomus reikalavimus, kad būtų galima panaikinti esamas silpnąsias vietas;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į tai, kad, kaip nurodyta Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 122 straipsnio 3 dalyje, 2015 m. gruodžio 31 d. numatyta pereiti prie e. sanglaudos sistemos kaip būtinos sąlygos siekiant gerokai sutrumpinti laikotarpio nuo paraiškos pateikimo iki subsidijos gavimo trukmę; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į tai, kad, kaip nurodyta Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 122 straipsnio 3 dalyje, 2015 m. gruodžio 31 d. numatyta pereiti prie e. sanglaudos sistemos kaip būtinos sąlygos siekiant gerokai sutrumpinti laikotarpio nuo paraiškos pateikimo iki subsidijos gavimo trukmę;

| 4. | ragina Komisiją derinant veiksmus su valstybėmis narėmis ir laikantis proporcingumo principo nustatyti ir įgyvendinti lanksčius principus, taikomus duomenų ir informacijos pateikimo reikalavimams, kurie keliami paramos gavėjams paraiškos teikimo proceso metu ir su ES finansavimu pagal pasidalijamojo valdymo sistemą susijusių ataskaitų teikimo proceso metu, taip pat skatinti keistis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją derinant veiksmus su valstybėmis narėmis ir laikantis proporcingumo principo nustatyti ir įgyvendinti lanksčius principus, taikomus duomenų ir informacijos pateikimo reikalavimams, kurie keliami paramos gavėjams paraiškos teikimo proceso metu ir su ES finansavimu pagal pasidalijamojo valdymo sistemą susijusių ataskaitų teikimo proceso metu, taip pat skatinti keistis gerąja patirtimi;

| 5. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti supaprastinti taisykles, kuriomis reglamentuojamos ESI fondų finansinės priemonės, kad šios priemonės būtų geriau pritaikytos paramos gavėjų poreikiams ir kad galiausiai būtų pagerintas jų panaudojimas; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti supaprastinti taisykles, kuriomis reglamentuojamos ESI fondų finansinės priemonės, kad šios priemonės būtų geriau pritaikytos paramos gavėjų poreikiams ir kad galiausiai būtų pagerintas jų panaudojimas;

| 6. | prašo Komisijos ir valstybių narių aktyviau taikyti finansavimo iš keleto fondų metodą, atsižvelgiant į paramos gavėjų reikmes; |
| --- | --- |

6.

prašo Komisijos ir valstybių narių aktyviau taikyti finansavimo iš keleto fondų metodą, atsižvelgiant į paramos gavėjų reikmes;

| 7. | ragina Komisiją klausimais, susijusiais su visais šio supaprastinimo proceso aspektais, pradėti vykdyti struktūrizuotą ir nuolatinį dialogą su Parlamentu, Regionų komitetu ir kitais suinteresuotaisiais veikėjais; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją klausimais, susijusiais su visais šio supaprastinimo proceso aspektais, pradėti vykdyti struktūrizuotą ir nuolatinį dialogą su Parlamentu, Regionų komitetu ir kitais suinteresuotaisiais veikėjais;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir jų regionams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir jų regionams.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2015 m. lapkričio 11 d., trečiadienis

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/159

---

P8_TA(2015)0393

Sąveika kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė ***I

2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikos sprendimų programa (ISA2) Sąveika kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 366/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0367), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0367),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0037/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0037/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2015 m. rugsėjo 23 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2015 m. rugsėjo 23 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0225/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0225/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 12, 2015 1 15, p. 99.

(2)  OL C 140, 2015 4 28, p. 47.

---

P8_TC1-COD(2014)0185

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2015/..., kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikumo sprendimų ir bendrų struktūrų programa (programa ISA2), kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) Nr. 2015/2240.)

---

Antradienis, 2015, Lapkričio 24

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/161 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/161

---

P8_TA(2015)0396

Tam tikrų Šengeno acquis aktų panaikinimas ***I

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinami tam tikri laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės teisės aktai (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 366/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0713), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0713),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 77 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktus, 78 straipsnio 2 dalies e ir g punktus, 79 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 87 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0277/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 77 straipsnio 2 dalies a, b ir d punktus, 78 straipsnio 2 dalies e ir g punktus, 79 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 87 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0277/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0250/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0250/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P8_TC1-COD(2014)0337

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri Šengeno acquis aktai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/93.)

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/162 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/162

---

P8_TA(2015)0397

Tam tikrų Šengeno acquis aktų, susijusių su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, panaikinimas ***I

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinami tam tikri teisės aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 366/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0714), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0714),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 82 straipsnio 1 dalies d punktą ir 87 straipsnio 2 dalies a ir c punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0279/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 82 straipsnio 1 dalies d punktą ir 87 straipsnio 2 dalies a ir c punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0279/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0251/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0251/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P8_TC1-COD(2014)0338

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri Šengeno acquis aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/94.)

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/163

---

P8_TA(2015)0398

Tam tikrų aktų, susijusių su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, panaikinimas ***I

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinami tam tikri teisės aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 366/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0715), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0715),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 82 straipsnio 1 dalį, 83 straipsnio 1 dalį, 87 straipsnio 2 dalį ir 88 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0280/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 82 straipsnio 1 dalį, 83 straipsnio 1 dalį, 87 straipsnio 2 dalį ir 88 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0280/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį ir 50 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0252/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0252/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P8_TC1-COD(2014)0339

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/..., kuriuo panaikinami tam tikri aktai, susiję su policijos bendradarbiavimu ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/95.)

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/164 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/164

---

P8_TA(2015)0399

Įstojimas į Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinę komisiją ***

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australinių tunų apsaugos komisijos (CCSBT) susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Sąjungos narystės Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinėje komisijoje sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 366/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07134/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07134/2015),

| — | atsižvelgdamas į pasikeitimą laiškais siekiant narystės Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinėje komisijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasikeitimą laiškais siekiant narystės Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinėje komisijoje,

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0323/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas, 99 straipsnio 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A8-0318/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A8-0318/2015),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Australinių tunų apsaugos komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Australinių tunų apsaugos komisijai.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/165 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/165

---

P8_TA(2015)0400

Draudimo tarpininkavimas ***I

2015 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2017/C 366/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0360), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0360),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir 63 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0180/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir 63 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0180/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 9 d. Teisės reikalų komiteto Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui atsiųstą laišką pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 9 d. Teisės reikalų komiteto Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui atsiųstą laišką pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 22 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 22 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104, 59 straipsnius ir 61 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104, 59 straipsnius ir 61 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0085/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0085/2014),

| — | atsižvelgdamas į pakeitimus, kuriuos jis priėmė 2014 m. vasario 26 d. plenariniame posėdyje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pakeitimus, kuriuos jis priėmė 2014 m. vasario 26 d. plenariniame posėdyje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą dėl nebaigtų 7-osios Parlamento kadencijos darbų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą dėl nebaigtų 7-osios Parlamento kadencijos darbų,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto papildomą pranešimą (A8–0315/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto papildomą pranešimą (A8–0315/2015),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 44, 2013 2 15, p. 95.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0155.

---

P8_TC1-COD(2012)0175

Europos Parlamento pozicija, priimta 2015 m. lapkričio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/... dėl draudimo produktų platinimo (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2016/97.)

---

2015 m. lapkričio 25 d., trečiadienis

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/167

---

P8_TA(2015)0404

Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektas. Nuosavi ištekliai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2015 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto. Nuosavi ištekliai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD))

(2017/C 366/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2015 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2014 m. gruodžio 17 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2015 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2014 m. gruodžio 17 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į Taisomąjį biudžetą Nr. 1/2015, galutinai priimtą 2015 m. balandžio 28 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomąjį biudžetą Nr. 1/2015, galutinai priimtą 2015 m. balandžio 28 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į taisomuosius biudžetus Nr. 2/2015, 3/2015, 4/2015 ir 5/2015, galutinai priimtus 2015 m. liepos 7 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į taisomuosius biudžetus Nr. 2/2015, 3/2015, 4/2015 ir 5/2015, galutinai priimtus 2015 m. liepos 7 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į taisomuosius biudžetus Nr. 6/2015 ir 7/2015, galutinai priimtus 2015 m. spalio 14 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į taisomuosius biudžetus Nr. 6/2015 ir 7/2015, galutinai priimtus 2015 m. spalio 14 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2015/623, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2015/623, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (8),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektą, kurį Komisija priėmė 2015 m. spalio 19 d. (COM(2015)0545), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektą, kurį Komisija priėmė 2015 m. spalio 19 d. (COM(2015)0545),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 10 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto (13439/2015 – C8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 10 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto (13439/2015 – C8-0341/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0337/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0337/2015),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekte tikslinamos tradicinių nuosavų išteklių (muitų) prognozės ir į biudžetą įtraukiama likusi 2014 m. ir 2015 m. PVM ir BNP likučių suma; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekte tikslinamos tradicinių nuosavų išteklių (muitų) prognozės ir į biudžetą įtraukiama likusi 2014 m. ir 2015 m. PVM ir BNP likučių suma;

| B. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekte taip pat atnaujinamos kitų įplaukų prognozės; |
| --- | --- |

B.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekte taip pat atnaujinamos kitų įplaukų prognozės;

| C. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekte numatoma 123 474 EUR sumažinti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biudžetui skiriamus įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekte numatoma 123 474 EUR sumažinti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biudžetui skiriamus įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus;

| D. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektą valstybių narių įnašų, skaičiuojamų pagal bendrųjų nacionalinių pajamų dydį, suma sumažėja 9,4 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektą valstybių narių įnašų, skaičiuojamų pagal bendrųjų nacionalinių pajamų dydį, suma sumažėja 9,4 mlrd. EUR,

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektą ir į Tarybos poziciją dėl jo; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektą ir į Tarybos poziciją dėl jo;

| 2. | pažymi, kad Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto, įskaitant visas jo sudėtines dalis, poveikis – valstybių narių įnašų į Sąjungos biudžetą sumažėjimas 9 403,4 mln. EUR suma; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto, įskaitant visas jo sudėtines dalis, poveikis – valstybių narių įnašų į Sąjungos biudžetą sumažėjimas 9 403,4 mln. EUR suma;

| 3. | pabrėžia, kad siekiant įveikti dabartinę pabėgėlių krizę reikia daug papildomų finansinių lėšų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad siekiant įveikti dabartinę pabėgėlių krizę reikia daug papildomų finansinių lėšų;

| 4. | pažymi, kad dar neįvykdyti valstybių narių finansiniai įsipareigojimai Afrikos patikos fondui, Sirijos patikos fondui ir pabėgėliams paramą teikiančioms JT agentūroms, kurie buvo dar kartą patvirtinti per 2015 m. rugsėjo 23 d. neoficialų ES valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimą migracijos klausimais, per 2015 m. spalio 15 d. Europos Vadovų Tarybą ir per 2015 m. lapkričio 11–12 d. Valetos aukščiausiojo lygio susitikimą; apgailestauja, kad, remiantis Komisijos duomenimis, 2015 m. lapkričio mėn. valstybių narių neįvykdyti įsipareigojimai siekė 2,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad dar neįvykdyti valstybių narių finansiniai įsipareigojimai Afrikos patikos fondui, Sirijos patikos fondui ir pabėgėliams paramą teikiančioms JT agentūroms, kurie buvo dar kartą patvirtinti per 2015 m. rugsėjo 23 d. neoficialų ES valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimą migracijos klausimais, per 2015 m. spalio 15 d. Europos Vadovų Tarybą ir per 2015 m. lapkričio 11–12 d. Valetos aukščiausiojo lygio susitikimą; apgailestauja, kad, remiantis Komisijos duomenimis, 2015 m. lapkričio mėn. valstybių narių neįvykdyti įsipareigojimai siekė 2,3 mlrd. EUR;

| 5. | pažymi, kad reikės tolesnių finansinių pastangų siekiant teikti humanitarinę pagalbą tranzito keliuose ir valdyti problemas, kurios kyla priimant beprecedentį pabėgėlių skaičių Europos miestuose ir regionuose; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad reikės tolesnių finansinių pastangų siekiant teikti humanitarinę pagalbą tranzito keliuose ir valdyti problemas, kurios kyla priimant beprecedentį pabėgėlių skaičių Europos miestuose ir regionuose;

| 6. | labai apgailestauja, kad per taikinimą nepavyko pasiekti tvirto kompromiso dėl Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto grįžtamųjų lėšų naudojimo pabėgėlių krizei įveikti; vis dėlto tikisi, kad valstybės narės visapusiškai laikysis savo ankstesnių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

6.

labai apgailestauja, kad per taikinimą nepavyko pasiekti tvirto kompromiso dėl Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto grįžtamųjų lėšų naudojimo pabėgėlių krizei įveikti; vis dėlto tikisi, kad valstybės narės visapusiškai laikysis savo ankstesnių įsipareigojimų;

| 7. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto; |
| --- | --- |

7.

patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projekto;

| 8. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 8/2015 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 8/2015 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 69, 2015 3 13, p. 1.

(3)  OL L 190, 2015 7 17, p. 1.

(4)  OL L 261, 2015 10 7.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(6)  OL L 103, 2015 4 22, p. 1.

(7)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(8)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/169

---

P8_TA(2015)0405

Lankstumo priemonės mobilizavimas skubioms biudžeto priemonėms, skirtoms pabėgėlių krizei spręsti, finansuoti

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo skubioms biudžeto priemonėms, skirtoms pabėgėlių krizei spręsti, finansuoti pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 12 punktą (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD))

(2017/C 366/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0514 – C8-0308/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0514 – C8-0308/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2015/623, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 2015/623, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 12 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 12 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2015 m. birželio 24 d. (COM(2015)0300), iš dalies pakeistą taisomaisiais raštais Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) ir Nr. 2/2016 (COM(2015)0513), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2015 m. birželio 24 d. (COM(2015)0300), iš dalies pakeistą taisomaisiais raštais Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) ir Nr. 2/2016 (COM(2015)0513),

| — | atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2015 m. rugsėjo 4 d. ir perdavė Parlamentui 2015 m. rugsėjo 17 d. (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2015 m. rugsėjo 4 d. ir perdavė Parlamentui 2015 m. rugsėjo 17 d. (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. priimtą poziciją (4) dėl 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. priimtą poziciją (4) dėl 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto,

| — | atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį 2015 m. lapkričio 14 d. patvirtino Taikinimo komitetas (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį 2015 m. lapkričio 14 d. patvirtino Taikinimo komitetas (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0336/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0336/2015),

| A. | kadangi, išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 3 ir 4 išlaidų kategorijas, paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę įsipareigojimų asignavimams suteikti; |
| --- | --- |

A.

kadangi, išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 3 ir 4 išlaidų kategorijas, paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę įsipareigojimų asignavimams suteikti;

| B. | kadangi Komisija pasiūlė mobilizuoti lankstumo priemonę viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir finansavimą iš Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 1 504 mln. EUR dydžio įsipareigojimų asignavimų suma priemonėms pagal Europos migracijos darbotvarkę finansuoti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija pasiūlė mobilizuoti lankstumo priemonę viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir finansavimą iš Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 1 504 mln. EUR dydžio įsipareigojimų asignavimų suma priemonėms pagal Europos migracijos darbotvarkę finansuoti;

| C. | kadangi dėl 2016 m. biudžeto sušauktas Taikinimo komitetas be galutinės 1 506 mln. EUR sumos viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutines ribas pritarė Parlamento delegacijos pasiūlymui, kad lankstumo priemonės lėšos turėtų būti papildomai mobilizuotos 24 mln. EUR viršijant 4 išlaidų kategorijos viršutines ribas, siekiant imtis veiksmų, susijusių su problemų, kurias kelia pabėgėlių krizė, išorės aspektais; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl 2016 m. biudžeto sušauktas Taikinimo komitetas be galutinės 1 506 mln. EUR sumos viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutines ribas pritarė Parlamento delegacijos pasiūlymui, kad lankstumo priemonės lėšos turėtų būti papildomai mobilizuotos 24 mln. EUR viršijant 4 išlaidų kategorijos viršutines ribas, siekiant imtis veiksmų, susijusių su problemų, kurias kelia pabėgėlių krizė, išorės aspektais;

| D. | kadangi dėl to bendra 2016 finansiniams metams numatyta lankstumo priemonės lėšų suma, kuri apima nepanaudotas 2014 ir 2015 finansinių metų lėšas, yra visiškai išnaudota, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl to bendra 2016 finansiniams metams numatyta lankstumo priemonės lėšų suma, kuri apima nepanaudotas 2014 ir 2015 finansinių metų lėšas, yra visiškai išnaudota,

| 1. | pažymi, kad 2016 m. 3 ir 4 išlaidų kategorijų viršutinės ribos neleidžia tinkamai finansuoti neatidėliotinų priemonių migracijos ir pabėgėlių srityje; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad 2016 m. 3 ir 4 išlaidų kategorijų viršutinės ribos neleidžia tinkamai finansuoti neatidėliotinų priemonių migracijos ir pabėgėlių srityje;

| 2. | todėl sutinka, kad būtų mobilizuota 1 530 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma pagal lankstumo priemonę; |
| --- | --- |

2.

todėl sutinka, kad būtų mobilizuota 1 530 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma pagal lankstumo priemonę;

| 3. | be to, pritaria siūlymui skirti atitinkamus mokėjimų asignavimus, 2016 m. sudarysiančius 734,2 mln. EUR, 2017 m. – 654,2 mln. EUR, 2018 m. – 83 mln. EUR, o 2019 m. – 58,6 mln. EUR; |
| --- | --- |

3.

be to, pritaria siūlymui skirti atitinkamus mokėjimų asignavimus, 2016 m. sudarysiančius 734,2 mln. EUR, 2017 m. – 654,2 mln. EUR, 2018 m. – 83 mln. EUR, o 2019 m. – 58,6 mln. EUR;

| 4. | pakartoja, kad šios priemonės mobilizavimas, kaip numatyta DFP reglamento 11 straipsnyje, dar kartą parodo, jog labai svarbu, kad Sąjungos biudžetas būtų lankstesnis; pažymi, kad šiuos papildomus asignavimus buvo įmanoma numatyti tik perkėlus nepanaudotas 2014 ir 2015 finansinių metų lankstumo priemonės lėšas; pabrėžia, kad į 2017 finansinius metus nebus perkelta jokia suma, taigi bet koks lankstumo priemonės lėšų mobilizavimas bus apribotas šios priemonės metinėmis 471 mln. EUR viršutinėmis ribomis (2011 m. kainomis); |
| --- | --- |

4.

pakartoja, kad šios priemonės mobilizavimas, kaip numatyta DFP reglamento 11 straipsnyje, dar kartą parodo, jog labai svarbu, kad Sąjungos biudžetas būtų lankstesnis; pažymi, kad šiuos papildomus asignavimus buvo įmanoma numatyti tik perkėlus nepanaudotas 2014 ir 2015 finansinių metų lankstumo priemonės lėšas; pabrėžia, kad į 2017 finansinius metus nebus perkelta jokia suma, taigi bet koks lankstumo priemonės lėšų mobilizavimas bus apribotas šios priemonės metinėmis 471 mln. EUR viršutinėmis ribomis (2011 m. kainomis);

| 5. | primena savo ilgalaikį požiūrį, kad, nedarant poveikio galimybei mokėjimų asignavimus panaudoti finansavimui pagal konkrečias biudžeto eilutes taikant lankstumo priemonę, prieš tai nenaudojant lėšų įsipareigojimams padengti, mokėjimai, kurie atsiranda dėl anksčiau taikant lankstumo priemonę padengtų įsipareigojimų, gali būti skaičiuojami tik virš viršutinių ribų; |
| --- | --- |

5.

primena savo ilgalaikį požiūrį, kad, nedarant poveikio galimybei mokėjimų asignavimus panaudoti finansavimui pagal konkrečias biudžeto eilutes taikant lankstumo priemonę, prieš tai nenaudojant lėšų įsipareigojimams padengti, mokėjimai, kurie atsiranda dėl anksčiau taikant lankstumo priemonę padengtų įsipareigojimų, gali būti skaičiuojami tik virš viršutinių ribų;

| 6. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

6.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 7. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL L 103, 2015 4 22, p. 1.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0376.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl lankstumo priemonės mobilizavimo skubioms biudžeto priemonėms, skirtoms pabėgėlių krizei spręsti, finansuoti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2016/253.)

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/171

---

P8_TA(2015)0406

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas, kad iš 2016 m. biudžeto būtų skirta lėšų avansams mokėti

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 11 punktą, kad iš 2016 m. biudžeto būtų skirta lėšų avansams mokėti (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD))

(2017/C 366/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0281 – C8-0133/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0281 – C8-0133/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį 2015 m. lapkričio 14 d. patvirtino Taikinimo komitetas (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį 2015 m. lapkričio 14 d. patvirtino Taikinimo komitetas (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0335/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0335/2015),

| A. | kadangi vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4a straipsnio 4 dalimi, avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4a straipsnio 4 dalimi, avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą;

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo avansams mokėti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2016/252.)

---

| 27.10.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 366/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 366/172

---

P8_TA(2015)0407

2016 metų biudžeto procedūra. Bendras projektas

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 366/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas, ir Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas, ir Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2015 m. birželio 24 d. (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2015 m. birželio 24 d. (COM(2015)0300),

| — | atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2015 m. rugsėjo 4 d. ir perdavė Europos Parlamentui 2015 m. rugsėjo 17 d. (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2015 m. rugsėjo 4 d. ir perdavė Europos Parlamentui 2015 m. rugsėjo 17 d. (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto Taisomuosius raštus Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) ir Nr. 2/2016 (COM(2015)0513), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto Taisomuosius raštus Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) ir Nr. 2/2016 (COM(2015)0513),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A8-0333/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A8-0333/2015),

| 1. | pritaria bendram projektui, dėl kurio susitarė Taikinimo komitetas ir kurį sudaro visi šie dokumentai:






  — | biudžeto eilučių, kurios nepakeistos, palyginti su biudžeto projektu arba Tarybos pozicija, sąrašas; |
| --- | --- | --- |

1.

pritaria bendram projektui, dėl kurio susitarė Taikinimo komitetas ir kurį sudaro visi šie dokumentai:

—

biudžeto eilučių, kurios nepakeistos, palyginti su biudžeto projektu arba Tarybos pozicija, sąrašas;

| — | suvestinės sumos pagal finansinės programos išlaidų kategorijas; |
| --- | --- |

—

suvestinės sumos pagal finansinės programos išlaidų kategorijas;

| — | visų biudžeto punktų sumos pagal eilutes; |
| --- | --- |

—

visų biudžeto punktų sumos pagal eilutes;

| — | konsoliduotas dokumentas, kuriame pateikiamos visų biudžeto eilučių, pakeistų taikinimo metu, sumos ir galutinis tekstas; |
| --- | --- |

—

konsoliduotas dokumentas, kuriame pateikiamos visų biudžeto eilučių, pakeistų taikinimo metu, sumos ir galutinis tekstas;

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus; |
| --- | --- |

2.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus;

| 3. | patvirtina Europos Parlamento pareiškimą dėl Tarpinstitucinio susitarimo 27 punkto taikymo; |
| --- | --- |

3.

patvirtina Europos Parlamento pareiškimą dėl Tarpinstitucinio susitarimo 27 punkto taikymo;

| 4. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrasis biudžetas yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrasis biudžetas yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir įstaigoms bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir įstaigoms bei nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0376.

(2)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

GALUTINIS 14.11.2015

2016 m. biudžetas. Bendros išvados

Šios bendros išvados apima šiuos skirsnius:

| 1. | 2016 m. biudžetas |
| --- | --- |

1.

2016 m. biudžetas

| 2. | 2015 m. biudžetas. Taisomasis biudžetas Nr. 8/2015 |
| --- | --- |

2.

2015 m. biudžetas. Taisomasis biudžetas Nr. 8/2015

| 3. | Bendri pareiškimai |
| --- | --- |

3.

Bendri pareiškimai

Apibendrinamoji apžvalga

A.   2016 m. biudžetas

Atsižvelgiant į bendrų išvadų elementus:

| — | 2016 m. biudžete numatyta bendra įsipareigojimų asignavimų suma – 155 004,2 mln. EUR. Taigi lieka DFP viršutinės ribos 2016 m. nesiekianti 2 331,4 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų marža. |
| --- | --- |

—

2016 m. biudžete numatyta bendra įsipareigojimų asignavimų suma – 155 004,2 mln. EUR. Taigi lieka DFP viršutinės ribos 2016 m. nesiekianti 2 331,4 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų marža.

| — | 2016 m. biudžete numatyta bendra mokėjimų asignavimų suma – 143 885,3 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2016 m. biudžete numatyta bendra mokėjimų asignavimų suma – 143 885,3 mln. EUR.

| — | 2016 m. iš lankstumo priemonės lėšų mobilizuojama 1 506,0 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma 3 išlaidų kategorijai „Saugumas ir pilietybė“ ir 24,0 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma 4 išlaidų kategorijai „Europos vaidmuo pasaulyje“. |
| --- | --- |

—

2016 m. iš lankstumo priemonės lėšų mobilizuojama 1 506,0 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma 3 išlaidų kategorijai „Saugumas ir pilietybė“ ir 24,0 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma 4 išlaidų kategorijai „Europos vaidmuo pasaulyje“.

| — | Komisija apskaičiavo, kad su lankstumo priemonės lėšų mobilizavimu 2014, 2015 ir 2016 m. susiję mokėjimų asignavimai 2016 m. sieks 832,8 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Komisija apskaičiavo, kad su lankstumo priemonės lėšų mobilizavimu 2014, 2015 ir 2016 m. susiję mokėjimų asignavimai 2016 m. sieks 832,8 mln. EUR.

B.   2015 m. biudžetas

Atsižvelgiant į bendrų išvadų elementus:

| — | priimamas Komisijos pasiūlytas Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektas. |
| --- | --- |

—

priimamas Komisijos pasiūlytas Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektas.

1.   2016 m. biudžetas

1.1.   Biudžeto eilutės, dėl kurių nebediskutuojama

Jei toliau šiose išvadose nenurodoma kitaip, visos biudžeto eilutės, kurių nei Taryba, nei Parlamentas nekeitė ir dėl kurių Parlamentas pritarė Tarybos pakeitimams per atitinkamą jų svarstymą, laikomos patvirtintomis.

Kalbant apie kitus biudžeto punktus pasakytina, kad Taikinimo komitetas susitarė dėl toliau pateikiamuose 1.2–1.6 skirsniuose nurodomų išvadų.

1.2.   Horizontalieji klausimai

Decentralizuotos agentūros

ES įnašas (įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai) ir pareigybių skaičius visoms decentralizuotoms agentūroms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016, kartu su šiais pataisymais, kuriems pritarė Taikinimo komitetas:

| — | padidinamas Europos cheminių medžiagų agentūros etatų plano pareigybių (finansuojamų iš mokesčių) skaičius (ECHA, veikla biocidų srityje, + 3 pareigybės) ir asignavimai sumažinami 1 350 000 EUR; |
| --- | --- |

—

padidinamas Europos cheminių medžiagų agentūros etatų plano pareigybių (finansuojamų iš mokesčių) skaičius (ECHA, veikla biocidų srityje, + 3 pareigybės) ir asignavimai sumažinami 1 350 000 EUR;

| — | padidinamas Europos aviacijos saugos agentūros etatų plano pareigybių (finansuojamų iš mokesčių) skaičius (EASA, + 6 pareigybės); |
| --- | --- |

—

padidinamas Europos aviacijos saugos agentūros etatų plano pareigybių (finansuojamų iš mokesčių) skaičius (EASA, + 6 pareigybės);

| — | padidinamas Europos vaistų agentūros etatų plano pareigybių (finansuojamų iš mokesčių) skaičius (EASA, + 3 pareigybės); |
| --- | --- |

—

padidinamas Europos vaistų agentūros etatų plano pareigybių (finansuojamų iš mokesčių) skaičius (EASA, + 3 pareigybės);

| — | padidinamas Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros etatų plano pareigybių skaičius ir susijusių asignavimų suma (ACER, + 5 pareigybės ir + 325 000 EUR); |
| --- | --- |

—

padidinamas Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros etatų plano pareigybių skaičius ir susijusių asignavimų suma (ACER, + 5 pareigybės ir + 325 000 EUR);

| — | padidinamas Pagrindinių teisių agentūros etatų plano pareigybių skaičius ir susijusių asignavimų suma (FRA, + 2 pareigybės ir + 130 000 EUR); |
| --- | --- |

—

padidinamas Pagrindinių teisių agentūros etatų plano pareigybių skaičius ir susijusių asignavimų suma (FRA, + 2 pareigybės ir + 130 000 EUR);

| — | padidinamas Eurojusto etatų plano pareigybių skaičius ir susijusių asignavimų suma (+2 pareigybės ir + 130 000 EUR); |
| --- | --- |

—

padidinamas Eurojusto etatų plano pareigybių skaičius ir susijusių asignavimų suma (+2 pareigybės ir + 130 000 EUR);

| — | padidinama Europos bankininkystės institucijos asignavimų suma (EBA,+ 928 000 EUR); |
| --- | --- |

—

padidinama Europos bankininkystės institucijos asignavimų suma (EBA,+ 928 000 EUR);

| — | sumažinama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros asignavimų suma (eu.LISA, - 260 000 EUR). |
| --- | --- |

—

sumažinama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros asignavimų suma (eu.LISA, - 260 000 EUR).

Vykdomosios įstaigos

ES įnašas (įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai) ir pareigybių skaičius vykdomosioms įstaigoms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016.

Bandomieji projektai/Parengiamieji veiksmai

Kaip siūlė Parlamentas, susitarta dėl išsamaus 89 bandomųjų projektų ir (arba) parengiamųjų veiksmų rinkinio ir jam skiriama 64,9 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma.

Kai bandomajam projektui ar parengiamajam veiksmui taikomas egzistuojantis teisinis pagrindas, Komisija gali pasiūlyti asignavimus perkelti atitinkamam teisiniam pagrindui siekiant palengvinti to veiksmo įgyvendinimą.

Šiame rinkinyje visapusiškai atsižvelgiama į Finansiniame reglamente bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams nustatytas viršutines ribas.

1.3.   Finansinės programos išlaidų kategorijos. Įsipareigojimų asignavimai

Atsižvelgęs į minėtąsias išvadas dėl biudžeto eilučių, dėl kurių nebediskutuojama, dėl agentūrų, bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų, Taikinimo komitetas susitarė dėl šių klausimų:

1a išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016, apimantys šiuos pataisymus, kuriems pritarė Taikinimo komitetas:

| — | Programos „Horizontas 2020“ įsipareigojimai padidinami juos paskirstant taip: |
| --- | --- |

—

Programos „Horizontas 2020“ įsipareigojimai padidinami juos paskirstant taip:

| Eurais |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | 2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) | 2016 m. biudžetas | Skirtumas |
| 02 04 02 01 | Pirmavimas kosmoso srityje | 158 446 652 | 159 792 893 | 1 346 241 |
| 02 04 02 03 | Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas | 35 643 862 | 35 738 414 | 94 552 |
| 02 04 03 01 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas | 74 701 325 | 75 016 498 | 315 173 |
| 05 09 03 01 | Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas | 212 854 525 | 214 205 269 | 1 350 744 |
| 06 03 03 01 | Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas | 109 250 820 | 110 916 737 | 1 665 917 |
| 08 02 01 03 | Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant e. infrastruktūrą, stiprinimas | 183 108 382 | 183 905 321 | 796 939 |
| 08 02 02 01 | Pirmavimas nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų, lazerių technologijos, biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir apdirbimo srityse | 502 450 912 | 504 175 361 | 1 724 449 |
| 08 02 02 03 | Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas | 35 967 483 | 36 120 567 | 153 084 |
| 08 02 03 01 | Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas | 522 476 023 | 524 745 272 | 2 269 249 |
| 08 02 03 02 | Saugių, sveikų ir kokybiškų maisto produktų bei kitų biologinių produktų pakankamo tiekimo užtikrinimas | 141 851 093 | 142 233 804 | 382 711 |
| 08 02 03 03 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 333 977 808 | 335 369 074 | 1 391 266 |
| 08 02 03 04 | Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas | 330 992 583 | 331 555 393 | 562 810 |
| 08 02 03 05 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas | 283 265 173 | 284 530 369 | 1 265 196 |
| 08 02 03 06 | Integracinių, novatoriškų ir mąstančių Europos visuomenių kūrimo skatinimas | 111 929 624 | 112 411 389 | 481 765 |
| 08 02 06 | Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas | 53 267 640 | 53 497 266 | 229 626 |
| 09 04 01 01 | Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas | 213 825 023 | 215 400 890 | 1 575 867 |
| 09 04 01 02 | Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant elektroninę infrastruktūrą, stiprinimas | 97 173 367 | 97 889 261 | 715 894 |
| 09 04 02 01 | Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje | 718 265 330 | 723 681 812 | 5 416 482 |
| 09 04 03 01 | Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas | 117 323 526 | 118 188 002 | 864 476 |
| 09 04 03 02 | Integracinių, novatoriškų ir mąstančių Europos visuomenių kūrimo skatinimas | 36 289 820 | 36 564 471 | 274 651 |
| 09 04 03 03 | Saugios Europos visuomenės kūrimas | 45 457 909 | 45 791 092 | 333 183 |
| 10 02 01 | Programa „Horizontas 2020“ — Vartotojų interesus atitinkanti mokslinė ir techninė parama Sąjungos politikos kryptims | 24 646 400 | 25 186 697 | 540 297 |
| 15 03 05 | Europos inovacijos ir technologijos institutas — Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų trikampio integravimas | 219 788 046 | 224 938 881 | 5 150 835 |
| 18 05 03 01 | Saugios Europos visuomenės kūrimas | 134 966 551 | 136 092 171 | 1 125 620 |
| 32 04 03 01 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 322 875 370 | 324 676 361 | 1 800 991 |
| | Iš viso | | | 31 828 018 |

Eurais

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2)

2016 m. biudžetas

Skirtumas

02 04 02 01

Pirmavimas kosmoso srityje

158 446 652

159 792 893

1 346 241

02 04 02 03

Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas

35 643 862

35 738 414

94 552

02 04 03 01

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

74 701 325

75 016 498

315 173

05 09 03 01

Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas

212 854 525

214 205 269

1 350 744

06 03 03 01

Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas

109 250 820

110 916 737

1 665 917

08 02 01 03

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant e. infrastruktūrą, stiprinimas

183 108 382

183 905 321

796 939

08 02 02 01

Pirmavimas nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų, lazerių technologijos, biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir apdirbimo srityse

502 450 912

504 175 361

1 724 449

08 02 02 03

Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas

35 967 483

36 120 567

153 084

08 02 03 01

Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas

522 476 023

524 745 272

2 269 249

08 02 03 02

Saugių, sveikų ir kokybiškų maisto produktų bei kitų biologinių produktų pakankamo tiekimo užtikrinimas

141 851 093

142 233 804

382 711

08 02 03 03

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

333 977 808

335 369 074

1 391 266

08 02 03 04

Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas

330 992 583

331 555 393

562 810

08 02 03 05

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

283 265 173

284 530 369

1 265 196

08 02 03 06

Integracinių, novatoriškų ir mąstančių Europos visuomenių kūrimo skatinimas

111 929 624

112 411 389

481 765

08 02 06

Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas

53 267 640

53 497 266

229 626

09 04 01 01

Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas

213 825 023

215 400 890

1 575 867

09 04 01 02

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant elektroninę infrastruktūrą, stiprinimas

97 173 367

97 889 261

715 894

09 04 02 01

Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje

718 265 330

723 681 812

5 416 482

09 04 03 01

Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas

117 323 526

118 188 002

864 476

09 04 03 02

Integracinių, novatoriškų ir mąstančių Europos visuomenių kūrimo skatinimas

36 289 820

36 564 471

274 651

09 04 03 03

Saugios Europos visuomenės kūrimas

45 457 909

45 791 092

333 183

10 02 01

Programa „Horizontas 2020“ — Vartotojų interesus atitinkanti mokslinė ir techninė parama Sąjungos politikos kryptims

24 646 400

25 186 697

540 297

15 03 05

Europos inovacijos ir technologijos institutas — Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų trikampio integravimas

219 788 046

224 938 881

5 150 835

18 05 03 01

Saugios Europos visuomenės kūrimas

134 966 551

136 092 171

1 125 620

32 04 03 01

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

322 875 370

324 676 361

1 800 991

Iš viso

31 828 018

| — | Programos „COSME“ įsipareigojimai padidinami juos paskirstant taip: |
| --- | --- |

—

Programos „COSME“ įsipareigojimai padidinami juos paskirstant taip:

| Eurais |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | 2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) | 2016 m. biudžetas | Skirtumas |
| 02 02 01 | Verslumo skatinimas ir Sąjungos įmonių konkurencingumo ir galimybių patekti į rinką didinimas | 108 375 000 | 110 264 720 | 1 889 720 |
| 02 02 02 | Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas | 160 447 967 | 172 842 972 | 12 395 005 |
| | Iš viso | | | 14 284 725 |

Eurais

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2)

2016 m. biudžetas

Skirtumas

02 02 01

Verslumo skatinimas ir Sąjungos įmonių konkurencingumo ir galimybių patekti į rinką didinimas

108 375 000

110 264 720

1 889 720

02 02 02

Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas

160 447 967

172 842 972

12 395 005

Iš viso

14 284 725

| — | Programos „Erasmus+“ įsipareigojimai padidinami juos paskirstant taip: |
| --- | --- |

—

Programos „Erasmus+“ įsipareigojimai padidinami juos paskirstant taip:

| Eurais |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | 2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) | 2016 m. biudžetas | Skirtumas |
| 15 02 01 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai | 1 451 010 600 | 1 457 638 273 | 6 627 673 |
| | Iš viso | | | 6 627 673 |

Eurais

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2)

2016 m. biudžetas

Skirtumas

15 02 01 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai

1 451 010 600

1 457 638 273

6 627 673

Iš viso

6 627 673

Dėl šių priežasčių, taip pat atsižvelgiant į decentralizuotas agentūras, bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, sutartas įsipareigojimų dydis yra 19 010,0 mln. EUR, iki viršutinių 1a išlaidų kategorijos ribų nepaliekant jokios maržos ir panaudojant bendrosios įsipareigojimų maržos 543 mln. EUR sumą.

1b išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016.

Atsižvelgiant į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, sutartas įsipareigojimų dydis yra 50 831,2 mln. EUR, iki viršutinių 3 išlaidų kategorijos ribų paliekant 5,8 mln. EUR maržą.

2 išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016 su papildomu 140,0 mln. EUR sumažinimu dėl padidintų EŽŪGF asignuotųjų įplaukų ir padidintų biudžeto eilutės 11 06 62 01 asignavimų. Taigi Taikinimo komitetas susitarė dėl šių klausimų:

| Eurais |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | 2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) | 2016 m. biudžetas | Skirtumas |
| 05 03 01 10 | Bazinės išmokos sistema (BIS) | 16 067 000 000 | 15 927 000 000 | - 140 000 000 |
| 11 06 62 01 | Mokslinės rekomendacijos ir žinios | 8 485 701 | 8 680 015 | 194 314 |
| | Iš viso | | | - 139 805 686 |

Eurais

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2)

2016 m. biudžetas

Skirtumas

05 03 01 10

Bazinės išmokos sistema (BIS)

16 067 000 000

15 927 000 000

- 140 000 000

11 06 62 01

Mokslinės rekomendacijos ir žinios

8 485 701

8 680 015

194 314

Iš viso

- 139 805 686

Atsižvelgiant į decentralizuotas agentūras, bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, sutartas įsipareigojimų dydis yra 62 484,2 mln. EUR, iki viršutinių 2 išlaidų kategorijos ribų paliekant 1 777,8 mln. EUR maržą.

3 išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016, apimantys šiuos pataisymus, kuriems pritarė Taikinimo komitetas:

| Eurais |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | 2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) | 2016 m. biudžetas | Skirtumas |
| 09 05 05 | Žiniasklaidos veiksmai | 24 186 500 | 26 186 500 | 2 000 000 |
| 17 04 01 | Aukštesnio gyvūnų sveikatos būklės lygio ir aukšto gyvūnų apsaugos lygio Sąjungoje užtikrinimas | 177 000 000 | 171 925 000 | -5 075 000 |
| 17 04 02 | Savalaikio augalams kenksmingų organizmų aptikimo ir išnaikinimo užtikrinimas | 14 000 000 | 12 000 000 | -2 000 000 |
| 17 04 03 | Veiksmingos, efektyvios ir patikimos kontrolės užtikrinimas | 50 401 000 | 47 401 000 | -3 000 000 |
| 17 04 04 | Neatidėliotinų priemonių, susijusių su gyvūnų ir augalų sveikata, fondas | 20 000 000 | 19 000 000 | -1 000 000 |
| | Iš viso | | | -9 075 000 |

Eurais

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2)

2016 m. biudžetas

Skirtumas

09 05 05

Žiniasklaidos veiksmai

24 186 500

26 186 500

2 000 000

17 04 01

Aukštesnio gyvūnų sveikatos būklės lygio ir aukšto gyvūnų apsaugos lygio Sąjungoje užtikrinimas

177 000 000

171 925 000

-5 075 000

17 04 02

Savalaikio augalams kenksmingų organizmų aptikimo ir išnaikinimo užtikrinimas

14 000 000

12 000 000

-2 000 000

17 04 03

Veiksmingos, efektyvios ir patikimos kontrolės užtikrinimas

50 401 000

47 401 000

-3 000 000

17 04 04

Neatidėliotinų priemonių, susijusių su gyvūnų ir augalų sveikata, fondas

20 000 000

19 000 000

-1 000 000

Iš viso

-9 075 000

Dėl šių priežasčių, taip pat atsižvelgiant į decentralizuotas agentūras, bandomuosius projektus, parengiamuosius veiksmus ir į lankstumo priemonės lėšų mobilizavimą migracijos klausimui spręsti, sutartas įsipareigojimų dydis yra 4 052,0 mln. EUR, iki viršutinių 3 išlaidų kategorijos ribų nepaliekant jokios maržos ir panaudojant lankstumo priemonės 1 506,0 mln. EUR sumą.

4 išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016, apimantys šiuos pataisymus, kuriems pritarė Taikinimo komitetas:

| Eurais |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | 2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) | 2016 m. biudžetas | Skirtumas |
| 13 07 01 | Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti | 31 212 000 | 33 212 000 | 2 000 000 |
| 21 02 07 03 | Žmogaus socialinė raida | 161 633 821 | 163 633 821 | 2 000 000 |
| 21 02 07 04 | Apsirūpinimo maistu bei mitybos saugumas ir tvarus žemės ūkis | 187 495 232 | 189 495 232 | 2 000 000 |
| 21 02 07 05 | Migracija ir prieglobstis | 45 257 470 | 57 257 470 | 12 000 000 |
| 22 02 01 01 | Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 188 000 000 | 190 000 000 | 2 000 000 |
| 22 02 01 02 | Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 326 960 000 | 327 960 000 | 1 000 000 |
| 22 02 03 01 | Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 240 300 000 | 255 300 000 | 15 000 000 |
| 22 02 03 02 | Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 321 484 000 | 340 484 000 | 19 000 000 |
| 22 04 01 01 | Viduržemio jūros regiono šalys — Geras valdymas, žmogaus teisės ir judumas | 135 000 000 | 144 000 000 | 9 000 000 |
| 22 04 01 02 | Viduržemio jūros regiono šalys — Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 636 900 000 | 640 900 000 | 4 000 000 |
| 22 04 01 03 | Viduržemio jūros regiono šalys — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas | 116 000 000 | 131 000 000 | 15 000 000 |
| 22 04 01 04 | Taikos proceso rėmimas ir finansinė parama Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) | 272 100 000 | 290 100 000 | 18 000 000 |
| 22 04 02 03 | Rytų partnerystė — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas | 8 000 000 | 9 300 000 | 1 300 000 |
| 22 04 03 03 | Kito daugiašalio bendradarbiavimo kaimynystėje rėmimas — Bendra programa | 189 500 000 | 193 500 000 | 4 000 000 |
| 23 02 01 | Greitos, veiksmingos ir poreikiu grindžiamos humanitarinės pagalbos ir pagalbos maistu teikimas | 1 035 818 000 | 1 061 821 941 | 26 003 941 |
| | Iš viso | | | 132 303 941 |

Eurais

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2)

2016 m. biudžetas

Skirtumas

13 07 01

Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti

31 212 000

33 212 000

2 000 000

21 02 07 03

Žmogaus socialinė raida

161 633 821

163 633 821

2 000 000

21 02 07 04

Apsirūpinimo maistu bei mitybos saugumas ir tvarus žemės ūkis

187 495 232

189 495 232

2 000 000

21 02 07 05

Migracija ir prieglobstis

45 257 470

57 257 470

12 000 000

22 02 01 01

Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

188 000 000

190 000 000

2 000 000

22 02 01 02

Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

326 960 000

327 960 000

1 000 000

22 02 03 01

Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

240 300 000

255 300 000

15 000 000

22 02 03 02

Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

321 484 000

340 484 000

19 000 000

22 04 01 01

Viduržemio jūros regiono šalys — Geras valdymas, žmogaus teisės ir judumas

135 000 000

144 000 000

9 000 000

22 04 01 02

Viduržemio jūros regiono šalys — Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

636 900 000

640 900 000

4 000 000

22 04 01 03

Viduržemio jūros regiono šalys — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas

116 000 000

131 000 000

15 000 000

22 04 01 04

Taikos proceso rėmimas ir finansinė parama Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA)

272 100 000

290 100 000

18 000 000

22 04 02 03

Rytų partnerystė — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas

8 000 000

9 300 000

1 300 000

22 04 03 03

Kito daugiašalio bendradarbiavimo kaimynystėje rėmimas — Bendra programa

189 500 000

193 500 000

4 000 000

23 02 01

Greitos, veiksmingos ir poreikiu grindžiamos humanitarinės pagalbos ir pagalbos maistu teikimas

1 035 818 000

1 061 821 941

26 003 941

Iš viso

132 303 941

Dėl šių priežasčių, taip pat atsižvelgiant į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, sutartas įsipareigojimų dydis yra 9 167,0 mln. EUR, iki viršutinių 4 išlaidų kategorijos ribų nepaliekant jokios maržos ir panaudojant lankstumo priemonės 24,0 mln. EUR sumą.

5 išlaidų kategorija

Patvirtinamas Komisijos pasiūlytame biudžeto projekte pateikiamas institucijų etatų planuose numatytas pareigybių skaičius ir siūlomi asignavimai su Taisomuosiuose raštuose Nr. 1 ir 2/2016 pateikiamais daliniais pakeitimais, taikant šias išimtis:

| — | patvirtinami per Europos Parlamento svarstymą priimti jo biudžeto pakeitimai, taikant 9 pareigybių sumažinimą; |
| --- | --- |

—

patvirtinami per Europos Parlamento svarstymą priimti jo biudžeto pakeitimai, taikant 9 pareigybių sumažinimą;

| — | patvirtinami per Tarybos svarstymą priimti jos biudžeto pakeitimai; |
| --- | --- |

—

patvirtinami per Tarybos svarstymą priimti jos biudžeto pakeitimai;

| — | Teisingumo Teismui suteikiamos 7 papildomos pareigybės (+ EUR 300 000); |
| --- | --- |

—

Teisingumo Teismui suteikiamos 7 papildomos pareigybės (+ EUR 300 000);

| — | patvirtinami per Europos Parlamente vykusį Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto biudžeto svarstymą priimti pakeitimai. |
| --- | --- |

—

patvirtinami per Europos Parlamente vykusį Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto biudžeto svarstymą priimti pakeitimai.

Tikimasi, kad 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija patvirtins ataskaitą dėl 2015 m. darbo užmokesčių atnaujinimo, kuris galios atgaline tvarka nuo 2015 m. liepos 1 d. visų ES institucijų darbuotojų atlyginimams ir pensijoms, poveikio biudžetui.

Dėl šių priežasčių, taip pat atsižvelgiant į bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, sutartas įsipareigojimų dydis yra 8 935,2 mln. EUR, iki viršutinių 5 išlaidų kategorijos išlaidų ribų paliekant 547,8 mln. EUR maržą.

Europos Sąjungos solidarumo fondas

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016, įskaitant avansų mokėjimams skirtą 50 mln. EUR sumos iš Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimą.

1.4.   Mokėjimų asignavimai

2016 m. biudžete numatyta bendra mokėjimų asignavimų suma – 143 885,3 mln. EUR, įskaitant su lankstumo priemonės lėšų mobilizavimu susijusią 832,8 mln. EUR sumą.

Nustatyti tokie įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016, apimantys šiuos pataisymus, kuriems pritarė Taikinimo komitetas:

| 1. | visų pirma, atsižvelgiama į susitarimu nustatytą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų apimtis iš esmės prilygsta įsipareigojimų asignavimų apimčiai, sumą. Tai galioja ir decentralizuotoms agentūroms, kurioms skiriamų ES mokėjimų asignavimų sumos pasiūlymas pateiktas anksčiau išdėstytame 1.2 skirsnyje; bendras poveikis biudžetui – 140,0 mln. EUR sumažinimas; |
| --- | --- |

1.

visų pirma, atsižvelgiama į susitarimu nustatytą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų apimtis iš esmės prilygsta įsipareigojimų asignavimų apimčiai, sumą. Tai galioja ir decentralizuotoms agentūroms, kurioms skiriamų ES mokėjimų asignavimų sumos pasiūlymas pateiktas anksčiau išdėstytame 1.2 skirsnyje; bendras poveikis biudžetui – 140,0 mln. EUR sumažinimas;

| 2. | nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams sudaro 50 % atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė; nustatoma, kad mokėjimų asignavimų visiems pratęstiems vykdomiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams suma atitinka biudžeto projekte numatytą sumą prie jos pridedant 50 % atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė; bendras poveikis biudžetui – 29,5 mln. EUR padidinimas; |
| --- | --- |

2.

nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams sudaro 50 % atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė; nustatoma, kad mokėjimų asignavimų visiems pratęstiems vykdomiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams suma atitinka biudžeto projekte numatytą sumą prie jos pridedant 50 % atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė; bendras poveikis biudžetui – 29,5 mln. EUR padidinimas;

| 3. | Mokėjimų asignavimų išlaidos sumažinamos 460,1 mln. EUR suma, kaip nurodyta:









  Eurais |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | 2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) | 2016 m. biudžetas | Skirtumas |
| 02 05 01 | Globalios palydovinės radijo navigacijos infrastruktūros ir paslaugų („Galileo“) kūrimas ir teikimas iki 2020 m. | 308 000 000 | 297 000 000 | -11 000 000 |
| 02 05 02 | Palydovinių paslaugų teikimas GPS veikimui gerinti siekiant iki 2020 m. palaipsniui aprėpti visą Europos civilinės aviacijos konferencijos (ECAC) regioną (EGNOS) | 215 000 000 | 207 000 000 | -8 000 000 |
| 02 05 51 | Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir „Galileo“) užbaigimas | 17 000 000 | 16 000 000 | -1 000 000 |
| 02 06 01 | Kosminės erdvės stebėjimu ir in situ duomenimis paremtų operatyvinių paslaugų teikimas (Copernicus) | 125 000 000 | 121 000 000 | -4 000 000 |
| 02 06 02 | Savarankiškų Sąjungos Žemės stebėjimo pajėgumų kūrimas (Copernicus) | 475 000 000 | 459 000 000 | -16 000 000 |
| 04 02 19 | Europos socialinio fondo užbaigimas — Regionų konkurencingumas ir užimtumas (2007–2013 m.) | 1 130 000 000 | 1 109 595 811 | -20 404 189 |
| 04 02 61 | Europos socialinis fondas — Pereinamojo laikotarpio regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 930 000 000 | 927 965 850 | -2 034 150 |
| 04 02 62 | Europos socialinis fondas — Labiau išsivystę regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 2 200 000 000 | 2 178 091 258 | -21 908 742 |
| 04 02 63 01 | Europos socialinis fondas — Techninė pagalba veiklai | 12 000 000 | 7 200 000 | -4 800 000 |
| 05 04 05 01 | Kaimo plėtros programos | 3 268 000 000 | 3 235 000 000 | -33 000 000 |
| 05 04 60 01 | Tvarios kaimo plėtros ir teritorijos bei aplinkos požiūriu darnesnio, klimatui palankesnio, novatoriškesnio Sąjungos žemės ūkio sektoriaus skatinimas | 8 574 000 000 | 8 487 000 000 | -87 000 000 |
| 13 03 18 | Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) veiklos užbaigimas — Regionų konkurencingumas ir užimtumas | 2 345 348 000 | 2 302 998 509 | -42 349 491 |
| 13 03 61 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Pereinamojo laikotarpio regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 1 863 122 000 | 1 860 036 800 | -3 085 200 |
| 13 03 62 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Labiau išsivystę regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 2 775 630 000 | 2 750 605 336 | -25 024 664 |
| 13 03 64 01 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Europos teritorinis bendradarbiavimas | 328 430 000 | 284 930 000 | -43 500 000 |
| 13 03 65 01 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Veiklos techninė pagalba | 66 215 941 | 57 415 941 | -8 800 000 |
| 13 03 66 | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Novatoriški tvarios miestų plėtros veiksmai | 53 149 262 | 48 649 262 | -4 500 000 |
| 13 04 01 | Sanglaudos fondo projektų užbaigimas (iki 2007 m.) | 90 000 000 | 70 000 000 | -20 000 000 |
| 13 04 60 | Sanglaudos fondas — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas | 4 100 000 000 | 4 077 806 436 | -22 193 564 |
| 13 04 61 01 | Sanglaudos fondas — Techninė pagalba veiklai | 22 106 496 | 20 606 496 | -1 500 000 |
| 32 05 01 02 | ITER infrastruktūros statyba, paleidimas ir eksploatavimas — Europos ITER įgyvendinimo bendroji įmonė — Branduolių sintezės energija (F4E) | 150 000 000 | 131 000 000 | -19 000 000 |
| 32 05 51 | Europos ITER bendrosios įmonės steigimo užbaigimas — Branduolių sintezės energija (F4E) (2007–2013 m.) | 350 000 000 | 289 000 000 | -61 000 000 |
| | Iš viso | | | - 460 100 000 |

3.

Mokėjimų asignavimų išlaidos sumažinamos 460,1 mln. EUR suma, kaip nurodyta:

Eurais

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

2016 m. biudžeto projektas (įskaitant Taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2)

2016 m. biudžetas

Skirtumas

02 05 01

Globalios palydovinės radijo navigacijos infrastruktūros ir paslaugų („Galileo“) kūrimas ir teikimas iki 2020 m.

308 000 000

297 000 000

-11 000 000

02 05 02

Palydovinių paslaugų teikimas GPS veikimui gerinti siekiant iki 2020 m. palaipsniui aprėpti visą Europos civilinės aviacijos konferencijos (ECAC) regioną (EGNOS)

215 000 000

207 000 000

-8 000 000

02 05 51

Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir „Galileo“) užbaigimas

17 000 000

16 000 000

-1 000 000

02 06 01

Kosminės erdvės stebėjimu ir in situ duomenimis paremtų operatyvinių paslaugų teikimas (Copernicus)

125 000 000

121 000 000

-4 000 000

02 06 02

Savarankiškų Sąjungos Žemės stebėjimo pajėgumų kūrimas (Copernicus)

475 000 000

459 000 000

-16 000 000

04 02 19

Europos socialinio fondo užbaigimas — Regionų konkurencingumas ir užimtumas (2007–2013 m.)

1 130 000 000

1 109 595 811

-20 404 189

04 02 61

Europos socialinis fondas — Pereinamojo laikotarpio regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

930 000 000

927 965 850

-2 034 150

04 02 62

Europos socialinis fondas — Labiau išsivystę regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

2 200 000 000

2 178 091 258

-21 908 742

04 02 63 01

Europos socialinis fondas — Techninė pagalba veiklai

12 000 000

7 200 000

-4 800 000

05 04 05 01

Kaimo plėtros programos

3 268 000 000

3 235 000 000

-33 000 000

05 04 60 01

Tvarios kaimo plėtros ir teritorijos bei aplinkos požiūriu darnesnio, klimatui palankesnio, novatoriškesnio Sąjungos žemės ūkio sektoriaus skatinimas

8 574 000 000

8 487 000 000

-87 000 000

13 03 18

Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) veiklos užbaigimas — Regionų konkurencingumas ir užimtumas

2 345 348 000

2 302 998 509

-42 349 491

13 03 61

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Pereinamojo laikotarpio regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

1 863 122 000

1 860 036 800

-3 085 200

13 03 62

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Labiau išsivystę regionai — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

2 775 630 000

2 750 605 336

-25 024 664

13 03 64 01

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Europos teritorinis bendradarbiavimas

328 430 000

284 930 000

-43 500 000

13 03 65 01

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Veiklos techninė pagalba

66 215 941

57 415 941

-8 800 000

13 03 66

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) — Novatoriški tvarios miestų plėtros veiksmai

53 149 262

48 649 262

-4 500 000

13 04 01

Sanglaudos fondo projektų užbaigimas (iki 2007 m.)

90 000 000

70 000 000

-20 000 000

13 04 60

Sanglaudos fondas — Investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas

4 100 000 000

4 077 806 436

-22 193 564

13 04 61 01

Sanglaudos fondas — Techninė pagalba veiklai

22 106 496

20 606 496

-1 500 000

32 05 01 02

ITER infrastruktūros statyba, paleidimas ir eksploatavimas — Europos ITER įgyvendinimo bendroji įmonė — Branduolių sintezės energija (F4E)

150 000 000

131 000 000

-19 000 000

32 05 51

Europos ITER bendrosios įmonės steigimo užbaigimas — Branduolių sintezės energija (F4E) (2007–2013 m.)

350 000 000

289 000 000

-61 000 000

Iš viso

- 460 100 000

| 4. | Bendras anksčiau pateiktose 1–3 dalyse nurodytų mokėjimų asignavimų lygis yra 570 6 mln. EUR mažesnis, negu atitinkamuose išlaidų punktuose siūlė Komisija savo biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016. |
| --- | --- |

4.

Bendras anksčiau pateiktose 1–3 dalyse nurodytų mokėjimų asignavimų lygis yra 570 6 mln. EUR mažesnis, negu atitinkamuose išlaidų punktuose siūlė Komisija savo biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016.

1.5.   Biudžeto pastabos

Europos Parlamento ar Tarybos padarytiems biudžeto pastabų pakeitimams pritariama, jeigu jais nekeičiama ar neišplečiama esamo teisinio pagrindo taikymo sritis, nepažeidžiama institucijų administracinė autonomija, nekeliama veiklos sunkumų arba jeigu jų neįmanoma padengti iš turimų išteklių (kaip nurodyta rašto dėl įgyvendinamumo priede).

1.6.   Naujos biudžeto eilutės

Jei bendrose išvadose, dėl kurių susitarė Taikinimo komitetas arba kartu susitarė abi biudžeto valdymo institucijos per jų atitinkamą svarstymą, nenurodyta kitaip, išlaikoma Komisijos pasiūlytame biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1 ir 2/2016, pateikta biudžeto nomenklatūra be pakeitimų, išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus bei Europos piliečių iniciatyvos 18 04 01 straipsnio padalinimą į dvi dalis: 18 04 01 „programa „Europa piliečiams“ — Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Europos Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas“ ir 18 04 01 02 „Europos piliečių iniciatyva“.

2.   2015 m. biudžetas

Priimamas Komisijos pasiūlytas Taisomojo biudžeto Nr. 8/2015 projektas.

3.   Bendri pareiškimai

3.1.   Bendras Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

„Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad jaunimo nedarbo mažinimas tebėra vienu iš svarbių ir bendrų politinių prioritetų, ir šiuo tikslu dar kartą patvirtina savo ryžtą kuo veiksmingiau panaudoti turimas biudžeto lėšas šiai problemai spręsti, visų pirma skiriant jas Jaunimo užimtumo iniciatyvai.

Jie primena, kad 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „Žemiau 2014–2017 m. DFP viršutinių įsipareigojimų asignavimų ribų likusios maržos sudaro bendrąją DFP įsipareigojimų maržą, kurią galima panaudoti viršijant DFP nurodytas 2016–2020 m. viršutines ribas, nustatytas politiniams tikslams, susijusiems su augimu ir užimtumu, visų pirma jaunimo užimtumu.“

Atliekant DFP laikotarpio vidurio peržiūrą/persvarstymą, Komisija atsižvelgs į Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimo rezultatus ir prireikus pateiks pasiūlymų dėl iniciatyvos pratęsimo iki 2020 m.

Taryba ir Parlamentas įsipareigoja skubiai išnagrinėti Komisijos pateiktus pasiūlymus šiuo klausimu.“

3.2.   Bendras pareiškimas dėl 2016–2020 m. mokėjimų prognozės

Bendras pareiškimas dėl 2016–2020 m. mokėjimų prognozės

„Remdamiesi galiojančiu susitarimu dėl 2015–2016 m. mokėjimų plano, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija patvirtina veiksmus, kurių imtasi, kad būtų palaipsniui patenkinti susikaupę neįvykdyti mokėjimo prašymai pagal 2007–2013 m. sanglaudos programas ir kad būtų geriau vykdoma visų susikaupusių neapmokėtų sąskaitų visose išlaidų kategorijose stebėsena. Jie pabrėžia savo įsipareigojimą užkirsti kelią panašiam neapmokėtų sąskaitų susikaupimui ateityje, be kita ko, sukuriant ankstyvo įspėjimo sistemą.

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija visus metus aktyviai stebės 2016 m. biudžeto vykdymo pagal sutartą mokėjimų planą būklę; visų pirma 2016 m. biudžete numatyti asignavimai leis Komisijai iki 2016 m. pabaigos sumažinti metų pabaigoje susikaupusį neįvykdytų mokėjimų prašymų pagal 2007–2013 m. sanglaudos programas skaičių taip, kad jie sudarytų apie 2 mlrd. EUR.

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija specialiuose tarpinstituciniuose posėdžiuose, kurie 2016 m. politiniu lygmeniu turėtų vykti bent tris kartus, toliau vertins mokėjimų vykdymą ir naujausias prognozes pagal Tarpinstitucinio susitarimo priedo 36 punktą.

Atsižvelgdami į tai, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad tuose posėdžiuose taip pat turėtų būti sprendžiama dėl ilgesnio laikotarpio prognozių dėl tikėtinos mokėjimų raidos iki 2014–2020 m. DFP pabaigos.“

3.3.   Europos Parlamento pareiškimas dėl Tarpinstitucinio susitarimo 27 punkto taikymo

Europos Parlamento pareiškimas dėl Tarpinstitucinio susitarimo 27 punkto taikymo

Europos Parlamentas yra įsipareigojęs toliau mažinti savo etatų plane numatytą bendrą etatų skaičių ir šį mažinimą užbaigti iki 2019 m., laikantis toliau nurodyto tvarkaraščio, atsižvelgdamas į tai, kad grynasis 18 etatų sumažinimas bus įgyvendintas 2016 m.:

Europos Parlamento etatų plane patvirtintų etatų bendro skaičiaus metinis grynasis sumažinimas, palyginti su ankstesniais metais

Europos Parlamento etatų plane patvirtintų etatų bendro skaičiaus metinis grynasis sumažinimas, palyginti su ankstesniais metais

| Etatai, kurie dar turi būti sumažinti siekiant 5 proc. tikslo (1) | 2017 m | 2018 m | 2019 m | 2017–2019 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 179 | -60 | -60 | -59 | -179 |

Etatai, kurie dar turi būti sumažinti siekiant 5 proc. tikslo (1)

1

2017 m

2017 m

2018 m

2018 m

2019 m

2019 m

2017–2019 m.

2017–2019 m.

179

-60

-60

-59

-179

---

(1)  Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad 5 proc. mažinimo tikslas netaikomas jo etatų plane numatytiems frakcijų laikiniesiems etatams.

1

---