# Euroopa Liidu C 320/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 320 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide16. detsember 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 320

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide16. detsember 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2008/C 320/01 | Nõukogu resolutsioon, 21. november 2008, mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2008/C 320/01

Nõukogu resolutsioon, 21. november 2008, mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2008/C 320/02 | Nõukogu otsus, 27. november 2008, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu kolme liikme ametisse nimetamise kohta | 4 |
| 2008/C 320/03 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. november 2008. aasta järeldused noorte liikuvuse kohta | 6 |
| 2008/C 320/04 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide välissuhetes | 10 |
| | Komisjon |
| 2008/C 320/05 | Euro vahetuskurss | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2008/C 320/02

Nõukogu otsus, 27. november 2008, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu kolme liikme ametisse nimetamise kohta

4

2008/C 320/03

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. november 2008. aasta järeldused noorte liikuvuse kohta

6

2008/C 320/04

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide välissuhetes

10

Komisjon

2008/C 320/05

Euro vahetuskurss

13

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2008/C 320/06 | Töölevõtmise teadaanne PE/115/S | 14 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 320/07 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise kohta | 15 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 320/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

2008/C 320/06

Töölevõtmise teadaanne PE/115/S

14

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 320/07

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise kohta

15

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 320/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 320/09 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 320/09

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

21. november 2008,

mitmekeelsust edendava Euroopa strateegia kohta

(2008/C 320/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VIIDATES:

| 1. | nõukogu 14. veebruari 2002. aasta resolutsioonile keelelise mitmekesisuse ja keeleõppe soodustamise kohta (1), milles rõhutatakse, et keeleoskus on üks põhioskusi, mida iga kodanik vajab, et osaleda tõhusalt Euroopa teadmistepõhises ühiskonnas, ja mis seeläbi hõlbustab nii ühiskonda integreerumist kui ka sotsiaalset sidusust; |
| --- | --- |

1.

nõukogu 14. veebruari 2002. aasta resolutsioonile keelelise mitmekesisuse ja keeleõppe soodustamise kohta (1), milles rõhutatakse, et keeleoskus on üks põhioskusi, mida iga kodanik vajab, et osaleda tõhusalt Euroopa teadmistepõhises ühiskonnas, ja mis seeläbi hõlbustab nii ühiskonda integreerumist kui ka sotsiaalset sidusust;

| 2. | 15.–16. märtsil 2002 Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustele, milles kutsuti üles võtma lisameetmeid põhioskuste taseme parandamiseks, eelkõige õpetades kõikidele inimestele kahte võõrkeelt alates väga varasest east (2); |
| --- | --- |

2.

15.–16. märtsil 2002 Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustele, milles kutsuti üles võtma lisameetmeid põhioskuste taseme parandamiseks, eelkõige õpetades kõikidele inimestele kahte võõrkeelt alates väga varasest east (2);

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. detsembri 2006. aasta otsusele nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (3); |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. detsembri 2006. aasta otsusele nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (3);

| 4. | nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldustele Euroopa keeleoskuse näitaja kohta (4), milles kinnitati taas, et võõrkeelte oskus, samuti rahvaste vastastikuse üksteisemõistmise edendamisele kaasaaitamine, on mobiilse tööjõu ja Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime soodustamise eeltingimus; |
| --- | --- |

4.

nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldustele Euroopa keeleoskuse näitaja kohta (4), milles kinnitati taas, et võõrkeelte oskus, samuti rahvaste vastastikuse üksteisemõistmise edendamisele kaasaaitamine, on mobiilse tööjõu ja Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime soodustamise eeltingimus;

| 5. | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldustele kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010 (5), milles rõhutati mitmekeelsuse kultuurilisi aspekte ning eelkõige selle rolli kultuurile juurdepääsu puhul ja selle panust loovusesse; |
| --- | --- |

5.

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldustele kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010 (5), milles rõhutati mitmekeelsuse kultuurilisi aspekte ning eelkõige selle rolli kultuurile juurdepääsu puhul ja selle panust loovusesse;

| 6. | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldustele kultuuridevaheliste pädevuste kohta, milles tunnustati keeleõppe ja tõlkimise rolli kultuuridevaheliste pädevuste omandamisel; |
| --- | --- |

6.

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldustele kultuuridevaheliste pädevuste kohta, milles tunnustati keeleõppe ja tõlkimise rolli kultuuridevaheliste pädevuste omandamisel;

| 7. | nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldustele mitmekeelsuse kohta, milles kutsuti eelkõige komisjoni üles töötama mitmekeelsuse valdkonnas enne 2008. aasta lõppu välja üldise tegevusraamistiku ettepanekuid; |
| --- | --- |

7.

nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldustele mitmekeelsuse kohta, milles kutsuti eelkõige komisjoni üles töötama mitmekeelsuse valdkonnas enne 2008. aasta lõppu välja üldise tegevusraamistiku ettepanekuid;

TERVITADES:

| — | komisjoni 18. septembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” (6); |
| --- | --- |

—

komisjoni 18. septembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” (6);

VÕTTES TEADMISEKS:

| — | komisjoni 3. juuli 2008. aasta rohelise raamatu pealkirjaga „Ränne ja liikuvus: Euroopa Liidu haridussüsteemide ülesanded ja võimalused” (7) |
| --- | --- |

—

komisjoni 3. juuli 2008. aasta rohelise raamatu pealkirjaga „Ränne ja liikuvus: Euroopa Liidu haridussüsteemide ülesanded ja võimalused” (7)

ning võttes arvesse 26. septembril 2008. aastal Pariisis toimunud mitmekeelsuse suurkogu tööd;

LEIAB, ET:

| — | keeleline ja kultuuriline mitmekesisus on lahutamatu osa Euroopa identiteedist; see tähendab Euroopa jaoks nii ühist pärandit, rikkust, väljakutset kui ka eelist; |
| --- | --- |

—

keeleline ja kultuuriline mitmekesisus on lahutamatu osa Euroopa identiteedist; see tähendab Euroopa jaoks nii ühist pärandit, rikkust, väljakutset kui ka eelist;

| — | mitmekeelsus on oluline läbiv teema, mis hõlmab sotsiaal-, kultuuri- ja majandus- ning seega ka haridusvaldkonda; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsus on oluline läbiv teema, mis hõlmab sotsiaal-, kultuuri- ja majandus- ning seega ka haridusvaldkonda;

| — | vähemkasutatud Euroopa keelte edendamine on tähtis panus mitmekeelsusesse; |
| --- | --- |

—

vähemkasutatud Euroopa keelte edendamine on tähtis panus mitmekeelsusesse;

| — | olulisi jõupingutusi tuleks veel teha võõrkeelte õppimise ja keelelise mitmekesisuse kultuuriaspektide väärtustamise edendamiseks kõikidel hariduse ja koolituse tasemetel, parandades ühtlasi teavitamist Euroopa keelelisest mitmekesisusest ning Euroopa keelte levitamist kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

olulisi jõupingutusi tuleks veel teha võõrkeelte õppimise ja keelelise mitmekesisuse kultuuriaspektide väärtustamise edendamiseks kõikidel hariduse ja koolituse tasemetel, parandades ühtlasi teavitamist Euroopa keelelisest mitmekesisusest ning Euroopa keelte levitamist kogu maailmas;

| — | mitmekeelsus on erilise tähtsusega ka kultuurilise mitmekesisuse edendamisel, muu hulgas meedia ja internetipõhise infosisu valdkonnas, ning kultuuridevahelise dialoogi toetamisel Euroopas ja muude maailma piirkondadega; eelkõige aitab sellele protsessile kaasa tõlkimine, kuna see ühendab keeli ja kultuure ja annab laialdase juurdepääsu teostele ja ideedele; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsus on erilise tähtsusega ka kultuurilise mitmekesisuse edendamisel, muu hulgas meedia ja internetipõhise infosisu valdkonnas, ning kultuuridevahelise dialoogi toetamisel Euroopas ja muude maailma piirkondadega; eelkõige aitab sellele protsessile kaasa tõlkimine, kuna see ühendab keeli ja kultuure ja annab laialdase juurdepääsu teostele ja ideedele;

| — | keeleline mitmekesisus Euroopas kujutab endast lisaväärtust Euroopa Liidu ja muu maailma vaheliste majandus- ja kultuurisuhete arengu jaoks; |
| --- | --- |

—

keeleline mitmekesisus Euroopas kujutab endast lisaväärtust Euroopa Liidu ja muu maailma vaheliste majandus- ja kultuurisuhete arengu jaoks;

| — | mitmekeelsus aitab kaasa loovuse arendamisele, võimaldades juurdepääsu teistsugustele mõtlemise, maailma tõlgendamise ja kujutlusvõime väljendamise viisidele. |
| --- | --- |

—

mitmekeelsus aitab kaasa loovuse arendamisele, võimaldades juurdepääsu teistsugustele mõtlemise, maailma tõlgendamise ja kujutlusvõime väljendamise viisidele.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES NENDE VASTAVATE PÄDEVUSTE PIIRES JA TÄIELIKUS VASTAVUSES SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA:

1.   Edendama mitmekeelsust, et tugevdada sotsiaalset kaasatust, kultuuridevahelist dialoogi ja Euroopa ülesehitust

| a) | parandama ühiskonnaliikmete ja eelkõige nii üld- kui kutseharidussüsteemis esmast koolitust saavate noorte seas teadlikkust keelelise mitmekesisuse ja keelte õppimise eelistest; |
| --- | --- |

a)

parandama ühiskonnaliikmete ja eelkõige nii üld- kui kutseharidussüsteemis esmast koolitust saavate noorte seas teadlikkust keelelise mitmekesisuse ja keelte õppimise eelistest;

| b) | pakkuma sisserännanutele, eelkõige noortele vastuvõtva riigi keele õpet, mis on tähtis element eduka integratsiooni ja tööalase konkurentsivõime aspektist, austades samas nende päritoluriikide keeli. |
| --- | --- |

b)

pakkuma sisserännanutele, eelkõige noortele vastuvõtva riigi keele õpet, mis on tähtis element eduka integratsiooni ja tööalase konkurentsivõime aspektist, austades samas nende päritoluriikide keeli.

2.   Tõhustama elukestvat keeleõpet

| a) | püüdma pakkuda noortele alates väga varasest east ja jätkuvalt üld-, kutse- ja kõrghariduse omandamise jooksul mitmekesiseid ja kvaliteetseid võimalusi keele- ja kultuuriõppeks, võimaldades neil omandada kaks võõrkeelt, mis on teadmistepõhisesse ühiskonda integreerumist toetav tegur; |
| --- | --- |

a)

püüdma pakkuda noortele alates väga varasest east ja jätkuvalt üld-, kutse- ja kõrghariduse omandamise jooksul mitmekesiseid ja kvaliteetseid võimalusi keele- ja kultuuriõppeks, võimaldades neil omandada kaks võõrkeelt, mis on teadmistepõhisesse ühiskonda integreerumist toetav tegur;

| b) | tegema jõupingutusi, et edendada kõikide inimeste keeleoskuste omandamist ja korrapärast ajakohastamist formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse kontekstis; |
| --- | --- |

b)

tegema jõupingutusi, et edendada kõikide inimeste keeleoskuste omandamist ja korrapärast ajakohastamist formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse kontekstis;

| c) | püüdma avardada hariduse eri tasanditel õpetavate keelte valikut, hõlmates ka neid tunnustatud keeli, mida kasutatakse vähem, et õpilased saaksid teha valiku oma kaalutlustele tuginedes, näiteks isiklikest huvidest või geograafilisest asukohast lähtuvalt; |
| --- | --- |

c)

püüdma avardada hariduse eri tasanditel õpetavate keelte valikut, hõlmates ka neid tunnustatud keeli, mida kasutatakse vähem, et õpilased saaksid teha valiku oma kaalutlustele tuginedes, näiteks isiklikest huvidest või geograafilisest asukohast lähtuvalt;

| d) | julgustama Euroopa keelte õppimist ja levikut, kasutades innovaatilisi vahendeid nagu digitaalset kommunikatsioonitehnoloogiat ja kaugõpet ning lähenemisviise, mis tuginevad näiteks sugulaskeelte vahelisel vastastikusel arusaamisel; |
| --- | --- |

d)

julgustama Euroopa keelte õppimist ja levikut, kasutades innovaatilisi vahendeid nagu digitaalset kommunikatsioonitehnoloogiat ja kaugõpet ning lähenemisviise, mis tuginevad näiteks sugulaskeelte vahelisel vastastikusel arusaamisel;

| e) | soodustama õppijate hindamist tunnustatud vahendite abil, milleks on näiteks Euroopa Nõukogu ühtse Euroopa keeleõppe raamdokument ja Europassi keelepass ning vajaduse korral Euroopa keeleoskuse näitaja; |
| --- | --- |

e)

soodustama õppijate hindamist tunnustatud vahendite abil, milleks on näiteks Euroopa Nõukogu ühtse Euroopa keeleõppe raamdokument ja Europassi keelepass ning vajaduse korral Euroopa keeleoskuse näitaja;

| f) | pöörama erilist tähelepanu keeleõpetajate täiendusõppele ja õpetajate keeleoskuste üldisele parandamisele, et edendada mittekeeleliste õppeainete õpetamist võõrkeeltes (osaline võõrkeelne aineõpe); |
| --- | --- |

f)

pöörama erilist tähelepanu keeleõpetajate täiendusõppele ja õpetajate keeleoskuste üldisele parandamisele, et edendada mittekeeleliste õppeainete õpetamist võõrkeeltes (osaline võõrkeelne aineõpe);

| g) | edendama keeleõpetajate liikuvust ja vahetusi Euroopas eesmärgiga tagada, et võimalikult paljud keeleõpetajad on viibinud mõnda aega riigis, kus nende õpetatavat keelt räägitakse; |
| --- | --- |

g)

edendama keeleõpetajate liikuvust ja vahetusi Euroopas eesmärgiga tagada, et võimalikult paljud keeleõpetajad on viibinud mõnda aega riigis, kus nende õpetatavat keelt räägitakse;

| h) | kasutama elukestva õppe programmi ja riikide asjakohaseid kavasid, et toetada kõikide sihtrühmade — eelkõige koolituses osalevate noorte ja õpetajate liikuvust, mis võimaldab neil keeleoskust parandada, ning algatusi (nt Euroopa keelemärk), et töötada välja materjale keeleõppeks ja -õpetamiseks. |
| --- | --- |

h)

kasutama elukestva õppe programmi ja riikide asjakohaseid kavasid, et toetada kõikide sihtrühmade — eelkõige koolituses osalevate noorte ja õpetajate liikuvust, mis võimaldab neil keeleoskust parandada, ning algatusi (nt Euroopa keelemärk), et töötada välja materjale keeleõppeks ja -õpetamiseks.

3.   Väärtustama rohkem mitmekeelsuse eeliseid Euroopa majanduse konkurentsivõime ning inimeste liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime seisukohast

| a) | toetama mitmete erinevate keelte õpetamist ja õppimist, et võimaldada ettevõtetel ja eelkõige VKEdel laiendada oma juurdepääsu kõikidele maailma turgudele, eelkõige arenevatele turgudele; |
| --- | --- |

a)

toetama mitmete erinevate keelte õpetamist ja õppimist, et võimaldada ettevõtetel ja eelkõige VKEdel laiendada oma juurdepääsu kõikidele maailma turgudele, eelkõige arenevatele turgudele;

| b) | soodustama keeleoskuse ulatuslikumat arvessevõtmist töötajate karjääri arengus, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; |
| --- | --- |

b)

soodustama keeleoskuse ulatuslikumat arvessevõtmist töötajate karjääri arengus, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes;

| c) | kasutama vajadust mööda Euroopa struktuurifonde, et pakkuda töö spetsiifikast lähtuvaid keelekursusi kutsealases jätkukoolituses ja täiskasvanuhariduses; |
| --- | --- |

c)

kasutama vajadust mööda Euroopa struktuurifonde, et pakkuda töö spetsiifikast lähtuvaid keelekursusi kutsealases jätkukoolituses ja täiskasvanuhariduses;

| d) | väärtustama ja kasutama sisserändaja taustaga kodanike keelelist pädevust kui vahendit kultuuridevahelise dialoogi ja majandusliku konkurentsivõime tugevdamiseks. |
| --- | --- |

d)

väärtustama ja kasutama sisserändaja taustaga kodanike keelelist pädevust kui vahendit kultuuridevahelise dialoogi ja majandusliku konkurentsivõime tugevdamiseks.

4.   Edendama keelelist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi tõlkimise tõhusama toetamise kaudu, et soodustada teoste, ideede ja teadmiste levikut Euroopas ja kogu maailmas

| A. | Olemasolevate poliitikate ja programmide raames:






  a) | teavitama üldsust ja eelkõige Euroopa erialainimesi paremini riiklikest ja Euroopa abikavadest ilukirjanduslike, teaduslike ja tehniliste tekstide, sealhulgas internetipõhise kultuurialase ja loomingulise sisu tõlkimiseks, elava esituse tõlkega varustamiseks ning audiovisuaalsete teoste ja filmide subtiitritega varustamiseks; |
| --- | --- | --- |

A.

Olemasolevate poliitikate ja programmide raames:

a)

teavitama üldsust ja eelkõige Euroopa erialainimesi paremini riiklikest ja Euroopa abikavadest ilukirjanduslike, teaduslike ja tehniliste tekstide, sealhulgas internetipõhise kultuurialase ja loomingulise sisu tõlkimiseks, elava esituse tõlkega varustamiseks ning audiovisuaalsete teoste ja filmide subtiitritega varustamiseks;

| b) | kooskõlastama ja suurendama abi tõlkimise toetamise meetmetele olemasolevate Euroopa programmide raames; |
| --- | --- |

b)

kooskõlastama ja suurendama abi tõlkimise toetamise meetmetele olemasolevate Euroopa programmide raames;

| c) | arendama võimalusi ja koolituse kvaliteeti tõlkimisega seotud elukutsete omandamiseks, parandama nimetatud koolituste kvaliteeti ning andma asjaomastele huvirühmadele (kooliõpilased, üliõpilased, ettevõtjad jne) rohkem teavet tõlketöö ja koolituspakkumiste kohta; |
| --- | --- |

c)

arendama võimalusi ja koolituse kvaliteeti tõlkimisega seotud elukutsete omandamiseks, parandama nimetatud koolituste kvaliteeti ning andma asjaomastele huvirühmadele (kooliõpilased, üliõpilased, ettevõtjad jne) rohkem teavet tõlketöö ja koolituspakkumiste kohta;

| d) | toetama mitmekeelsete terminoloogia andmebaaside võrgustiku loomist, et lihtsustada tõlkijate ja tõlkide tööd; |
| --- | --- |

d)

toetama mitmekeelsete terminoloogia andmebaaside võrgustiku loomist, et lihtsustada tõlkijate ja tõlkide tööd;

| e) | soodustama keeletehnoloogiate arengut, eelkõige tõlkimise ja suulise tõlke valdkonnas, edendades ühelt poolt koostööd komisjoni, liikmesriikide, kohalike omavalitsuste, teadusasutuste ja tööstuse vahel ning tagades teiselt poolt teadusuuringute programmide lähenemise, kasutusalade kindlaksmääramise ja tehnoloogiate kasutamise kõikide Eurooa Liidu keelte puhul. |
| --- | --- |

e)

soodustama keeletehnoloogiate arengut, eelkõige tõlkimise ja suulise tõlke valdkonnas, edendades ühelt poolt koostööd komisjoni, liikmesriikide, kohalike omavalitsuste, teadusasutuste ja tööstuse vahel ning tagades teiselt poolt teadusuuringute programmide lähenemise, kasutusalade kindlaksmääramise ja tehnoloogiate kasutamise kõikide Eurooa Liidu keelte puhul.

| B. | Käivitama arutelu uurimaks, kas pikemas perspektiivis oleks asjakohane ja võimalik luua spetsiaalne abiprogramm tõlkimise toetamiseks, millega suudetaks lahendada sellega kaasnevad kultuurilised, tehnoloogilised ja erialased küsimused. |
| --- | --- |

B.

Käivitama arutelu uurimaks, kas pikemas perspektiivis oleks asjakohane ja võimalik luua spetsiaalne abiprogramm tõlkimise toetamiseks, millega suudetaks lahendada sellega kaasnevad kultuurilised, tehnoloogilised ja erialased küsimused.

5.   Edendama Euroopa Liidu keeli kogu maailmas

| a) | tugevdama koostööd liikmesriikide vahel ja nende kolmandates riikides asuvate kultuuriasutuste või muude esindusasutuste vahel ning edendama keelelisi partnerlusi ja kultuuridevahelist dialoogi kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

a)

tugevdama koostööd liikmesriikide vahel ja nende kolmandates riikides asuvate kultuuriasutuste või muude esindusasutuste vahel ning edendama keelelisi partnerlusi ja kultuuridevahelist dialoogi kolmandate riikidega;

| b) | kasutama parimal võimalikul ära viisil Euroopa keelte võimalusi kultuuri- ja majandusalase dialoogi arendamiseks muu maailmaga ning ELi rolli suurendamiseks rahvusvahelisel areenil; |
| --- | --- |

b)

kasutama parimal võimalikul ära viisil Euroopa keelte võimalusi kultuuri- ja majandusalase dialoogi arendamiseks muu maailmaga ning ELi rolli suurendamiseks rahvusvahelisel areenil;

| c) | tugevdama koostööd nii riiklike kui rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja UNESCOga, kes on tegevad keeleõppe ning keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse vallas. |
| --- | --- |

c)

tugevdama koostööd nii riiklike kui rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja UNESCOga, kes on tegevad keeleõppe ning keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse vallas.

KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| 1. | toetama liikmesriikide jõupingutusi käesolevas resolutsioonis sätestatud eesmärkide saavutamiseks, kasutades Euroopa koostöö täielikku potentsiaali haridus-, kultuuri- ja muudes asjakohastes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

1.

toetama liikmesriikide jõupingutusi käesolevas resolutsioonis sätestatud eesmärkide saavutamiseks, kasutades Euroopa koostöö täielikku potentsiaali haridus-, kultuuri- ja muudes asjakohastes poliitikavaldkondades;

| 2. | võtma mitmekeelsust käsitleva uue tervikliku poliitikaraamistiku kontekstis ja oma pädevuse piires vastu meetmeid, mille eesmärk on võtta nõuetekohaselt arvesse kodanike ja institutsioonide keelelisi vajadusi, pöörates eritähelepanu:






  — | suhetele Euroopa institutsioonide ja üldsuse vahel; |
| --- | --- | --- |

2.

võtma mitmekeelsust käsitleva uue tervikliku poliitikaraamistiku kontekstis ja oma pädevuse piires vastu meetmeid, mille eesmärk on võtta nõuetekohaselt arvesse kodanike ja institutsioonide keelelisi vajadusi, pöörates eritähelepanu:

—

suhetele Euroopa institutsioonide ja üldsuse vahel;

| — | suhetele Euroopa institutsioonide ja riiklike institutsioonide vahel, pöörates eritähelepanu teabe esitamisele kõikides ametlikes keeltes, ja edendama mitmekeelsust komisjoni veebisaitidel; |
| --- | --- |

—

suhetele Euroopa institutsioonide ja riiklike institutsioonide vahel, pöörates eritähelepanu teabe esitamisele kõikides ametlikes keeltes, ja edendama mitmekeelsust komisjoni veebisaitidel;

| 3. | esitama koostöös liikmesriikidega nõukogule 2011. aasta keskpaigaks aruande käesoleva resolutsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu heade tavade näidetele; |
| --- | --- |

3.

esitama koostöös liikmesriikidega nõukogule 2011. aasta keskpaigaks aruande käesoleva resolutsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu heade tavade näidetele;

| 4. | vaatama korrapäraselt läbi keeleoskusega seotud olukorra Euroopas, tuginedes eelkõige kõikidele liikmesriikide poolt juba läbiviidud teadusuuringutele, ühtse Euroopa keeleõppe raamdokumendile ja vajaduse korral Euroopa keeleoskuse näitajale. |
| --- | --- |

4.

vaatama korrapäraselt läbi keeleoskusega seotud olukorra Euroopas, tuginedes eelkõige kõikidele liikmesriikide poolt juba läbiviidud teadusuuringutele, ühtse Euroopa keeleõppe raamdokumendile ja vajaduse korral Euroopa keeleoskuse näitajale.

---

(1)  EÜT C 50, 23.2.2002.

(2)  Dok SN 100/02, punkt 44, lk 19.

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 44.

(4)  ELT C 172, 25.7.2006, lk 1.

(5)  ELT C 143, 10.6.2008.

(6)  Dok 13253/08 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3

(7)  Dok 11631/08 + ADD 1 (KOM(2008) 423 (lõplik)).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/4

---

NÕUKOGU OTSUS,

27. november 2008,

Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu kolme liikme ametisse nimetamise kohta

(2008/C 320/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (1), eelkõige selle artiklit 79,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu peaks nimetama Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu peaks nimetama Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist.

| (2) | 7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget. |
| --- | --- |

(2)

7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget.

| (3) | Soome valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Soome esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Soome valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Soome esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2013.

| (4) | Läti valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Läti esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011. |
| --- | --- |

(4)

Läti valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Läti esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011.

| (5) | Portugali valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Portugali esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011, |
| --- | --- |

(5)

Portugali valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Portugali esindaja haldusnõukogus ning on nimetanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada ajavahemikuks kuni 31. maini 2011,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Pirkko KIVELÄ (Soome kodanik, sündinud 23. oktoobril 1953) nimetatakse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmeks Jukka MALMI asemele alates 17. detsember 2008 kuni 31. maini 2013.

Artikkel 2

Armands PLĀTE (Läti kodanik, sündinud 27. veebruaril 1962) nimetatakse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmeks Ilze KIRSTUKA asemele alates 17. detsember 2008 kuni 31. maini 2011.

Artikkel 3

Maria Fernanda SANTIAGO (Portugali kodanik, sündinud 28. jaanuaril 1948) nimetatakse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmeks António Nuno FERNANDES GONÇALVES HENRIQUESI asemele alates 17. detsember 2008 kuni 31. maini 2011.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. november 2008

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 134, 16.6.2007, lk 6.

2

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/6

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. november 2008. aasta järeldused noorte liikuvuse kohta

(2008/C 320/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

ARVESTADES, et:

| 1. | 2000. aasta märtsis Lissabonis ja 2002. aasta märtsis Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel lepiti kokku Euroopa Liidu strateegiline eesmärk saada aastaks 2010 maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks ja ühiskonnaks, saavutada aastaks 2010 Euroopa Liidu haridus- ja kutseõppesüsteemides maailmatase ning luua Euroopa teadus- ja innovatsiooniruum; |
| --- | --- |

1.

2000. aasta märtsis Lissabonis ja 2002. aasta märtsis Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel lepiti kokku Euroopa Liidu strateegiline eesmärk saada aastaks 2010 maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks ja ühiskonnaks, saavutada aastaks 2010 Euroopa Liidu haridus- ja kutseõppesüsteemides maailmatase ning luua Euroopa teadus- ja innovatsiooniruum;

| 2. | Euroopa Ülemkogu rõhutas 2008. aasta märtsis Brüsselis toimunud kohtumisel eesmärki kõrvaldada takistused teadmiste vabalt liikumiselt „viienda vabaduse” loomise kaudu, mis suurendaks muu hulgas teadustöötajate, üliõpilaste, teadlaste ja ülikoolide õppejõudude piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Ülemkogu rõhutas 2008. aasta märtsis Brüsselis toimunud kohtumisel eesmärki kõrvaldada takistused teadmiste vabalt liikumiselt „viienda vabaduse” loomise kaudu, mis suurendaks muu hulgas teadustöötajate, üliõpilaste, teadlaste ja ülikoolide õppejõudude piiriülest liikuvust;

| 3. | kõigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega, mille alusel luuakse hariduse ning elukestva ja kogu noorust hõlmava õppe tegevusprogrammid aastateks 2007–2013, seatakse eesmärgiks edendada liikuvust; sama eesmärk on ka Euroopa programmidel ja meetmetel teadusuuringute ja ettevõtluspoliitika valdkonnas ning struktuurifondidel; |
| --- | --- |

3.

kõigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega, mille alusel luuakse hariduse ning elukestva ja kogu noorust hõlmava õppe tegevusprogrammid aastateks 2007–2013, seatakse eesmärgiks edendada liikuvust; sama eesmärk on ka Euroopa programmidel ja meetmetel teadusuuringute ja ettevõtluspoliitika valdkonnas ning struktuurifondidel;

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta kohta (2006) esitati peamised põhimõtted, millega tagada võimalikult head tingimused teises liikmesriigis aset leidva noorte liikuvuse perioodide ettevalmistamiseks, toetamiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta kohta (2006) esitati peamised põhimõtted, millega tagada võimalikult head tingimused teises liikmesriigis aset leidva noorte liikuvuse perioodide ettevalmistamiseks, toetamiseks ja hindamiseks;

| 5. | kõrgharidust edendava Bologna protsessi ja kutseharidust ja -koolitust toetava Kopenhaageni protsessi eesmärk on luua üliõpilaste ja õppejõudude liikuvuse suurendamiseks üleeuroopaline ruum, suurendada läbipaistvust kutsekvalifikatsioonide ning õppe- ja koolitusperioodide tunnustamisel ja parandada institutsioonidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

5.

kõrgharidust edendava Bologna protsessi ja kutseharidust ja -koolitust toetava Kopenhaageni protsessi eesmärk on luua üliõpilaste ja õppejõudude liikuvuse suurendamiseks üleeuroopaline ruum, suurendada läbipaistvust kutsekvalifikatsioonide ning õppe- ja koolitusperioodide tunnustamisel ja parandada institutsioonidevahelist koostööd;

| 6. | Erinevate juba kasutusel olevate Euroopa vahendite (EQF, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem (ECTS) ja Europass) ja tulevaste vahendite (kutseõppe ja -koolituse Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteemi (ECVET)) eesmärk on anda Euroopa Liidu kodanikele paremad võimalused nende kvalifikatsioonide ja oskuste tunnustamiseks ja tõhustamiseks ning anda neile teavet õppimisvõimaluste kohta kogu Euroopas (portaalid „Ploteus” ja „Õpingud Euroopas”) (1); |
| --- | --- |

6.

Erinevate juba kasutusel olevate Euroopa vahendite (EQF, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem (ECTS) ja Europass) ja tulevaste vahendite (kutseõppe ja -koolituse Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteemi (ECVET)) eesmärk on anda Euroopa Liidu kodanikele paremad võimalused nende kvalifikatsioonide ja oskuste tunnustamiseks ja tõhustamiseks ning anda neile teavet õppimisvõimaluste kohta kogu Euroopas (portaalid „Ploteus” ja „Õpingud Euroopas”) (1);

| 7. | oma 2008. aasta maikuu järeldustes kultuuridevaheliste pädevuste kohta rõhutab nõukogu liikuvuse rolli selliste pädevuste omandamisel; |
| --- | --- |

7.

oma 2008. aasta maikuu järeldustes kultuuridevaheliste pädevuste kohta rõhutab nõukogu liikuvuse rolli selliste pädevuste omandamisel;

| 8. | nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovituses noorte vabatahtlike liikuvuse kohta kõikjal Euroopa Liidus käsitletakse konkreetselt noorte vabatahtlike liikuvusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

8.

nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovituses noorte vabatahtlike liikuvuse kohta kõikjal Euroopa Liidus käsitletakse konkreetselt noorte vabatahtlike liikuvusega seotud küsimusi.

TERVITAB kõrgetasemelise ekspertkogu esitatud aruannet liikuvuse kohta, mille Euroopa Komisjon avaldas 2008. aasta juunis (2) pärast nõukogu üleskutset liikuvust edendada ja laiendada, et sellest saaksid peale üliõpilaste kasu ka teised noored, ning samuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. mai 2008. aasta aruannet „Noorte liikuvuse edendamine Euroopas: praktilised aspektid ja ajakava”.

OLLES TEADLIK, et:

noorte liikuvus Euroopas, mille aluseks on kõikidele Euroopa kodanikele tagatud vaba liikumise põhimõte, moodustab keskse osa Euroopa formaalse, informaalse ja mitteformaalse hariduse ja koolituse valdkonnas tehtavas koostööst ning on otsustava tähtsusega väljakutse teadmistepõhisele Euroopale ja tähtis vahend selleks, et:

| — | tugevdada Euroopasse kuulumise tunnet; |
| --- | --- |

—

tugevdada Euroopasse kuulumise tunnet;

| — | edendada sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni; |
| --- | --- |

—

edendada sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni;

| — | tagada Euroopa majanduse konkurentsivõime ülemaailmses kontekstis. |
| --- | --- |

—

tagada Euroopa majanduse konkurentsivõime ülemaailmses kontekstis.

LEIAB, et:

kuigi programm Erasmus on olnud edukas, on noorte liikuvus sellest hoolimata endiselt liigagi tihti erandiks; see kehtib isegi üliõpilaste puhul, kellest üksnes väike osa läheb ülikoolis õppimiseks või ettevõttes väljaõppe saamiseks teise liikmesriiki. Liikuvust kasutatakse endiselt ebaühtlaselt, sõltuvalt koolitusliigist või sektorist, õppevaldkonnast, riigist ja sotsiaalsest taustast, eelkõige teabe puudumise, rahastamisprobleemide ning välismaal läbitud õppeperioodide ebapiisava tunnustamise tõttu. Hea ja kvaliteetse teabe ning usaldusväärsete ja võrreldavate statistiliste andmete puudumise tõttu ei teata endiselt piisavalt väljaspool ühenduse programme toimuvast liikuvusest.

RÕHUTAB JÄRGMISI PÕHIMÕTTEID:

| 1. | liikuvus puudutab kõiki noori eurooplasi, olgu nad õpilased, üliõpilased, praktikandid, vabatahtlikud, õpetajad, noorteadlased, koolitajad, noorsootöötajad, ettevõtjad või noored tööturul osalejad; |
| --- | --- |

1.

liikuvus puudutab kõiki noori eurooplasi, olgu nad õpilased, üliõpilased, praktikandid, vabatahtlikud, õpetajad, noorteadlased, koolitajad, noorsootöötajad, ettevõtjad või noored tööturul osalejad;

| 2. | liikuvust tuleks eelkõige käsitada füüsilise liikuvusena, mis tähendab teises riigis viibimist õppimise, tööpraktika, ühiskondliku töö või elukestva õppe raames täiendõppe saamise eesmärgil. Sellele vaatamata võib liikuvusele, eriti seoses koolidega märkimisväärselt kaasa aidata „virtuaalne liikuvus”, näiteks IKT kasutamine partnerluste või kaugsuhtluse arendamiseks teiste riikide noortega osana struktureeritud haridus- või koolitusprojektist; |
| --- | --- |

2.

liikuvust tuleks eelkõige käsitada füüsilise liikuvusena, mis tähendab teises riigis viibimist õppimise, tööpraktika, ühiskondliku töö või elukestva õppe raames täiendõppe saamise eesmärgil. Sellele vaatamata võib liikuvusele, eriti seoses koolidega märkimisväärselt kaasa aidata „virtuaalne liikuvus”, näiteks IKT kasutamine partnerluste või kaugsuhtluse arendamiseks teiste riikide noortega osana struktureeritud haridus- või koolitusprojektist;

| 3. | noorte liikuvust ei tuleks pidada eesmärgiks omaette, vaid eelistatud vahendiks, millega tugevdada Euroopa kodanikutunnet ja suurendada konkurentsivõimet, rikastada noorte koolitust ja kogemusi, suurendada nende kohanemisvõimet ja tööalast konkurentsivõimet ning kultuuridevahelist mõistmist keelteoskuse ja teiste kultuuride tundmaõppimise kaudu; |
| --- | --- |

3.

noorte liikuvust ei tuleks pidada eesmärgiks omaette, vaid eelistatud vahendiks, millega tugevdada Euroopa kodanikutunnet ja suurendada konkurentsivõimet, rikastada noorte koolitust ja kogemusi, suurendada nende kohanemisvõimet ja tööalast konkurentsivõimet ning kultuuridevahelist mõistmist keelteoskuse ja teiste kultuuride tundmaõppimise kaudu;

| 4. | liikuvust käsitleva ambitsioonika valdkondadevahelise poliitika elluviimiseks Euroopas on vaja äratada kõikide noorte hulgas huvi liikuvuse vastu, seada eesmärgiks, et teatavaks perioodiks teise Euroopa riiki suundumine saaks järk-järgult reegliks kõigile, ning eraldada sellele väljakutsele vastavad rahalised vahendid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nendele üliõpilastele, kes oma sotsiaal-majandusliku tausta või erivajaduste tõttu vajavad täiendavat rahalist toetust. Selline poliitika peaks keskenduma ka liikuvuse ettevalmistamise ja toetamise korrale ning liikuvusperioodi õpitulemuste tunnustamisele ning edendama sellise korra puhul võtmerolli täitvate õpetajate ja koolitajate liikuvuse arendamist; |
| --- | --- |

4.

liikuvust käsitleva ambitsioonika valdkondadevahelise poliitika elluviimiseks Euroopas on vaja äratada kõikide noorte hulgas huvi liikuvuse vastu, seada eesmärgiks, et teatavaks perioodiks teise Euroopa riiki suundumine saaks järk-järgult reegliks kõigile, ning eraldada sellele väljakutsele vastavad rahalised vahendid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nendele üliõpilastele, kes oma sotsiaal-majandusliku tausta või erivajaduste tõttu vajavad täiendavat rahalist toetust. Selline poliitika peaks keskenduma ka liikuvuse ettevalmistamise ja toetamise korrale ning liikuvusperioodi õpitulemuste tunnustamisele ning edendama sellise korra puhul võtmerolli täitvate õpetajate ja koolitajate liikuvuse arendamist;

| 5. | Liikuvust käsitleva poliitika eesmärk on eelkõige Euroopa sisene liikuvus, kuid sellega võib kaasa aidata ka liikuvuse arendamisele Euroopa riikide ja kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- |

5.

Liikuvust käsitleva poliitika eesmärk on eelkõige Euroopa sisene liikuvus, kuid sellega võib kaasa aidata ka liikuvuse arendamisele Euroopa riikide ja kolmandate riikide vahel.

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | võtma vastu eesmärgi, et välisriigis õppimise perioodidest saaks järk-järgult reegel, mitte erand kõikide noorte eurooplaste jaoks, suurendades piiriülese liikuvuse võimalusi erinevates haridus- ja koolitusvaldkondades ning võttes vabatahtlike tegevuste puhul asjakohaselt arvesse siseriiklikke raamistikke ja õigusakte; |
| --- | --- |

1.

võtma vastu eesmärgi, et välisriigis õppimise perioodidest saaks järk-järgult reegel, mitte erand kõikide noorte eurooplaste jaoks, suurendades piiriülese liikuvuse võimalusi erinevates haridus- ja koolitusvaldkondades ning võttes vabatahtlike tegevuste puhul asjakohaselt arvesse siseriiklikke raamistikke ja õigusakte;

| 2. | seda silmas pidades saavutama ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud eesmärgid Euroopa Liidu hariduse, noorte, kultuuri, kodakondsuse ja teaduse valdkonna programmide raames; |
| --- | --- |

2.

seda silmas pidades saavutama ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud eesmärgid Euroopa Liidu hariduse, noorte, kultuuri, kodakondsuse ja teaduse valdkonna programmide raames;

| 3. | püüdma kõrgetasemelise ekspertkogu menetluste alusel vastavalt võimalustele saavutada pärast 2013. aastat järgmisi eesmärke:






  3.1. | kõigil noortel peaks olema võimalus osaleda kas oma õpingute või koolituse ajal, tööpraktika vormis või vabatahtlike tegevuste kontekstis mingis liikuvuse vormis. Eelkõige:






  — | peaks kõigil õpilastel üld- või kutsehariduses ja -koolituses olema võimalus osaleda oma õpingute käigus liikuvusprogrammis; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

püüdma kõrgetasemelise ekspertkogu menetluste alusel vastavalt võimalustele saavutada pärast 2013. aastat järgmisi eesmärke:

3.1.

kõigil noortel peaks olema võimalus osaleda kas oma õpingute või koolituse ajal, tööpraktika vormis või vabatahtlike tegevuste kontekstis mingis liikuvuse vormis. Eelkõige:

—

peaks kõigil õpilastel üld- või kutsehariduses ja -koolituses olema võimalus osaleda oma õpingute käigus liikuvusprogrammis;

| — | peaks kõigil üliõpilastel olema võimalus läbida õpingute või koolituse või tööpraktika periood välismaal; tuleks kõrgharidusasutusi julgustada muutma selliseid liikuvusperioode ülikooli kraadiõppe (kas esimese või teise taseme) kursuste osaks; |
| --- | --- |

—

peaks kõigil üliõpilastel olema võimalus läbida õpingute või koolituse või tööpraktika periood välismaal; tuleks kõrgharidusasutusi julgustada muutma selliseid liikuvusperioode ülikooli kraadiõppe (kas esimese või teise taseme) kursuste osaks;

| — | tuleks märkimisväärselt suurendada liikuvuse võimalusi kutsehariduse ja -koolituse kontekstis; |
| --- | --- |

—

tuleks märkimisväärselt suurendada liikuvuse võimalusi kutsehariduse ja -koolituse kontekstis;

| 3.2. | tuleks suurendada õpetajate, koolitajate ja teiste haridustöötajate liikuvust, eelkõige olemasolevate programmide raames; |
| --- | --- |

3.2.

tuleks suurendada õpetajate, koolitajate ja teiste haridustöötajate liikuvust, eelkõige olemasolevate programmide raames;

| 4. | viima kõnealused eesmärgid ellu erinevatel tasanditel, et suurendada liikuvuse võimalusi noortele ning luua liikuvust edendavaid partnerlusi, kaasates kõiki sidusrühmi — ametiasutusi, ettevõtteid ning õppe- ja koolitusasutusi — ning kodanikuühiskonda. |
| --- | --- |

4.

viima kõnealused eesmärgid ellu erinevatel tasanditel, et suurendada liikuvuse võimalusi noortele ning luua liikuvust edendavaid partnerlusi, kaasates kõiki sidusrühmi — ametiasutusi, ettevõtteid ning õppe- ja koolitusasutusi — ning kodanikuühiskonda.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES võtma vastu meetmeid, millega võetakse arvesse riikide olukorda ja siseriiklikke õigusakte, eesmärgiga kõrvaldada liikuvuse takistused eri valdkondades ning tagada välisriigis läbitud õppe- ja koolitusperioodide tunnustamine; Hariduse, koolituse, kultuuri ja noorte valdkonna avatud kooskõlastusmeetodi erinevate katsetuste käigus tuleks eelkõige keskenduda sellele, et:

1.   Arendada kõigi noorte liikuvuse ulatust

| 1.1. | paremini hallata avaliku sektori toetust liikuvusele, toetades poliitiliste sidusrühmade (Euroopa Liit, riik, piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud) ning haldustasandi sidusrühmade (eelkõige ühenduse programmide haldamise eest vastutavad riigiasutused) tegevuse koordineerimist; |
| --- | --- |

1.1.

paremini hallata avaliku sektori toetust liikuvusele, toetades poliitiliste sidusrühmade (Euroopa Liit, riik, piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud) ning haldustasandi sidusrühmade (eelkõige ühenduse programmide haldamise eest vastutavad riigiasutused) tegevuse koordineerimist;

| 1.2. | täielikult ära kasutada Euroopa Liidu programmide poolt pakutavad liikuvuse võimalused, sealhulgas virtuaalne liikuvus, mis on kavandatud noortele, ent ka üldisemalt haridustöötajatele; |
| --- | --- |

1.2.

täielikult ära kasutada Euroopa Liidu programmide poolt pakutavad liikuvuse võimalused, sealhulgas virtuaalne liikuvus, mis on kavandatud noortele, ent ka üldisemalt haridustöötajatele;

| 1.3. | võtta arvesse vajadusi eelkõige seoses ebasoodsamas olukorras üliõpilaste rahastamisega, kes vastasel korral ei saaks liikuvusprogrammides osaleda; |
| --- | --- |

1.3.

võtta arvesse vajadusi eelkõige seoses ebasoodsamas olukorras üliõpilaste rahastamisega, kes vastasel korral ei saaks liikuvusprogrammides osaleda;

| 1.4. | arendada uusi liikuvuse võimalusi, milleks on eelkõige:






  — | partnerluse laiendamine, sealhulgas teistes asutustes või raamistikes, eelkõige organisatsioonides tunnustatud liikuvuse perioode; |
| --- | --- | --- |

1.4.

arendada uusi liikuvuse võimalusi, milleks on eelkõige:

—

partnerluse laiendamine, sealhulgas teistes asutustes või raamistikes, eelkõige organisatsioonides tunnustatud liikuvuse perioode;

| — | topelt- või ühiskraadide arvu suurendamine; |
| --- | --- |

—

topelt- või ühiskraadide arvu suurendamine;

| — | noorte, sealhulgas praktikantide kutsekoolitusega seotud liikuvuse toetamise suurendamine; |
| --- | --- |

—

noorte, sealhulgas praktikantide kutsekoolitusega seotud liikuvuse toetamise suurendamine;

| — | kultuuri- ja keelereiside laialdasem kasutamine; |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja keelereiside laialdasem kasutamine;

| — | üliõpilasesinduste, sealhulgas Euroopa kunstikoolide esinduste toetamine ühisprojektide elluviimisel; |
| --- | --- |

—

üliõpilasesinduste, sealhulgas Euroopa kunstikoolide esinduste toetamine ühisprojektide elluviimisel;

| — | kõrgharidusasutuste pakutavate täiendavate koolitusmoodulite, näiteks suvekursuste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

kõrgharidusasutuste pakutavate täiendavate koolitusmoodulite, näiteks suvekursuste väljatöötamine;

| — | ettevõtete vahelise ning samuti ettevõtete ning haridus- ja teadusasutuste vahelise liikuvuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

ettevõtete vahelise ning samuti ettevõtete ning haridus- ja teadusasutuste vahelise liikuvuse suurendamine;

| — | vahetusvõimaluste loomine vabatahtlike tegevuste raames. |
| --- | --- |

—

vahetusvõimaluste loomine vabatahtlike tegevuste raames.

2.   Anda paremat teavet olemasolevate liikuvusprogrammide kohta

| 2.1. | tõsta teadlikkust liikuvuse eelistest noorte, nende eest vastutavate isikute hulgas ja nende sotsiaalses keskkonnas (esmajärjekorras nende perekonna, õpetajate ja haridustöötajate hulgas); selleks edendada kõigi võimalike vahenditega nende sihtrühmade juurdepääsu teabele; |
| --- | --- |

2.1.

tõsta teadlikkust liikuvuse eelistest noorte, nende eest vastutavate isikute hulgas ja nende sotsiaalses keskkonnas (esmajärjekorras nende perekonna, õpetajate ja haridustöötajate hulgas); selleks edendada kõigi võimalike vahenditega nende sihtrühmade juurdepääsu teabele;

| 2.2. | tõhustada jätkuvalt Euroopa Liidu hariduse, noorte, kultuuri, kodakondsuse ja teaduse valdkonna programmide edendamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

2.2.

tõhustada jätkuvalt Euroopa Liidu hariduse, noorte, kultuuri, kodakondsuse ja teaduse valdkonna programmide edendamist ja rakendamist.

3.   Lihtsustada menetlusi

| 3.1. | jätkata Euroopa Liidu programmide rakendamise korra lihtsustamist, eelkõige hoolitsedes mitmeaastaste lepingute üldise kasutamise eest eriti hariduse ja kutseõppe valdkonnas. Sellised lepingud on eeltingimus koolitusasutuste ja ettevõtete vaheliste püsivate partnerluste loomiseks; |
| --- | --- |

3.1.

jätkata Euroopa Liidu programmide rakendamise korra lihtsustamist, eelkõige hoolitsedes mitmeaastaste lepingute üldise kasutamise eest eriti hariduse ja kutseõppe valdkonnas. Sellised lepingud on eeltingimus koolitusasutuste ja ettevõtete vaheliste püsivate partnerluste loomiseks;

| 3.2. | rakendada rahalise stimuleerimise strateegiat või soodustada selle väljatöötamist nende organite või sidusrühmade, eelkõige õpetajate, koolitajate ja noorsootöötajate puhul, kes korraldavad nende vastutusalasse kuuluvate noorte liikuvust Euroopas; |
| --- | --- |

3.2.

rakendada rahalise stimuleerimise strateegiat või soodustada selle väljatöötamist nende organite või sidusrühmade, eelkõige õpetajate, koolitajate ja noorsootöötajate puhul, kes korraldavad nende vastutusalasse kuuluvate noorte liikuvust Euroopas;

| 3.3. | parandada liikuvusega seotud õpitulemuste tunnustamist, võttes võimaluse piirides üldiselt kasutusele kõigi Euroopas liikuvuse perioodidel saadud õpitulemuste valideerimise — seda eesmärki lihtsustavad liikmesriikide kvalifikatsioonisüsteemide vastavusse viimine Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga 2010. aastaks ning Euroopa vahendid, nagu näiteks Europass, Youthpass, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem (ECTS) ning kutsehariduse ja -koolituse Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteem (ECVET). |
| --- | --- |

3.3.

parandada liikuvusega seotud õpitulemuste tunnustamist, võttes võimaluse piirides üldiselt kasutusele kõigi Euroopas liikuvuse perioodidel saadud õpitulemuste valideerimise — seda eesmärki lihtsustavad liikmesriikide kvalifikatsioonisüsteemide vastavusse viimine Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga 2010. aastaks ning Euroopa vahendid, nagu näiteks Europass, Youthpass, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem (ECTS) ning kutsehariduse ja -koolituse Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteem (ECVET).

4.   Laiendada ja mitmekesistada noorte liikuvuse rahastamisallikaid

| 4.1. | toetada noorte liikuvust finantsraamistiku piirmäärade ulatusesasjakohase ühenduse rahastamise kaudu eelkõige struktuurifondidest — kasutades peamiselt paremini ära Euroopa Sotsiaalfondi pakutavaid võimalusi — ning pikas perspektiivis kohandades nende suuniseid ja haldamist kooskõlas liikmesriikide prioriteetidega liikuvuse eesmärgi arvesse võtmiseks; |
| --- | --- |

4.1.

toetada noorte liikuvust finantsraamistiku piirmäärade ulatusesasjakohase ühenduse rahastamise kaudu eelkõige struktuurifondidest — kasutades peamiselt paremini ära Euroopa Sotsiaalfondi pakutavaid võimalusi — ning pikas perspektiivis kohandades nende suuniseid ja haldamist kooskõlas liikmesriikide prioriteetidega liikuvuse eesmärgi arvesse võtmiseks;

| 4.2. | soodustada noorte liikuvuse projektide rahastamismeetodite mitmekesistamist ja vastastikust täiendavust, kasutades avaliku ja erasektori vastava suutlikkuse piires nende rahastamisallikaid (riik, piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud, ettevõtted, pangaasutused, sealhulgas Euroopa Investeerimispank, fondid, Euroopa kutseühingud jne); |
| --- | --- |

4.2.

soodustada noorte liikuvuse projektide rahastamismeetodite mitmekesistamist ja vastastikust täiendavust, kasutades avaliku ja erasektori vastava suutlikkuse piires nende rahastamisallikaid (riik, piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud, ettevõtted, pangaasutused, sealhulgas Euroopa Investeerimispank, fondid, Euroopa kutseühingud jne);

| 4.3. | võtta arvesse vähem soodsa sotsiaal-majandusliku taustaga või erivajadustega üliõpilaste rahastamisvajadusi, et neil oleks võimalik liikuvusprogrammides osaleda; |
| --- | --- |

4.3.

võtta arvesse vähem soodsa sotsiaal-majandusliku taustaga või erivajadustega üliõpilaste rahastamisvajadusi, et neil oleks võimalik liikuvusprogrammides osaleda;

5.   Kohaldada kõikide noorte liikuvuse vormide suhtes haridus- ja koolitusvaldkonna liikuvust käsitlevas Euroopa kvaliteedihartas määratletud põhimõtteid, eelkõige liikuvuse perioodide ettevalmistamise, toetamise ja hindamise korra suhtes

| 5.1. | innustada heade tavade vahetamist, mis võimaldab suurendada vastuvõttu Euroopa noorte liikuvusprogrammidesse ja selle vastuvõtu kvaliteeti; |
| --- | --- |

5.1.

innustada heade tavade vahetamist, mis võimaldab suurendada vastuvõttu Euroopa noorte liikuvusprogrammidesse ja selle vastuvõtu kvaliteeti;

| 5.2. | kutsuda liikuvusprogrammides osalevate Euroopa noorte majutus-, elu- ja töötingimuste kvaliteedi eest vastutavaid sidusrühmi üles parandama neid tingimusi, eelkõige ülikoolilinnakutes; |
| --- | --- |

5.2.

kutsuda liikuvusprogrammides osalevate Euroopa noorte majutus-, elu- ja töötingimuste kvaliteedi eest vastutavaid sidusrühmi üles parandama neid tingimusi, eelkõige ülikoolilinnakutes;

| 5.3. | parandama keelelist ja kultuurilist ettevalmistust noorte liikuvuseks. |
| --- | --- |

5.3.

parandama keelelist ja kultuurilist ettevalmistust noorte liikuvuseks.

6.   Parandada teadmisi noorte liikuvusest

| 6.1. | koostada ülevaate liikuvuse voogudest Euroopas, koondades ja vajaduse korral analüüsides usaldusväärseid ja võrreldavaid statistilisi andmeid; |
| --- | --- |

6.1.

koostada ülevaate liikuvuse voogudest Euroopas, koondades ja vajaduse korral analüüsides usaldusväärseid ja võrreldavaid statistilisi andmeid;

| 6.2. | tõhusamalt levitada ja koguda teostatud uuringute tulemusi; |
| --- | --- |

6.2.

tõhusamalt levitada ja koguda teostatud uuringute tulemusi;

| 6.3. | vajaduse korral korraldada mõjuhindamisi, et hinnata liikuvusest tulenevat konkreetset kasu Euroopa noortele kultuurilisest, hariduslikust ja kutsealasest vaatekohast. |
| --- | --- |

6.3.

vajaduse korral korraldada mõjuhindamisi, et hinnata liikuvusest tulenevat konkreetset kasu Euroopa noortele kultuurilisest, hariduslikust ja kutsealasest vaatekohast.

KUTSUB EUROOPA KOMISJONI ÜLES:

| 1. | kehtestama tööplaani piiriülest liikuvust toetavate tegevuste integreerimiseks kõikidesse Euroopa programmidesse, eelkõige noortega seotud programmide edendamise vahendite loomise ning koos pädevate asutustega ühtsete kontaktpunktide arendamise hõlbustamise ning samuti Euroopa noorte liikuvusportaali abil, et parandada teabe levitamist noorte ja asjakohaste institutsioonide seas, ära kasutama kõikide programmide võimalusi virtuaalse liikuvusega seotud tegevusteks ning looma koostoimet eri programmide vahel; |
| --- | --- |

1.

kehtestama tööplaani piiriülest liikuvust toetavate tegevuste integreerimiseks kõikidesse Euroopa programmidesse, eelkõige noortega seotud programmide edendamise vahendite loomise ning koos pädevate asutustega ühtsete kontaktpunktide arendamise hõlbustamise ning samuti Euroopa noorte liikuvusportaali abil, et parandada teabe levitamist noorte ja asjakohaste institutsioonide seas, ära kasutama kõikide programmide võimalusi virtuaalse liikuvusega seotud tegevusteks ning looma koostoimet eri programmide vahel;

| 2. | avaldama enne 2010. aasta lõppu aruande noorte liikuvuse arengust kõikjal Euroopas keskpikas perspektiivis ning koostama ühise vahearuande osana iga nelja aasta tagant regulaarseid aruandeid noorte ja õpetajate liikuvuse olukorrast Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

2.

avaldama enne 2010. aasta lõppu aruande noorte liikuvuse arengust kõikjal Euroopas keskpikas perspektiivis ning koostama ühise vahearuande osana iga nelja aasta tagant regulaarseid aruandeid noorte ja õpetajate liikuvuse olukorrast Euroopa Liidus;

| 3. | koostama liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, õppe- ja koolitusasutuste ning noortepoliitikaga seotud osaliste jaoks juhised, mille eesmärk on aidata neil kasutada teisi liikuvust toetavaid Euroopa poliitikaid, näiteks struktuurifonde ning teadusuuringutega seotud programme ja poliitikaid; |
| --- | --- |

3.

koostama liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, õppe- ja koolitusasutuste ning noortepoliitikaga seotud osaliste jaoks juhised, mille eesmärk on aidata neil kasutada teisi liikuvust toetavaid Euroopa poliitikaid, näiteks struktuurifonde ning teadusuuringutega seotud programme ja poliitikaid;

| 4. | uurima uute rahastamisvahendite väljatöötamise teostatavust, et aidata noortel kasutada piiriülese õppega seotud liikuvuse perioode, sealhulgas Euroopa üliõpilaslaenude võimalus, ning esitama nõukogule aruande tehtud edusammudest. |
| --- | --- |

4.

uurima uute rahastamisvahendite väljatöötamise teostatavust, et aidata noortel kasutada piiriülese õppega seotud liikuvuse perioode, sealhulgas Euroopa üliõpilaslaenude võimalus, ning esitama nõukogule aruande tehtud edusammudest.

---

(1)  http://www.ec.europa.eu/ploteus, http://www.study-in-europe.org

(2)  http://ec.europa.eu/education/doc/2008/mobilityreport_en.pdf

---

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/10

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide välissuhetes

(2008/C 320/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

| 1. | VÕTTES ARVESSE:






  — | Euroopa Ühenduse asutamislepingut; |
| --- | --- | --- |

1.

VÕTTES ARVESSE:

—

Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

| — | UNESCO 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni (1); |
| --- | --- |

—

UNESCO 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni (1);

| — | UNESCO 14. novembri 1970. aasta konventsiooni, mis käsitleb kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamiseks ja ärahoidmiseks võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

—

UNESCO 14. novembri 1970. aasta konventsiooni, mis käsitleb kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamiseks ja ärahoidmiseks võetavaid meetmeid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (2). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (2).

| 2. | TERVITAVAD:






  — | 19.–20. juunil 2008 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi (3), milles kultuurialast koostööd ja kultuuridevahelist dialoogi käsitletakse kõigi asjaomaste välispoliitikate lahutamatu osana. |
| --- | --- | --- |

2.

TERVITAVAD:

—

19.–20. juunil 2008 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi (3), milles kultuurialast koostööd ja kultuuridevahelist dialoogi käsitletakse kõigi asjaomaste välispoliitikate lahutamatu osana.

| 3. | OSUTADES:






  — | nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsioonile Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (4); |
| --- | --- | --- |

3.

OSUTADES:

—

nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsioonile Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (4);

| — | nõukogu 21. mai 2008. aasta järeldustele kultuuridevaheliste pädevuste kohta (5); |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. mai 2008. aasta järeldustele kultuuridevaheliste pädevuste kohta (5);

| — | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. mai 2008. aasta järeldustele kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010 (6). |
| --- | --- |

—

nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. mai 2008. aasta järeldustele kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010 (6).

| 4. | TERVITADES HUVIGA:






  — | komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (7). |
| --- | --- | --- |

4.

TERVITADES HUVIGA:

—

komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (7).

| 5. | ARVESTADES, ET:






  — | kultuuridevaheline dialoog võib aidata üksteisele lähendada üksikisikuid ja rahvaid ning aidata kaasa konfliktide ennetamisele ja leppimisprotsessidele eelkõige piirkondades, kus valitseb poliitiliselt ebakindel olukord; |
| --- | --- | --- |

5.

ARVESTADES, ET:

—

kultuuridevaheline dialoog võib aidata üksteisele lähendada üksikisikuid ja rahvaid ning aidata kaasa konfliktide ennetamisele ja leppimisprotsessidele eelkõige piirkondades, kus valitseb poliitiliselt ebakindel olukord;

| — | kultuurivahetus ja kultuurialane koostöö, muu hulgas audiovisuaalses valdkonnas, võivad kaasa aidata partnerlusel põhinevate suhete kujundamisele, tugevdada kodanikuühiskonna tähtsust ja rolli, soosida demokratiseerumist ja head valitsemistava ning edendada inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

—

kultuurivahetus ja kultuurialane koostöö, muu hulgas audiovisuaalses valdkonnas, võivad kaasa aidata partnerlusel põhinevate suhete kujundamisele, tugevdada kodanikuühiskonna tähtsust ja rolli, soosida demokratiseerumist ja head valitsemistava ning edendada inimõigusi ja põhivabadusi;

| — | kultuur on teadmistel põhineva majanduse olulise osana ka valdkond, millel on tugev majanduslik potentsiaal, eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse ning säästva kultuuriturismi vallas; |
| --- | --- |

—

kultuur on teadmistel põhineva majanduse olulise osana ka valdkond, millel on tugev majanduslik potentsiaal, eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse ning säästva kultuuriturismi vallas;

| — | Euroopa positsioon maailmas kunstilisest, intellektuaalsest ja teaduslikust aspektist sõltub suurel määral Euroopa kultuurialal toimuva loomingulise tegevuse dünaamikast ja kultuurivahetusest kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

Euroopa positsioon maailmas kunstilisest, intellektuaalsest ja teaduslikust aspektist sõltub suurel määral Euroopa kultuurialal toimuva loomingulise tegevuse dünaamikast ja kultuurivahetusest kolmandate riikidega;

| — | Euroopa ja teiste maailma piirkondade vahelised kultuurilised sidemed võivad olla olulised kultuuridevahelise dialoogi arengule ja ühiste kultuuriprojektide loomiseks; liit peab muuhulgas tagama kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamise. |
| --- | --- |

—

Euroopa ja teiste maailma piirkondade vahelised kultuurilised sidemed võivad olla olulised kultuuridevahelise dialoogi arengule ja ühiste kultuuriprojektide loomiseks; liit peab muuhulgas tagama kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamise.

| 6. | KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI NENDE PÄDEVUSE PIIRES JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JÄRGIDES ÜLES:
  A.   Taotlema järgmisi poliitilisi eesmärke:






  1. | tugevdama kultuuri osatähtsust ja rolli välissuhete raames läbiviidavates poliitikates ja programmides ning edendama koostööd kolmandate riikide ja eelkõige selliste kultuuri alal pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu UNESCO ja Euroopa Nõukogu, et parandada kultuurilise tegevuse kvaliteeti ja mitmekesisust ning aidata üldisemalt kaasa välispoliitiliste eesmärkide saavutamisele ja säästvale arengule; |
| --- | --- | --- |

6.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI NENDE PÄDEVUSE PIIRES JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JÄRGIDES ÜLES:

A.   Taotlema järgmisi poliitilisi eesmärke:

1.

tugevdama kultuuri osatähtsust ja rolli välissuhete raames läbiviidavates poliitikates ja programmides ning edendama koostööd kolmandate riikide ja eelkõige selliste kultuuri alal pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu UNESCO ja Euroopa Nõukogu, et parandada kultuurilise tegevuse kvaliteeti ja mitmekesisust ning aidata üldisemalt kaasa välispoliitiliste eesmärkide saavutamisele ja säästvale arengule;

| 2. | edendama UNESCO 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni:






  — | innustama selle konventsiooni, mis on ELi ja selle liikmesriikide ning kolmandate riikide vaheliste kultuurisuhete keskne element ja ülemaailmse valitsemistava tugisammas, ratifitseerimist ja rakendamist; |
| --- | --- | --- |

2.

edendama UNESCO 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni:

—

innustama selle konventsiooni, mis on ELi ja selle liikmesriikide ning kolmandate riikide vaheliste kultuurisuhete keskne element ja ülemaailmse valitsemistava tugisammas, ratifitseerimist ja rakendamist;

| — | võttes oma välissuhetes täiel määral arvesse kultuurilise tegevuse, kultuurikaupade ja -teenuste üheaegselt nii majanduslikku kui ka kultuurilist olemust; |
| --- | --- |

—

võttes oma välissuhetes täiel määral arvesse kultuurilise tegevuse, kultuurikaupade ja -teenuste üheaegselt nii majanduslikku kui ka kultuurilist olemust;

| — | pidama kolmandate riikidega eelkõige seadusandlikke ja regulatiivseid raamistikke käsitlevat poliitilist dialoogi, et suurendada kultuuri rolli nende poliitikas; |
| --- | --- |

—

pidama kolmandate riikidega eelkõige seadusandlikke ja regulatiivseid raamistikke käsitlevat poliitilist dialoogi, et suurendada kultuuri rolli nende poliitikas;

| — | edendama välist kultuuripoliitikat, mis soodustab aktiivsust ja tasakaalustatust kultuurikaupade ja -teenuste vahetamisel kolmandate riikidega, eelkõige areneva majandusega riikidega, et säilitada ja edendada kultuurilist mitmekesisust kogu maailmas ning tugevdada Euroopa kultuurimajanduse elujõudu; |
| --- | --- |

—

edendama välist kultuuripoliitikat, mis soodustab aktiivsust ja tasakaalustatust kultuurikaupade ja -teenuste vahetamisel kolmandate riikidega, eelkõige areneva majandusega riikidega, et säilitada ja edendada kultuurilist mitmekesisust kogu maailmas ning tugevdada Euroopa kultuurimajanduse elujõudu;

| — | tugevdades kultuuri osatähtsust säästvas arengus ja edendades partnerluse vaimus koostööd ja solidaarsust arenguriikidega, et suurendada eelkõige asjaomaste riikide suutlikkust kaitsta ja edendada kultuuri väljendusvormide mitmekesisust, sealhulgas kultuuritööstust ja kaasaegset loomingulist tegevust; |
| --- | --- |

—

tugevdades kultuuri osatähtsust säästvas arengus ja edendades partnerluse vaimus koostööd ja solidaarsust arenguriikidega, et suurendada eelkõige asjaomaste riikide suutlikkust kaitsta ja edendada kultuuri väljendusvormide mitmekesisust, sealhulgas kultuuritööstust ja kaasaegset loomingulist tegevust;

| 3. | edendama kultuuridevahelist dialoogi, jätkates konkreetsete projektide, teadlikkust parandavate meetmete ja heade tavade vahetamist, mida liikmesriikides ja väljaspool ELi viiakse edukalt läbi kultuuridevahelise dialoogi aasta (2008) raames, võttes eelkõige arvesse komisjoni poolt kõnealuse aasta kohta koostatavat ülevaadet. |
| --- | --- |

3.

edendama kultuuridevahelist dialoogi, jätkates konkreetsete projektide, teadlikkust parandavate meetmete ja heade tavade vahetamist, mida liikmesriikides ja väljaspool ELi viiakse edukalt läbi kultuuridevahelise dialoogi aasta (2008) raames, võttes eelkõige arvesse komisjoni poolt kõnealuse aasta kohta koostatavat ülevaadet.

B.   Määrama kindlaks terviklikud ja järjekindlad lähenemisviisi:

| — | koostama Euroopa strateegia, et võtta kultuuri järjekindlalt ja süstemaatiliselt arvesse ELi välissuhetes ja soodustada seda, et ELi meetmed täiendaksid liikmesriikide tegevust; |
| --- | --- |

—

koostama Euroopa strateegia, et võtta kultuuri järjekindlalt ja süstemaatiliselt arvesse ELi välissuhetes ja soodustada seda, et ELi meetmed täiendaksid liikmesriikide tegevust;

| — | looma koos piirkondade ja kolmandate riikidega strateegiad, et täpsustada eesmärke ja tegevusvahendeid kultuurisuhete valdkonnas; nimetatud strateegiad kohandatakse eelkõige nende kultuurisektorite omapära ja säästva arengu perspektiividega, ELiga toimuva kultuurivahetuse seisuga ning nende majandusliku ja sotsiaalse olukorraga; |
| --- | --- |

—

looma koos piirkondade ja kolmandate riikidega strateegiad, et täpsustada eesmärke ja tegevusvahendeid kultuurisuhete valdkonnas; nimetatud strateegiad kohandatakse eelkõige nende kultuurisektorite omapära ja säästva arengu perspektiividega, ELiga toimuva kultuurivahetuse seisuga ning nende majandusliku ja sotsiaalse olukorraga;

| — | neid konkreetseid strateegiaid võib määrata kindlaks kooskõlas asutamislepingus sätestatud vastutuste jaotusega selliste protsesside tulemusena, mis hõlmavad ekspertidega konsulteerimist ja kooskõlastatud tegevust koos asjaomaste riikide ja piirkondadega. |
| --- | --- |

—

neid konkreetseid strateegiaid võib määrata kindlaks kooskõlas asutamislepingus sätestatud vastutuste jaotusega selliste protsesside tulemusena, mis hõlmavad ekspertidega konsulteerimist ja kooskõlastatud tegevust koos asjaomaste riikide ja piirkondadega.

C.   Toetama selle raames rohkem:

| — | kolmandate riikidega kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil toimuvat kultuurikoostööd, et edendada eelkõige kultuurilist ja loomingulist vahetust ja ühistootmist, aidates kaasa loovisikute ja kultuurivaldkonnas töötavate inimeste liikuvusele ning tugevdada vajaduse korral eelkõige ekspertteadmiste vahetamise kaudu partnerriikide kultuurivaldkonna arenguvõimet; |
| --- | --- |

—

kolmandate riikidega kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil toimuvat kultuurikoostööd, et edendada eelkõige kultuurilist ja loomingulist vahetust ja ühistootmist, aidates kaasa loovisikute ja kultuurivaldkonnas töötavate inimeste liikuvusele ning tugevdada vajaduse korral eelkõige ekspertteadmiste vahetamise kaudu partnerriikide kultuurivaldkonna arenguvõimet;

| — | Euroopa kultuuri, kultuurikaupade ja -teenuste, sealhulgas sellise audiovisuaalse laadiga nagu väljapoole suunatud audiovisuaalsete teenuste edendamist ning Euroopa loovisikute ja kultuurivaldkonnas töötavate inimeste liikuvuse parandamist; |
| --- | --- |

—

Euroopa kultuuri, kultuurikaupade ja -teenuste, sealhulgas sellise audiovisuaalse laadiga nagu väljapoole suunatud audiovisuaalsete teenuste edendamist ning Euroopa loovisikute ja kultuurivaldkonnas töötavate inimeste liikuvuse parandamist;

| — | mitmekeelsust, eelkõige keeleõppe, tõlkimise ja kõikide Euroopa keelte potentsiaali arendamise kaudu kultuurilise ja majandusliku dialoogi arendamiseks ülejäänud maailmaga — ning kultuuridevaheliste pädevuste arendamist; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsust, eelkõige keeleõppe, tõlkimise ja kõikide Euroopa keelte potentsiaali arendamise kaudu kultuurilise ja majandusliku dialoogi arendamiseks ülejäänud maailmaga — ning kultuuridevaheliste pädevuste arendamist;

| — | noorte liikuvust ühenduse asjakohaste algatuste ja programmide raames, noorte kultuurilist ja loomingulist haridust, sealhulgas meediaharidust, ja juurdepääsu kunstilisele väljendusele kogu oma mitmekesisuses; |
| --- | --- |

—

noorte liikuvust ühenduse asjakohaste algatuste ja programmide raames, noorte kultuurilist ja loomingulist haridust, sealhulgas meediaharidust, ja juurdepääsu kunstilisele väljendusele kogu oma mitmekesisuses;

| — | autoriõiguste ja sellega seotud õiguste kaitset ning võltsimise ja piraatluse tõkestamist ja nende vastu võitlemist rahvusvahelisel tasandil asjakohaste kahepoolsete ja mitmepoolsete lepingute ning poliitilise dialoogi ja kolmandate riikidega tehtava koostöö raames; |
| --- | --- |

—

autoriõiguste ja sellega seotud õiguste kaitset ning võltsimise ja piraatluse tõkestamist ja nende vastu võitlemist rahvusvahelisel tasandil asjakohaste kahepoolsete ja mitmepoolsete lepingute ning poliitilise dialoogi ja kolmandate riikidega tehtava koostöö raames;

| — | materiaalse ja vaimse kultuuripärandi kaitset, säilitamist ja väärtustamist ning rahvusvahelist koostööd kultuuriväärtuste, eelkõige ebaseaduslike väljakaevamiste või monumentide rüüstamise tulemusena saadud kultuuriväärtuste varastamise ja nendega ebaseaduslikult kauplemise vastu võitlemisel, muu hulgas kogemuste vahetamise kaudu eespool nimetatud UNESCO 1970. aasta konventsiooni kontekstis. |
| --- | --- |

—

materiaalse ja vaimse kultuuripärandi kaitset, säilitamist ja väärtustamist ning rahvusvahelist koostööd kultuuriväärtuste, eelkõige ebaseaduslike väljakaevamiste või monumentide rüüstamise tulemusena saadud kultuuriväärtuste varastamise ja nendega ebaseaduslikult kauplemise vastu võitlemisel, muu hulgas kogemuste vahetamise kaudu eespool nimetatud UNESCO 1970. aasta konventsiooni kontekstis.

D.   Arendama eelnevat silmas pidades järgmisi töömeetodeid ja -vahendeid:

| — | strateegiate ja meetmete paremaks määratlemiseks analüüsima kolmandate riikide kultuurivaldkondi, sealhulgas nende arenguväljavaateid ja õiguskeskkonda; komisjon osaleb koostöös liikmesriikide ja kolmandate riikidega selle analüüsi tegemisel; |
| --- | --- |

—

strateegiate ja meetmete paremaks määratlemiseks analüüsima kolmandate riikide kultuurivaldkondi, sealhulgas nende arenguväljavaateid ja õiguskeskkonda; komisjon osaleb koostöös liikmesriikide ja kolmandate riikidega selle analüüsi tegemisel;

| — | kasutama liikmesriikide kogemusi, soodustama koostoimet, et edendada liidu tegevuse täiendavust võrreldes liikmesriikide meetmetega ning tegema enam algatusi ja käivitama ühiseid kultuuriprojekte rahvusvahelisel tasandil; siinjuures võib kasuks tulla kultuurile suunatud avatud koordinatsiooni meetod; |
| --- | --- |

—

kasutama liikmesriikide kogemusi, soodustama koostoimet, et edendada liidu tegevuse täiendavust võrreldes liikmesriikide meetmetega ning tegema enam algatusi ja käivitama ühiseid kultuuriprojekte rahvusvahelisel tasandil; siinjuures võib kasuks tulla kultuurile suunatud avatud koordinatsiooni meetod;

| — | tagama, et olemasolevate finantsvahendite raames määratakse kindlaks tegevusprogrammid, mida on kohandatud vastavalt kultuurisektori laadile, eelkõige tootmise ja levitamise väikestele struktuuridele, ning liikmes- ja partnerriikide konkreetsetele kohalikele oludele: kultuurivaldkonnas töötavate inimeste parem juurdepääs toetusprogramme ja -meetmeid käsitlevale teabele, menetluste lihtsustamine stipendiumide ja pikaajalise rahalise toetuse saamiseks jne; |
| --- | --- |

—

tagama, et olemasolevate finantsvahendite raames määratakse kindlaks tegevusprogrammid, mida on kohandatud vastavalt kultuurisektori laadile, eelkõige tootmise ja levitamise väikestele struktuuridele, ning liikmes- ja partnerriikide konkreetsetele kohalikele oludele: kultuurivaldkonnas töötavate inimeste parem juurdepääs toetusprogramme ja -meetmeid käsitlevale teabele, menetluste lihtsustamine stipendiumide ja pikaajalise rahalise toetuse saamiseks jne;

| — | võtma arvesse rahvusvaheliste lepingute üle piirkondlike organisatsioonide või partnerriikidega peetud läbirääkimiste raames liidu partneritega loodud strateegiaid; |
| --- | --- |

—

võtma arvesse rahvusvaheliste lepingute üle piirkondlike organisatsioonide või partnerriikidega peetud läbirääkimiste raames liidu partneritega loodud strateegiaid;

| — | innustama loovisikute, kultuurivaldkonnas töötavate inimeste ja laiemalt kodanikuühiskonna, liikmesriikide ja partnerriikide kaasamist välise kultuuripoliitika väljatöötamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

—

innustama loovisikute, kultuurivaldkonnas töötavate inimeste ja laiemalt kodanikuühiskonna, liikmesriikide ja partnerriikide kaasamist välise kultuuripoliitika väljatöötamisse ja rakendamisse;

| — | edendama laiemat koostööd kolmandates riikides asuvate ELi liikmesriikide kultuuriasutuste, sealhulgas kultuuriinstituutide ja asjaomaste riikide samaväärsete asutuste vahel, eelkõige võrgustike loomise kaudu. |
| --- | --- |

—

edendama laiemat koostööd kolmandates riikides asuvate ELi liikmesriikide kultuuriasutuste, sealhulgas kultuuriinstituutide ja asjaomaste riikide samaväärsete asutuste vahel, eelkõige võrgustike loomise kaudu.

---

(1)  Nõukogu 18. mai 2006. aasta otsus 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 201, 25.7.2006, lk 15).

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 44.

(3)  11018/08.

(4)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

(5)  9021/08.

(6)  ELT C 143, 10.6.08, lk 9.

(7)  KOM(2007) 242 (lõplik).

---

Komisjon

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/13

---

Euro vahetuskurss (1)

15. detsember 2008

(2008/C 320/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,351 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,42 |
| DKK | Taani kroon | 7,4502 |
| GBP | Inglise nael | 0,8994 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,865 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5789 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,322 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,157 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 266,74 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7092 |
| PLN | Poola zlott | 3,9949 |
| RON | Rumeenia leu | 3,94 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,161 |
| TRY | Türgi liir | 2,1172 |
| AUD | Austraalia dollar | 2,0246 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6555 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,4703 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,4441 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,992 |
| KRW | Korea won | 1 859,35 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,816 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2544 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,1781 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 117,69 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8129 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,38 |
| RUB | Vene rubla | 37,5615 |
| THB | Tai baht | 47,123 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2481 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,4344 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,351

JPY

Jaapani jeen

122,42

DKK

Taani kroon

7,4502

GBP

Inglise nael

0,8994

SEK

Rootsi kroon

10,865

CHF

Šveitsi frank

1,5789

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,322

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,157

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

266,74

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7092

PLN

Poola zlott

3,9949

RON

Rumeenia leu

3,94

SKK

Slovakkia kroon

30,161

TRY

Türgi liir

2,1172

AUD

Austraalia dollar

2,0246

CAD

Kanada dollar

1,6555

HKD

Hong Kongi dollar

10,4703

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,4441

SGD

Singapuri dollar

1,992

KRW

Korea won

1 859,35

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,816

CNY

Hiina jüaan

9,2544

HRK

Horvaatia kuna

7,1781

IDR

Indoneesia ruupia

15 117,69

MYR

Malaisia ringit

4,8129

PHP

Filipiini peeso

64,38

RUB

Vene rubla

37,5615

THB

Tai baht

47,123

BRL

Brasiilia reaal

3,2481

MXN

Mehhiko peeso

18,4344

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/14

---

Töölevõtmise teadaanne PE/115/S

(2008/C 320/06)

Euroopa Parlament korraldab järgmise valikumenetluse:

| — | PE/115/S — Ajutine töötaja — Administraator (AD 12) — Eelarveanalüüsi spetsialist. |
| --- | --- |

—

PE/115/S — Ajutine töötaja — Administraator (AD 12) — Eelarveanalüüsi spetsialist.

Osalemise tingimuseks on diplomiga kinnitatud ja täismahus õppekavale vastav kõrgharidus.

Kandidaadil peab olema kandidatuuri esitamise tähtpäevaks vähemalt viieteistkümneaastane diplomijärgselt omandatud ja ametiülesannetele vastav töökogemus.

Käesolev tööpakkumise kuulutus avaldatakse ainult inglise ja prantsuse keeles. Terviktekst on kättesaadav nimetatud kahes keeles Euroopa Liidu Teatajas C 320 A.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/15

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemise kohta

(2008/C 320/07)

Olles avaldanud teate meetmete eelseisva lõppemise kohta (1) ning kuna komisjonile ei ole pärast selle teate avaldamist esitatud ühtegi läbivaatamistaotlust, teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastane meede kaotab lähiajal kehtivuse.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (2) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Räni | Venemaa | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrust (EÜ) nr 2229/2003 (ELT L 339, 24.12.2003, lk 3), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 821/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 1) | 25.12.2008 |
| Hinnakohustis | Komisjoni otsus nr 2004/445/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 114) |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev

Räni

Venemaa

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrust (EÜ) nr 2229/2003 (ELT L 339, 24.12.2003, lk 3), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 821/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 1)

25.12.2008

Hinnakohustis

Komisjoni otsus nr 2004/445/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 114)

---

(1)  ELT C 182, 19.7.2008, lk 22.

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 320/08)

| 1. | 8. detsembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Telenet NV (edaspidi „Telenet”, Belgia), mis on ettevõtja Liberty Global, Inc. (edaspidi „Liberty Global”, Ameerika Ühendriigid) kontrolli all; Concentra Media NV (edaspidi „Concentra”, Belgia) ja Vlaamse Audiovisuele Regie NV (edaspidi „VAR”, Belgia), mis on ettevõtja Vlaamse Radio- en Televiesieomroep (edaspidi „VRT”, Belgia) kontrolli all, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Pebble Media NV („JV”, Belgia) üle uue ettevõtte aktsiate ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõttena. |
| --- | --- |

1.

8. detsembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Telenet NV (edaspidi „Telenet”, Belgia), mis on ettevõtja Liberty Global, Inc. (edaspidi „Liberty Global”, Ameerika Ühendriigid) kontrolli all; Concentra Media NV (edaspidi „Concentra”, Belgia) ja Vlaamse Audiovisuele Regie NV (edaspidi „VAR”, Belgia), mis on ettevõtja Vlaamse Radio- en Televiesieomroep (edaspidi „VRT”, Belgia) kontrolli all, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Pebble Media NV („JV”, Belgia) üle uue ettevõtte aktsiate ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõttena.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Liberty Global: televisiooni-, telefoni- ja internetiteenuste osutamine kaabelvõrgu kaudu kodu- ja äriklientidele 17 riigis, sealhulgas Belgias ja Madalmaades; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Liberty Global: televisiooni-, telefoni- ja internetiteenuste osutamine kaabelvõrgu kaudu kodu- ja äriklientidele 17 riigis, sealhulgas Belgias ja Madalmaades;

| — | Telenet: televisiooni-, telefoni- ja internetiteenuste osutamine kaabelvõrgu kaudu kodu- ja äriklientidele Belgias; |
| --- | --- |

—

Telenet: televisiooni-, telefoni- ja internetiteenuste osutamine kaabelvõrgu kaudu kodu- ja äriklientidele Belgias;

| — | Concentra: ajalehtede ja ajakirjade kirjastamine, võrguväljaanded, tasuta ülekantav televisioon ja raadio Belgias; |
| --- | --- |

—

Concentra: ajalehtede ja ajakirjade kirjastamine, võrguväljaanded, tasuta ülekantav televisioon ja raadio Belgias;

| — | VRT: tasuta ülekantav televisioon ja raadio Belgias; |
| --- | --- |

—

VRT: tasuta ülekantav televisioon ja raadio Belgias;

| — | VAR: reklaamiaja ja -pinna müük televisioonis, raadios ja internetis Belgias; |
| --- | --- |

—

VAR: reklaamiaja ja -pinna müük televisioonis, raadios ja internetis Belgias;

| — | JV: internetireklaami müügi teenuste vahendamine Belgias ja naaberriikides. |
| --- | --- |

—

JV: internetireklaami müügi teenuste vahendamine Belgias ja naaberriikides.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

16.12.2008

| 16.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 320/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 320/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---