# Uradni list C 423/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 423 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 609. december 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 423

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 609. december 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2017/C 423/01 | Priporočilo Sveta z dne 20. novembra 2017 o spremljanju diplomantov (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2017/C 423/01

Priporočilo Sveta z dne 20. novembra 2017 o spremljanju diplomantov (
  1
  )

1

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 423/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV) (
  1
  ) | 5 |
| 2017/C 423/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8698 – EQT/Curaeos Holding) (
  1
  ) | 5 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 423/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV) (
  1
  )

1

5

2017/C 423/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8698 – EQT/Curaeos Holding) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2017/C 423/04 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se srečali v okviru Sveta, o vlogi trenerjev v družbi | 6 |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 423/05 | Menjalni tečaji eura | 11 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2017/C 423/04

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se srečali v okviru Sveta, o vlogi trenerjev v družbi

6

Evropska komisija

2017/C 423/05

Menjalni tečaji eura

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 20. novembra 2017

o spremljanju diplomantov

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 423/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaposljivost diplomantov po končanem izobraževanju in usposabljanju je vzrok za zaskrbljenost v mnogih državah članicah, zlasti ker se stopnja zaposlenosti novih visokošolskih diplomantov v Uniji po finančni krizi leta 2008 še ni povsem popravila (1) in ker se zaposlitveni položaj diplomantov programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah članicah razlikuje. |
| --- | --- |

(1)

Zaposljivost diplomantov po končanem izobraževanju in usposabljanju je vzrok za zaskrbljenost v mnogih državah članicah, zlasti ker se stopnja zaposlenosti novih visokošolskih diplomantov v Uniji po finančni krizi leta 2008 še ni povsem popravila (1) in ker se zaposlitveni položaj diplomantov programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah članicah razlikuje.

| (2) | V smernicah za politike zaposlovanja držav članic za leto 2015 (2) so bile države članice skupaj s socialnimi partnerji zato pozvane, naj spodbujajo produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnih znanj, spretnosti in kompetenc. |
| --- | --- |

(2)

V smernicah za politike zaposlovanja držav članic za leto 2015 (2) so bile države članice skupaj s socialnimi partnerji zato pozvane, naj spodbujajo produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnih znanj, spretnosti in kompetenc.

| (3) | Za dosego tega cilja so nujne kakovostne informacije o tem, kaj diplomanti počnejo po pridobitvi kvalifikacije ali opustitvi izobraževanja in usposabljanja, da bi lahko razumeli vzroke težav z zaposljivostjo diplomantov v določenih regijah in gospodarskih sektorjih ali diplomantov določenih disciplin visokega šolstva ali poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter našli rešitve za tovrstne težave. Pomen takih informacij je poudarjen v standardih in smernicah za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (3) in evropskem referenčnem okviru za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET) (4). |
| --- | --- |

(3)

Za dosego tega cilja so nujne kakovostne informacije o tem, kaj diplomanti počnejo po pridobitvi kvalifikacije ali opustitvi izobraževanja in usposabljanja, da bi lahko razumeli vzroke težav z zaposljivostjo diplomantov v določenih regijah in gospodarskih sektorjih ali diplomantov določenih disciplin visokega šolstva ali poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter našli rešitve za tovrstne težave. Pomen takih informacij je poudarjen v standardih in smernicah za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (3) in evropskem referenčnem okviru za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET) (4).

| (4) | Vendar sistemi za zbiranje, analizo in uporabo podatkov o poklicni poti diplomantov visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja v mnogih delih Unije niso dobro razviti, zato so potrebne boljše informacije, da bi se dijaki oziroma študenti lahko informirano odločali o tem, kaj želijo študirati, pa tudi za namene oblikovanja izobraževalnih programov ali vladne politike. |
| --- | --- |

(4)

Vendar sistemi za zbiranje, analizo in uporabo podatkov o poklicni poti diplomantov visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja v mnogih delih Unije niso dobro razviti, zato so potrebne boljše informacije, da bi se dijaki oziroma študenti lahko informirano odločali o tem, kaj želijo študirati, pa tudi za namene oblikovanja izobraževalnih programov ali vladne politike.

| (5) | Prehod na trg dela je poleg tega odvisen predvsem od ekonomskih okoliščin, stopnje kvalifikacij in področja študija oziroma šolanja. Nanj vplivajo tudi socialno-demografski dejavniki in socialno-ekonomsko ozadje družine (5). Zbiranje podatkov o učinku različnih dejavnikov je torej ključno za celostno obravnavanje tega vprašanja. |
| --- | --- |

(5)

Prehod na trg dela je poleg tega odvisen predvsem od ekonomskih okoliščin, stopnje kvalifikacij in področja študija oziroma šolanja. Nanj vplivajo tudi socialno-demografski dejavniki in socialno-ekonomsko ozadje družine (5). Zbiranje podatkov o učinku različnih dejavnikov je torej ključno za celostno obravnavanje tega vprašanja.

| (6) | Čeprav mnoge države članice razvijajo sisteme za spremljanje, se izmenjava znanja in dobrih praks ter vzajemno učenje izvajata le v omejenem obsegu. |
| --- | --- |

(6)

Čeprav mnoge države članice razvijajo sisteme za spremljanje, se izmenjava znanja in dobrih praks ter vzajemno učenje izvajata le v omejenem obsegu.

| (7) | Obseg obstoječih primerljivih podatkov je majhen, na nacionalni ravni zbrani podatki pa niso primerljivi s podatki, zbranimi v drugih državah članicah, zato bi na podlagi razlik v trendih oziroma dosežkih po državah in regijah težko prišli do ustreznih ugotovitev. |
| --- | --- |

(7)

Obseg obstoječih primerljivih podatkov je majhen, na nacionalni ravni zbrani podatki pa niso primerljivi s podatki, zbranimi v drugih državah članicah, zato bi na podlagi razlik v trendih oziroma dosežkih po državah in regijah težko prišli do ustreznih ugotovitev.

| (8) | Zaskrbljujoči rezultati javnega posvetovanja (6) o agendi Unije za posodobitev visokega šolstva kažejo, da visoko šolstvo diplomantom ne zagotavlja potrebnih znanj, spretnosti in kompetenc, da bi lahko bili uspešni v hitro spreminjajočem se izobraževalnem in zaposlitvenem okolju, nekatere države članice pa se poleg tega še vedno spopadajo z neskladjem v znanju in spretnostih. |
| --- | --- |

(8)

Zaskrbljujoči rezultati javnega posvetovanja (6) o agendi Unije za posodobitev visokega šolstva kažejo, da visoko šolstvo diplomantom ne zagotavlja potrebnih znanj, spretnosti in kompetenc, da bi lahko bili uspešni v hitro spreminjajočem se izobraževalnem in zaposlitvenem okolju, nekatere države članice pa se poleg tega še vedno spopadajo z neskladjem v znanju in spretnostih.

| (9) | Države članice so pozvale k ukrepanju na ravni Unije, da bi se izboljšal pretok informacij o zaposljivosti, neskladju v znanju in spretnostih ter potrebah na trgu dela. V Skupnem poročilu Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (7) je bilo predlagano zlasti spodbujanje relevantnosti visokega šolstva za trg dela in njegovega družbenega pomena, tudi z boljšimi informacijami in predvidevanji o potrebah in rezultatih trga dela, na primer s spremljanjem poklicnih poti diplomantov. |
| --- | --- |

(9)

Države članice so pozvale k ukrepanju na ravni Unije, da bi se izboljšal pretok informacij o zaposljivosti, neskladju v znanju in spretnostih ter potrebah na trgu dela. V Skupnem poročilu Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (7) je bilo predlagano zlasti spodbujanje relevantnosti visokega šolstva za trg dela in njegovega družbenega pomena, tudi z boljšimi informacijami in predvidevanji o potrebah in rezultatih trga dela, na primer s spremljanjem poklicnih poti diplomantov.

| (10) | Države članice so se v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih je opredeljen nov sklop srednjeročnih ciljev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, ter razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni ravni, da bi podatke o diplomantih uporabili za prilagoditev učnih načrtov, poklicnih profilov in vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam. |
| --- | --- |

(10)

Države članice so se v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih je opredeljen nov sklop srednjeročnih ciljev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, ter razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni ravni, da bi podatke o diplomantih uporabili za prilagoditev učnih načrtov, poklicnih profilov in vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam.

| (11) | Zato so države članice v Resoluciji o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v Evropski uniji z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016 (8) poudarile pomembnost prednostnega obravnavanja neskladij in vrzeli v znanju in spretnostih. |
| --- | --- |

(11)

Zato so države članice v Resoluciji o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v Evropski uniji z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016 (8) poudarile pomembnost prednostnega obravnavanja neskladij in vrzeli v znanju in spretnostih.

| (12) | To je temeljilo na prehodnem delu. Države članice so se v Sklepih Sveta o podjetnosti v izobraževanju in usposabljanju (9) iz leta 2014 dogovorile, da bodo pri ocenjevanju kakovosti in učinkovitosti izobraževanja in usposabljanja za podjetnost po možnosti uporabljale informacije, pridobljene s sledenjem poklicnim potem diplomantov. |
| --- | --- |

(12)

To je temeljilo na prehodnem delu. Države članice so se v Sklepih Sveta o podjetnosti v izobraževanju in usposabljanju (9) iz leta 2014 dogovorile, da bodo pri ocenjevanju kakovosti in učinkovitosti izobraževanja in usposabljanja za podjetnost po možnosti uporabljale informacije, pridobljene s sledenjem poklicnim potem diplomantov.

| (13) | Leta 2013 so se države članice v Sklepih Sveta o socialni razsežnosti visokega šolstva (10) dogovorile, da bodo omogočile obveščanje o možnostih za izobraževanje, priložnostih, povezanih s trgom dela, in tozadevnih rezultatih. |
| --- | --- |

(13)

Leta 2013 so se države članice v Sklepih Sveta o socialni razsežnosti visokega šolstva (10) dogovorile, da bodo omogočile obveščanje o možnostih za izobraževanje, priložnostih, povezanih s trgom dela, in tozadevnih rezultatih.

| (14) | Države članice so se v Sklepih Sveta o zaposljivosti diplomantov, ki so zaključili izobraževanje in usposabljanje (11), iz leta 2012 dogovorile tudi, da bodo vzpostavile merilo, da bi do leta 2020 moralo biti zaposlenih 82 % diplomantov, starih od 20 do 34 let, ki so izobraževanje in usposabljanje zaključili največ tri leta pred referenčnim letom, ter da bodo spremljale delež zaposlenih diplomantov izobraževanja in usposabljanja, da bi razširile strokovno podlago za oblikovanje politike glede povezovanja izobraževanja in usposabljanja na eni strani ter zaposlovanja na drugi strani. Države članice in Komisija so se dogovorile, da bodo zbirale kakovostne informacije in primere dobre prakse, da bi dopolnile kvantitativno spremljanje ter okrepile podlago za oblikovanje politike, ki bo temeljila na dejstvih. |
| --- | --- |

(14)

Države članice so se v Sklepih Sveta o zaposljivosti diplomantov, ki so zaključili izobraževanje in usposabljanje (11), iz leta 2012 dogovorile tudi, da bodo vzpostavile merilo, da bi do leta 2020 moralo biti zaposlenih 82 % diplomantov, starih od 20 do 34 let, ki so izobraževanje in usposabljanje zaključili največ tri leta pred referenčnim letom, ter da bodo spremljale delež zaposlenih diplomantov izobraževanja in usposabljanja, da bi razširile strokovno podlago za oblikovanje politike glede povezovanja izobraževanja in usposabljanja na eni strani ter zaposlovanja na drugi strani. Države članice in Komisija so se dogovorile, da bodo zbirale kakovostne informacije in primere dobre prakse, da bi dopolnile kvantitativno spremljanje ter okrepile podlago za oblikovanje politike, ki bo temeljila na dejstvih.

| (15) | Evropska komisija je tako v sporočilu o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (12) prednost namenila izboljšanju zbiranja in obdelave podatkov o znanjih in spretnostih ter s tem povezanega informiranja, kar naj bi omogočilo lažjo izbiro poklicnih poti. V ta namen je predlagala pobudo za spremljanje diplomantov terciarnega izobraževanja, ki bi državam članicam pomagala pridobiti boljše informacije o prehodu diplomantov na trg dela. To priporočilo je dopolnilni pristop k pobudam držav članic in zaveze so prostovoljne – |
| --- | --- |

(15)

Evropska komisija je tako v sporočilu o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (12) prednost namenila izboljšanju zbiranja in obdelave podatkov o znanjih in spretnostih ter s tem povezanega informiranja, kar naj bi omogočilo lažjo izbiro poklicnih poti. V ta namen je predlagala pobudo za spremljanje diplomantov terciarnega izobraževanja, ki bi državam članicam pomagala pridobiti boljše informacije o prehodu diplomantov na trg dela. To priporočilo je dopolnilni pristop k pobudam držav članic in zaveze so prostovoljne –

DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČA, NAJ:

v skladu z zadevnim nacionalnim pravom in pravom Unije, zlasti Direktivo 95/46/ES o varstvu osebnih podatkov (13), razpoložljivimi viri in nacionalnimi okoliščinami ter v tesnem sodelovanju z vsemi zadevnimi deležniki:

| 1. | izboljšajo razpoložljivost in kakovost podatkov o dejavnostih diplomantov (14) in po potrebi oseb, ki predčasno opustijo visokošolsko izobraževanje oziroma poklicno izobraževanje in usposabljanje, vključno s tem, da do leta 2020 dosežejo napredek pri vzpostavitvi sistema za spremljanje diplomantov, ki bi lahko zajemal:






  (a) | zbiranje relevantnih anonimiziranih upravnih statističnih podatkov iz zbirk podatkov s področij izobraževanja, davkov, prebivalstva in socialne varnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

izboljšajo razpoložljivost in kakovost podatkov o dejavnostih diplomantov (14) in po potrebi oseb, ki predčasno opustijo visokošolsko izobraževanje oziroma poklicno izobraževanje in usposabljanje, vključno s tem, da do leta 2020 dosežejo napredek pri vzpostavitvi sistema za spremljanje diplomantov, ki bi lahko zajemal:

(a)

zbiranje relevantnih anonimiziranih upravnih statističnih podatkov iz zbirk podatkov s področij izobraževanja, davkov, prebivalstva in socialne varnosti;

| (b) | oblikovanje longitudinalnih raziskav o diplomantih na ravni izobraževalnega sistema in, kjer je ustrezno, na institucionalni ravni, pri čemer se upošteva pomen kvalitativnih podatkov o prehodu oseb na trg dela ali v nadaljnje izobraževanje in usposabljanje ter o njihovi nadaljnji poklicni poti, in |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje longitudinalnih raziskav o diplomantih na ravni izobraževalnega sistema in, kjer je ustrezno, na institucionalni ravni, pri čemer se upošteva pomen kvalitativnih podatkov o prehodu oseb na trg dela ali v nadaljnje izobraževanje in usposabljanje ter o njihovi nadaljnji poklicni poti, in

| (c) | možnost, da javni organi povežejo anonimizirane podatke iz različnih virov, da bi oblikovali celovit pregled o dosežkih diplomantov; |
| --- | --- |

(c)

možnost, da javni organi povežejo anonimizirane podatke iz različnih virov, da bi oblikovali celovit pregled o dosežkih diplomantov;

Vsebina podatkov, ki jih je treba zbrati

| 2. | ob upoštevanju namena tega priporočila Sveta, tj. izboljšati primerljivost podatkov, bi morale države članice zbirati podatke na naslednjih področjih:






  (a) | socialno-biografski in socialno-ekonomski podatki; |
| --- | --- | --- |

2.

ob upoštevanju namena tega priporočila Sveta, tj. izboljšati primerljivost podatkov, bi morale države članice zbirati podatke na naslednjih področjih:

(a)

socialno-biografski in socialno-ekonomski podatki;

| (b) | informacije o izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

(b)

informacije o izobraževanju in usposabljanju;

| (c) | informacije o zaposlitvi ali nadaljnjem izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

(c)

informacije o zaposlitvi ali nadaljnjem izobraževanju in usposabljanju;

| (d) | relevantnost izobraževanja in usposabljanja za zaposlitev ali vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

(d)

relevantnost izobraževanja in usposabljanja za zaposlitev ali vseživljenjsko učenje;

| (e) | napredovanje na poklicni poti; |
| --- | --- |

(e)

napredovanje na poklicni poti;

Longitudinalne raziskave o diplomantih

| 3. | spodbujajo obširno, reprezentativno in stalno odzivanje na longitudinalne raziskave o diplomantih ter, če je mogoče, spremljanje diplomantov, ki so se odselili zaradi izobraževanja in usposabljanja ali ob zaključku svojega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

3.

spodbujajo obširno, reprezentativno in stalno odzivanje na longitudinalne raziskave o diplomantih ter, če je mogoče, spremljanje diplomantov, ki so se odselili zaradi izobraževanja in usposabljanja ali ob zaključku svojega izobraževanja in usposabljanja;

Evropsko sodelovanje

| 4. | sodelujejo v mreži strokovnjakov, ki spodbuja sodelovanje in vzajemno učenje med državami članicami na področju sistemov spremljanja in njihov nadaljnji razvoj. Ta mreža bo raziskala možnosti za razvoj primerljivih podatkov in skupnih opredelitev iz odstavka 2. Kar zadeva longitudinalne raziskave iz odstavkov 3 in 9, bo mreža preučila možnosti za oblikovanje skupnih načel, vprašanje optimalne pogostosti in načine spremljanja diplomantov, ki so se izselili. |
| --- | --- |

4.

sodelujejo v mreži strokovnjakov, ki spodbuja sodelovanje in vzajemno učenje med državami članicami na področju sistemov spremljanja in njihov nadaljnji razvoj. Ta mreža bo raziskala možnosti za razvoj primerljivih podatkov in skupnih opredelitev iz odstavka 2. Kar zadeva longitudinalne raziskave iz odstavkov 3 in 9, bo mreža preučila možnosti za oblikovanje skupnih načel, vprašanje optimalne pogostosti in načine spremljanja diplomantov, ki so se izselili.

| 5. | Ta mreža bo organizirana v skladu z vzpostavljenimi strukturami upravljanja za sodelovanje v okviru ET 2020, brez poseganja v morebitne nove strukture, ki mu bodo morda sledile; |
| --- | --- |

5.

Ta mreža bo organizirana v skladu z vzpostavljenimi strukturami upravljanja za sodelovanje v okviru ET 2020, brez poseganja v morebitne nove strukture, ki mu bodo morda sledile;

Širjenje in uporaba rezultatov

| 6. | sprejmejo vse potrebno za zagotovitev pravočasnega, rednega in splošnega širjenja ter uporabe rezultatov analiz spremljanja diplomantov s ciljem:






  (a) | okrepiti poklicno svetovanje za bodoče in sedanje študente oziroma dijake ter diplomante; |
| --- | --- | --- |

6.

sprejmejo vse potrebno za zagotovitev pravočasnega, rednega in splošnega širjenja ter uporabe rezultatov analiz spremljanja diplomantov s ciljem:

(a)

okrepiti poklicno svetovanje za bodoče in sedanje študente oziroma dijake ter diplomante;

| (b) | podpreti oblikovanje in posodobitev učnih načrtov, da bi se izboljšala pridobivanje relevantnih znanj in spretnosti ter zaposljivost; |
| --- | --- |

(b)

podpreti oblikovanje in posodobitev učnih načrtov, da bi se izboljšala pridobivanje relevantnih znanj in spretnosti ter zaposljivost;

| (c) | izboljšati usklajenost v znanjih in spretnostih, da bi podprli konkurenčnost in inovativnost na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter odpravili pomanjkanje strokovnega znanja; |
| --- | --- |

(c)

izboljšati usklajenost v znanjih in spretnostih, da bi podprli konkurenčnost in inovativnost na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter odpravili pomanjkanje strokovnega znanja;

| (d) | načrtovati za spreminjajoče se potrebe v zaposlovanju, izobraževanju in družbi ter te potrebe tudi napovedovati in |
| --- | --- |

(d)

načrtovati za spreminjajoče se potrebe v zaposlovanju, izobraževanju in družbi ter te potrebe tudi napovedovati in

| (e) | prispevati k razvoju politike na nacionalni ravni in ravni Unije; |
| --- | --- |

(e)

prispevati k razvoju politike na nacionalni ravni in ravni Unije;

Financiranje

| 7. | zagotovijo trajnost pobud za spremljanje diplomantov z dodeljevanjem ustreznih in večletnih sredstev, pri čemer lahko uporabijo nacionalne ali evropske vire financiranja, na primer iz programa Erasmus+ ali evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kadar je to ustrezno in v skladu z obstoječimi sredstvi, pravno podlago in prednostnimi nalogami, opredeljenimi za obdobje 2014–2020, brez kakršnega koli poseganja v pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

7.

zagotovijo trajnost pobud za spremljanje diplomantov z dodeljevanjem ustreznih in večletnih sredstev, pri čemer lahko uporabijo nacionalne ali evropske vire financiranja, na primer iz programa Erasmus+ ali evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kadar je to ustrezno in v skladu z obstoječimi sredstvi, pravno podlago in prednostnimi nalogami, opredeljenimi za obdobje 2014–2020, brez kakršnega koli poseganja v pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru;

Poročanje

| 8. | v dveh letih po sprejetju tega priporočila in nato redno v okviru mreže strokovnjakov ocenjujejo in poročajo Komisiji o napredku pri izvajanju tega poročila; |
| --- | --- |

8.

v dveh letih po sprejetju tega priporočila in nato redno v okviru mreže strokovnjakov ocenjujejo in poročajo Komisiji o napredku pri izvajanju tega poročila;

KOMISIJI PRIPOROČA, NAJ:

| 9. | razvije pilotno fazo evropske raziskave o diplomantih terciarnega izobraževanja (15), ki bo izboljšala razpoložljivost primerljivih informacij o zaposlenosti diplomantov in njihovih družbenih dosežkih ter bo upoštevala izsledke študije izvedljivosti Eurograduate (16) in izkušnje držav članic z njihovimi sistemi spremljanja diplomatov; v treh letih od sprejetja tega priporočila mreži strokovnjakov predstavi poročilo o rezultatih te pilotne študije. Če se bo pilotna faza izkazala za uspešno, se bo Komisija posvetovala z državami članicami, ali naj se evropska raziskava o diplomantih terciarnega izobraževanja izvede v celoti; |
| --- | --- |

9.

razvije pilotno fazo evropske raziskave o diplomantih terciarnega izobraževanja (15), ki bo izboljšala razpoložljivost primerljivih informacij o zaposlenosti diplomantov in njihovih družbenih dosežkih ter bo upoštevala izsledke študije izvedljivosti Eurograduate (16) in izkušnje držav članic z njihovimi sistemi spremljanja diplomatov; v treh letih od sprejetja tega priporočila mreži strokovnjakov predstavi poročilo o rezultatih te pilotne študije. Če se bo pilotna faza izkazala za uspešno, se bo Komisija posvetovala z državami članicami, ali naj se evropska raziskava o diplomantih terciarnega izobraževanja izvede v celoti;

| 10. | po potrebi zagotovi podporo za krepitev zmogljivosti, da bi se vzpostavili sistemi za spremljanje diplomantov na podlagi dobrih praks. V primeru poklicnega izobraževanja in usposabljanja bo to vključevalo obširno evidentiranje v državah članicah, ki upošteva možnosti za sodelovanje na ravni Unije in bi lahko služilo kot podlaga za ugotavljanje izvedljivosti evropske raziskave o diplomantih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, če bo to potrebno. V okviru krepitve zmogljivosti bo podpora namenjena tudi sodelovanju med organi, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za poklicno svetovanje, da bi se izboljšala razpoložljivost, primerljivost in zanesljivost podatkov o diplomantih, zbranih s spremljanjem; |
| --- | --- |

10.

po potrebi zagotovi podporo za krepitev zmogljivosti, da bi se vzpostavili sistemi za spremljanje diplomantov na podlagi dobrih praks. V primeru poklicnega izobraževanja in usposabljanja bo to vključevalo obširno evidentiranje v državah članicah, ki upošteva možnosti za sodelovanje na ravni Unije in bi lahko služilo kot podlaga za ugotavljanje izvedljivosti evropske raziskave o diplomantih poklicnega izobraževanja in usposabljanja, če bo to potrebno. V okviru krepitve zmogljivosti bo podpora namenjena tudi sodelovanju med organi, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za poklicno svetovanje, da bi se izboljšala razpoložljivost, primerljivost in zanesljivost podatkov o diplomantih, zbranih s spremljanjem;

| 11. | spodbuja vzajemno učenje in izmenjavo najboljših praks, krepi sodelovanje z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže strokovnjakov ter sodeluje z drugimi zadevnimi strokovnimi skupinami, mednarodnimi organizacijami ter institucijami in agencijami EU; |
| --- | --- |

11.

spodbuja vzajemno učenje in izmenjavo najboljših praks, krepi sodelovanje z vzpostavitvijo in podpiranjem mreže strokovnjakov ter sodeluje z drugimi zadevnimi strokovnimi skupinami, mednarodnimi organizacijami ter institucijami in agencijami EU;

| 12. | zagotovi, da so izsledki analize spremljanja diplomatov na voljo državam članicam in deležnikom; |
| --- | --- |

12.

zagotovi, da so izsledki analize spremljanja diplomatov na voljo državam članicam in deležnikom;

| 13. | podpira uporabo evropskih virov financiranja, na primer iz programa Erasmus+ ali evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kadar je to ustrezno in v skladu z njihovo finančno zmogljivostjo, pravno podlago, postopki odločanja in prednostnimi nalogami, opredeljenimi za obdobje 2014–2020, brez kakršnega koli poseganja v pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

13.

podpira uporabo evropskih virov financiranja, na primer iz programa Erasmus+ ali evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kadar je to ustrezno in v skladu z njihovo finančno zmogljivostjo, pravno podlago, postopki odločanja in prednostnimi nalogami, opredeljenimi za obdobje 2014–2020, brez kakršnega koli poseganja v pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru;

| 14. | poroča Svetu o izvajanju tega priporočila v petih letih od njegovega sprejetja. |
| --- | --- |

14.

poroča Svetu o izvajanju tega priporočila v petih letih od njegovega sprejetja.

V Bruslju, 20. novembra 2017

Za Svet

Predsednica

M. REPS

---

(1)  COM/2015/0690 final.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1848 z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2015 (UL L 268, 15.10.2015, str. 28).

2

(3)  ISBN 952-5539-04-0.

3

(4)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (UL C 155, 8.7.2009, str. 1).

4

(5)  O učinku spola in migrantskega ozadja na prehod iz šole na trg dela, glej Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In (Kazalniki vključevanja priseljencev za leto 2015 – vključevanje v novo okolje), poglavje 13, OECD/Evropska unija (2015).

5

Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In

(6)  SWD/2016/0195 final.

6

(7)  UL C 417, 15.12.2015, str. 25.

7

(8)  Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 24. februarja 2016 o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v Evropski uniji z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016 (UL C 105, 19.3.2016, str. 1).

8

(9)  UL C 17, 20.1.2015, str. 2.

9

(10)  UL C 168, 14.6.2013, str. 2.

10

(11)  UL C 169, 15.6.2012, str. 11.

11

(12)  COM(2016) 381 final.

12

(13)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

13

(14)  Za namene tega priporočila Sveta je „diplomant“ oseba, ki zaključi katero koli raven visokošolskega izobraževanja oziroma poklicnega izobraževanja in usposabljanja (najmanj raven 4 v okviru evropskega ogrodja kvalifikacij). Nekatere države članice imajo sicer tudi pobude za spremljanje oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje.

14

(15)  Najmanj na ravni 5 v okviru evropskega ogrodja kvalifikacij.

15

(16)  Študija izvedljivosti Eurograduate zajema samo visoko šolstvo.

16

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8691 – Innogy/European Energy Exchange/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 423/02)

Komisija se je 4. decembra 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8691. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex ((http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8691. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8698 – EQT/Curaeos Holding)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 423/03)

Komisija se je 28. novembra 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8698. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8698. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/6

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se srečali v okviru Sveta, o vlogi trenerjev v družbi

(2017/C 423/04)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC –

OPOZARJAJO NA NASLEDNJE:

| 1. | V skladu s členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije Unija prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur ter njegove družbene in vzgojne vloge. |
| --- | --- |

1.

V skladu s členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije Unija prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur ter njegove družbene in vzgojne vloge.

| 2. | Svet Evropske unije je 23. maja 2017 sprejel tretji delovni načrt Evropske unije za šport (2017–2020), ki je šport in družbo opredelil kot prednostni temi sodelovanja v EU na področju športa, vlogo trenerjev pa kot eno ključnih vprašanj. |
| --- | --- |

2.

Svet Evropske unije je 23. maja 2017 sprejel tretji delovni načrt Evropske unije za šport (2017–2020), ki je šport in družbo opredelil kot prednostni temi sodelovanja v EU na področju športa, vlogo trenerjev pa kot eno ključnih vprašanj.

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 3. | Družba se je v zadnjih desetletjih zelo spremenila in sedanje generacije se zaradi razvoja tehnologije, gospodarstva in socialne strukture spopadajo s številnimi velikimi izzivi:






  (a) | prebivalstvo čedalje bolj zanemarja telesne dejavnosti (1), kar je zlasti zaskrbljujoče pri otrocih in mladostnikih, saj so telesne dejavnosti bistvene za njihov razvoj (2); |
| --- | --- | --- |

3.

Družba se je v zadnjih desetletjih zelo spremenila in sedanje generacije se zaradi razvoja tehnologije, gospodarstva in socialne strukture spopadajo s številnimi velikimi izzivi:

(a)

prebivalstvo čedalje bolj zanemarja telesne dejavnosti (1), kar je zlasti zaskrbljujoče pri otrocih in mladostnikih, saj so telesne dejavnosti bistvene za njihov razvoj (2);

| (b) | življenjski slog, pri katerem prevladuje sedenje in ki spodbuja debelost, ter zdravstvena vprašanja, povezana z daljšo pričakovano življenjsko dobo, so čedalje večja obremenitev za zdravstveni sistem, gospodarstvo in družbo (3)
   (4); |
| --- | --- |

(b)

življenjski slog, pri katerem prevladuje sedenje in ki spodbuja debelost, ter zdravstvena vprašanja, povezana z daljšo pričakovano življenjsko dobo, so čedalje večja obremenitev za zdravstveni sistem, gospodarstvo in družbo (3)
   (4);

| (c) | v nekaterih državah članicah EU narašča brezposelnost, zlasti med mladimi (5); |
| --- | --- |

(c)

v nekaterih državah članicah EU narašča brezposelnost, zlasti med mladimi (5);

| (d) | pred evropskimi družbami je zahtevna naloga, kako ostati povezana in vključujoča družba ter kako reševati vprašanja skupin, izpostavljenih marginalizaciji, npr. migrantov in beguncev (6), starejših občanov, invalidov in socialno ranljivih mladih (7); |
| --- | --- |

(d)

pred evropskimi družbami je zahtevna naloga, kako ostati povezana in vključujoča družba ter kako reševati vprašanja skupin, izpostavljenih marginalizaciji, npr. migrantov in beguncev (6), starejših občanov, invalidov in socialno ranljivih mladih (7);

| (e) | večja mobilnost vpliva na socialna področja, kot so trg dela, kulturna kohezija, socialne storitve in okolje; |
| --- | --- |

(e)

večja mobilnost vpliva na socialna področja, kot so trg dela, kulturna kohezija, socialne storitve in okolje;

| (f) | v športu se pojavlja čedalje več etičnih vprašanj. |
| --- | --- |

(f)

v športu se pojavlja čedalje več etičnih vprašanj.

| 4. | Hiter tehnološki razvoj bo povečal avtomatizacijo delovnih mest, s tem pa morda tudi omogočil, da bomo lahko več časa namenili rekreaciji (8). Vendar so z informacijskimi tehnologijami pasivne dejavnosti za preživljanje prostega časa postale zlahka dostopne, računalniške razvedrilne dejavnosti pa so tako čedalje bolj priljubljene, kar še povečuje telesno nedejavnost. |
| --- | --- |

4.

Hiter tehnološki razvoj bo povečal avtomatizacijo delovnih mest, s tem pa morda tudi omogočil, da bomo lahko več časa namenili rekreaciji (8). Vendar so z informacijskimi tehnologijami pasivne dejavnosti za preživljanje prostega časa postale zlahka dostopne, računalniške razvedrilne dejavnosti pa so tako čedalje bolj priljubljene, kar še povečuje telesno nedejavnost.

POUDARJAJOČ:

| 5. | Hkrati s tem se je v preteklih desetletjih tudi šport spreminjal in se še danes spreminja, kar je odraz širših socialno-kulturnih sprememb: z večjo demokratizacijo in raznovrstnostjo se je povečal razpon športnih disciplin z nastankom novih, to pa je ženskam olajšalo dostop do tradicionalno „moških“ disciplin in povečalo število športnih objektov; povečala se je zavest o pomenu športa in telesnih dejavnosti za zdravje in osebnostni razvoj; izkoriščanje potenciala športa za spodbujanje integracije in socialnega vključevanja, pa tudi komercializacija, ki spodbuja poslovni duh, podjetništvo in trgovino. |
| --- | --- |

5.

Hkrati s tem se je v preteklih desetletjih tudi šport spreminjal in se še danes spreminja, kar je odraz širših socialno-kulturnih sprememb: z večjo demokratizacijo in raznovrstnostjo se je povečal razpon športnih disciplin z nastankom novih, to pa je ženskam olajšalo dostop do tradicionalno „moških“ disciplin in povečalo število športnih objektov; povečala se je zavest o pomenu športa in telesnih dejavnosti za zdravje in osebnostni razvoj; izkoriščanje potenciala športa za spodbujanje integracije in socialnega vključevanja, pa tudi komercializacija, ki spodbuja poslovni duh, podjetništvo in trgovino.

| 6. | Šport in telesne dejavnosti lahko družbi pomagajo pri odpravljanju mnogih navedenih izzivov, hkrati pa jo obogatijo s svojim edinstvenim družbenim prispevkom:






  (a) | kot področje, ki zajema dejavnosti s pozitivnim vplivom na dobro počutje, zdravje in kakovost življenja ljudi vseh starosti; |
| --- | --- | --- |

6.

Šport in telesne dejavnosti lahko družbi pomagajo pri odpravljanju mnogih navedenih izzivov, hkrati pa jo obogatijo s svojim edinstvenim družbenim prispevkom:

(a)

kot področje, ki zajema dejavnosti s pozitivnim vplivom na dobro počutje, zdravje in kakovost življenja ljudi vseh starosti;

| (b) | kot družbeni pojav, ki združuje ljudi, utrjuje njihove družbene vezi na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, spodbuja dejavnost državljanov, krepi čut za pravičnost in skupne vrednote (9) med vsem prebivalstvom, ne glede na njihovo državljanstvo, vero, socialno ali kulturno ozadje; |
| --- | --- |

(b)

kot družbeni pojav, ki združuje ljudi, utrjuje njihove družbene vezi na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, spodbuja dejavnost državljanov, krepi čut za pravičnost in skupne vrednote (9) med vsem prebivalstvom, ne glede na njihovo državljanstvo, vero, socialno ali kulturno ozadje;

| (c) | z obogatitvijo prostočasnih dejavnosti, ki spodbujajo osebni razvoj ter razvoj socialnih in drugih osnovnih veščin med vsemi udeleženci in razvoj človeškega kapitala; |
| --- | --- |

(c)

z obogatitvijo prostočasnih dejavnosti, ki spodbujajo osebni razvoj ter razvoj socialnih in drugih osnovnih veščin med vsemi udeleženci in razvoj človeškega kapitala;

| (d) | s spodbujanjem sodelovanja pri prostovoljnih dejavnostih, ki prispevajo k večji udeležbi v družbi; |
| --- | --- |

(d)

s spodbujanjem sodelovanja pri prostovoljnih dejavnostih, ki prispevajo k večji udeležbi v družbi;

| (e) | z razvojem tehnologije, materialov in znanja za izboljšanje športnih rezultatov, kar zajema vse od nosljivih naprav, oblačil in prehrane do vadbenih postopkov, ki je s povečanjem učinkovitosti, varnosti in rehabilitacije pomagal različnim skupinam prebivalstva, npr. starejšim osebam in invalidom, tudi pri opravljanju dela in preživljanju prostega časa; |
| --- | --- |

(e)

z razvojem tehnologije, materialov in znanja za izboljšanje športnih rezultatov, kar zajema vse od nosljivih naprav, oblačil in prehrane do vadbenih postopkov, ki je s povečanjem učinkovitosti, varnosti in rehabilitacije pomagal različnim skupinam prebivalstva, npr. starejšim osebam in invalidom, tudi pri opravljanju dela in preživljanju prostega časa;

| (f) | s spodbujanjem urbanega razvoja za zadovoljevanje kulturnih in družbenih potreb državljanov in zavesti o okolju; |
| --- | --- |

(f)

s spodbujanjem urbanega razvoja za zadovoljevanje kulturnih in družbenih potreb državljanov in zavesti o okolju;

| (g) | s svojim pomembnim in čedalje večjim vplivom na gospodarstvo (10). |
| --- | --- |

(g)

s svojim pomembnim in čedalje večjim vplivom na gospodarstvo (10).

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

| 7. | Vloga trenerjev v športu je ključna, saj vodijo in usmerjajo ostale udeležence ter tako sooblikujejo njihovo znanje, spretnosti, možnosti, težnje, zdravje, dobro počutje in vrednote. V Evropi naj bi bilo predvidoma 5 do 9 milijonov trenerjev, ki vplivajo na življenje 50 do 100 milijonov Evropejcev (11). |
| --- | --- |

7.

Vloga trenerjev v športu je ključna, saj vodijo in usmerjajo ostale udeležence ter tako sooblikujejo njihovo znanje, spretnosti, možnosti, težnje, zdravje, dobro počutje in vrednote. V Evropi naj bi bilo predvidoma 5 do 9 milijonov trenerjev, ki vplivajo na življenje 50 do 100 milijonov Evropejcev (11).

| 8. | Trenerji so osebe, ki načrtujejo in izvajajo športno usposabljanje z uporabo dokazljivega znanja in spretnosti za varno doseganje ciljev, kot so izboljšanje športnih rezultatov, rekreacija ali zdravstveni cilji. |
| --- | --- |

8.

Trenerji so osebe, ki načrtujejo in izvajajo športno usposabljanje z uporabo dokazljivega znanja in spretnosti za varno doseganje ciljev, kot so izboljšanje športnih rezultatov, rekreacija ali zdravstveni cilji.

| 9. | V teh sklepih trenerji pomenijo športne trenerje, ki:






  (a) | so ženske in moški, ki so bili v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja usposobljeni za športne trenerje; |
| --- | --- | --- |

9.

V teh sklepih trenerji pomenijo športne trenerje, ki:

(a)

so ženske in moški, ki so bili v okviru formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja usposobljeni za športne trenerje;

| (b) | vodijo in usmerjajo tako vrhunske športnike kot tudi rekreativne športne udeležence; |
| --- | --- |

(b)

vodijo in usmerjajo tako vrhunske športnike kot tudi rekreativne športne udeležence;

| (c) | delo opravljajo poklicno in prostovoljsko. |
| --- | --- |

(c)

delo opravljajo poklicno in prostovoljsko.

| 10. | Delo trenerjev zajema odgovornost, spretnosti in kompetence, ki jih ustrezno opredelijo posamezne države in športne organizacije. |
| --- | --- |

10.

Delo trenerjev zajema odgovornost, spretnosti in kompetence, ki jih ustrezno opredelijo posamezne države in športne organizacije.

| 11. | Usposabljanje trenerjev in zahteve glede kvalifikacij trenerjev se od države do države razlikujejo. Nacionalno ogrodje kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: NQF) ali sistemi, navedeni v evropskem ogrodju kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: EQF), omogočajo lažjo primerjavo med različnimi državami in s tem večjo preglednost in primerljivost usposobljenosti in kvalifikacij na nacionalni in evropski ravni za mobilnost in vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

11.

Usposabljanje trenerjev in zahteve glede kvalifikacij trenerjev se od države do države razlikujejo. Nacionalno ogrodje kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: NQF) ali sistemi, navedeni v evropskem ogrodju kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: EQF), omogočajo lažjo primerjavo med različnimi državami in s tem večjo preglednost in primerljivost usposobljenosti in kvalifikacij na nacionalni in evropski ravni za mobilnost in vseživljenjsko učenje.

UGOTAVLJAJO NASLEDNJE:

| 12. | Trenerji spadajo med ključne osebe v športu, ki pomagajo pri reševanju družbenih izzivov, saj lahko – odvisno od njihove vloge, položaja in okvira treninga – poleg svojih drugih nalog:






  (a) | vplivajo na posameznikove najzgodnejše izkušnje v športu in telesnih dejavnostih, podpirajo razvoj navad, povezanih s športom, in pripomorejo k ustvarjanju družbenih in gospodarskih koristi, ki jih prinaša kultura športa; |
| --- | --- | --- |

12.

Trenerji spadajo med ključne osebe v športu, ki pomagajo pri reševanju družbenih izzivov, saj lahko – odvisno od njihove vloge, položaja in okvira treninga – poleg svojih drugih nalog:

(a)

vplivajo na posameznikove najzgodnejše izkušnje v športu in telesnih dejavnostih, podpirajo razvoj navad, povezanih s športom, in pripomorejo k ustvarjanju družbenih in gospodarskih koristi, ki jih prinaša kultura športa;

| (b) | imajo čedalje večjo družbeno vlogo pri osebnem razvoju športnih udeležencev, zlasti mladih športnikov, saj dajejo pozitiven zgled, krepijo motivacijo in samozavest ter vplivajo na vrednote, vedenjske navade in socialne veščine; |
| --- | --- |

(b)

imajo čedalje večjo družbeno vlogo pri osebnem razvoju športnih udeležencev, zlasti mladih športnikov, saj dajejo pozitiven zgled, krepijo motivacijo in samozavest ter vplivajo na vrednote, vedenjske navade in socialne veščine;

| (c) | so v edinstvenem položaju, ko lahko spodbujajo socialno vključenost in enakost spolov ter pomagajo pri utrjevanju skupnih vrednot (12), spoštovanju različnosti in spodbujanju telesnih dejavnosti med vsemi družbenimi skupinami; |
| --- | --- |

(c)

so v edinstvenem položaju, ko lahko spodbujajo socialno vključenost in enakost spolov ter pomagajo pri utrjevanju skupnih vrednot (12), spoštovanju različnosti in spodbujanju telesnih dejavnosti med vsemi družbenimi skupinami;

| (d) | zagovarjajo in razvijajo integriteto športa in čut za pravičnost, poleg tega pa so tudi med prvimi, ki lahko ukrepajo v skladu z dolžnostjo skrbnega ravnanja, ko se pojavijo težave, na primer v primerih vnaprejšnjega dogovarjanja izidov tekem, dopinga, nasilja, izkoriščanja mladoletnih oseb itd.; |
| --- | --- |

(d)

zagovarjajo in razvijajo integriteto športa in čut za pravičnost, poleg tega pa so tudi med prvimi, ki lahko ukrepajo v skladu z dolžnostjo skrbnega ravnanja, ko se pojavijo težave, na primer v primerih vnaprejšnjega dogovarjanja izidov tekem, dopinga, nasilja, izkoriščanja mladoletnih oseb itd.;

| (e) | vodijo prostočasne dejavnosti, povezane s športom in telesno dejavnostjo, ter sodelujejo pri s športom povezanih inovacijah, kar med drugim zajema blago, storitve in metode usposabljanja; |
| --- | --- |

(e)

vodijo prostočasne dejavnosti, povezane s športom in telesno dejavnostjo, ter sodelujejo pri s športom povezanih inovacijah, kar med drugim zajema blago, storitve in metode usposabljanja;

| (f) | vplivajo na športno izkušnjo drugih pomembnih skupin, npr. družinskih članov športnikov, gledalcev in navijačev ter drugih družbenih akterjev s čimer njihov vpliv ni omejen zgolj na šport, ampak sega tudi v druga ključna področja – |
| --- | --- |

(f)

vplivajo na športno izkušnjo drugih pomembnih skupin, npr. družinskih članov športnikov, gledalcev in navijačev ter drugih družbenih akterjev s čimer njihov vpliv ni omejen zgolj na šport, ampak sega tudi v druga ključna področja –

SE V SKLADU Z NAVEDENIM STRINJAJO:

| 13. | Družba se spopada s številnimi izzivi, šport pa je v izjemnem položaju, ko lahko prispeva k njihovemu reševanju, pri čemer se vloga trenerjev, ki je prvenstveno vezana na šport, širi na druge dejavnosti, ki imajo širši vpliv na razvoj družbe in ljudi. Vloga trenerjev na področju športa in telesne dejavnosti, ki prispeva k celostnemu razvoju udeležencev, je primerljiva z vlogo učitelja v izobraževanju, zlasti pri otrocih in mladostnikih. |
| --- | --- |

13.

Družba se spopada s številnimi izzivi, šport pa je v izjemnem položaju, ko lahko prispeva k njihovemu reševanju, pri čemer se vloga trenerjev, ki je prvenstveno vezana na šport, širi na druge dejavnosti, ki imajo širši vpliv na razvoj družbe in ljudi. Vloga trenerjev na področju športa in telesne dejavnosti, ki prispeva k celostnemu razvoju udeležencev, je primerljiva z vlogo učitelja v izobraževanju, zlasti pri otrocih in mladostnikih.

| 14. | Glavna vprašanja v zvezi s trenerji zajemajo naslednje:






  (a) | družba se mora zavedati čedalje večje vloge trenerjev; |
| --- | --- | --- |

14.

Glavna vprašanja v zvezi s trenerji zajemajo naslednje:

(a)

družba se mora zavedati čedalje večje vloge trenerjev;

| (b) | povečati je treba zavest med trenerji o pomenu njihove vloge ter s tem povezanih možnosti in odgovornosti ter spodbujati nadaljnji razvoj te vloge; |
| --- | --- |

(b)

povečati je treba zavest med trenerji o pomenu njihove vloge ter s tem povezanih možnosti in odgovornosti ter spodbujati nadaljnji razvoj te vloge;

| (c) | povečati možnosti za vseživljenjsko učenje in usposabljanje trenerjev, da bi se lahko po potrebi uspešno odzvali na družbene spremembe, zlasti v povezavi z zdravstvenim varstvom, dolžnostjo skrbnega ravnanja ter na področju gospodarstva in socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

(c)

povečati možnosti za vseživljenjsko učenje in usposabljanje trenerjev, da bi se lahko po potrebi uspešno odzvali na družbene spremembe, zlasti v povezavi z zdravstvenim varstvom, dolžnostjo skrbnega ravnanja ter na področju gospodarstva in socialnega vključevanja;

| (d) | po potrebi je treba spodbujati enakost spolov in raznolikost pri opravljanju poklica trenerja ter povečati število ženskih trenerjev in oseb različnega družbenega in etničnega porekla med zaposlenimi in prostovoljci v različnih športnih panogah in na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi je treba spodbujati enakost spolov in raznolikost pri opravljanju poklica trenerja ter povečati število ženskih trenerjev in oseb različnega družbenega in etničnega porekla med zaposlenimi in prostovoljci v različnih športnih panogah in na vseh ravneh;

| (e) | podpreti je treba razvoj dvojne poklicne poti športnikov in spodbujati poklic trenerja med mladimi; |
| --- | --- |

(e)

podpreti je treba razvoj dvojne poklicne poti športnikov in spodbujati poklic trenerja med mladimi;

| (f) | po potrebi je treba spodbujati ustrezno priznavanje poklica trenerja v državah članicah EU, in sicer z uveljavljanjem standardov kvalifikacij za trenerje in preglednostjo kvalifikacij v državah članicah in športnih organizacijah prek njihovega vključevanja v NQF in z navezavo na EQF; |
| --- | --- |

(f)

po potrebi je treba spodbujati ustrezno priznavanje poklica trenerja v državah članicah EU, in sicer z uveljavljanjem standardov kvalifikacij za trenerje in preglednostjo kvalifikacij v državah članicah in športnih organizacijah prek njihovega vključevanja v NQF in z navezavo na EQF;

| (g) | priznati je treba vlogo trenerjev prostovoljcev in jih ustrezno podpirati; |
| --- | --- |

(g)

priznati je treba vlogo trenerjev prostovoljcev in jih ustrezno podpirati;

| (h) | razvijati je treba usposabljanje trenerjev ter izobraževanju trenerjev dodati mednarodno in čezsektorsko razsežnost z vključitvijo dobrih zgledov in koristnih delovnih metod, kot jih poznamo iz dela z mladino, npr. neformalnega in priložnostnega učenja prek športa, dela z osebami s posebnimi potrebami in iz podjetništva. |
| --- | --- |

(h)

razvijati je treba usposabljanje trenerjev ter izobraževanju trenerjev dodati mednarodno in čezsektorsko razsežnost z vključitvijo dobrih zgledov in koristnih delovnih metod, kot jih poznamo iz dela z mladino, npr. neformalnega in priložnostnega učenja prek športa, dela z osebami s posebnimi potrebami in iz podjetništva.

S TEM V ZVEZI POZIVAJO

| 15. | DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI IN POSEBNOSTI ŠPORTA:






  (a) | pomagajo pri spodbujanju širše vloge trenerjev, ki, kadar je to primerno, zajema reševanje družbenih izzivov, s katerimi se sooča celotna družba; |
| --- | --- | --- |

15.

DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI IN POSEBNOSTI ŠPORTA:

(a)

pomagajo pri spodbujanju širše vloge trenerjev, ki, kadar je to primerno, zajema reševanje družbenih izzivov, s katerimi se sooča celotna družba;

| (b) | podpirajo izobraževalne programe in oglaševalske kampanje, da bi povečale število usposobljenih trenerjev in jim omogočile, da izboljšajo svoj dostop do trga dela in položaj na njem; |
| --- | --- |

(b)

podpirajo izobraževalne programe in oglaševalske kampanje, da bi povečale število usposobljenih trenerjev in jim omogočile, da izboljšajo svoj dostop do trga dela in položaj na njem;

| (c) | izmenjujejo najboljše prakse s področja usposabljanja trenerjev; |
| --- | --- |

(c)

izmenjujejo najboljše prakse s področja usposabljanja trenerjev;

| (d) | olajšajo sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami, mladinskimi organizacijami, športnimi zvezami in športnimi krovnimi organizacijami v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem trenerjev; |
| --- | --- |

(d)

olajšajo sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami, mladinskimi organizacijami, športnimi zvezami in športnimi krovnimi organizacijami v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem trenerjev;

| (e) | podpirajo razvoj predhodnega učenja in sistema vseživljenjskega učenja za trenerje, ki vključuje formalne, neformalne in priložnostne možnosti učenja na različnih ravneh treniranja; |
| --- | --- |

(e)

podpirajo razvoj predhodnega učenja in sistema vseživljenjskega učenja za trenerje, ki vključuje formalne, neformalne in priložnostne možnosti učenja na različnih ravneh treniranja;

| (f) | priznavajo in spodbujajo dejavnosti krovnih organizacij trenerjev in njihovih omrežij; |
| --- | --- |

(f)

priznavajo in spodbujajo dejavnosti krovnih organizacij trenerjev in njihovih omrežij;

| (g) | v okviru športnega izobraževalnega sistema spodbujajo pristop, ki temelji na učnih dosežkih in je usklajen s cilji NQF in EQF, ter po potrebi vključitev kvalifikacij trenerjev v NQF s sklicem na EQF. |
| --- | --- |

(g)

v okviru športnega izobraževalnega sistema spodbujajo pristop, ki temelji na učnih dosežkih in je usklajen s cilji NQF in EQF, ter po potrebi vključitev kvalifikacij trenerjev v NQF s sklicem na EQF.

| 16. | EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:






  (a) | omogoči izmenjavo dobrih praks in smernic na področju usposabljanja trenerjev in razvoja kvalifikacij med državami članicami EU in športnimi organizacijami; |
| --- | --- | --- |

16.

EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

(a)

omogoči izmenjavo dobrih praks in smernic na področju usposabljanja trenerjev in razvoja kvalifikacij med državami članicami EU in športnimi organizacijami;

| (b) | preveri, ali bi bilo mogoče v delo strokovne skupine Komisije za razvoj spretnosti in človeške vire vključiti oblikovanje smernic o osnovnih zahtevah glede spretnosti in kvalifikacij trenerjev; |
| --- | --- |

(b)

preveri, ali bi bilo mogoče v delo strokovne skupine Komisije za razvoj spretnosti in človeške vire vključiti oblikovanje smernic o osnovnih zahtevah glede spretnosti in kvalifikacij trenerjev;

| (c) | nadaljuje spodbujanje primerljivosti usposobljenosti trenerjev v posameznih državah članicah in športnih organizacijah v okviru EQF; |
| --- | --- |

(c)

nadaljuje spodbujanje primerljivosti usposobljenosti trenerjev v posameznih državah članicah in športnih organizacijah v okviru EQF;

| (d) | izvede raziskave glede vloge trenerjev s poudarkom na izzivih in ovirah v zvezi z izobraževanjem, mobilnostjo in trgom dela ter zaradi ocene vpliva športnih trenerjev na velike družbene izzive tako znotraj kot tudi zunaj športa; |
| --- | --- |

(d)

izvede raziskave glede vloge trenerjev s poudarkom na izzivih in ovirah v zvezi z izobraževanjem, mobilnostjo in trgom dela ter zaradi ocene vpliva športnih trenerjev na velike družbene izzive tako znotraj kot tudi zunaj športa;

| (e) | izkoristi možnosti Evropskega socialnega sklada, programa Erasmus+ in evropskega tedna športa za opozarjanje na pozitivno vlogo trenerjev in njeno promoviranje ter spodbuja mobilnost trenerjev; |
| --- | --- |

(e)

izkoristi možnosti Evropskega socialnega sklada, programa Erasmus+ in evropskega tedna športa za opozarjanje na pozitivno vlogo trenerjev in njeno promoviranje ter spodbuja mobilnost trenerjev;

| 17. | ŠPORTNO GIBANJE IN DRUGE USTREZNE DELEŽNIKE, NAJ:






  (a) | po potrebi v tesnem sodelovanju z izobraževalnimi ustanovami oblikujejo vsebino programa usposabljanja za trenerje, ki bo sodoben in bo ustrezal trenutnemu razvoju v družbi, kot npr. glede znanja, povezanega s socialnimi veščinami, boja proti dopingu, dvojno poklicno potjo športnikov, mladinskim delom, zdravstvenim varstvom, podjetništvom, dolžnostjo skrbnega ravnanja, enakostjo spolov itd.; |
| --- | --- | --- |

17.

ŠPORTNO GIBANJE IN DRUGE USTREZNE DELEŽNIKE, NAJ:

(a)

po potrebi v tesnem sodelovanju z izobraževalnimi ustanovami oblikujejo vsebino programa usposabljanja za trenerje, ki bo sodoben in bo ustrezal trenutnemu razvoju v družbi, kot npr. glede znanja, povezanega s socialnimi veščinami, boja proti dopingu, dvojno poklicno potjo športnikov, mladinskim delom, zdravstvenim varstvom, podjetništvom, dolžnostjo skrbnega ravnanja, enakostjo spolov itd.;

| (b) | sodelujejo s trenerji pri razvoju varnih in učinkovitih prostočasnih dejavnosti, da bi ohranili privlačnost športa, da se bo lahko uspešno kosal z novimi vrstami računalniškega razvedrila; |
| --- | --- |

(b)

sodelujejo s trenerji pri razvoju varnih in učinkovitih prostočasnih dejavnosti, da bi ohranili privlačnost športa, da se bo lahko uspešno kosal z novimi vrstami računalniškega razvedrila;

| (c) | z usposabljanjem in spodbujanjem razvoja kvalifikacij trenerjev ter – med drugim – z izkoriščanjem možnosti današnje informacijske in komunikacijske tehnologije, povečajo dostopnost poklica trenerjev; |
| --- | --- |

(c)

z usposabljanjem in spodbujanjem razvoja kvalifikacij trenerjev ter – med drugim – z izkoriščanjem možnosti današnje informacijske in komunikacijske tehnologije, povečajo dostopnost poklica trenerjev;

| (d) | spodbujajo raznolikosti med trenerji, med drugim z olajšanjem dostopa žensk, mladih in invalidov do tega poklica; |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo raznolikosti med trenerji, med drugim z olajšanjem dostopa žensk, mladih in invalidov do tega poklica;

| (e) | pripomorejo k temu, da bodo osebe, ki delajo kot trenerji, ustrezno usposobljeni; |
| --- | --- |

(e)

pripomorejo k temu, da bodo osebe, ki delajo kot trenerji, ustrezno usposobljeni;

| (f) | spodbujajo vseživljenjsko učenje trenerjev, tudi s potrjevanjem kompetenc, in spodbujajo izmenjavo mnenj, spretnosti in znanja na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(f)

spodbujajo vseživljenjsko učenje trenerjev, tudi s potrjevanjem kompetenc, in spodbujajo izmenjavo mnenj, spretnosti in znanja na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni;

| (g) | izkoristijo sredstva Evropskega socialnega sklada in programa Erasmus+ za podporo procesu vseživljenjskega izobraževanja trenerjev; |
| --- | --- |

(g)

izkoristijo sredstva Evropskega socialnega sklada in programa Erasmus+ za podporo procesu vseživljenjskega izobraževanja trenerjev;

| (h) | podpirajo mobilnost trenerjev, da bi ti lahko povečali poznavanje kultur, drugih sektorjev in znanje jezikov ter drugih ustreznih novih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

(h)

podpirajo mobilnost trenerjev, da bi ti lahko povečali poznavanje kultur, drugih sektorjev in znanje jezikov ter drugih ustreznih novih znanj in spretnosti;

| (i) | sodelujejo z različnimi delodajalci, da bi preverili obstoj potreb za razvoj športnih dejavnosti, v katere bi lahko bili vključeni športni trenerji, da bi se spodbujala raznolikost med trenerji, kot npr. z izboljšanjem dostopa žensk in mladih. |
| --- | --- |

(i)

sodelujejo z različnimi delodajalci, da bi preverili obstoj potreb za razvoj športnih dejavnosti, v katere bi lahko bili vključeni športni trenerji, da bi se spodbujala raznolikost med trenerji, kot npr. z izboljšanjem dostopa žensk in mladih.

---

(1)  Eurobarometer 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2)  Poročilo Komisije o obvladovanju debelosti pri otrocih, SZO 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3)  Priporočilo Sveta o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v različnih sektorjih, 2013 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:354:0001:0005:EN:PDF).

(4)  Gospodarski stroški telesne nedejavnosti v Evropi, poročilo ISCA/Cebr, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5)  Eurostat, statistični podatki o brezposelnosti, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6)  Ta dokument se nanaša na integracijo migrantov in beguncev v skladu s sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic o integraciji državljanov tretjih držav, ki zakonito bivajo v Evropski uniji, sprejetimi 9. decembra 2016 (15312/16).

(7)  Skupine, ki so revščini in socialni izključenosti izpostavljene bolj kot splošna populacija. Etnične manjšine, migranti, invalidi, brezdomci, odvisniki od prepovedanih drog, izolirani starejši in mladi se vsi pogosto soočajo s težavami, ki lahko vodijo v še globljo socialno izključenost, ki se na primer kaže v nižji stopnji izobrazbe, brezposelnosti ali podzaposlenosti;

(8)  Predvidoma naj bi 54 % delovnih mest v EU ogrožala avtomatizacija („Technology at work. The Future of Innovation and Employment“, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al, Oxford Martin School at the University of Oxford and Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092).

(9)  Spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin (člen 2 PEU).

(10)  Delež športa v skupni bruto dodani vrednosti je ocenjena na 1,76 %, kar znaša 174 milijard EUR. V EU kot celoti naj bi delež s športom povezanih delovnih mest v skupni zaposlenosti predvidoma znašal 2,12 %, kar pomeni 4,5 milijona oseb (študija o prispevku športa h gospodarski rasti in zaposlovanju v EU (2012), Evropska komisija, Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo).

(11)  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

(12)  Spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin (člen 2 PEU).

---

Evropska komisija

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

8. decembra 2017

(2017/C 423/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1742 |
| JPY | japonski jen | 133,26 |
| DKK | danska krona | 7,4417 |
| GBP | funt šterling | 0,87525 |
| SEK | švedska krona | 9,9770 |
| CHF | švicarski frank | 1,1704 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,7665 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,555 |
| HUF | madžarski forint | 314,50 |
| PLN | poljski zlot | 4,2020 |
| RON | romunski leu | 4,6336 |
| TRY | turška lira | 4,5165 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5620 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5072 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1661 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7157 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5889 |
| KRW | južnokorejski won | 1 285,33 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,0391 |
| CNY | kitajski juan | 7,7729 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5493 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 910,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8001 |
| PHP | filipinski peso | 59,336 |
| RUB | ruski rubelj | 69,6511 |
| THB | tajski bat | 38,361 |
| BRL | brazilski real | 3,8435 |
| MXN | mehiški peso | 22,2205 |
| INR | indijska rupija | 75,6775 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1742

JPY

japonski jen

133,26

DKK

danska krona

7,4417

GBP

funt šterling

0,87525

SEK

švedska krona

9,9770

CHF

švicarski frank

1,1704

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,7665

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,555

HUF

madžarski forint

314,50

PLN

poljski zlot

4,2020

RON

romunski leu

4,6336

TRY

turška lira

4,5165

AUD

avstralski dolar

1,5620

CAD

kanadski dolar

1,5072

HKD

hongkonški dolar

9,1661

NZD

novozelandski dolar

1,7157

SGD

singapurski dolar

1,5889

KRW

južnokorejski won

1 285,33

ZAR

južnoafriški rand

16,0391

CNY

kitajski juan

7,7729

HRK

hrvaška kuna

7,5493

IDR

indonezijska rupija

15 910,41

MYR

malezijski ringit

4,8001

PHP

filipinski peso

59,336

RUB

ruski rubelj

69,6511

THB

tajski bat

38,361

BRL

brazilski real

3,8435

MXN

mehiški peso

22,2205

INR

indijska rupija

75,6775

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---