# Den Europæiske Unions C 405/29.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 405 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang29. november 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 405

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang29. november 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Den 33. samling fandt sted i St. Julians på Malta fra den 19. til den 21. juni 2017. |
| 2017/C 405/01 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet mandag den 19. juni 2017 | 1 |
| 2017/C 405/02 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet tirsdag den 20. juni 2017 | 5 |
| 2017/C 405/03 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet onsdag den 21. juni 2017 | 10 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den 33. samling fandt sted i St. Julians på Malta fra den 19. til den 21. juni 2017.

2017/C 405/01

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet mandag den 19. juni 2017

1

2017/C 405/02

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet tirsdag den 20. juni 2017

5

2017/C 405/03

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet onsdag den 21. juni 2017

10

---

| TEGNFORKLARING






  - | Høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | Godkendelsesprocedure |
| ***I | Almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | Almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | Almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

TEGNFORKLARING

*

Høringsprocedure

***

Godkendelsesprocedure

***I

Almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

Almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

Almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Proceduren afhænger af det retsgrundlag, der er valgt i udkastet til retsakt)

FORKORTELSER AF UDVALGENES NAVNE

| AFET | Udenrigsudvalget |
| --- | --- |
| DEVE | Udviklingsudvalget |
| INTA | Udvalget om International Handel |
| BUDG | Budgetudvalget |
| CONT | Budgetkontroludvalget |
| ECON | Økonomi- og Valutaudvalget |
| EMPL | Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender |
| ENVI | Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed |
| ITRE | Udvalget om Industri, Forskning og Energi |
| IMCO | Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse |
| TRAN | Transport- og Turismeudvalget |
| REGI | Regionaludviklingsudvalget |
| AGRI | Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter |
| PECH | Fiskeriudvalget |
| CULT | Kultur- og Uddannelsesudvalget |
| JURI | Retsudvalget |
| LIBE | Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender |
| AFCO | Udvalget om Konstitutionelle Anliggender |
| FEMM | Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling |
| PETI | Udvalget for Andragender |
| DROI | Underudvalget om Menneskerettigheder |
| SEDE | Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar |

AFET

Udenrigsudvalget

DEVE

Udviklingsudvalget

INTA

Udvalget om International Handel

BUDG

Budgetudvalget

CONT

Budgetkontroludvalget

ECON

Økonomi- og Valutaudvalget

EMPL

Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

ENVI

Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

ITRE

Udvalget om Industri, Forskning og Energi

IMCO

Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse

TRAN

Transport- og Turismeudvalget

REGI

Regionaludviklingsudvalget

AGRI

Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

PECH

Fiskeriudvalget

CULT

Kultur- og Uddannelsesudvalget

JURI

Retsudvalget

LIBE

Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

AFCO

Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

FEMM

Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

PETI

Udvalget for Andragender

DROI

Underudvalget om Menneskerettigheder

SEDE

Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar

FORKORTELSER FOR DE POLITISKE GRUPPER

| PPE | Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) |
| --- | --- |
| S&D | Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet |
| ECR | De Europæiske Konservative og Reformister |
| ALDE | Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa |
| GUE/NGL | Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre |
| Verts/ALE | Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance |
| EFDD | Gruppen for Europæisk Frihed og Direkte Demokrati |
| NI | Løsgængere |

PPE

Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater)

S&D

Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet

ECR

De Europæiske Konservative og Reformister

ALDE

Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa

GUE/NGL

Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre

Verts/ALE

Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance

EFDD

Gruppen for Europæisk Frihed og Direkte Demokrati

NI

Løsgængere

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den 33. samling fandt sted i St. Julians på Malta fra den 19. til den 21. juni 2017.

| 29.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 405/1

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET MANDAG DEN 19. JUNI 2017

(2017/C 405/01)

INDHOLD

| Højtideligt åbningsmøde | 2 |
| --- | --- |

| Møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling | 2 |
| --- | --- |

| Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Vedtagelse af dagsordenen (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Godkendelse af protokollen fra det sidste møde under den 32. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling (EUT 170, 30,5,2017) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Meddelelser fra formændene, bl.a. om Præsidiets beslutninger af 18. juni 2017 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Redegørelse ved Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Drøftelse med Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling — catch-the-eye | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Spørgsmål til Kommissionen | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens opfølgning af beslutninger fra Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 32. samling | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migration: Status | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Beretning fra de økonomiske og sociale partnere | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PROTOKOL FRA MØDET MANDAG DEN 19. JUNI 2017

(Mødet åbnet kl. 11.00)

Højtideligt åbningsmøde

Talere:

Angelo Farrugia, formand for Repræsentanternes Hus på Malta, Mémounatou Ibrahima, fungerende medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Louis Michel, medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, og Marie-Louise Coleiro Preca, Republikken Maltas præsident.

(Mødet blev udsat kl. 12.20 og genoptaget kl. 15.18.)

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

Møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling

Formanden bød alle deltagerne velkommen.

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning

Formanden meddelte, at medlemslisten for Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som fremsendt af myndighederne i AVS-landene og Europa-Parlamentet, ville blive vedføjet protokollen som bilag.

1.   Vedtagelse af dagsordenen (AP102.196)

Indlæg: Abderrahmane Marrakchy (Mauretanien), fungerende medformand Mémounatou Ibrahima, medformand Louis Michel, Michael Gahler og Catherine Bearder.

Afgørelse: For at lette medlemmernes afrejse, ville afstemningen blive forsøgt foretaget så tidligt som muligt om eftermiddagen onsdag den 21. juni 2017. Sekretariatet ville udarbejde et ajourført udkast til dagsorden og arbejdsprogrammet for plenarforsamlingen, som ville blive forelagt Forsamlingen.

2.   Godkendelse af protokollen fra det sidste møde under den 32. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling (EUT 170, 30,5,2017)

Protokollen godkendtes.

3.   Meddelelser fra formændene, bl.a. om Præsidiets beslutninger af 18. juni 2017

Formanden redegjorde for resultaterne af Præsidiets møde den 18. juni 2017.

Der var blevet truffet følgende beslutninger:

| a) | De faste udvalg skulle udarbejde følgende betænkninger. | Udvalget om Politiske Spørgsmål







  — | Forholdet mellem AVS-landene og EU efter Cotonou-aftalens udløb: En stærk parlamentarisk dimension |
| --- | --- | --- | --- |

a)

De faste udvalg skulle udarbejde følgende betænkninger.

Udvalget om Politiske Spørgsmål

—

Forholdet mellem AVS-landene og EU efter Cotonou-aftalens udløb: En stærk parlamentarisk dimension

| | Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel







  — | Konsekvenserne af den ulovlige handel med plantebeskyttelsesmidler, såsæd og andre driftsmidler i landbruget for AVS-landenes økonomier |
| --- | --- | --- |

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

—

Konsekvenserne af den ulovlige handel med plantebeskyttelsesmidler, såsæd og andre driftsmidler i landbruget for AVS-landenes økonomier

| | Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø







  — | De samfundsmæssige og miljømæssige konsekvenser af urbaniseringen, navnlig hvad angår en forsvarlig forvaltning af industri- og husholdningsaffald i AVS-landene |
| --- | --- | --- |

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

—

De samfundsmæssige og miljømæssige konsekvenser af urbaniseringen, navnlig hvad angår en forsvarlig forvaltning af industri- og husholdningsaffald i AVS-landene

| b) | Det blev bekræftet, at forsamlingens 34. samling ville finde sted fra den 18. til den 20. december 2017 i Vestindien. |
| --- | --- |

b)

Det blev bekræftet, at forsamlingens 34. samling ville finde sted fra den 18. til den 20. december 2017 i Vestindien.

| c) | Det 14. regionalmøde ville finde sted i Port Vila i Vanuatu fra den 19. til den 21. juli 2017. |
| --- | --- |

c)

Det 14. regionalmøde ville finde sted i Port Vila i Vanuatu fra den 19. til den 21. juli 2017.

| d) | Forsamlingen ville afgive en erklæring om klimaforandringer. |
| --- | --- |

d)

Forsamlingen ville afgive en erklæring om klimaforandringer.

| e) | Det ville blive tilstræbt at tilrettelægge møderne mellem plenarsamlingerne på en sådan måde, at præsidiemøderne kunne finde sted onsdag eftermiddag og udvalgsmøderne torsdag formiddag og eftermiddag. |
| --- | --- |

e)

Det ville blive tilstræbt at tilrettelægge møderne mellem plenarsamlingerne på en sådan måde, at præsidiemøderne kunne finde sted onsdag eftermiddag og udvalgsmøderne torsdag formiddag og eftermiddag.

4.   Redegørelse ved Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling

Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling, fokuserede i sin redegørelse på den nye europæiske konsensus om udvikling og om det kommende topmøde mellem EU og Afrika, der var berammet til november 2017 i Côte d'Ivoire. I lighed med 2030-dagsordenen var den nye europæiske konsensus om udvikling bygget op omkring de fem »P«er: people, the planet, prosperity, peace and partnership. (mennesker, jordkloden, velstand, fred og partnerskab). Den bekræftede endnu en gang, at fattigdomsbekæmpelse fortsat var det centrale i EU's udviklingspolitik, og at målet for officiel udviklingsbistand skulle udgøre 0,7 af bruttoindlandsproduktet. Den fælles meddelelse om nye impulser i partnerskabet mellem Afrika og EU indeholdt konkrete forslag til en køreplan for 2018-2020.

5.   Drøftelse med Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling — catch-the-eye

Indlæg: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambia), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swaziland), Joseph Owona Kono (Cameroun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Guinea), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambia), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Clifford André (Seychellerne), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Adjedoue Weidou (Tchad), Oumouri Mmadi Hassani (Comorerne) og Ben Abdallah Banda (Ghana).

Drøftelsen fokuserede på den foreslåede europæiske eksterne investeringsplan og den private sektors rolle i udviklingen. Talerne understregede behovet for at forbedre erhvervs- og investeringsklimaet i mållandene og for at støtte industrialiseringen i Afrika. Videnskabens og teknologiens rolle som vækstfaktor blev også nævnt. Mange gav udtryk for bekymring over forbindelserne mellem sikkerhed, migration og udvikling. Andre talere fokuserede på de gældende fiskeriaftaler, kvindernes rolle i udviklingsprocessen og de små ø-staters særlige behov. Andre talere nævnte spørgsmålet om sammenhæng mellem samarbejdsrammen efter Cotonou-aftalens udløb og det kommende topmøde mellem EU og Afrika.

Kommissionsmedlem Mimica besvarede spørgsmålene i den rækkefølge, de var stillet.

6.   Spørgsmål til Kommissionen

Der var stillet i alt 17 spørgsmål til Kommissionen

Kommissionen havde tidligere besvaret spørgsmålene skriftligt. Kommissionsmedlem Mimica besvarede tillægsspørgsmål til de oprindelige spørgsmål.

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 1 af Oumouri Mmadi Hassani (Comorerne) om en fiskeforarbejdningsfabrik på Comorerne |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 1 af Oumouri Mmadi Hassani (Comorerne) om en fiskeforarbejdningsfabrik på Comorerne

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 3 fra Norbert Neuser om gennemførelsen af de europæiske partnerskabsaftaler |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 3 fra Norbert Neuser om gennemførelsen af de europæiske partnerskabsaftaler

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 5 af Kashetu Kyenge om sammenhængen mellem bistand og migrationspolitik |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 5 af Kashetu Kyenge om sammenhængen mellem bistand og migrationspolitik

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 8 fra Maria Arena om gennemførelsen af IGAD-tilsagnene |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 8 fra Maria Arena om gennemførelsen af IGAD-tilsagnene

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 12 fra Catherine Bearder om indikatorer for ulovlig handel med vilde dyr og planter |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 12 fra Catherine Bearder om indikatorer for ulovlig handel med vilde dyr og planter

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 15 fra Enrique Guerrero Salom om reproduktiv sundhed |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 15 fra Enrique Guerrero Salom om reproduktiv sundhed

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 16 af Julie Ward private investeringers rolle i bekæmpelsen af sult og underernæring |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 16 af Julie Ward private investeringers rolle i bekæmpelsen af sult og underernæring

| | Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 17 af Clifford André (Seychellerne) om sikkerheden til søs i Det Indiske Ocean |
| --- | --- |

Mundtligt tillægsspørgsmål nr. 17 af Clifford André (Seychellerne) om sikkerheden til søs i Det Indiske Ocean

Stillerne af spørgsmål nr. 6, 9, 10, 11 og 14 havde ingen tillægsspørgsmål.

Stillerne af spørgsmål nr. 4, 7 og 13 var ikke til stede.

7.   Kommissionens opfølgning af beslutninger fra Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 32. samling

Kommissionsmedlemmet henviste til et mødedokument om de foranstaltninger, som Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik havde truffet i anledning af de beslutninger, der blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i Nairobi (Kenya) i december 2016.

Debat med Vincent Cochetel, De Forenede Nationers Højkommissariats (UNHCR's) særlige udsending for situationen i det centrale Middelhavsområde.

Vincent Cochetel, De Forenede Nationers Højkommissariats (UNHCR's) særlige udsending for situationen i det centrale Middelhavsområde, indledte med at understrege forskellen mellem flygtninge og økonomiske migranter. Der fandtes for øjeblikket 67 millioner tvangsfordrevne i verden. For så vidt angik Middelhavsruten var situationen for flygtninge/migranter, som i øjeblikket var strandet i Libyen katastrofal, idet der var beretning om omfattende krænkelser af menneskerettighederne. Vincent Cochetel insisterede på behovet for skræddersyet støtte til oprindelses- og transitlande for at hjælpe dem med at klare deres særlige situation. Ødelæggelse af forretningsmodelen for den ulovlige menneskesmugling forudsatte et samarbejde på alle niveauer, hvilket ikke var tilfældet for øjeblikket.

Indlæg: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrea), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambia), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Martina Werner, Uladi Mussa (Malawi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Prim Pujals Nolasco (Den Dominikanske Republik) og Domenico Rosa (Europa-Kommissionen).

Medlemmerne understregede behovet for at rette op på de grundlæggende årsager til migration, da fattigdom stadig var én af de faktorer, som førte til migration. Nogle medlemmer mindede om, at migration kunne være til fordel for alle, hvis den var velorganiseret og foregik i overensstemmelse med internationale forpligtelser. Nogle medlemmer nævnte, at den fælles Valletta-handlingsplan var ufuldstændig, og der er blevet stillet spørgsmål om gennemførelsen af EU's Nødtrustfond for Afrika. Der blev givet udtryk for bekymring over forhandlinger om en række tilbagetagelsesaftaler og forsøg på at prioritere migration over udvikling.

Vincent Cochetel afsluttede debatten.

Redegørelse ved Yves Somville, formand for Udvalget om Opfølgning af AVS-Anliggender i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Yves Somville, formand for Udvalget om Opfølgning af AVS-Anliggender i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, redegjorde for den seneste og den kommende virksomhed i opfølgningsudvalget.

Indlæg: Halifa Sallah (Gambia).

Talerne besvarede spørgsmålet.

(Mødet hævet kl. 18.35)

Mémounatou IBRAHIMA (fungerende)

Louis MICHEL

Medformænd

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (punkt 1)

derefter erstattes af:

Ciril STOKELJ (fungerende)

Medgeneralsekretærer

---

| 29.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 405/5

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG DEN 20. JUNI 2017

(2017/C 405/02)

Indhold

| 1. | Uopsættelig sag nr. 1: Sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Finansieringen af politiske partier i AVS- og EU-landene | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Udvalget om Politiske Spørgsmål | 6 |
| --- | --- |

| Medordførere: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) og Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Sportens rolle som katalysator for uddannelse og fattigdomsbekæmpelse | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø | 6 |
| --- | --- |

| Medordførere: Abderahmane Marrakchy (Mauretanien) og Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Risikoen for fremkomsten af den værste hungersnød og humanitære krise i historiens løb | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Drøftelse med Christos Stylianides, medlem af Kommissionen med ansvar for humanitær bistand og krisestyring | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Vedtagelse af dagsordenen | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Straffrihed for forbrydelser mod menneskeheden | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Godkendelse af protokollen fra mandag den 19. juni 2017 | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Forbedring bistands- og udviklingseffektiviteten i AVS-EU-samarbejdet | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Uopsættelig sag nr. 2: Situationen i Burundi | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Beretning om ungdomskonferencen | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Beretning om kvindeforummet | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG DEN 20. JUNI 2017

(Mødet åbnet kl. 9.10)

FORMAND: Mémounatou IBRAHIMA

Fungerende medformand

1.   Uopsættelig sag nr. 1: Sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen:

Indlæg: Joaquin Tasso-Vilallonga (EU-Udenrigstjenesten), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Cameroun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigeria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Tchad), Tadeusz Zwiefka og Cécile Kashetu Kyenge.

De fleste medlemmer understregede, at løsningen af sikkerhedskrisen i Sahel og regionen omkring Tchadsøen krævede både kortsigtede og langsigtede foranstaltninger og burde baseres på en samlet og koordineret tilgang, der kombinerede en styrket terrorbekæmpelsesindsats med en ihærdig diplomatisk og politisk indsats samtidig med, at de akutte humanitære behov blev opfyldt. Afhjælpning de grundlæggende årsager forudsatte et styrket langsigtet samarbejde baseret på principperne om effektiv udvikling med fokus på lokalt ejerskab. En række medlemmer opfordrede EU og det internationale samfund til at støtte G5 Sahel-samarbejdsrammen, der blev etableret i december 2014 af Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien og Niger, og anerkendte samtidig den støtte, som EU og det internationale samfund allerede havde ydet. Underudvikling og klimaforandringer sammen med dårlig forvaltning og menneskerettighedskrænkelser havde bragt ved til konflikter, som nu yderligere undergravede regionens økonomi, udvikling og stabilitet. Flere medlemmer understregede ligeledes problemerne med ulovlig handel med våben, narkotika og mennesker, og beklagede tabet af menneskeliv som følge af terror og konflikter.

Udvalget om Politiske Spørgsmål

Medordførere: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) og Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge og Worlea Saywah Dunnah (Liberia) forelagde betænkningen og fremhævede den vigtige rolle, som politiske partier spillede i forholdet mellem befolkningen og magthaverne og gik ind for en forsvarlig og bæredygtig finansiering.

Indlæg: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seychellerne), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinam), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Tchad) og Jacob Oulanyah (Uganda).

De fleste medlemmer var enige i, at politiske partier er et væsentligt element i den demokratiske proces, og at medlemskontingenter ikke alene var tilstrækkelige til at dække deres virksomhed. Der blev anvendt mange forskellige tilgange i de forskellige AVS- og EU-landene for at skabe lige vilkår og sikre fair konkurrence om adgang til magten. Spørgsmålet om, hvorvidt det var tilladt med offentlige eller private bidrag, forekom mindre vigtigt end fastsættelsen af klare og gennemskuelige regler, klare kriterier og fuld åbenhed og offentliggørelse af årsregnskaber, lister over bidragsydere og deres kontakter med de støttede politiske partier. Dette skulle gå hånd i hånd med et effektivt og uafhængigt kontrol- og sanktionssystem.

Worlea Saywah Dunnah (Liberia) og Cécile Kashetu Kyenge afsluttede.

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

Medordførere: Abderahmane Marrakchy (Mauretanien) og Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauretanien) og Teresa Jimenez-Becerril Barrio forelagde betænkningen og understregede, at sporten havde et enormt potentiale inden for udvikling, fred og interkulturel dialog. De påpegede også betydningen af fysisk aktivitet i undervisningen af værdier såsom holdånd, lighed, disciplin, modstandsdygtighed, inklusion, vedholdenhed, ansvar og respekt.

Indlæg: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopien), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Europa-Kommissionen) og Julie Ward.

Medlemmerne opfordrede til medtagelse af idræt i skolernes læseplaner og var enige om, at store sportsbegivenheder, hvis de blev tilrettelagt og kontrolleret korrekt, kunne bidrage til at give værtslandet et positivt image på verdensplan og til at skabe stabile og vellønnede arbejdspladser. Det blev understreget, hvor vigtigt det var at udveksle sportsudøvere og trænere mellem AVS og EU. Kvinders og pigers deltagelse skulle fremmes.

Abderahmane Marrakchy (Mauretanien) og Teresa Jimenez-Becerril Barrio afsluttede.

Drøftelse med Christos Stylianides, medlem af Kommissionen med ansvar for humanitær bistand og krisestyring

Christos Stylianides, medlem af Kommissionen med ansvar for humanitær bistand og krisestyring, redegjorde for situationen i det nordøstlige Nigeria, Yemen, Somalia og Sydsudan, og nævnte risikoen for, at krisen ramte andre områder Han understregede betydningen af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, det internationale samarbejde, dialogen mellem landene og partnerskaber mellem regionale institutioner for løsningen af problemer af denne art. Mens hver enkelt humanitær krise var specifik, var der alligevel én faktor, som var fælles for alle: Menneskets afgørende rolle i udløsningen af disse kriser var desværre en konstant. Han understregede også betydningen af finansiel støtte fra EU, som tegnede sig for ca. 27 % af den globale humanitære bistand.

Indlæg: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller og Halifa Sallah (Gambia).

Visse medlemmer berettede om den kritisk situation i deres respektive lande eller om de trusler, som kunne ramme deres lande. Medlemmerne understregede årsagerne hertil: klimaforandringer, dårlig regeringsførelse og forbindelsen mellem humanitære kriser og konflikter. De opfordrede det internationale samfund og navnlig EU til at gøre en samordnet indsats og øjeblikkeligt gribe ind på en robust måde med et tæt samarbejde mellem alle de relevante aktører og donorer. Mange medlemmer understregede behovet for at styrke modstandsdygtigheden i de lande og befolkningsgrupper, der var ramt af tragisk hungersnød.

Christos Stylianides besvarede spørgsmål og afsluttede debatten.

(Mødet blev udsat kl. 13.18 og genoptaget kl. 15.12.)

FORMAND: Louis Michel

Medformand

5.   Vedtagelse af dagsordenen

Dagsordenen vedtoges i den form, der fremgår af denne protokol.

Hoveddebat med Sidiki Kaba, formand for forsamlingen af deltagerstater i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol

Sidiki Kaba, formand for forsamlingen af deltagerstater i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC), understregede betydningen af at bekæmpe straffrihed for at styrke de retsstatslige forhold til gavn for alle borgere, og forklarede, hvorfor mange lande i hele verden, herunder mange afrikanske lande, havde støttet oprettelsen af Den Internationale Straffedomstol. Domstolen havde en forebyggende og afskrækkende rolle i lighed med strafferetten i al almindelighed.

Indlæg: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Comororne), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seychellerne), Jo Leinen, Phel Parkies (Sydafrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) og Joaquin Tasso Vilallonga (EU-Udenrigstjenesten).

Mange medlemmer støttede synspunktet om, at straffrihed ikke blot var en hån mod ofre for forbrydelser mod menneskeheden, men også tjente til at videreføre uansvarlig og udemokratisk regeringsførelse, og kunne tilskynde uansvarlige ledere til at stimulere konflikter i og mellem lande. Redegørelsen affødte også kraftige reaktioner og anklager om, at Den Internationale Strafferetsdomstol var partisk og ikke behandlede menneskerettighedskrænkelser, som blevet begået af vestlige/hvide supremacistiske magter. Mange medlemmer var imidlertid enige om, at det internationale retsvæsen ganske vist langt fra var perfekt, men at det repræsenterede det bedste håb for at bringe straffriheden til ophør og behandle forbrydelser som folkemord, når de nationale retsvæsener ikke var i stand til det. Medlemmerne understregede ligeledes, at ratificering af Romstatutten var en suveræn afgørelse fra staternes side.

Sidiki Kaba besvarede spørgsmål og afsluttede debatten.

7.   Godkendelse af protokollen fra mandag den 19. juni 2017

Protokollen godkendtes.

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Medordførere: Sebastian C. Kopulande (Zambia) og Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambia) og Neoklis Sylikiotis forelagde betænkningen og understregede, at udviklingsbistand fortrinsvis burde gives i form af gavebistand og ikke som lån, være i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling og svare til behovene i modtagerlandene.

Indlæg: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopien), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seychellerne), Andre Misiekaba (Surinam), Adjedoue Weidou (Tchad) og Domenico Rosa (Kommissionen).

Medlemmerne fremførte, at landene burde bestræbe sig på at blive uafhængige af bistand så hurtigt som muligt, og at støtten ganske vist kunne fremme udviklingen, men at andre faktorer var mindst lige så vigtige, herunder forsvarlige politikker, ansvarlig regeringsførelse og ressourceforvaltning samt internationale, eksterne faktorer, som f.eks. handelsforbindelser og bekæmpelse af ulovlige finansbevægelser.

Der blev fremsat kritik af mange EU-medlemsstaters manglende opfyldelse af deres tilsagn om at afsætte 0,7 % af deres BNI til udviklingsbistand. Andre medlemmer understregede, at EU og medlemsstaterne var dog verdens største donor. Støtten burde primært målrettes mod sektorer, der var befordrende for vækst og konkurrenceevne. Medlemmerne gav udtryk for afvigende opfattelser af, hvorvidt udviklingsbistand kunne gøres betinget af samarbejde om migrationsstyring, og om udviklingsbistanden kunne bruges til at forbedre sikkerheden.

Sebastian C. Kopulande (Zambia) og Neoklis Sylikiotis afsluttede.

9.   Uopsættelig sag nr. 2: Situationen i Burundi

Indlæg: Joaquin Tasso Vilallonga (EU-Udenrigstjenesten), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Phel Parkies (Sydafrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaica), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (EU-Udenrigstjenesten) og Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Mange medlemmer var enige i, at situationen i Burundi gav anledning til bekymring, men repræsentanten fra Burundi gav en lang redegørelse for, at situationen var i bedring. Flere medlemmer beklagede, at der ikke var opnået enighed om en kompromisløsning. Det kontroversielle spørgsmål om indefrysning udviklingsbistanden blev også drøftet.

Medlemmer fra både AVS og Europa-Parlamentet roste den indsats, som nabolandene havde gjort for at yde bistand til og huse flygtninge fra Burundi. Flere fordømte etniske modsætningsforhold, manglende respekt for de grundlæggende rettigheder og intimidering af oppositionsgrupper og medierne. Visse medlemmer opfordrede til udsendelse af en undersøgelsesdelegation til Burundi, mens andre mente, at de omfattende indberetninger fra internationale organisationer, der var til stede i Burundi, gjort en sådan rejse overflødig.

10.   Beretning om ungdomskonferencen

Bora Kamwanya fra netværket af unge AVS-erhvervsfolk, som undtagelsesvist fik ordet med Forsamlingens samtykke, og Youssouf Goumaneh (Djibouti) aflagde beretning og roste initiativet som et middel til øge af de unges interesse for og medvirken i AVS-EU-samarbejdet. Der var blevet drøftet følgende emner: Flere mobilitetsmuligheder for unge fra AVS-landene i form af praktikophold, uddannelse i klimaforandringer og fremtidsudsigterne for unge landmænd i AVS-landene.

Indlæg: Arne Lietz og Halifa Sallah (Gambia).

11.   Beretning om kvindeforummet

Maria Arena oplyste, at temaet for forummet havde været »kønsaspektet i forbindelse med migration«, og at det havde fremhævet behovene hos indvandrerkvinder, som ofte oplevede vold, forskelsbehandling og manglende økonomiske muligheder.

Indlæg: Halifa Sallah (Gambia).

(Mødet hævet kl. 19.21)

Mémounatou IBRAHIMA (fungerende)

Louis MICHEL

Medformænd

Patrick I. GOMES

Under behandlingen af punkt 7-11 erstattet af:

Leonard-Emile OGNIMBA (fungerende)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Under behandlingen af punkt 1-4 erstattet af:

Ciril STOKELJ (fungerende)

Medgeneralsekretærer

---

| 29.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 405/10

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET ONSDAG DEN 21. JUNI 2017

(2017/C 405/03)

INDHOLD

| 1. | Beretning om det 13. regionale møde i Freetown, Sierra Leone (den vestafrikanske region) fra den 22. til den 24. februar 2017 — Redegørelse fra medformændene | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Redegørelse fra Abraham Tekeste, Etiopiens finansminister og minister for økonomisk samarbejde, formand for AVS-EU-Rådet | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Redegørelse ved Carmelo Abela, Maltas minister for udenrigsanliggender og handelsfremme, formand for AVS-EU-Rådet | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Spørgsmål til Rådet | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Drøftelse med Rådet — catch-the-eye | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultur som drivkraft for økonomisk vækst | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Tilbagemeldinger fra workshopperne — catch-the-eye | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Godkendelse af protokollen fra formiddagsmødet tirsdag den 20. juni 2017 | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Afstemning om beslutningsforslag om uopsættelige spørgsmål | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Afstemning om udkast til erklæring | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Diverse sager | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Godkendelse af protokollen fra formiddagsmødet tirsdag den 20. juni 2017 | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Tid og sted for den 34. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| BILAG I | ALFABETISK LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING | 16 |
| --- | --- | --- |

BILAG I

| BILAG II | TILSTEDEVÆRELSESLISTE FRA SAMLINGEN I ST. JULIAN’S PÅ MALTA DEN 19.-21. JUNI 2017 | 20 |
| --- | --- | --- |

BILAG II

| BILAG III | VEDTAGNE TEKSTER | 23 |
| --- | --- | --- |

BILAG III

| Beslutning om finansieringen af politiske partier i AVS- og EU-landene | 23 |
| --- | --- |

| Beslutning om forbedring af effektiviteten af bistanden og udviklingen i AVS-EU-samarbejdet | 27 |
| --- | --- |

| Beslutning om idrættens rolle som katalysator for uddannelse og fattigdomsbekæmpelse | 32 |
| --- | --- |

| Beslutning om sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: | 38 |
| --- | --- |

| Erklæring om klimaforandringer | 43 |
| --- | --- |

PROTOKOL FRA MØDET ONSDAG DEN 21. JUNI 2017

(Mødet åbnet kl. 9.45)

FORMAND: Memounatou IBRAHIMA

Fungerende medformand

1.   Beretning om det 13. regionale møde i Freetown, Sierra Leone (den vestafrikanske region) fra den 22. til den 24. februar 2017 — Redegørelse fra medformændene

Fungerende medformand Kashetu Kyenge redegjorde mundtligt for det 13. regionalmøde og de vigtigste punkter, som var blevet behandlet.

Indlæg: Halifa Sallah (Gambia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Guinea-Bissau) og Cécile Kashetu Kyenge.

Indlæggende fokuserede bl.a. på de fremskridt, der var gjort med hensyn til god regeringsførelse i den vestafrikanske region, den aktuelle sikkerhedssituation og behovet for at investere i økonomien for at begrænse migrationen. Medlemmerne drøftede ligeledes det ringe antal kvinder, der havde deltaget i dette regionalmøde.

2.   Redegørelse fra Abraham Tekeste, Etiopiens finansminister og minister for økonomisk samarbejde, formand for AVS-EU-Rådet

Abraham Tekeste, Etiopiens finansminister og minister for økonomisk samarbejde, formand for AVS-EU-Rådet, bekræftede Etiopiens vilje til at arbejde for virkeliggørelsen af målsætningen med AVS-EU-partnerskabet. AVS-landene ønskede at etablere et partnerskab efter 2020, som byggede på et juridisk bindende instrument og fremmede en økonomisk omlægning i AVS-landene på grundlag af industrialisering, respekt for miljøet, innovation og modernisering. Han understregede ligeledes, at den fremtidige aftale omså skulle omfatte hensigtsmæssige økonomiske rammer for udviklingssamarbejdet.

3.   Redegørelse ved Carmelo Abela, Maltas minister for udenrigsanliggender og handelsfremme, formand for AVS-EU-Rådet

Carmelo Abela, Maltas minister for udenrigsanliggender og handelsfremme, formand for AVS-EU-Rådet, advarede mod at lade de aktuelle isolationistiske og nationalistiske tendenser undergrave det multilaterale samarbejde. Han opfordrede til en verdensorden, som byggede på retsstatslige forhold, menneskerettigheder og demokrati. Han gav udtryk for anerkendelse af den nye europæiske konsensus om udvikling, som satte gennemførelse af de bæredygtige udviklingsmål i centrum for EU’s udviklingspolitik. Han orienterede om udviklingen af den europæiske sikkerheds- og forsvarstrategi og støttede de afrikanske bestræbelser på et etablere en regional sikkerhedspolitik. Carmelo Abela mindede om betydningen af at gennemføre Valletta.partnerskabet om migration, navnlig ved at fremme solidaritetsprincippet. EU havde på grundlag af Valletta-handlingsplane oprettet trustfonden for Afrika, som for øjeblikket finansierede 116 programmer til en samlet værdi af EUR 1 889 mio.

Indlæg: Halifa Sallah (Gambia), Ana Rita Sithole (Mozambique), Worlea Saywah Dunnah (Liberia) and Ben Abdallah Banda (Ghana).

4.   Spørgsmål til Rådet

Der var stillet 5 spørgsmål til AVS-Rådet og 8 til EU-Rådet.

Abraham Tekeste besvarede på vegne af AVS-Rådet følgende spørgsmål og tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål 4 af Lídia Senra Rodríguez om tilladelse til minedrift i Bismarck-Havet. |
| --- | --- |

Spørgsmål 4 af Lídia Senra Rodríguez om tilladelse til minedrift i Bismarck-Havet.

Følgende spørgsmål blev besvaret, men blev ikke efterfulgt af tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål 2 af Cécile Kashetu Kyenge om de yemenitiske flygtninges situation i Djibouti. |
| --- | --- |

Spørgsmål 2 af Cécile Kashetu Kyenge om de yemenitiske flygtninges situation i Djibouti.

| | Spørgsmål 3 af Marielle de Sarnez (erstattet af Nathalie Griesbeck) om den blå økonomi. |
| --- | --- |

Spørgsmål 3 af Marielle de Sarnez (erstattet af Nathalie Griesbeck) om den blå økonomi.

| | Spørgsmål 5 af Nathalie Griesbeck om tørke og hungersnød i Østafrika. |
| --- | --- |

Spørgsmål 5 af Nathalie Griesbeck om tørke og hungersnød i Østafrika.

Forfatteren til spørgsmål nr. 1 var ikke til stede.

Carmelo Abela besvarede på EU-Rådets vegne følgende spørgsmål og tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål 9 af Clifford André (Seychellerne) om sørøveri. |
| --- | --- |

Spørgsmål 9 af Clifford André (Seychellerne) om sørøveri.

| | Spørgsmål 11 af Catherine Bearder om EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter. |
| --- | --- |

Spørgsmål 11 af Catherine Bearder om EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter.

| | Spørgsmål 12 af Lídia Senra Rodríguez om tilladelse til minedrift i Bismarck-Havet. |
| --- | --- |

Spørgsmål 12 af Lídia Senra Rodríguez om tilladelse til minedrift i Bismarck-Havet.

Følgende spørgsmål blev besvaret men blev ikke efterfulgt af tillægsspørgsmål:

| | Spørgsmål 6 af Cécile Kashetu Kyenge om de yemenitiske flygtninges situation i Djibouti. |
| --- | --- |

Spørgsmål 6 af Cécile Kashetu Kyenge om de yemenitiske flygtninges situation i Djibouti.

| | Spørgsmål 8 af Nathalie Griesbeck om tørke og hungersnød i Østafrika. |
| --- | --- |

Spørgsmål 8 af Nathalie Griesbeck om tørke og hungersnød i Østafrika.

| | Spørgsmål 10 af Marielle de Sarnez (erstattet af Nathalie Griesbeck) om den blå økonomi. |
| --- | --- |

Spørgsmål 10 af Marielle de Sarnez (erstattet af Nathalie Griesbeck) om den blå økonomi.

| | Spørgsmål 13 af Tesfaye Daba (Etiopien) om visse EP-medlemmers paternalistiske holdninger. |
| --- | --- |

Spørgsmål 13 af Tesfaye Daba (Etiopien) om visse EP-medlemmers paternalistiske holdninger.

Forfatteren til spørgsmål nr. 7 var ikke til stede.

5.   Drøftelse med Rådet — catch-the-eye

Indlæg: Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Halifa Sallah (Gambia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Adjedoue Weidou (Tchad), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauretanien) og Jacob Oulanyah (Uganda).

Debatten fokuserede på migration og udviklingssamarbejde, inddragelse af de unge og kvinderne i beslutningsprocessen, herunder kvindernes medvirken i Den Blandede Parlamentariske Forsamling, samt mere specifikke spørgsmål som fiskeriet ud for Côte d’Ivoire og finansieringen af G5-fællesstyrken.

6.   Kultur som drivkraft for økonomisk vækst

Debat med Carmelo Abela, Maltas minister for udenrigsanliggender og handelsfremme, formand for AVS-EU-Rådet.

Carmelo Abela, Maltas minister for udenrigsanliggender og handelsfremme, konstaterede, at væksten her i begyndelsen af det enogtyvende århundrede i stadig større grad var afhængig af alternative elementer, herunder kultur. Han redegjorde for de meget positive erfaringer, som Malta havde gjort med hensyn til kulturel udvikling, kulturpolitik og kulturens bidrag til resten af økonomien. De fire elementer i kultursektoren — kulturarv, kunst, design og tværfaglig virksomhed — gav en større bruttomerværdi end bygge- og anlægssektoren. Ministeren roste ligeledes den intelligente specialiseringspolitik, der blev ført på Malta for at fremme den økonomiske vækst.

Indlæg: Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka og Louis-Joseph Manscour.

Medlemmerne erkendte enstemmigt kulturens betydning ikke blot som fundament for den økonomiske virksomhed, men også som en faktor i identiteten og den samfundsmæssige samhørighed. De understregede synergien mellem kultursektoren og uddannelses- og sundhedssektoren, hvilket bidrog til at gøre denne sektor til en løftestang for hele økonomien. Visse medlemmer nævnte truslen fra en globaliseret kultur. Andre understregede kultures økonomiske og samfundsmæssige indflydelse på lokalt plan, navnlig i byerne. De understregede nødvendigheden af den politiske vilje til at gøre kulturen til en politisk prioritet og afsætte de nødvendige bevillinger.

Carmelo Abela afrundede debatten.

7.   Tilbagemeldinger fra workshopperne — catch-the-eye

Cécile Kashetu Kyenge (for Enrique Guerrero Salom) redegjorde for workshoppen om Malta som et humanitært omdrejningspunkt. I forbindelse med workshoppen havde medlemmerne besøgt Det Europæiske Asylstøttekontors hovedkvarter, der havde til opgave at føre tilsyn med en gnidningsløs og effektiv behandling af asylansøgninger i EU-medlemsstaterne og tilbyde juridiske bistand og rådgivning til migranter. Der blev redegjort for migranternes situation og den ulovlige smugling af dem over Middelhavet. Der blev ligeledes redegjort for forhandlingerne om oprettelsen af et egentligt EU-Asylagentur.

Phel Parkies (Sydafrika) redegjorde mundtligt for workshoppen om Malta som et omdrejningspunkt for vækst og vellykkede investeringer i viden. Medlemmerne havde besøgt Biovidenskabsparken på Malta. Parken blev etableret i 2004 og medfinansieret af Den Europæiske Regionaludviklingsfond med et beløb på EUR 30 mio. i indeværende finansieringsperiode og den havde skabt en international platform for innovation og forskning og udvikling inden for biovidenskab. Af særlig betydning var projektet for Malta som digital omdrejningspunkt med hensyn til billedbehandlingsteknologi og celleterapi- og genomforskning.

Indlæg: Halifa Sallah (Gambia).

8.   Godkendelse af protokollen fra formiddagsmødet tirsdag den 20. juni 2017

Indlæg: Sebastian Kopulande (Zambia), Abadula Gemeda Dago (Etiopien, Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swaziland).

Medlemmerne anmodede om nogle ændringer i den omdelte protokol.

(Mødet blev udsat kl. 12.55 og genoptaget kl. 14.00.)

FORMAND: Louis MICHEL

9.   Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg

Medformanden mindede om afstemningsproceduren.

| — | Finansieringen af politiske partier i AVS- og EU-landene (AVS-EU/102.286/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Finansieringen af politiske partier i AVS- og EU-landene (AVS-EU/102.286/17/fin.)

Udvalget om Politiske Spørgsmål

Betænkning af Worlea Saywah Dunnah (Liberia) og Cécile Kashetu Kyenge

Vedtagne ændringsforslag: 1, 4, 6, 9, 13 og 17 (1. del)

Forkastede ændringsforslag: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (2. del) og 18

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning i de to grupper om ændringsforslag 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 og 18

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om ændringsforslag nr. 17 og adskilt afstemning i de to grupper om 2. del

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om punkt A og adskilt afstemning i de to grupper om 2. del 1. del vedtoges.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om punkt B og adskilt afstemning i de to grupper om 2. del

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om punkt D og adskilt afstemning i de to grupper om 2. del 1. del vedtoges.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning om punkt K og adskilt afstemning i de to grupper om 2. og 3. del 1. del vedtoges.

PPE-Gruppen og S&D-Gruppen anmodede om delt afstemning om punkt R og adskilt afstemning i de to grupper om 2. del 1. del vedtoges.

Beslutningsforslaget som ændret vedtaget (For: 56; imod: 0; hverken/eller: 1).

| — | Forbedring af effektiviteten af bistand og udvikling i EU-AVS-samarbejdet (AVS-EU/102.276/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Forbedring af effektiviteten af bistand og udvikling i EU-AVS-samarbejdet (AVS-EU/102.276/17/fin.)

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Betænkning af Sebastian C. Kopulande (Zambia) og Neoklis Sylikiotis

Vedtagne ændringsforslag: 1 og 3

Forkastede ændringsforslag: 2 og 4

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning i de to grupper om punkt 4. Punktet forkastedes.

GUE/NGL-Gruppen anmodede om særskilt afstemning i de to grupper om ændringsforslag 3.

PPE-Gruppen anmodede om delt afstemning og særskilt afstemning i de to grupper om punkt 16. 1. og 3. del af punkt 16 vedtoges. 2, del forkastes.

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning i de to grupper om punkt J. Punkt J forkastedes.

PPE-Gruppen anmodede om særskilt afstemning i de to grupper om punkt L. Punkt L forkastedes.

Den således ændrede beslutning vedtoges (For: 50; imod: 5; hverken/eller: 0).

| — | Idrættens rolle som katalysator for uddannelse og fattigdomsbekæmpelse (AVS-EU/102.279/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Idrættens rolle som katalysator for uddannelse og fattigdomsbekæmpelse (AVS-EU/102.279/17/fin.)

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

Abderahmane Marakchy (Mauretanien) og Teresa Jiménez-Becerril Barrio

Vedtagne ændringsforslag: 2, 4 og 5

Forkastede ændringsforslag: 1, 6 og 7

Tilbagetaget ændringsforslag: 3

Beslutningsforslaget som ændret vedtoges enstemmigt.

10.   Afstemning om beslutningsforslag om uopsættelige spørgsmål

| — | Sikkerhedssituationen i Sahel-Sahara-regionen (AVS-EU/102.293/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Sikkerhedssituationen i Sahel-Sahara-regionen (AVS-EU/102.293/17/fin.)

Vedtagne ændringsforslag: 1, 2, 3, 4, 5 og mundtligt ændringsforslag 1

Forkastede ændringsforslag: 6, 7, 8 og 9

PPE-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to grupper om ændringsforslag 6, 7 og 8.

Den således ændrede beslutning vedtoges (For: 65; imod: 2; hverken/eller: 0).

| — | Situationen i Burundi (ACP-EU 102.294/17) |
| --- | --- |

—

Situationen i Burundi (ACP-EU 102.294/17)

Et kompromisbeslutningsforslag fra PPE-, S&D-, ECR- og ALDE-, De Grønne/EFA- og EFDD-Gruppen og en beslutning fra GUE/NGL-gruppen blev sat under afstemning.

Der var anmodet om hemmelig afstemning om beslutningsforslaget fra PPE-, S&D-, ECR- og ALDE-, De Grønne/EFA- og EFDD-Gruppen. Der var også anmodet om særskilt afstemning i de to grupper i forbindelse med den endelige afstemning.

Medformanden forklarede afstemningsproceduren.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Cameroun) og Ashneel Sudhakar (Fiji) valgtes til stemmetællere i forbindelse med den hemmelige afstemning.

FORMAND: Cecile Kashetu KYENGE

Beslutningen forkastedes.

Der var også anmodet om særskilt afstemning i de to grupper i forbindelse med den endelige afstemning om beslutningsforslaget fra GUE/NGL-gruppen. Beslutningen forkastedes.

Fitz Jackson (Jamaica) påpegede, at tilbagetrækningen af beslutningsforslagene fra Burundi og Sydafrika skulle betragtes som et bevis på AVS-staternes vilje til sammen med EU at tilvejebringe en udsoning i Burundi.

11.   Afstemning om udkast til erklæring

Erklæringen om klimaforandringer vedtoges ved akklamation.

12.   Diverse sager

Indlæg: Abdikadir Omar Aden (Kenya), fungerende medformand, Cecile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Sydafrika) og Halifa Sallah (Gambia).

Talerne takkede Forsamlingen for at have givet Kenya mulighed for at være vært for den 32. samling i december 2016 i Nairobi. De beklagede hændelsen mellem medformanden og repræsentanten fra Burundi under debatten om det uopsættelige beslutningsforslag om situationen i Burundi under den 33. samling og krævede, at drøftelserne mellem medlemmerne skulle foregå med gensidig respekt og fuld overholdelse af forretningsordenen og skulle fremme af almenvellet. De krævede ligeledes, at EU bidrog til at finde frem til en fredelig løsning på den politiske krise i Venezuela.

Price Cyprien (Haiti) oplyste, at hans land var villigt til at være vært for den 34. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling i december 2017. Medformændene anmodede de kompetente myndigheder i Haiti til at fremsætte dette tilbud skriftligt.

13.   Godkendelse af protokollen fra formiddagsmødet tirsdag den 20. juni 2017

Den ændrede protokol godkendtes.

14.   Tid og sted for den 34. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

Den 27. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU ville finde sted i Vestindien fra den 18. til den 20. december 2017.

Medformanden takkede de maltesiske myndigheder for at effektiv tilrettelæggelse af samlingen og takkede ligeledes medlemmerne og sekretariatet for deres bidrag.

(Mødet hævet kl. 15.30)

Mémounatou IBRAHIMA (fungerende)

Louis MICHEL

Fra punkt 10 erstattet af

Cécile Kashetu KYENGE(Fungerende)

Medformænd

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekretærer

---

BILAG I

ALFABETISK LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING

| AVS-repræsentanter | Repræsentanter fra Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), fungerende medformand | MICHEL, medformand |
| ANGOLA
  ANTIGUA OG BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (næstformand)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  CAMEROUN
  KAP VERDE
  DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK
  TCHAD (næstformand)
  COMORERNE
  CONGO (Den Demokratiske Republik) (næstformand)
  CONGO (Republikken)
  COOK-ØERNE
  CÔTE D’IVOIRE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK
  ÆKVATORIALGUINEA (*1)

  ERITREA (næstformand)
  ETIOPIEN
  FIJI (næstformand)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASCAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALL-ØERNE (Republikken)
  MAURETANIEN
  MAURITIUS
  MIKRONESIEN (Mikronesiens Forenede Stater)
  MOZAMBIQUE (næstformand)
  NAMIBIA (næstformand)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA NEW GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS OG NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT OG GRENADINERNE
  SAMOA (næstformand)
  SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLERNE
  SIERRA LEONE (næstformand)
  SALOMON-ØERNE
  SOMALIA (næstformand)
  SYDAFRIKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (næstformand)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  ØSTTIMOR
  TOGO (næstformand)
  TONGA
  TRINIDAD OG TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (næstformand)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (næstformand)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (næstformand)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (næstformand)
  LÓPEZ AGUILAR (næstformand)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (næstformand)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (næstformand)
  MUSSOLINI
  NART (næstformand)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (næstformand)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  PEDICINI (næstformand)
  RIVASI (næstformand)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (næstformand)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

AVS-repræsentanter

Repræsentanter fra Europa-Parlamentet

IBRAHIMA (TOGO), fungerende medformand

MICHEL, medformand

ANGOLA

ANTIGUA OG BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (næstformand)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

CAMEROUN

KAP VERDE

DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK

TCHAD (næstformand)

COMORERNE

CONGO (Den Demokratiske Republik) (næstformand)

CONGO (Republikken)

COOK-ØERNE

CÔTE D’IVOIRE

DJIBOUTI

DOMINICA

DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK

ÆKVATORIALGUINEA (*1)

ERITREA (næstformand)

ETIOPIEN

FIJI (næstformand)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASCAR

MALAWI

MALI

MARSHALL-ØERNE (Republikken)

MAURETANIEN

MAURITIUS

MIKRONESIEN (Mikronesiens Forenede Stater)

MOZAMBIQUE (næstformand)

NAMIBIA (næstformand)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE

PALAU

PAPUA NEW GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS OG NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

SAMOA (næstformand)

SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE

SENEGAL

SEYCHELLERNE

SIERRA LEONE (næstformand)

SALOMON-ØERNE

SOMALIA (næstformand)

SYDAFRIKA

SUDAN (*1)

SURINAM (næstformand)

SWAZILAND

TANZANIA

ØSTTIMOR

TOGO (næstformand)

TONGA

TRINIDAD OG TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (næstformand)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (næstformand)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (næstformand)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (næstformand)

LÓPEZ AGUILAR (næstformand)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (næstformand)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (næstformand)

MUSSOLINI

NART (næstformand)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (næstformand)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

PEDICINI (næstformand)

RIVASI (næstformand)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (næstformand)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Udvalget om Politiske Spørgsmål

| AVS-medlemmer | EP-medlemmer |
| --- | --- |
| LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), medformand
  KABINDA NGOY (DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO), næstformand
  SUDHAKAR (FIJI), næstformand | GOERENS, medformand
  ZELLER, næstformand
  GUERRERO SALOM, næstformand |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (CAMEROUN)
  DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ETIOPIEN
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAICA
  KIRIBATI
  LIBERIA
  MALI
  MARSHALL-ØERNE
  NAURU
  SAINT VINCENT OG GRENADINERNE
  TOUM (SUDAN (*2))
  ACKSON (TANZANIA)
  ØSTTIMOR
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AVS-medlemmer

EP-medlemmer

LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), medformand

KABINDA NGOY (DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO), næstformand

SUDHAKAR (FIJI), næstformand

GOERENS, medformand

ZELLER, næstformand

GUERRERO SALOM, næstformand

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (CAMEROUN)

DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ETIOPIEN

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAICA

KIRIBATI

LIBERIA

MALI

MARSHALL-ØERNE

NAURU

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

TOUM (SUDAN (*2))

ACKSON (TANZANIA)

ØSTTIMOR

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

UDVALGET OM ØKONOMISK UDVIKLING, FINANSER OG HANDEL

| AVS-medlemmer | EP-medlemmer |
| --- | --- |
| LABOSO (KENYA, medformand) | FERRARA, medformand
  ESTARÀS FERRAGUT, næstformand
  MANSCOUR, næstformand |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  KAP VERDE
  OUMOURI (COMORERNE)
  ÆKVATORIALGUINEA (*3)

  GABON
  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIQUE)
  NIGERIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA NY GUINEA)
  MENGA (REPUBLIKKEN CONGO)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SAO TOME OG PRINCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SALOMON-ØERNE
  FISH MAHLALELA (SYDAFRIKA)
  SAINT KITTS OG NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD OG TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

AVS-medlemmer

EP-medlemmer

LABOSO (KENYA, medformand)

FERRARA, medformand

ESTARÀS FERRAGUT, næstformand

MANSCOUR, næstformand

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

KAP VERDE

OUMOURI (COMORERNE)

ÆKVATORIALGUINEA (*3)

GABON

KAMANO (GUINEA)

GUINEA BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIQUE)

NIGERIA

NIUE

KOIM (PAPUA NY GUINEA)

MENGA (REPUBLIKKEN CONGO)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SAO TOME OG PRINCIPE)

SALL (SENEGAL)

SALOMON-ØERNE

FISH MAHLALELA (SYDAFRIKA)

SAINT KITTS OG NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD OG TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

UDVALGET OM SOCIALE ANLIGGENDER OG MILJØ

| AVS-medlemmer | EP-medlemmer |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, som stedfortræder for medformanden) | RIVASI, medformand
  AGEA, næstformand
  MUSSOLINI, næstformand |
| ANTIGUA OG BARBUDA
  BAHAMAS (CUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  TCHAD
  JOANE (COOK-ØERNE)
  DOMINICA
  DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURETANIEN)
  MIKRONESIEN (MIKRONESIENS FORENEDE STATER)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLERNE
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZILAND)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AVS-medlemmer

EP-medlemmer

GIDLOW (SAMOA, som stedfortræder for medformanden)

RIVASI, medformand

AGEA, næstformand

MUSSOLINI, næstformand

ANTIGUA OG BARBUDA

BAHAMAS (CUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

TCHAD

JOANE (COOK-ØERNE)

DOMINICA

DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURETANIEN)

MIKRONESIEN (MIKRONESIENS FORENEDE STATER)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLERNE

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZILAND)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  med observatørstatus.

(*2)  med observatørstatus.

(*3)  med observatørstatus.

---

BILAG II

TILSTEDEVÆRELSESLISTE FRA SAMLINGEN I ST. JULIAN’S PÅ MALTA DEN 19.-21. JUNI 2017

| IBRAHIMA (TOGO), fungerende medformand | MICHEL, medformand |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (KAP VERDE)
  KOMBO (CAMEROUN)
  MMADI HASSANI (COMORERNE)
  KABINDA NGOY (Den Demokratiske Republik CONGO)
  VAVIA (COOK-ØERNE)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK)
  NAIB (ERITREA)
  GEMEDA DAGO (ETIOPIEN)
  SUDHAKAR (FIJI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIA)
  BANDA (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  SAIEGH (GUINEA-BISSAU)
  NGUEMA MANANA (ÆKVATORIALGUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  ADEN (KENYA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTHO)
  DUNNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIQUE)
  NEKUND (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA NY GUINEA)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT OG GRENADINERNE)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SAO TOME OG PRINCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEYCHELLERNE)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (SALOMON-ØERNE)
  PARKIES (SYDAFRIKA)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAM)
  DLAMINI (SWAZILAND)
  ACKSON (TANZANIA)
  WEIDOU (TCHAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD OG TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), fungerende medformand

MICHEL, medformand

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (KAP VERDE)

KOMBO (CAMEROUN)

MMADI HASSANI (COMORERNE)

KABINDA NGOY (Den Demokratiske Republik CONGO)

VAVIA (COOK-ØERNE)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

(DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK)

NAIB (ERITREA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIEN)

SUDHAKAR (FIJI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIA)

BANDA (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

SAIEGH (GUINEA-BISSAU)

NGUEMA MANANA (ÆKVATORIALGUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

ADEN (KENYA)

MAHASE-MOILOA (LESOTHO)

DUNNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIQUE)

NEKUND (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA NY GUINEA)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT OG GRENADINERNE)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SAO TOME OG PRINCIPE)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEYCHELLERNE)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (SALOMON-ØERNE)

PARKIES (SYDAFRIKA)

TOUM (SUDAN) (*1)

MISIEKABA (SURINAM)

DLAMINI (SWAZILAND)

ACKSON (TANZANIA)

WEIDOU (TCHAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD OG TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Endvidere deltog

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSWANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

CAMEROUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

CONGO (REPUBLIKKEN)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GHANA

FUESINI

GUINEA

DIALLO

SYLLA

GUINEA-BISSAU

BAME

MALAWI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIQUE

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIBIA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SYDAFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

SYDSUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZANIA

MATIKO

LWOTA

TCHAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AVS-MINISTERRÅDET

ABRAHAM TEKESTE, Etiopiens finansminister og minister for økonomisk samarbejde, formand for AVS-EU-Rådet

EU-MINISTERRÅDET

CARMELO ABELA, Maltas minister for udenrigsanliggender og handelsfremme, formand for AVS-EU-Rådet

EUROPA-KOMMISSIONEN

NEVEN MIMICA, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling

CHRISTOS STYLIANIDES, medlem af Kommissionen med ansvar for humanitær bistand og krisestyring

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTIL

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

YVES SOMVILLE, formand for ØSU’s udvalg om opfølgning af AVS-anliggender

AVS-SEKRETARIATET

PATRICK GOMES, medgeneralsekretær

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, medgeneralsekretær

---

(*1)  med observatørstatus.

(1)  Til stede den 19. juni 2017

(2)  Til stede den 20. juni 2017

---

BILAG III

VEDTAGNE TEKSTER

BESLUTNING (1)

om finansieringen af politiske partier i AVS- og EU-landene

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i St. Julians (Malta) den 19.-21. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der mødtes i St. Julians (Malta) den 19.-21. juni 2017,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption, særlig artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption, særlig artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til artikel 10 i Den Afrikanske Unions konvention om forebyggelse og bekæmpelse af korruption, vedtaget i Maputo den 11. juli 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 i Den Afrikanske Unions konvention om forebyggelse og bekæmpelse af korruption, vedtaget i Maputo den 11. juli 2003,

| — | der henviser til beslutningen om ansvarlighed og gennemsigtighed i finansieringen af politiske partier og valgkampagner, vedtaget på den 124. Interparlamentariske Unions Forsamling den 20. april 2011 i Panama City, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen om ansvarlighed og gennemsigtighed i finansieringen af politiske partier og valgkampagner, vedtaget på den 124. Interparlamentariske Unions Forsamling den 20. april 2011 i Panama City,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning den 6. april 2011 om anvendelsen af forordning (EF) nr. 2004/2003 om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning den 6. april 2011 om anvendelsen af forordning (EF) nr. 2004/2003 om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (2),

| — | der henviser til forpligtelseserklæringen fra Port of Spain under det femte topmøde mellem landene i Nord- og Sydamerika i Trinidad og Tobago den 19. april 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til forpligtelseserklæringen fra Port of Spain under det femte topmøde mellem landene i Nord- og Sydamerika i Trinidad og Tobago den 19. april 2009,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds ministerkomités henstilling Rec (2003)4 til medlemsstater om almindelige regler mod korruption ved finansieringen af politiske partier og valgkampagner, vedtaget af Det Europæiske Råds ministerkomité den 8. april 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds ministerkomités henstilling Rec (2003)4 til medlemsstater om almindelige regler mod korruption ved finansieringen af politiske partier og valgkampagner, vedtaget af Det Europæiske Råds ministerkomité den 8. april 2003,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Politiske Spørgsmål (AVS-EU-102.286/fin.), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Politiske Spørgsmål (AVS-EU-102.286/fin.),

| A. | der henviser til, at politiske partier i dag kræver en betydelig finansiering for at kunne deltage i politiske valg og dermed opfylde deres rolle med at repræsentere borgerne og sikre deres medvirken; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at politiske partier i dag kræver en betydelig finansiering for at kunne deltage i politiske valg og dermed opfylde deres rolle med at repræsentere borgerne og sikre deres medvirken;

| B. | der henviser til, at finansiering til politiske partier stammer fra både offentlige og private kilder, men den primære kilde er selvfinansiering fra medlemskontingenter og selskabelige arrangementer til indsamling af midler; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at finansiering til politiske partier stammer fra både offentlige og private kilder, men den primære kilde er selvfinansiering fra medlemskontingenter og selskabelige arrangementer til indsamling af midler;

| C. | der henviser til, at offentlig finansiering er blevet en stadig mere populær måde at sikre lovformelig, ligelig og retfærdig støtte til politiske partier; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at offentlig finansiering er blevet en stadig mere populær måde at sikre lovformelig, ligelig og retfærdig støtte til politiske partier;

| D. | der henviser til, at det udelukkende er til gavn for offentligheden og demokratiet, at politiske partier er tilstrækkeligt finansierede med det ene formål at udføre deres arbejde inden for fastlagte ansvarlige og gennemskuelige rammer; der henviser til, at ethvert misbrug af offentlige midler bør sanktioneres med effektive regler; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det udelukkende er til gavn for offentligheden og demokratiet, at politiske partier er tilstrækkeligt finansierede med det ene formål at udføre deres arbejde inden for fastlagte ansvarlige og gennemskuelige rammer; der henviser til, at ethvert misbrug af offentlige midler bør sanktioneres med effektive regler;

| E. | der henviser til, at omfanget af finansieringer, både offentlig og privat, ofte afhænger af det politiske partis størrelse og landets økonomiske situation; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at omfanget af finansieringer, både offentlig og privat, ofte afhænger af det politiske partis størrelse og landets økonomiske situation;

| F. | der henviser til, at nogle AVS-lande mangler evnen til at støtte politiske partier, fordi økonomisk underudvikling og manglende ressourcer begrænser den offentlig finansiering og private donationer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at nogle AVS-lande mangler evnen til at støtte politiske partier, fordi økonomisk underudvikling og manglende ressourcer begrænser den offentlig finansiering og private donationer;

| G. | der henviser til, at obligatorisk indsigt i finansieringen af politiske partier er afgørende for retsstatsprincippet og for større gennemskuelighed og ansvarlighed, og giver offentligheden mulighed for at forstå politiske partiers rolle og handlinger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at obligatorisk indsigt i finansieringen af politiske partier er afgørende for retsstatsprincippet og for større gennemskuelighed og ansvarlighed, og giver offentligheden mulighed for at forstå politiske partiers rolle og handlinger;

| H. | der henviser til, at indsigt i kilderne til den politiske finansiering er afgørende for at forhindre enhver form for indflydelse, der involverer penge fra tvivlsomme eller ulovlige kilder; der henviser til, at en stigning i den ulovlige finansiering i politiske processer udgør en stor trussel mod demokratiet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at indsigt i kilderne til den politiske finansiering er afgørende for at forhindre enhver form for indflydelse, der involverer penge fra tvivlsomme eller ulovlige kilder; der henviser til, at en stigning i den ulovlige finansiering i politiske processer udgør en stor trussel mod demokratiet;

| I. | der henviser til, at politisk korruption fortsat er et stort problem, idet reformer for at standse korrupt adfærd ofte indledes i kølvandet på politiske finansskandaler og offentlige protester; der henviser til, at korruption i forbindelse med politisk finansiering kan ske på mange måder, fra brugen af donationer til personlig berigelse til misbrug af statsmidler; der henviser til, at den fortsatte praksis med stemmeopkøb er udbredt i nogle lande; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at politisk korruption fortsat er et stort problem, idet reformer for at standse korrupt adfærd ofte indledes i kølvandet på politiske finansskandaler og offentlige protester; der henviser til, at korruption i forbindelse med politisk finansiering kan ske på mange måder, fra brugen af donationer til personlig berigelse til misbrug af statsmidler; der henviser til, at den fortsatte praksis med stemmeopkøb er udbredt i nogle lande;

| J. | der henviser til, at indsamling af midler kan give anledning til interessekonflikter, og til, at private donorer muligvis forsøger at bruge politisk finansiering til at påvirke beslutningstagningen i modstrid med princippet om demokratisk lighed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at indsamling af midler kan give anledning til interessekonflikter, og til, at private donorer muligvis forsøger at bruge politisk finansiering til at påvirke beslutningstagningen i modstrid med princippet om demokratisk lighed;

| K. | der henviser til, at udviklingen af sociale netværk er ved at ændre de traditionelle politiske finansieringsprocesser gennem mikrofinansiering og involvering af frivillige; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udviklingen af sociale netværk er ved at ændre de traditionelle politiske finansieringsprocesser gennem mikrofinansiering og involvering af frivillige;

| L. | der henviser til, at privat finansiering kan føre til ulige økonomiske vilkår for forskellige politiske partier; der henviser til, at der skal tages hensyn til yderligere finansieringsmuligheder for at sikre demokratisk retfærdighed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at privat finansiering kan føre til ulige økonomiske vilkår for forskellige politiske partier; der henviser til, at der skal tages hensyn til yderligere finansieringsmuligheder for at sikre demokratisk retfærdighed;

| M. | der henviser til, at den ulovlige brug af offentlige midler stærkt undergraver offentlighedens tillid til offentlige institutioner og selve demokratiet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den ulovlige brug af offentlige midler stærkt undergraver offentlighedens tillid til offentlige institutioner og selve demokratiet;

| N. | der henviser til, at uafhængig overvågning af finansieringen af politiske partier fortsat er et stort problem; der henviser til, at der i mange AVS-lande stadig mangler et ægte regelsæt for politisk finansiering, og få lande har den administrative kapacitet til at indsamle og kontrollere de økonomiske rapporter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at uafhængig overvågning af finansieringen af politiske partier fortsat er et stort problem; der henviser til, at der i mange AVS-lande stadig mangler et ægte regelsæt for politisk finansiering, og få lande har den administrative kapacitet til at indsamle og kontrollere de økonomiske rapporter;

| O. | der henviser til, at lovgivningen om politisk finansiering bør indeholde bestemmelser om privat og offentlig finansiering, udgifter, ansvarlighed, oplysning om midlernes oprindelse, kontrol og sanktioner; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at lovgivningen om politisk finansiering bør indeholde bestemmelser om privat og offentlig finansiering, udgifter, ansvarlighed, oplysning om midlernes oprindelse, kontrol og sanktioner;

| P. | der henviser til, at reguleringen af politisk finansiering og anvendelsen af midler er afgørende for at bevare demokratiet og styrke konkurrencen mellem en bred vifte af politiske partier samt forebygge korruption og brug af ulovlige midler; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at reguleringen af politisk finansiering og anvendelsen af midler er afgørende for at bevare demokratiet og styrke konkurrencen mellem en bred vifte af politiske partier samt forebygge korruption og brug af ulovlige midler;

| Q. | der henviser til, at mangelfuld håndhævelse af bestemmelserne gør det lettere at bruge kampagnemidler uden kontrol under valg og at anvende ulovlig praksis; der henviser til, at det i de fleste AVS-lande fortsat er en udfordring at indføre sanktioner mod krænkere af politiske finansieringsregler; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at mangelfuld håndhævelse af bestemmelserne gør det lettere at bruge kampagnemidler uden kontrol under valg og at anvende ulovlig praksis; der henviser til, at det i de fleste AVS-lande fortsat er en udfordring at indføre sanktioner mod krænkere af politiske finansieringsregler;

| R. | der henviser til, at de fleste EU-lande har strenge regler for ekstern eller udenlandsk finansiering, der forhindrer udenlandske interesser i at påvirke den politiske proces; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de fleste EU-lande har strenge regler for ekstern eller udenlandsk finansiering, der forhindrer udenlandske interesser i at påvirke den politiske proces;

| S. | der henviser til, at kvindernes deltagle i og adgang til det politiske liv i praksis er begrænset af vanskeligheden med at få adgang til ressourcer; der henviser til, at politiske partier har en central rolle at spille for at sikre en retfærdig kønsbalance i politik; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at kvindernes deltagle i og adgang til det politiske liv i praksis er begrænset af vanskeligheden med at få adgang til ressourcer; der henviser til, at politiske partier har en central rolle at spille for at sikre en retfærdig kønsbalance i politik;

| 1. | mener, at finansieringen af politiske partier bør sigte på at give folk mulighed for at give deres mening til kende i den demokratiske politiske proces ved at opmuntre til en række forskellige holdninger og politiske perspektiver kombineret med, at alle aktører får mulighed for at medvirke i den politiske proces for at fremme demokratiet og sikre muligheden for magtskifte; |
| --- | --- |

1.

mener, at finansieringen af politiske partier bør sigte på at give folk mulighed for at give deres mening til kende i den demokratiske politiske proces ved at opmuntre til en række forskellige holdninger og politiske perspektiver kombineret med, at alle aktører får mulighed for at medvirke i den politiske proces for at fremme demokratiet og sikre muligheden for magtskifte;

| 2. | minder om, at politiske partier har brug for passende midler for at kunne opfylde deres kernefunktion i forbindelse med valgkampagner, men også for at gennemføre aktiviteter vedrørende ansvarliggørelse, udvikling af politiske programmer, politisk uddannelse og institutionel udvikling; |
| --- | --- |

2.

minder om, at politiske partier har brug for passende midler for at kunne opfylde deres kernefunktion i forbindelse med valgkampagner, men også for at gennemføre aktiviteter vedrørende ansvarliggørelse, udvikling af politiske programmer, politisk uddannelse og institutionel udvikling;

| 3. | mener, at offentlig finansiering, selv om den supplerer privat finansiering, fortsat er afgørende for at forbedre gennemskuelighed, ansvarlighed og retfærdighed i den politiske finansiering; opfordrer alle regeringer til at sikre en fri politisk scene for sand meningsfuld konkurrence mellem politiske partier, så de kan etablere sig og udvikle evnen til at indsamle midler uden trusler af regeringspartier; |
| --- | --- |

3.

mener, at offentlig finansiering, selv om den supplerer privat finansiering, fortsat er afgørende for at forbedre gennemskuelighed, ansvarlighed og retfærdighed i den politiske finansiering; opfordrer alle regeringer til at sikre en fri politisk scene for sand meningsfuld konkurrence mellem politiske partier, så de kan etablere sig og udvikle evnen til at indsamle midler uden trusler af regeringspartier;

| 4. | er overbevist om, at korruption udgør en alvorlig trussel mod retsstatsprincippet, demokrati, menneskerettigheder, lighed og social retfærdighed; opfordrer derfor alle stater til at vedtage eller styrke lovgivning til bekæmpelse af korruption med hensyn til finansiering af politiske partier og valgkampagner og fuldt ud at sikre deres implementering og håndhævelse; |
| --- | --- |

4.

er overbevist om, at korruption udgør en alvorlig trussel mod retsstatsprincippet, demokrati, menneskerettigheder, lighed og social retfærdighed; opfordrer derfor alle stater til at vedtage eller styrke lovgivning til bekæmpelse af korruption med hensyn til finansiering af politiske partier og valgkampagner og fuldt ud at sikre deres implementering og håndhævelse;

| 5. | minder om, at princippet om statens neutralitet skal respekteres under alle omstændigheder, og at der ikke må være noget afhængighedsforhold mellem politiske gruppers eller partiers organisationsfrihed og uafhængighed og tildelingen af offentlige midler; |
| --- | --- |

5.

minder om, at princippet om statens neutralitet skal respekteres under alle omstændigheder, og at der ikke må være noget afhængighedsforhold mellem politiske gruppers eller partiers organisationsfrihed og uafhængighed og tildelingen af offentlige midler;

| 6. | opfordrer regeringer til at adskille institutionelle ressourcer fra det regerende partis ressourcer for at beskytte institutionernes neutralitet og fremme et miljø med reel konkurrence mellem politiske partier med henblik på at opnå lige vilkår med hensyn til valg; mener, at misbrug af statsmidler er en stor trussel mod god regeringsførelse og etableringen af et inkluderende demokratisk system; |
| --- | --- |

6.

opfordrer regeringer til at adskille institutionelle ressourcer fra det regerende partis ressourcer for at beskytte institutionernes neutralitet og fremme et miljø med reel konkurrence mellem politiske partier med henblik på at opnå lige vilkår med hensyn til valg; mener, at misbrug af statsmidler er en stor trussel mod god regeringsførelse og etableringen af et inkluderende demokratisk system;

| 7. | opfordrer alle regeringer til at indføre og fuldt ud håndhæve en række bestemmelser om finansiering af politiske partier, herunder uafhængige effektive kontrolmekanismer, strafferetlige sanktioner og objektive regler om respekt for demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

7.

opfordrer alle regeringer til at indføre og fuldt ud håndhæve en række bestemmelser om finansiering af politiske partier, herunder uafhængige effektive kontrolmekanismer, strafferetlige sanktioner og objektive regler om respekt for demokrati og menneskerettigheder;

| 8. | opfordrer til obligatorisk offentliggørelse af finansieringen af politiske partier fra alle kilder (offentlige, private, udenlandske og internt i partiet) for at sikre fuld gennemskuelighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til obligatorisk offentliggørelse af finansieringen af politiske partier fra alle kilder (offentlige, private, udenlandske og internt i partiet) for at sikre fuld gennemskuelighed og ansvarlighed;

| 9. | mener, at styrkelse af banksystemet i AVS-landene i væsentlig grad ville kunne begrænse konsekvenserne af ulovlig finansiering for det politiske liv og lette kampen mod korruption; |
| --- | --- |

9.

mener, at styrkelse af banksystemet i AVS-landene i væsentlig grad ville kunne begrænse konsekvenserne af ulovlig finansiering for det politiske liv og lette kampen mod korruption;

| 10. | opfordrer parlamenterne til at styrke lovgivningen om politiske partiers åbenhed og ansvarlighed og vedtage passende lovgivning til håndhævelse af princippet om demokratisk lighed og regulere omkostningsfaktorerne in det politiske liv, bl.a. ved at indføre lofter over kampagnebudgetter; |
| --- | --- |

10.

opfordrer parlamenterne til at styrke lovgivningen om politiske partiers åbenhed og ansvarlighed og vedtage passende lovgivning til håndhævelse af princippet om demokratisk lighed og regulere omkostningsfaktorerne in det politiske liv, bl.a. ved at indføre lofter over kampagnebudgetter;

| 11. | opfordrer til oprettelse af uafhængige tilsynsorganer, der er ansvarlige for kontrollen med forvaltningen af de politiske partiers økonomiske regnskaber, og har beføjelse til at håndhæve overholdelsen, undersøge partiernes økonomiske rapporter og overvåge de valgte repræsentanters økonomiske status, bl.a. ved at pålægge strafferetlige eller økonomiske sanktioner for overtrædelser; opfordrer EU til aktivt at støtte styrkelsen af AVS-landenes administrative kapacitet for at øge effektiviteten i det økonomiske overvågningssystem gennem teknisk bistand og programmer for videndeling; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til oprettelse af uafhængige tilsynsorganer, der er ansvarlige for kontrollen med forvaltningen af de politiske partiers økonomiske regnskaber, og har beføjelse til at håndhæve overholdelsen, undersøge partiernes økonomiske rapporter og overvåge de valgte repræsentanters økonomiske status, bl.a. ved at pålægge strafferetlige eller økonomiske sanktioner for overtrædelser; opfordrer EU til aktivt at støtte styrkelsen af AVS-landenes administrative kapacitet for at øge effektiviteten i det økonomiske overvågningssystem gennem teknisk bistand og programmer for videndeling;

| 12. | minder om, at reguleringsorganer har brug for tilstrækkelige ressourcer og et klart mandat til at undersøge brud på regler om politisk finansiering og indføre passende sanktioner; |
| --- | --- |

12.

minder om, at reguleringsorganer har brug for tilstrækkelige ressourcer og et klart mandat til at undersøge brud på regler om politisk finansiering og indføre passende sanktioner;

| 13. | opfordrer alle regeringer til at indføre og styrke robuste forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og til at oprette uafhængige disciplinære organer til at undersøge og pålægge sanktioner i forbindelse med korruption i politiske partier eller misbrug af økonomiske ressourcer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer alle regeringer til at indføre og styrke robuste forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og til at oprette uafhængige disciplinære organer til at undersøge og pålægge sanktioner i forbindelse med korruption i politiske partier eller misbrug af økonomiske ressourcer;

| 14. | opfordrer alle regeringer til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre de politiske aktørers integritet ved at forhindre udbredelsen af bedrageri eller ulovlig praksis; |
| --- | --- |

14.

opfordrer alle regeringer til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre de politiske aktørers integritet ved at forhindre udbredelsen af bedrageri eller ulovlig praksis;

| 15. | mener, at indtrængen af ulovlige midler i politik udgør en særlig trussel mod demokratiet og dets institutioner på alle kontinenter; |
| --- | --- |

15.

mener, at indtrængen af ulovlige midler i politik udgør en særlig trussel mod demokratiet og dets institutioner på alle kontinenter;

| 16. | opfordrer til en styrkelse af offentlig ansvarlighed ved at løse problemet med ureguleret brug af offentlige midler, som gør det muligt at misbruge statsmidler og omdirigere offentlige penge fra anvendelse i almenvellets interesse; opfordrer endvidere til begrænsninger for den private finansiering af politiske partier og i givet fald til indsigt og tilsyn af et egnet offentligt organ; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til en styrkelse af offentlig ansvarlighed ved at løse problemet med ureguleret brug af offentlige midler, som gør det muligt at misbruge statsmidler og omdirigere offentlige penge fra anvendelse i almenvellets interesse; opfordrer endvidere til begrænsninger for den private finansiering af politiske partier og i givet fald til indsigt og tilsyn af et egnet offentligt organ;

| 17. | opfordrer til indførelse af restriktioner for at forhindre virksomheder, der får eller kan få tildelt offentlige kontrakter, i at foretage donationer til politiske partier; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til indførelse af restriktioner for at forhindre virksomheder, der får eller kan få tildelt offentlige kontrakter, i at foretage donationer til politiske partier;

| 18. | opfordrer alle regeringer til at indføre forbud mod eller et loft over udenlandske donationer til politiske partier for at forhindre udenlandske interesser i at påvirke den politiske proces og at kræve offentliggørelse af eventuelle donationer fra udlandet; |
| --- | --- |

18.

opfordrer alle regeringer til at indføre forbud mod eller et loft over udenlandske donationer til politiske partier for at forhindre udenlandske interesser i at påvirke den politiske proces og at kræve offentliggørelse af eventuelle donationer fra udlandet;

| 19. | bekræfter, at en effektiv gennemførelse af bestemmelserne om finansiering af politiske partier gennem ansvarlighed- og gennemskuelighedsmekanismer er en vigtig faktor i styrkelsen af offentlighedens tillid til institutionerne og valgprocesserne; |
| --- | --- |

19.

bekræfter, at en effektiv gennemførelse af bestemmelserne om finansiering af politiske partier gennem ansvarlighed- og gennemskuelighedsmekanismer er en vigtig faktor i styrkelsen af offentlighedens tillid til institutionerne og valgprocesserne;

| 20. | er af den opfattelse, at en klar og afbalanceret regulering af finansieringen af politiske partier også vil skabe et tillidsforhold mellem offentlige myndigheder og politiske partier; |
| --- | --- |

20.

er af den opfattelse, at en klar og afbalanceret regulering af finansieringen af politiske partier også vil skabe et tillidsforhold mellem offentlige myndigheder og politiske partier;

| 21. | opfordrer alle regeringer til at håndhæve ligestillingskrav i forbindelse med offentlige finansieringsordninger for politiske partier for at lette kvindernes adgang til faste økonomiske ressourcer og dermed styrke deres politiske indflydelse; |
| --- | --- |

21.

opfordrer alle regeringer til at håndhæve ligestillingskrav i forbindelse med offentlige finansieringsordninger for politiske partier for at lette kvindernes adgang til faste økonomiske ressourcer og dermed styrke deres politiske indflydelse;

| 22. | tilskynder civilsamfundsorganisationerne og medierne til løbende og uafhængigt at overvåge finansieringen af politiske partier, at anmelde enhver ulovlig praksis og at informere borgerne om magtudøvelsen; opfordrer desuden til lovgivning om beskyttelse af informanter; |
| --- | --- |

22.

tilskynder civilsamfundsorganisationerne og medierne til løbende og uafhængigt at overvåge finansieringen af politiske partier, at anmelde enhver ulovlig praksis og at informere borgerne om magtudøvelsen; opfordrer desuden til lovgivning om beskyttelse af informanter;

| 23. | mener, at civilsamfundsorganisationer sammen med finansielle tilsynsorganer kan spille en vigtig rolle for at øge bevidstheden blandt borgerne, politiske partier og alle interesserede parter om betydningens af at regulere politisk finansiering; |
| --- | --- |

23.

mener, at civilsamfundsorganisationer sammen med finansielle tilsynsorganer kan spille en vigtig rolle for at øge bevidstheden blandt borgerne, politiske partier og alle interesserede parter om betydningens af at regulere politisk finansiering;

| 24. | opfordrer EU- og AVS-landene til at fastlægge fælles direktiver om finansiering af politiske partier for at sikre god regeringsførelse i deres lande; |
| --- | --- |

24.

opfordrer EU- og AVS-landene til at fastlægge fælles direktiver om finansiering af politiske partier for at sikre god regeringsførelse i deres lande;

| 25. | opfordrer til at disse regler om finansiering af politiske partier ikke blot skal gælde for politiske partier og også i forbindelse med valgkampagner og andre former for politisk virksomhed, f.eks. folkeafstemninger; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til at disse regler om finansiering af politiske partier ikke blot skal gælde for politiske partier og også i forbindelse med valgkampagner og andre former for politisk virksomhed, f.eks. folkeafstemninger;

| 26. | opfordrer de lande, der endnu ikke har gjort det, til at ratificere FN's konvention mod korruption og FN-konventionen mod korruption og FN-konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder; |
| --- | --- |

26.

opfordrer de lande, der endnu ikke har gjort det, til at ratificere FN's konvention mod korruption og FN-konventionen mod korruption og FN-konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder;

| 27. | pålægger sine medformænd at fremsende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Den Afrikanske Union, AVS-staternes regionale organisationer og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

27.

pålægger sine medformænd at fremsende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Den Afrikanske Union, AVS-staternes regionale organisationer og FN's generalsekretær.

BESLUTNING (3)

om forbedring af effektiviteten af bistanden og udviklingen i AVS-EU-samarbejdet

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i St. Julians (Malta) den 19.-21. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der mødtes i St. Julians (Malta) den 19.-21. juni 2017,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (4), samt til de reviderede udgaver af Cotonouaftalen fra 2005 og 2010 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (4), samt til de reviderede udgaver af Cotonouaftalen fra 2005 og 2010 (5),

| — | der henviser til erklæringen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU ved det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet i Busan, vedtaget i maj 2011 i Budapest, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU ved det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet i Busan, vedtaget i maj 2011 i Budapest,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om fremtiden for EU's budgetstøtte til udviklingslande (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2011 om fremtiden for EU's budgetstøtte til udviklingslande (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2013 med henstillinger til Kommissionen om donorkoordination på EU-plan i forbindelse med udviklingsbistand (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 11. december 2013 med henstillinger til Kommissionen om donorkoordination på EU-plan i forbindelse med udviklingsbistand (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 19. maj 2015 om udviklingsfinansiering (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 14. april 2016 om den private sektor og udvikling (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 14. april 2016 om den private sektor og udvikling (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om opfølgning og gennemgang af 2030-dagsorden (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 12. maj 2016 om opfølgning og gennemgang af 2030-dagsorden (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2016 om EU-rapport 2015 om sammenhæng i udviklingspolitikken (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2016 om EU-rapport 2015 om sammenhæng i udviklingspolitikken (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2016 om at øge effektiviteten af udviklingssamarbejde (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2016 om at øge effektiviteten af udviklingssamarbejde (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om revisionen af den europæiske konsensus om udvikling (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om revisionen af den europæiske konsensus om udvikling (15),

| — | der henviser til De Forenede Nationers topmøde om bæredygtig udvikling og slutdokumentet vedtaget af FN's generalforsamling den 25. september 2015 med titlen »Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development« (Ændring af vores samfund: 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling), og især mål 17 i de bæredygtige udviklingsmål (SDG'er), der er fastsat deri, der forpligter FN's medlemsstater til at styrke midlerne til gennemførelse af dagsordenen og at genoplive det globale partnerskab for bæredygtig udvikling (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers topmøde om bæredygtig udvikling og slutdokumentet vedtaget af FN's generalforsamling den 25. september 2015 med titlen »Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development« (Ændring af vores samfund: 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling), og især mål 17 i de bæredygtige udviklingsmål (SDG'er), der er fastsat deri, der forpligter FN's medlemsstater til at styrke midlerne til gennemførelse af dagsordenen og at genoplive det globale partnerskab for bæredygtig udvikling (16),

| — | der henviser til »Addis Abeba-handlingsplanen«, det slutdokument som blev vedtaget på den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering (Addis Abeba, Etiopien, den 13.-16. juli 2015) og godkendt af FN's Generalforsamling i dennes resolution 69/313 af 27. juli 2015 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Addis Abeba-handlingsplanen«, det slutdokument som blev vedtaget på den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering (Addis Abeba, Etiopien, den 13.-16. juli 2015) og godkendt af FN's Generalforsamling i dennes resolution 69/313 af 27. juli 2015 (17),

| — | der henviser til Monterreykonsensussen fra 2002 om udviklingsfinansiering og den opfølgende internationale konference om udviklingsfinansiering for at revidere gennemførelsen af Monterreykonsensussen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Monterreykonsensussen fra 2002 om udviklingsfinansiering og den opfølgende internationale konference om udviklingsfinansiering for at revidere gennemførelsen af Monterreykonsensussen,

| — | der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, som blev vedtaget under det andet forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2005, til Accrahandlingsplanen, som blev vedtaget under det tredje forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2008 i Accra (Ghana) (18), og til resultatet af det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet, som blev afholdt i Busan (Republikken Korea) i december 2011, og som lancerede det globale partnerskab for effektivt udviklingssamarbejde (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, som blev vedtaget under det andet forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2005, til Accrahandlingsplanen, som blev vedtaget under det tredje forum på højt niveau om bistandseffektivitet i 2008 i Accra (Ghana) (18), og til resultatet af det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet, som blev afholdt i Busan (Republikken Korea) i december 2011, og som lancerede det globale partnerskab for effektivt udviklingssamarbejde (GPEDC) (19),

| — | der henviser til Dilierklæringen af 10. april 2010, som vedrører fredsskabelse og statsopbygning (20), og til den nye aftale om engagement i skrøbelige stater, som blev præsenteret den 30. november 2011 under det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Dilierklæringen af 10. april 2010, som vedrører fredsskabelse og statsopbygning (20), og til den nye aftale om engagement i skrøbelige stater, som blev præsenteret den 30. november 2011 under det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet (21),

| — | der henviser til det andet møde på højt plan i GPEDC, der fandt sted i Nairobi fra den 28. november til den 1. december 2016 (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til det andet møde på højt plan i GPEDC, der fandt sted i Nairobi fra den 28. november til den 1. december 2016 (22),

| — | der henviser til OECD/UNDP's fremskridtsrapport 2014 med titlen »Making Development Cooperation More Effective« (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD/UNDP's fremskridtsrapport 2014 med titlen »Making Development Cooperation More Effective« (23),

| — | der henviser til gruppen af AVS-staters holdning om den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til gruppen af AVS-staters holdning om den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering (24),

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der fastsætter nedbringelse og udryddelse af fattigdom som det primære mål for EU's udviklingspolitik og pålægger Unionen og dens medlemsstater at overholde de forpligtelser, som de er blevet enige om inden for rammerne af FN og andre kompetente organisationer, og tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i de politikker, som de iværksætter, og som kan påvirke udviklingslande, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der fastsætter nedbringelse og udryddelse af fattigdom som det primære mål for EU's udviklingspolitik og pålægger Unionen og dens medlemsstater at overholde de forpligtelser, som de er blevet enige om inden for rammerne af FN og andre kompetente organisationer, og tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i de politikker, som de iværksætter, og som kan påvirke udviklingslande,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling fra 2005 (25) og til forslaget om en ny europæisk konsensus om udvikling (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling fra 2005 (25) og til forslaget om en ny europæisk konsensus om udvikling (26),

| — | der henviser til EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik af 15. maj 2007 (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik af 15. maj 2007 (27),

| — | der henviser til den konsoliderede tekst om den operationelle ramme for bistandseffektivitet (28), som er baseret på Rådets konklusioner af 17. november 2009 om en operationel ramme for bistandseffektivitet, Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om arbejdsdeling på tværs af landene og Rådets konklusioner af 9. december 2010 om gennemsigtighed og gensidig ansvarlighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den konsoliderede tekst om den operationelle ramme for bistandseffektivitet (28), som er baseret på Rådets konklusioner af 17. november 2009 om en operationel ramme for bistandseffektivitet, Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om arbejdsdeling på tværs af landene og Rådets konklusioner af 9. december 2010 om gennemsigtighed og gensidig ansvarlighed,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om et nyt globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015 (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. maj 2015 om et nyt globalt partnerskab for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015 (29),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om intensivering af fælles programmering (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om intensivering af fælles programmering (30),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om årsrapporten 2016 til Det Europæiske Råd om EU's udviklingsbistandsmål (31), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2016 om årsrapporten 2016 til Det Europæiske Råd om EU's udviklingsbistandsmål (31),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 23. juni 2015 med titlen »2015 EU Accountability Report on Financing for Development — Review of progress by the EU and its Member States (SWD(2015)0128)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 23. juni 2015 med titlen »2015 EU Accountability Report on Financing for Development — Review of progress by the EU and its Member States (SWD(2015)0128)«,

| — | der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik: Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa, der blev fremlagt i juni 2016 af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik: Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa, der blev fremlagt i juni 2016 af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (32),

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS/EU/...), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel (AVS/EU/...),

| A. | der henviser til, at bistandseffektiviteten bidrager til at forbedre livskvaliteten, mindske fattigdommen og realisere målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bistandseffektiviteten bidrager til at forbedre livskvaliteten, mindske fattigdommen og realisere målene for bæredygtig udvikling;

| B. | der henviser til, at fattigdomsbekæmpelse, konsolideringen af demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder er de vigtigste mål for Cotonoupartnerskabsaftalen, og der henviser til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) har været det vigtigste EU-finansieringsinstrument til Udvikling og humanitær indsats; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fattigdomsbekæmpelse, konsolideringen af demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettigheder og de grundlæggende frihedsrettigheder er de vigtigste mål for Cotonoupartnerskabsaftalen, og der henviser til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) har været det vigtigste EU-finansieringsinstrument til Udvikling og humanitær indsats;

| C. | der henviser til, at udviklingsbistanden bør tage hensyn til sikkerhedsspørgsmålet, da det giver anledning til dyb eksistentiel bekymring blandt befolkningen i flere udviklings- eller kriseregioner; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udviklingsbistanden bør tage hensyn til sikkerhedsspørgsmålet, da det giver anledning til dyb eksistentiel bekymring blandt befolkningen i flere udviklings- eller kriseregioner;

| D. | der henviser til, at et flertal af AVS-landene stadig hører til blandt lavindkomstlandene (LIC'er) trods mere end 50 års udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at et flertal af AVS-landene stadig hører til blandt lavindkomstlandene (LIC'er) trods mere end 50 års udviklingssamarbejde;

| E. | der henviser til, at der skal rettes op på de nuværende problemer i forbindelse med bistandseffektivitet en på en holistisk måde, der afspejler det 21. århundredes virkelighed, herunder sikkerhed, ernæring, vandforsyning og effektiv anvendelse af jordbunden og andre naturressourcer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der skal rettes op på de nuværende problemer i forbindelse med bistandseffektivitet en på en holistisk måde, der afspejler det 21. århundredes virkelighed, herunder sikkerhed, ernæring, vandforsyning og effektiv anvendelse af jordbunden og andre naturressourcer;

| F. | der henviser til, at staterne, der yder officiel udviklingsbistand, kun har afsat 0,46 % af BNI til udvikling, hvilket har ført til, at udviklingslandene ikke har fået over 2 billioner USD; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at staterne, der yder officiel udviklingsbistand, kun har afsat 0,46 % af BNI til udvikling, hvilket har ført til, at udviklingslandene ikke har fået over 2 billioner USD;

| G. | der henviser til, at officiel udviklingsbistand kan spille en afgørende rolle med hensyn til at opnå resultater i forhold til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, navnlig i lavindkomstlande, og i bekæmpelse af ekstrem fattigdom og ulighed, hvis den overholder principperne om effektivt udviklingssamarbejde, navnlig landenes ejerskab, åbenhed og ansvarlighed, fokus på resultater og rummelighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at officiel udviklingsbistand kan spille en afgørende rolle med hensyn til at opnå resultater i forhold til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, navnlig i lavindkomstlande, og i bekæmpelse af ekstrem fattigdom og ulighed, hvis den overholder principperne om effektivt udviklingssamarbejde, navnlig landenes ejerskab, åbenhed og ansvarlighed, fokus på resultater og rummelighed;

| H. | der henviser til, at det i 2016-rapporten fra GPEDC konstateres, at der i de seneste år ikke længere er sket fremskridt med hensyn til en styrkelse af landenes ejerskab; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i 2016-rapporten fra GPEDC konstateres, at der i de seneste år ikke længere er sket fremskridt med hensyn til en styrkelse af landenes ejerskab;

| I. | der henviser til, at kun halvdelen af udviklingssamarbejdet kanaliseres gennem modtagerlandenes egne finansforvaltnings- og indkøbssystemer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kun halvdelen af udviklingssamarbejdet kanaliseres gennem modtagerlandenes egne finansforvaltnings- og indkøbssystemer;

| J. | der henviser til, at projekter og programmer, der finansieres, skal udformes i overensstemmelse med modtagerlandenes mål og prioriteter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at projekter og programmer, der finansieres, skal udformes i overensstemmelse med modtagerlandenes mål og prioriteter;

| K. | der henviser til, at udviklingsbistand kanaliseres gennem en lang række ukoordinerede projekter og programmer og dermed svækker landenes kapacitet til sammenhængende udformning af deres politikker; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udviklingsbistand kanaliseres gennem en lang række ukoordinerede projekter og programmer og dermed svækker landenes kapacitet til sammenhængende udformning af deres politikker;

| L. | der henviser til, at det var tydeligt, at der skete fremskridt med at reducere udviklingslandenes gældsbyrde i begyndelsen af årtusindet, men at gældsbyrden nu er stigende igen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det var tydeligt, at der skete fremskridt med at reducere udviklingslandenes gældsbyrde i begyndelsen af årtusindet, men at gældsbyrden nu er stigende igen;

| M. | der henviser til, at et langsigtet engagement fra en udviklingspartners side, programbaseret støtte og systematisk samarbejde og dialog med den nationale regering fremmer den fælles tillid og forståelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at et langsigtet engagement fra en udviklingspartners side, programbaseret støtte og systematisk samarbejde og dialog med den nationale regering fremmer den fælles tillid og forståelse;

| N. | der henviser til, at der er behov for andre udviklingspolitiske redskaber ud over udviklingsbistand og -samarbejde for effektivt at udrydde fattigdom og fremme de bæredygtig udviklingsmål; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er behov for andre udviklingspolitiske redskaber ud over udviklingsbistand og -samarbejde for effektivt at udrydde fattigdom og fremme de bæredygtig udviklingsmål;

| O. | der henviser til, at udviklingseffektivitet, forstået som en effektiv udnyttelse af alle midler og ressourcer, der er afsat til udvikling, ikke kun afhænger af bistandsdonorerne, men også af, at der findes effektive og lydhøre institutioner, forsvarlige politikker, retsstatslige forhold, medinddragende demokratisk regeringsførelse og beskyttelsesforanstaltninger mod korruption og ulovlige finansstrømme på internationalt plan; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udviklingseffektivitet, forstået som en effektiv udnyttelse af alle midler og ressourcer, der er afsat til udvikling, ikke kun afhænger af bistandsdonorerne, men også af, at der findes effektive og lydhøre institutioner, forsvarlige politikker, retsstatslige forhold, medinddragende demokratisk regeringsførelse og beskyttelsesforanstaltninger mod korruption og ulovlige finansstrømme på internationalt plan;

| 1. | beklager, at mange af EU's medlemsstater ikke har nået målet om at øremærke 0,7 % af deres BNP til udviklingsbistand, og at nogle har reduceret den andel, som de har brugt på sådan bistand; lykønsker de fem EU-medlemsstater, der har nået dette mål, og understreger, at der kun er europæiske lande, der har nået dette mål eller har gjort en seriøs indsats for at nå det; opfordrer EU-medlemsstaterne til at respektere forpligtelsen til at give 0,7 % af BNI i officiel udviklingsbistand og vedtage et klar køreplan for, hvordan og hvornår de vil nå dette mål; |
| --- | --- |

1.

beklager, at mange af EU's medlemsstater ikke har nået målet om at øremærke 0,7 % af deres BNP til udviklingsbistand, og at nogle har reduceret den andel, som de har brugt på sådan bistand; lykønsker de fem EU-medlemsstater, der har nået dette mål, og understreger, at der kun er europæiske lande, der har nået dette mål eller har gjort en seriøs indsats for at nå det; opfordrer EU-medlemsstaterne til at respektere forpligtelsen til at give 0,7 % af BNI i officiel udviklingsbistand og vedtage et klar køreplan for, hvordan og hvornår de vil nå dette mål;

| 2. | opfordrer donorer til at afsætte de nødvendige økonomiske, tekniske og politiske ressourcer for at opnå de bæredygtige udviklingsmål senest i 2030; |
| --- | --- |

2.

opfordrer donorer til at afsætte de nødvendige økonomiske, tekniske og politiske ressourcer for at opnå de bæredygtige udviklingsmål senest i 2030;

| 3. | opfordrer donorlandene til straks at træffe foranstaltninger for at opfylde forpligtelserne i Pariserklæringen og Busanpartnerskabet; understreger, at hovedformålet med dette samarbejde bør være uafhængighed og selvforsyning i de lande, der modtager udviklingsbistand; |
| --- | --- |

3.

opfordrer donorlandene til straks at træffe foranstaltninger for at opfylde forpligtelserne i Pariserklæringen og Busanpartnerskabet; understreger, at hovedformålet med dette samarbejde bør være uafhængighed og selvforsyning i de lande, der modtager udviklingsbistand;

| 4. | advarer mod, at kriterierne for officiel udviklingsbistand udvandes med henblik på at dække udgifter, som ikke direkte er knyttet til fremme af bæredygtig udvikling i udviklingslandene; |
| --- | --- |

4.

advarer mod, at kriterierne for officiel udviklingsbistand udvandes med henblik på at dække udgifter, som ikke direkte er knyttet til fremme af bæredygtig udvikling i udviklingslandene;

| 5. | opfordrer Den Europæiske Union til at fremme en differentieret tilgang under hensyntagen til udviklingsniveauer, økonomiske og samfundsmæssige behov, geografiske og klimatiske forhold og de enkelte modtagerlandes valg og prioriteringer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Den Europæiske Union til at fremme en differentieret tilgang under hensyntagen til udviklingsniveauer, økonomiske og samfundsmæssige behov, geografiske og klimatiske forhold og de enkelte modtagerlandes valg og prioriteringer;

| 6. | minder om, at nøgleprioriteten bør være reduktion og på lang sigt udryddelse af fattigdom; |
| --- | --- |

6.

minder om, at nøgleprioriteten bør være reduktion og på lang sigt udryddelse af fattigdom;

| 7. | understreger på ny behovet for at sikre AVS-landenes ret til fødevaresikkerhed, hvilket omfatter landbrugeres ret til at producere fødevarer til befolkningen, idet der sættes en stopper for landgrabbing, og landmændene sikres adgang til jord, såsæd og vand; |
| --- | --- |

7.

understreger på ny behovet for at sikre AVS-landenes ret til fødevaresikkerhed, hvilket omfatter landbrugeres ret til at producere fødevarer til befolkningen, idet der sættes en stopper for landgrabbing, og landmændene sikres adgang til jord, såsæd og vand;

| 8. | tilskynder modtagerlandenes parlamenter til at vedtage nationale politikker om udviklingsbistand for at øge donorernes og modtagerregeringernes ansvarlighed, forbedre den offentlige forvaltning midlerne og absorptionsevnen og forbedre betingelserne for modtagelse af budgetstøtte og for på lang sigt at mindske afhængigheden af bistand; |
| --- | --- |

8.

tilskynder modtagerlandenes parlamenter til at vedtage nationale politikker om udviklingsbistand for at øge donorernes og modtagerregeringernes ansvarlighed, forbedre den offentlige forvaltning midlerne og absorptionsevnen og forbedre betingelserne for modtagelse af budgetstøtte og for på lang sigt at mindske afhængigheden af bistand;

| 9. | opfordrer til, at donorlandene foretager en mere omhyggelig vurdering af de lokale behov og situationer for at maksimere bistandseffektiviteten; opfordrer modtagerne til at fremlægge rettidige og nøjagtige oplysninger i den henseende; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at donorlandene foretager en mere omhyggelig vurdering af de lokale behov og situationer for at maksimere bistandseffektiviteten; opfordrer modtagerne til at fremlægge rettidige og nøjagtige oplysninger i den henseende;

| 10. | opfordrer donorer og modtagere til at samarbejde om en bedre samordning af bistandsprogrammer, bl.a. ved at indføre mekanismer, som nøje kan føre tilsyn med bistandseffektiviteten; |
| --- | --- |

10.

opfordrer donorer og modtagere til at samarbejde om en bedre samordning af bistandsprogrammer, bl.a. ved at indføre mekanismer, som nøje kan føre tilsyn med bistandseffektiviteten;

| 11. | minder om, at modtagerlandene selv skal definere den udviklingsmodel og de prioriteter, de ønsker at gennemføre, i overensstemmelse med princippet om »landenes ejerskab«; |
| --- | --- |

11.

minder om, at modtagerlandene selv skal definere den udviklingsmodel og de prioriteter, de ønsker at gennemføre, i overensstemmelse med princippet om »landenes ejerskab«;

| 12. | opfordrer AVS-landene til at intensivere deres regionale integrationsindsats med henblik på at løse deres fælles problemer som regional sikkerhed, miljøbeskyttelse, forvaltning af naturressourcer, styring af de økonomiske strømme og handelsforbindelser; |
| --- | --- |

12.

opfordrer AVS-landene til at intensivere deres regionale integrationsindsats med henblik på at løse deres fælles problemer som regional sikkerhed, miljøbeskyttelse, forvaltning af naturressourcer, styring af de økonomiske strømme og handelsforbindelser;

| 13. | understreger, at udviklingsbistand skal ydes i form af tilskud og ikke lån for at undgå at gøre gældsbyrden tungere; |
| --- | --- |

13.

understreger, at udviklingsbistand skal ydes i form af tilskud og ikke lån for at undgå at gøre gældsbyrden tungere;

| 14. | er af den opfattelse, at en varig løsning på situationen i flere AVS-lande kun vil være mulig, hvis der træffes foranstaltninger for at sikre, at indbyggerne endelig får udbytte af deres landes naturlige ressourcer; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at en varig løsning på situationen i flere AVS-lande kun vil være mulig, hvis der træffes foranstaltninger for at sikre, at indbyggerne endelig får udbytte af deres landes naturlige ressourcer;

| 15. | understreger, at den offentlige gældsætning og betaling af rente og afdrag helt klart er uholdbart i visse AVS-lande og i alvorlig grad hæmmer investeringer, vækst og statens evne til at finansiere sine samfundsopgaver som sundhed, uddannelse og socialsikring; opfordrer til nye rammer for samarbejdet, der virkelig kan fremme AVS-landenes suveræne udvikling; anmoder EU-medlemsstaterne til at indlede og støtte en gældseftergivelse i overensstemmelse med de ovennævnte FN-initiativer i de mest gældsatte lande og derved fremme økonomisk og social udvikling; |
| --- | --- |

15.

understreger, at den offentlige gældsætning og betaling af rente og afdrag helt klart er uholdbart i visse AVS-lande og i alvorlig grad hæmmer investeringer, vækst og statens evne til at finansiere sine samfundsopgaver som sundhed, uddannelse og socialsikring; opfordrer til nye rammer for samarbejdet, der virkelig kan fremme AVS-landenes suveræne udvikling; anmoder EU-medlemsstaterne til at indlede og støtte en gældseftergivelse i overensstemmelse med de ovennævnte FN-initiativer i de mest gældsatte lande og derved fremme økonomisk og social udvikling;

| 16. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge den finansielle støtte og den humanitær bistand; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge den finansielle støtte og den humanitær bistand;

| 17. | beklager, at EU-medlemsstaterne skærer ned på deres bidrag til programmerne for fødevarehjælp; opfordrer til, at støtten fra Unionen og medlemsstaterne til AVS-landene primært går til at afhjælpe problemer, der skyldes omfattende ulighed, fattigdom, kronisk fejlernæring, manglende adgang til sundhedspleje og offentlige tjenester, navnlig reproduktiv sundhedspleje, og opstår i forbindelse med opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

17.

beklager, at EU-medlemsstaterne skærer ned på deres bidrag til programmerne for fødevarehjælp; opfordrer til, at støtten fra Unionen og medlemsstaterne til AVS-landene primært går til at afhjælpe problemer, der skyldes omfattende ulighed, fattigdom, kronisk fejlernæring, manglende adgang til sundhedspleje og offentlige tjenester, navnlig reproduktiv sundhedspleje, og opstår i forbindelse med opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling;

| 18. | opfordrer til, at fødevarehjælpen øges og primært rettes mod køb af fødevarer fra lokale landmænd; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til, at fødevarehjælpen øges og primært rettes mod køb af fødevarer fra lokale landmænd;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at offentliggøre implementeringsplanerne for Busan og aflægge beretning om deres indsats; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til at offentliggøre implementeringsplanerne for Busan og aflægge beretning om deres indsats;

| 20. | understreger nødvendigheden af at placere GPEDC centralt i forbindelse med gennemførelsen af 2030-dagsordenen og Addis Abeba-handlingsplanen; understreger, at GPEDC bør spille en stærk rolle i de evidensbaserede aspekter af overvågning og ansvarlighed; understreger behovet for, at GPEDC tilvejebringer klart definerede kanaler for samarbejde for specifikke udviklingsaktører ud over OECD-donorer; |
| --- | --- |

20.

understreger nødvendigheden af at placere GPEDC centralt i forbindelse med gennemførelsen af 2030-dagsordenen og Addis Abeba-handlingsplanen; understreger, at GPEDC bør spille en stærk rolle i de evidensbaserede aspekter af overvågning og ansvarlighed; understreger behovet for, at GPEDC tilvejebringer klart definerede kanaler for samarbejde for specifikke udviklingsaktører ud over OECD-donorer;

| 21. | glæder sig over OECD-initiativer, der kan bidrage til at reducere ulovlige finanstransaktioner, og opfordrer det internationale samfund til at styrke samarbejdet for at øge gennemskueligheden i skatteordningerne; understreger, at multinationale selskaber og økonomiske institutioner spiller en afgørende rolle og har et ansvar i denne henseende; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over OECD-initiativer, der kan bidrage til at reducere ulovlige finanstransaktioner, og opfordrer det internationale samfund til at styrke samarbejdet for at øge gennemskueligheden i skatteordningerne; understreger, at multinationale selskaber og økonomiske institutioner spiller en afgørende rolle og har et ansvar i denne henseende;

| 22. | opfordrer donorer og modtagere til at udarbejde en fælles og bindende normativ ramme i FN's regi og indføre beskyttelsesforanstaltninger og garantier for at sikre, at offentlige og private virksomheder overholder principperne i FN's arbejdskonventioner samt sociale, miljømæssige og anti-korruptionsstandarder; |
| --- | --- |

22.

opfordrer donorer og modtagere til at udarbejde en fælles og bindende normativ ramme i FN's regi og indføre beskyttelsesforanstaltninger og garantier for at sikre, at offentlige og private virksomheder overholder principperne i FN's arbejdskonventioner samt sociale, miljømæssige og anti-korruptionsstandarder;

| 23. | understreger behovet for at forenkle procedurerne for at deltage i bistandsprojekter for at lette borgernes, civilsamfundsorganisationernes og staternes medvirken; |
| --- | --- |

23.

understreger behovet for at forenkle procedurerne for at deltage i bistandsprojekter for at lette borgernes, civilsamfundsorganisationernes og staternes medvirken;

| 24. | understreger, at bistand er en katalysator for udviklingen og ikke dens vigtigste kilde; anerkender i den forbindelse, at det endelige mål for bistanden er at nå frem til en situation, hvor den ikke længere er nødvendig; |
| --- | --- |

24.

understreger, at bistand er en katalysator for udviklingen og ikke dens vigtigste kilde; anerkender i den forbindelse, at det endelige mål for bistanden er at nå frem til en situation, hvor den ikke længere er nødvendig;

| 25. | opfordrer til, at vi bevæger os væk fra donor/støttemodtager-situationen, og opfordrer til øget samarbejde på det videnskabelige og teknologiske område; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at vi bevæger os væk fra donor/støttemodtager-situationen, og opfordrer til øget samarbejde på det videnskabelige og teknologiske område;

| 26. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter i AVS-landene og EU-medlemsstaterne samt til de regionale organisationer i AVS-landene. |
| --- | --- |

26.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter i AVS-landene og EU-medlemsstaterne samt til de regionale organisationer i AVS-landene.

BESLUTNING (33)

om idrættens rolle som katalysator for uddannelse og fattigdomsbekæmpelse

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes på Malta den 19.-21. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der mødtes på Malta den 19.-21. juni 2017,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen), samt til de efterfølgende ændringer af aftalen, som blev vedtaget i henholdsvis 2005 og 2010 (34), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen), samt til de efterfølgende ændringer af aftalen, som blev vedtaget i henholdsvis 2005 og 2010 (34),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2003 om kvinder og idræt (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 5. juni 2003 om kvinder og idræt (35),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om overholdelse af grundlæggende arbejdsstandarder ved produktion af idrætsartikler til De Olympiske Lege (36), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om overholdelse af grundlæggende arbejdsstandarder ved produktion af idrætsartikler til De Olympiske Lege (36),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2007 om idrættens rolle i forhold til uddannelse (37), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2007 om idrættens rolle i forhold til uddannelse (37),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 8. maj 2008 om hvidbogen om idræt (38), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 8. maj 2008 om hvidbogen om idræt (38),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (39), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (39),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. februar 2017 om en integreret tilgang til idrætspolitik: god forvaltning, tilgængelighed og integritet (40), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. februar 2017 om en integreret tilgang til idrætspolitik: god forvaltning, tilgængelighed og integritet (40),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets erklæring af 16. december 2010 om øget støtte fra EU til breddeidrætten (41), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets erklæring af 16. december 2010 om øget støtte fra EU til breddeidrætten (41),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 11. juli 2007 om idræt (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 11. juli 2007 om idræt (COM(2007)0391),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. december 2005»EU's aktion på området uddannelse gennem idræt: der bygger på resultaterne af idrætsåret« (COM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. december 2005»EU's aktion på området uddannelse gennem idræt: der bygger på resultaterne af idrætsåret« (COM(2005)0680),

| — | der henviser til aftalememorandummet (MoU) om at gøre fodbold til en drivkraft for udvikling i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som blev undertegnet af Europa-Kommissionen og FIFA i 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandummet (MoU) om at gøre fodbold til en drivkraft for udvikling i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet, som blev undertegnet af Europa-Kommissionen og FIFA i 2006,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2010 om idrættens rolle som en kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion (42), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2010 om idrættens rolle som en kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion (42),

| — | der henviser til Punta del Este-erklæringen af december 1999 og til UNESCO's rundbordsmøde om traditionelle idrætsgrene og spil, der omhandler anerkendelse af traditionelle idrætsgrene og spil som en del af en immateriel arv og et symbol på kulturel mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Punta del Este-erklæringen af december 1999 og til UNESCO's rundbordsmøde om traditionelle idrætsgrene og spil, der omhandler anerkendelse af traditionelle idrætsgrene og spil som en del af en immateriel arv og et symbol på kulturel mangfoldighed,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015,

| — | der henviser til dokumentet »Transforming Our World: UN 2030 Development agenda«, som blev vedtaget i september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet »Transforming Our World: UN 2030 Development agenda«, som blev vedtaget i september 2015,

| — | der henviser til den resolution, der blev vedtaget af FN's generalforsamling den 16. december 2016 med titlen »idræt som et middel til at fremme uddannelse, sundhed, udvikling og fred«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den resolution, der blev vedtaget af FN's generalforsamling den 16. december 2016 med titlen »idræt som et middel til at fremme uddannelse, sundhed, udvikling og fred«,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | der henviser til, at retten til at drive sport og få undervisning i idræt er blevet anerkendt som en grundlæggende rettighed for alle og gradvis er blevet integreret i de vigtigste menneskerettighedserklæringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at retten til at drive sport og få undervisning i idræt er blevet anerkendt som en grundlæggende rettighed for alle og gradvis er blevet integreret i de vigtigste menneskerettighedserklæringer;

| B. | der henviser til, at det i artikel 37 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling anføres, at idræt bidrager til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i artikel 37 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling anføres, at idræt bidrager til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling;

| C. | der henviser til, at idræt har vist sig at være et omkostningseffektivt og fleksibelt redskab til at fremme fred og udviklingsmål; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at idræt har vist sig at være et omkostningseffektivt og fleksibelt redskab til at fremme fred og udviklingsmål;

| D. | der henviser til, at idræt er et stærkt socialt redskab, der kan bringe mennesker med forskellig etnisk, kulturel, religiøs, sproglig og socioøkonomisk baggrund sammen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at idræt er et stærkt socialt redskab, der kan bringe mennesker med forskellig etnisk, kulturel, religiøs, sproglig og socioøkonomisk baggrund sammen;

| E. | der henviser til, at omkostningerne i forbindelse med idrætsaktiviteter varierer afhængigt af idrætten; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at omkostningerne i forbindelse med idrætsaktiviteter varierer afhængigt af idrætten;

| F. | der henviser til, at idræt og leg i barndommen kan spille en afgørende rolle i at holde børn og unge uden om situationer, der præges af vold, og kan bidrage til at bekæmpe risikoen for skolefrafald; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at idræt og leg i barndommen kan spille en afgørende rolle i at holde børn og unge uden om situationer, der præges af vold, og kan bidrage til at bekæmpe risikoen for skolefrafald;

| G. | der henviser til, at idræt kan være en kilde og drivkraft for social integration og ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at idræt kan være en kilde og drivkraft for social integration og ligestilling mellem kønnene;

| H. | der henviser til, at fysisk aktivitet er afgørende for uddannelse og sundhed for mennesker i alle livsfaser, og bidrager til deres sociale, fysiske og psykiske udvikling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fysisk aktivitet er afgørende for uddannelse og sundhed for mennesker i alle livsfaser, og bidrager til deres sociale, fysiske og psykiske udvikling;

| I. | der henviser til, at børns ret til at lege og nyde godt af idrætslige aktiviteter er afgørende for deres sundhed og deres fysiske, sociale og personlige udvikling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at børns ret til at lege og nyde godt af idrætslige aktiviteter er afgørende for deres sundhed og deres fysiske, sociale og personlige udvikling;

| J. | der henviser til, at idræt også kan bruges som et effektivt afskrækningsmiddel mod brug af narkotika blandt unge ved at engagere deres tid og energi og som et middel til afhjælpning af sociale lidelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at idræt også kan bruges som et effektivt afskrækningsmiddel mod brug af narkotika blandt unge ved at engagere deres tid og energi og som et middel til afhjælpning af sociale lidelser;

| K. | der henviser til, at idræt kan være et effektivt svar på vold; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at idræt kan være et effektivt svar på vold;

| L. | der henviser til, at idræt kan bidrage til fredsopbygning og konfliktløsning, hvilket fremgår af initiativet »Fodbold for fred«; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at idræt kan bidrage til fredsopbygning og konfliktløsning, hvilket fremgår af initiativet »Fodbold for fred«;

| M. | der henviser til, at idrætslige aktiviteter kan fremme unges lederevner og kendskab til positive sociale normer og hjælpe dem til at genvinde deres selvværd; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at idrætslige aktiviteter kan fremme unges lederevner og kendskab til positive sociale normer og hjælpe dem til at genvinde deres selvværd;

| N. | der henviser til, at princippet om fair play, der er udgangspunktet for konkurrence inden for idræt, hjælper med at fremme moralen i unge og dermed opbygge et sundhedsmæssigt og moralsk samfund; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at princippet om fair play, der er udgangspunktet for konkurrence inden for idræt, hjælper med at fremme moralen i unge og dermed opbygge et sundhedsmæssigt og moralsk samfund;

| O. | der henviser til, at fysisk uddannelse og idræt er vigtige redskaber til at gøre piger og kvinder stærkere og give dem mulighed for at få gavn af den positive virkning på sundhed og psykiske forhold; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at fysisk uddannelse og idræt er vigtige redskaber til at gøre piger og kvinder stærkere og give dem mulighed for at få gavn af den positive virkning på sundhed og psykiske forhold;

| P. | der henviser til forskelsbehandlingen af piger og kvinder i adgangen til idræt, især idrætsgrene, som traditionelt er forbeholdt mænd; |
| --- | --- |

P.

der henviser til forskelsbehandlingen af piger og kvinder i adgangen til idræt, især idrætsgrene, som traditionelt er forbeholdt mænd;

| Q. | der henviser til, at idræt udgør et vigtigt redskab til at fremme kendskab til og respekt for egen krop og sundhed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at idræt udgør et vigtigt redskab til at fremme kendskab til og respekt for egen krop og sundhed;

| R. | der henviser til, at det er vigtigt at fremme adgang til idrætsudøvelse for alle børn og unge og derved fjerne risikoen for enhver form for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er vigtigt at fremme adgang til idrætsudøvelse for alle børn og unge og derved fjerne risikoen for enhver form for forskelsbehandling;

| S. | der henviser til, at idræt også kan bruges til at stimulere kreativitet og innovation blandt unge elever; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at idræt også kan bruges til at stimulere kreativitet og innovation blandt unge elever;

| T. | der henviser til, at indtægter fra idrætsaktiviteter og -arrangementer, hvis de fordeles ligeligt i hele værdikæden, kan skabe job inden for idrætsrelaterede erhverv, træning og kampagner; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at indtægter fra idrætsaktiviteter og -arrangementer, hvis de fordeles ligeligt i hele værdikæden, kan skabe job inden for idrætsrelaterede erhverv, træning og kampagner;

| U. | der henviser til, at tilvejebringelse af støtte på områder, der har relation til afholdelsen af idrætsarrangementer, f.eks. catering og værtskab, kunne fremme diversificeringen af indkomstskabende aktiviteter; der henviser til, at det er afgørende at foretage en nøje og konstant overvågning af anvendelsen af denne støtte for at sikre effektivitet og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at tilvejebringelse af støtte på områder, der har relation til afholdelsen af idrætsarrangementer, f.eks. catering og værtskab, kunne fremme diversificeringen af indkomstskabende aktiviteter; der henviser til, at det er afgørende at foretage en nøje og konstant overvågning af anvendelsen af denne støtte for at sikre effektivitet og gennemsigtighed;

| V. | der henviser til, at samfundsvidenskabelig forskning har konkluderet, at idræt bidrager til at øge bevidstheden om og hjælper med at reducere spredningen af HIV/AIDS; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at samfundsvidenskabelig forskning har konkluderet, at idræt bidrager til at øge bevidstheden om og hjælper med at reducere spredningen af HIV/AIDS;

| W. | der henviser til, at idræt kan bruges som en måde at yde humanitær bistand på, navnlig i forbindelse med konfliktforebyggelse, fred og udsoningsprogrammer samt behandling af psykiske traumer; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at idræt kan bruges som en måde at yde humanitær bistand på, navnlig i forbindelse med konfliktforebyggelse, fred og udsoningsprogrammer samt behandling af psykiske traumer;

| X. | der henviser til, at idræt er et effektivt redskab til at forbedre og styrke deltagernes mentale velfærd; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at idræt er et effektivt redskab til at forbedre og styrke deltagernes mentale velfærd;

| Y. | der henviser til, at idræt kan bidrage til at give et positivt billede af udviklingslandene, og at idrætsbegivenheder kan frembringe enorme muligheder for at skabe bevidsthed om AVS-landenes potentiale; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at idræt kan bidrage til at give et positivt billede af udviklingslandene, og at idrætsbegivenheder kan frembringe enorme muligheder for at skabe bevidsthed om AVS-landenes potentiale;

| Z. | der henviser til, at idræt kan spille en vigtig rolle i bekæmpelsen af racisme, fremmedhad og diskrimination, og at den bidrager til integrationen af mennesker ved at tilsidesætte race, religion og etnicitet; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at idræt kan spille en vigtig rolle i bekæmpelsen af racisme, fremmedhad og diskrimination, og at den bidrager til integrationen af mennesker ved at tilsidesætte race, religion og etnicitet;

| AA. | der henviser til, at idrætten i kraft af sin kommunikationsmæssige styrke kan blive et virkningsfuldt fundraisingredskab; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at idrætten i kraft af sin kommunikationsmæssige styrke kan blive et virkningsfuldt fundraisingredskab;

| AB. | der henviser til, at udviklingslandenes aktive deltagelse i De Olympiske Lege og andre internationale idrætsbegivenheder er afgørende for at skabe inkluderende og retfærdige samfund; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at udviklingslandenes aktive deltagelse i De Olympiske Lege og andre internationale idrætsbegivenheder er afgørende for at skabe inkluderende og retfærdige samfund;

| AC. | der henviser til, at idræt er et centralt instrument til social inklusion og fremme af de menneskelige værdier gensidig respekt, holdarbejde, ærlighed, empati, kommunikation, samarbejde, social retfærdighed, lighed, åbenhed, upartiskhed og venskab; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at idræt er et centralt instrument til social inklusion og fremme af de menneskelige værdier gensidig respekt, holdarbejde, ærlighed, empati, kommunikation, samarbejde, social retfærdighed, lighed, åbenhed, upartiskhed og venskab;

| AD. | der henviser til, at de værdier, som idrætten formidler, bidrager til at udvikle viden, motivation, færdigheder, herunder holdarbejde, fair play, samarbejde, disciplin og tolerance og villighed til at gøre en personlig indsats; der henviser til, at disse færdigheder er afgørende for fremtidig deltagelse i gruppeaktiviteter og arbejdsliv og kan stimulere social samhørighed inden for lokalsamfund og i samfundet; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at de værdier, som idrætten formidler, bidrager til at udvikle viden, motivation, færdigheder, herunder holdarbejde, fair play, samarbejde, disciplin og tolerance og villighed til at gøre en personlig indsats; der henviser til, at disse færdigheder er afgørende for fremtidig deltagelse i gruppeaktiviteter og arbejdsliv og kan stimulere social samhørighed inden for lokalsamfund og i samfundet;

| AE. | der henviser til, at idrætsaktiviteter kan bidrage til at udvikle bæredygtig turisme på lokalt, regionalt og nationalt plan og skabe arbejdspladser; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at idrætsaktiviteter kan bidrage til at udvikle bæredygtig turisme på lokalt, regionalt og nationalt plan og skabe arbejdspladser;

| AF. | der henviser til, at idræt kan have store miljømæssige fodaftryk; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at idræt kan have store miljømæssige fodaftryk;

| 1. | opfordrer Den Europæiske Union til at fremme anvendelsen af idræt i sin udviklingspolitik og fremme bestræbelser på at støtte udviklingen af inkluderende nationale politikker, der imødekommer især de unges, både drenges og pigers, behov og drømme, og til at lægge større vægt på idræt og fysisk aktivitet i de relevante sektorspecifikke strategier; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Den Europæiske Union til at fremme anvendelsen af idræt i sin udviklingspolitik og fremme bestræbelser på at støtte udviklingen af inkluderende nationale politikker, der imødekommer især de unges, både drenges og pigers, behov og drømme, og til at lægge større vægt på idræt og fysisk aktivitet i de relevante sektorspecifikke strategier;

| 2. | bemærker, at Den Europæiske Union følger en langsigtet, holistisk og meget virkningsfuld tilgang, som er udformet med henblik på at understøtte støttemodtagerne på vejen mod uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for at sikre dem et bæredygtigt levebrød; understreger i denne forbindelse nødvendigheden af at udvide omfanget af særlige foranstaltninger, der fremmer idræt på den mest retfærdige og bæredygtige måde som et redskab til et menneskes dannelse samt åndelige og fysiske udvikling; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at Den Europæiske Union følger en langsigtet, holistisk og meget virkningsfuld tilgang, som er udformet med henblik på at understøtte støttemodtagerne på vejen mod uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for at sikre dem et bæredygtigt levebrød; understreger i denne forbindelse nødvendigheden af at udvide omfanget af særlige foranstaltninger, der fremmer idræt på den mest retfærdige og bæredygtige måde som et redskab til et menneskes dannelse samt åndelige og fysiske udvikling;

| 3. | minder om, at god forvaltning skal være en betingelse for idrætsorganisationernes autonomi i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed, ansvarlighed, lige muligheder, social inklusion og demokrati, herunder passende inklusion af interessenter; |
| --- | --- |

3.

minder om, at god forvaltning skal være en betingelse for idrætsorganisationernes autonomi i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed, ansvarlighed, lige muligheder, social inklusion og demokrati, herunder passende inklusion af interessenter;

| 4. | opfordrer til en nøje overvågning af anvendelsen af midler, der afsættes til idræt, for at sikre, at de rent faktisk anvendes til de formål, de er beregnet til; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til en nøje overvågning af anvendelsen af midler, der afsættes til idræt, for at sikre, at de rent faktisk anvendes til de formål, de er beregnet til;

| 5. | opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at bidrage til oprettelsen af etiske standarder og reformer for at sikre, at idræt fuldt ud bidrager til bæredygtig udvikling og fred; understreger især nødvendigheden af en nultolerancepolitik over for korruption og andre former for kriminalitet inden for idræt; understreger, at anvendelsen af principperne for god forvaltning inden for idræt sammen med overvågning, kontrol og passende retlige instrumenter er en afgørende faktor for at udrydde korruption og andre former for uredelighed; |
| --- | --- |

5.

opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at bidrage til oprettelsen af etiske standarder og reformer for at sikre, at idræt fuldt ud bidrager til bæredygtig udvikling og fred; understreger især nødvendigheden af en nultolerancepolitik over for korruption og andre former for kriminalitet inden for idræt; understreger, at anvendelsen af principperne for god forvaltning inden for idræt sammen med overvågning, kontrol og passende retlige instrumenter er en afgørende faktor for at udrydde korruption og andre former for uredelighed;

| 6. | understreger behovet for en nultolerancepolitik mod racistiske slagsange og tilskyndelse til vold og had; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for en nultolerancepolitik mod racistiske slagsange og tilskyndelse til vold og had;

| 7. | opfordrer til, at alle nødvendige foranstaltninger træffes for at forhindre, at kvinder bliver ofre for vold, især af seksuel eller maskulin karakter, i idræt; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at alle nødvendige foranstaltninger træffes for at forhindre, at kvinder bliver ofre for vold, især af seksuel eller maskulin karakter, i idræt;

| 8. | understreger, at fysisk aktivitet og idræt er afgørende for uddannelse og sundhed for mennesker i alle livsfaser; opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at indarbejde idræt og idrætsaktiviteter i læseplanerne og til at støtte disse aktiviteter med passende infrastruktur og metodologi; mener følgelig, at fysisk aktivitet og udøvelsen af fysisk aktivitet og idræt i vid udstrækning bør være en public service-opgave for at sikre lige adgang for alle fra en meget tidlig alder; |
| --- | --- |

8.

understreger, at fysisk aktivitet og idræt er afgørende for uddannelse og sundhed for mennesker i alle livsfaser; opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at indarbejde idræt og idrætsaktiviteter i læseplanerne og til at støtte disse aktiviteter med passende infrastruktur og metodologi; mener følgelig, at fysisk aktivitet og udøvelsen af fysisk aktivitet og idræt i vid udstrækning bør være en public service-opgave for at sikre lige adgang for alle fra en meget tidlig alder;

| 9. | opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at styrke idrættens rolle i deres nationale strategiske politikker og udviklingsplaner; |
| --- | --- |

9.

opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at styrke idrættens rolle i deres nationale strategiske politikker og udviklingsplaner;

| 10. | anmoder navnlig Kommissionen om at integrere idrætten bedre i de vigtigste sektorer inden for udviklingsbistand og til at støtte AVS-landene til proaktivt at løse idrættens sociale og miljømæssige udfordringer, samtidig med at man udvikler bedste praksis og leverer løsninger; |
| --- | --- |

10.

anmoder navnlig Kommissionen om at integrere idrætten bedre i de vigtigste sektorer inden for udviklingsbistand og til at støtte AVS-landene til proaktivt at løse idrættens sociale og miljømæssige udfordringer, samtidig med at man udvikler bedste praksis og leverer løsninger;

| 11. | minder om, at idræt kan være billig og udnytte lokalt- tilgængelige ressourcer; opfordrer derfor indtrængende AVS-landene til at fremme oprettelsen af lokale idrætsorganisationer; opfordrer lokale myndigheder til at sikre adgang til fysiske aktiviteter og til at udvikle tilgængelig idrætsinfrastruktur; tilskynder erhvervslivet til at bidrage til disse mål; |
| --- | --- |

11.

minder om, at idræt kan være billig og udnytte lokalt- tilgængelige ressourcer; opfordrer derfor indtrængende AVS-landene til at fremme oprettelsen af lokale idrætsorganisationer; opfordrer lokale myndigheder til at sikre adgang til fysiske aktiviteter og til at udvikle tilgængelig idrætsinfrastruktur; tilskynder erhvervslivet til at bidrage til disse mål;

| 12. | fremhæver den rolle, som idræt spiller med hensyn til at fremme integration af ugunstigt stillede grupper; fremhæver betydningen af uddannelse gennem idræt; anerkender betydningen af breddeidræt for social integration og tilskynder til initiativer i denne henseende; |
| --- | --- |

12.

fremhæver den rolle, som idræt spiller med hensyn til at fremme integration af ugunstigt stillede grupper; fremhæver betydningen af uddannelse gennem idræt; anerkender betydningen af breddeidræt for social integration og tilskynder til initiativer i denne henseende;

| 13. | fremhæver idrættens vigtige rolle i at fremme frivilligt arbejde, som igen skaber og fremmer samfundets samhørighed, selvrealisering og gensidighed og tjener til at skabe tilgængelige idrætsaktiviteter og arrangementer til overkommelige priser, især på græsrodsplan, og er et vigtigt middel til ikke-formel uddannelse, der bidrager til beskæftigelse af unge; |
| --- | --- |

13.

fremhæver idrættens vigtige rolle i at fremme frivilligt arbejde, som igen skaber og fremmer samfundets samhørighed, selvrealisering og gensidighed og tjener til at skabe tilgængelige idrætsaktiviteter og arrangementer til overkommelige priser, især på græsrodsplan, og er et vigtigt middel til ikke-formel uddannelse, der bidrager til beskæftigelse af unge;

| 14. | opfordrer parterne til at styrke og udvide de offentlige programmer for idræt eller fysisk aktivitet efter skoletid; understreger, at AVS-landene og EU-medlemsstaterne investerer mere i udviklingen af idrætsinfrastruktur og -aktiviteter; finder det nødvendigt at gennemføre strategiplaner for anlæggelse af faciliteter i nærområderne med samme ressourcer til piger som til drenge og infrastrukturer af nationalt omfang, som er nøje afstemt hinanden og ledsages af tilstrækkelige offentlige midler til at udvikle amatøridræt som idræt på højt niveau og til at forhindre, at idrætsfaciliteterne er forbeholdt dem, der har flest midler, og dermed sikre, at idrætsfaciliteterne kan anvendes af alle uden forskel; |
| --- | --- |

14.

opfordrer parterne til at styrke og udvide de offentlige programmer for idræt eller fysisk aktivitet efter skoletid; understreger, at AVS-landene og EU-medlemsstaterne investerer mere i udviklingen af idrætsinfrastruktur og -aktiviteter; finder det nødvendigt at gennemføre strategiplaner for anlæggelse af faciliteter i nærområderne med samme ressourcer til piger som til drenge og infrastrukturer af nationalt omfang, som er nøje afstemt hinanden og ledsages af tilstrækkelige offentlige midler til at udvikle amatøridræt som idræt på højt niveau og til at forhindre, at idrætsfaciliteterne er forbeholdt dem, der har flest midler, og dermed sikre, at idrætsfaciliteterne kan anvendes af alle uden forskel;

| 15. | opfordrer parterne til at udvikle billige og overkommelige programmer til uddannelse af lærere og idrætstrænere; |
| --- | --- |

15.

opfordrer parterne til at udvikle billige og overkommelige programmer til uddannelse af lærere og idrætstrænere;

| 16. | fremhæver det væsentlige mål for kvinders og pigers deltagelse i alle idrætsgrene og understreger behovet for, at parterne giver kvinder og piger lige og rimelig adgang til idræt for at forbedre deres fysiske og mentale sundhed, fremme deres uddannelse, forebygge sexistiske stereotyper og udvikle mere lige samfund; |
| --- | --- |

16.

fremhæver det væsentlige mål for kvinders og pigers deltagelse i alle idrætsgrene og understreger behovet for, at parterne giver kvinder og piger lige og rimelig adgang til idræt for at forbedre deres fysiske og mentale sundhed, fremme deres uddannelse, forebygge sexistiske stereotyper og udvikle mere lige samfund;

| 17. | understreger, at det er nødvendigt at styrke rettighederne for personer med handicap gennem støtte til idrætsaktiviteter og gennem offentlige kampagner og idrætsturneringer; opfordrer indtrængende både EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at implementere inkluderende idrætsprogrammer for personer med handicap, begyndende i skolen; understreger, at handicappede personer bør have lige adgang til alle idrætsfaciliteter, til passende støttepersonale samt til transport og andre ydelser; |
| --- | --- |

17.

understreger, at det er nødvendigt at styrke rettighederne for personer med handicap gennem støtte til idrætsaktiviteter og gennem offentlige kampagner og idrætsturneringer; opfordrer indtrængende både EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at implementere inkluderende idrætsprogrammer for personer med handicap, begyndende i skolen; understreger, at handicappede personer bør have lige adgang til alle idrætsfaciliteter, til passende støttepersonale samt til transport og andre ydelser;

| 18. | fremhæver idrættens enorme potentiale som katalysator for social inklusion; opfordrer derfor indtrængende til, at der tilrettelægges ad hoc idrætsbegivenheder med henblik på at forbedre den sociale inklusion af kvinder og børn, ældre, personer med handicap og etniske/kulturelle mindretal; anbefaler desuden, at disse værdier formidles som en praksis i det daglige, og ikke blot i anledning af idrætsbegivenheder og arrangementer; |
| --- | --- |

18.

fremhæver idrættens enorme potentiale som katalysator for social inklusion; opfordrer derfor indtrængende til, at der tilrettelægges ad hoc idrætsbegivenheder med henblik på at forbedre den sociale inklusion af kvinder og børn, ældre, personer med handicap og etniske/kulturelle mindretal; anbefaler desuden, at disse værdier formidles som en praksis i det daglige, og ikke blot i anledning af idrætsbegivenheder og arrangementer;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne og AVS-landene til at fremme en proaktiv politik, der sikrer kvinder lige adgang til alle idrætsgrene og giver kvinders og mænds idrætsresultater en lige fremtrædende plads; opfordrer de offentlige medier til at sikre ligestilling i dækningen af alle idrætsgrene; tilskynder ligeledes de private medier til at dække kvindernes aktiviteter inden for alle idrætsgrene i sportsaviser; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne og AVS-landene til at fremme en proaktiv politik, der sikrer kvinder lige adgang til alle idrætsgrene og giver kvinders og mænds idrætsresultater en lige fremtrædende plads; opfordrer de offentlige medier til at sikre ligestilling i dækningen af alle idrætsgrene; tilskynder ligeledes de private medier til at dække kvindernes aktiviteter inden for alle idrætsgrene i sportsaviser;

| 20. | opfordrer indtrængende AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at genoptage og fremme traditionelle idrætsgrene ved at skabe og styrke de relevante programmer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at genoptage og fremme traditionelle idrætsgrene ved at skabe og styrke de relevante programmer;

| 21. | opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger, der kan hjælpe unge til at udvikle deres talenter og evner, også i økonomisk krævende idrætsgrene; |
| --- | --- |

21.

opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger, der kan hjælpe unge til at udvikle deres talenter og evner, også i økonomisk krævende idrætsgrene;

| 22. | fremhæver værdien af ikke-konkurrencedygtige og individuelle idrætsgrene og gadelege; |
| --- | --- |

22.

fremhæver værdien af ikke-konkurrencedygtige og individuelle idrætsgrene og gadelege;

| 23. | opfordrer indtrængende Kommissionen og EU's medlemsstater til i lyset af tilsagnet om »ikke at lade nogen i stikken«, som fik en fremtrædende plads i drøftelserne om 2030-dagsordenen, at indarbejde idrætten i udviklingsdagsordener og gøre den til et emne i dialogen med partnerlande; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende Kommissionen og EU's medlemsstater til i lyset af tilsagnet om »ikke at lade nogen i stikken«, som fik en fremtrædende plads i drøftelserne om 2030-dagsordenen, at indarbejde idrætten i udviklingsdagsordener og gøre den til et emne i dialogen med partnerlande;

| 24. | bemærker de positive psykologiske resultater af idrætsaktiviteter, der anvendes i forbindelse med humanitær bistand og nødhjælpsaktiviteter; opfordrer derfor indtrængende alle relevante AVS- og EU-aktører til at indarbejde en idrætsdimension i deres strategier for humanitær bistand; |
| --- | --- |

24.

bemærker de positive psykologiske resultater af idrætsaktiviteter, der anvendes i forbindelse med humanitær bistand og nødhjælpsaktiviteter; opfordrer derfor indtrængende alle relevante AVS- og EU-aktører til at indarbejde en idrætsdimension i deres strategier for humanitær bistand;

| 25. | bemærker, at den del af idrætssektoren, der har høje fortjenester, godt kunne involvere sig mere i at støtte sociale udviklingsaktiviteter, f.eks. en struktureret kombination af idrætsaktiviteter med uddannelse, livsfærdigheder og sundhedsprogrammer; opfordrer derfor EU-medlemslandene og AVS-landene til at forhandle programmer med idrætssektoren, f.eks. ved at følge eksemplet fra aftalememorandummet fra 2006, som Kommissionen og FIFA undertegnede; anbefaler, at idræt også fremmes på breddeniveau, for at udvide uhindret adgang i landdistrikter og fjerntliggende områder; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at den del af idrætssektoren, der har høje fortjenester, godt kunne involvere sig mere i at støtte sociale udviklingsaktiviteter, f.eks. en struktureret kombination af idrætsaktiviteter med uddannelse, livsfærdigheder og sundhedsprogrammer; opfordrer derfor EU-medlemslandene og AVS-landene til at forhandle programmer med idrætssektoren, f.eks. ved at følge eksemplet fra aftalememorandummet fra 2006, som Kommissionen og FIFA undertegnede; anbefaler, at idræt også fremmes på breddeniveau, for at udvide uhindret adgang i landdistrikter og fjerntliggende områder;

| 26. | opfordrer indtrængende parterne til at udvikle EU-AVS-mobilitetsprogrammer og passende foranstaltninger for unge amatøridrætsfolk og -trænere med henblik på at give dem mulighed for at lære nye træningsmetoder; opfordrer til at visumlempelsesaftaler betragtes som en del af sådanne mobilitetsprogrammer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer indtrængende parterne til at udvikle EU-AVS-mobilitetsprogrammer og passende foranstaltninger for unge amatøridrætsfolk og -trænere med henblik på at give dem mulighed for at lære nye træningsmetoder; opfordrer til at visumlempelsesaftaler betragtes som en del af sådanne mobilitetsprogrammer;

| 27. | tilskynder lokale organer til at arbejde sammen og med andre sektorer med henblik på at udvikle idrætsinitiativer på grænseoverskridende og regionalt plan; |
| --- | --- |

27.

tilskynder lokale organer til at arbejde sammen og med andre sektorer med henblik på at udvikle idrætsinitiativer på grænseoverskridende og regionalt plan;

| 28. | bemærker manglen på infrastruktur til amatøridræt og kvalificeret personale med speciale i fysisk aktivitet i AVS-landene; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at yde ekspertise og fremme mobilitetsordninger mellem AVS-landene og EU's medlemsstater med henblik på at uddanne kvalificerede idrætslærere; |
| --- | --- |

28.

bemærker manglen på infrastruktur til amatøridræt og kvalificeret personale med speciale i fysisk aktivitet i AVS-landene; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at yde ekspertise og fremme mobilitetsordninger mellem AVS-landene og EU's medlemsstater med henblik på at uddanne kvalificerede idrætslærere;

| 29. | beklager, at kvinder er underrepræsenteret blandt trænere, dommere, læger, teknikere og ledere; opfordrer AVS-EU-landene til at fremme specifikke programmer til sikring af kvinders deltagelse på disse områder; |
| --- | --- |

29.

beklager, at kvinder er underrepræsenteret blandt trænere, dommere, læger, teknikere og ledere; opfordrer AVS-EU-landene til at fremme specifikke programmer til sikring af kvinders deltagelse på disse områder;

| 30. | understreger, at det er vigtigt at fremme aftaler om »dobbelte karrierer«, som gør det muligt for atleter at kombinere deres idrætskarriere med uddannelse og arbejde og at påbegynde en ny karriere, når idrætskarrieren er forbi; |
| --- | --- |

30.

understreger, at det er vigtigt at fremme aftaler om »dobbelte karrierer«, som gør det muligt for atleter at kombinere deres idrætskarriere med uddannelse og arbejde og at påbegynde en ny karriere, når idrætskarrieren er forbi;

| 31. | anbefaler vigtigheden af at tilskynde til idrætsaktiviteter som en vigtig måde til personlig og kollektiv udvikling og ikke kun som en karriere, for at undgå risikoen for at skabe falske illusioner hos de unge; |
| --- | --- |

31.

anbefaler vigtigheden af at tilskynde til idrætsaktiviteter som en vigtig måde til personlig og kollektiv udvikling og ikke kun som en karriere, for at undgå risikoen for at skabe falske illusioner hos de unge;

| 32. | anmoder Kommissionen om at støtte indsamling af data og forskning med henblik på at vurdere idrættens positive indvirkning på udvikling og social inklusion; |
| --- | --- |

32.

anmoder Kommissionen om at støtte indsamling af data og forskning med henblik på at vurdere idrættens positive indvirkning på udvikling og social inklusion;

| 33. | opfordrer AVS-lande og EU-medlemsstater, der tillægger de samme idrætsgrene stor betydning, til at indgå bilaterale aftaler om teknisk bistand og udveksling af idrætsudøvere og ekspertise; erkender endvidere, at professionelle klubber og NGO'er kan spille en vigtig rolle i at yde trænerekspertise; |
| --- | --- |

33.

opfordrer AVS-lande og EU-medlemsstater, der tillægger de samme idrætsgrene stor betydning, til at indgå bilaterale aftaler om teknisk bistand og udveksling af idrætsudøvere og ekspertise; erkender endvidere, at professionelle klubber og NGO'er kan spille en vigtig rolle i at yde trænerekspertise;

| 34. | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at finansiere idrætsaktiviteter rettet mod teenagere og unge, der er i fare for narkotikamisbrug og andre sociale onder; |
| --- | --- |

34.

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne og AVS-landene til at finansiere idrætsaktiviteter rettet mod teenagere og unge, der er i fare for narkotikamisbrug og andre sociale onder;

| 35. | beklager de meget ringe omfang af sponsorering inden for kvindeidræt; opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at sikre ligestilling i fremme af idræt; |
| --- | --- |

35.

beklager de meget ringe omfang af sponsorering inden for kvindeidræt; opfordrer AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at sikre ligestilling i fremme af idræt;

| 36. | opfordrer indtrængende regeringerne i AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at fremme og anerkende kreativitet og innovation, og ønsker desuden, at EU-landene bistår AVS-landene med at finansiere idrætsinfrastruktur, således at arbejdsløse unge kan bruge disse faciliteter til at udvikle sig i stedet for at emigrere til EU og andre steder; |
| --- | --- |

36.

opfordrer indtrængende regeringerne i AVS-landene og EU-medlemsstaterne til at fremme og anerkende kreativitet og innovation, og ønsker desuden, at EU-landene bistår AVS-landene med at finansiere idrætsinfrastruktur, således at arbejdsløse unge kan bruge disse faciliteter til at udvikle sig i stedet for at emigrere til EU og andre steder;

| 37. | gentager, at fysisk uddannelse i skolen er et vigtigt startsted for at børn kan lære livskompetencer og erhverve værdier, viden og forståelse, der hjælper dem med at udvikle positive mønstre for livslang fysisk aktivitet, trivsel samt sund livsstil og adfærd; |
| --- | --- |

37.

gentager, at fysisk uddannelse i skolen er et vigtigt startsted for at børn kan lære livskompetencer og erhverve værdier, viden og forståelse, der hjælper dem med at udvikle positive mønstre for livslang fysisk aktivitet, trivsel samt sund livsstil og adfærd;

| 38. | bemærker idrættens positive rolle for flygtninge, asylansøgere og fordrevne personer ved at tilbyde en følelse af normalitet og struktur i destabiliserende miljøer og opfordrer indtrængende til oprettelse af programmer, der tilskynder disse personers deltagelse i idræt; |
| --- | --- |

38.

bemærker idrættens positive rolle for flygtninge, asylansøgere og fordrevne personer ved at tilbyde en følelse af normalitet og struktur i destabiliserende miljøer og opfordrer indtrængende til oprettelse af programmer, der tilskynder disse personers deltagelse i idræt;

| 39. | understreger betydningen af idræt ved reintegrering af børnearbejdere og -soldater i samfundet og som et redskab til at mobilisere imod børnearbejde og rekrutteringen af børn som soldater; |
| --- | --- |

39.

understreger betydningen af idræt ved reintegrering af børnearbejdere og -soldater i samfundet og som et redskab til at mobilisere imod børnearbejde og rekrutteringen af børn som soldater;

| 40. | understreger idrættens vigtige rolle i beskyttelsen af unge mod menneskehandel og som et redskab til at bekæmpe denne praksis; |
| --- | --- |

40.

understreger idrættens vigtige rolle i beskyttelsen af unge mod menneskehandel og som et redskab til at bekæmpe denne praksis;

| 41. | fremhæver idrættens rolle som et middel til at bekæmpe spredning og virkning af HIV/AIDS ved at indarbejde forebyggelsesprogrammer i idrætsaktiviteter; |
| --- | --- |

41.

fremhæver idrættens rolle som et middel til at bekæmpe spredning og virkning af HIV/AIDS ved at indarbejde forebyggelsesprogrammer i idrætsaktiviteter;

| 42. | understreger behovet for, at idrætslige organer skal være miljømæssigt ansvarlige, minimere idrættens indvirkning på miljøet og skabe et rent og sikkert miljø for deltagere til at engagere sig i idræt; |
| --- | --- |

42.

understreger behovet for, at idrætslige organer skal være miljømæssigt ansvarlige, minimere idrættens indvirkning på miljøet og skabe et rent og sikkert miljø for deltagere til at engagere sig i idræt;

| 43. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter i AVS-landene og EU-medlemsstaterne samt til de regionale organisationer i AVS-landene. |
| --- | --- |

43.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter i AVS-landene og EU-medlemsstaterne samt til de regionale organisationer i AVS-landene.

BESLUTNING (43)

om sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen:

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der mødtes i St. Julian’s (Malta) den 19.-21. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der mødtes i St. Julian’s (Malta) den 19.-21. juni 2017,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 og ændret i Luxembourg den 25. juni 2005 og Ouagadougou den 22. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 og ændret i Luxembourg den 25. juni 2005 og Ouagadougou den 22. juni 2010,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af FN’s generalforsamling New York den 25. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af FN’s generalforsamling New York den 25. september 2015,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Den Afrikanske Union, De Forenede Nationer, Det Vestlige Afrikas Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Union af 7. marts 2017 om gennemførelsen af aftalen om fred og forsoning i Mali fra Algierprocessen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Den Afrikanske Union, De Forenede Nationer, Det Vestlige Afrikas Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Union af 7. marts 2017 om gennemførelsen af aftalen om fred og forsoning i Mali fra Algierprocessen,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2295 (2016) af 29. juni 2016 om fornyelse af mandatet for De Forenede Nationers Multidimensionale Integrerede Stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2295 (2016) af 29. juni 2016 om fornyelse af mandatet for De Forenede Nationers Multidimensionale Integrerede Stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2337 (2017) af 19. januar 2017 om fredskonsolidering i Vestafrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2337 (2017) af 19. januar 2017 om fredskonsolidering i Vestafrika,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2349 (2017) af 31. marts 2017 om fred og sikkerhed i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2349 (2017) af 31. marts 2017 om fred og sikkerhed i Afrika,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2100 (2013) af 25. april 2013 om oprettelse af De Forenede Nationers Multidimensionale Integrerede Stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA) og FN's Sikkerhedsråds afgørelse nr. S/2013/354 om vedtagelse af FN's integrerede strategi for Sahel-regionen i juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2100 (2013) af 25. april 2013 om oprettelse af De Forenede Nationers Multidimensionale Integrerede Stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA) og FN's Sikkerhedsråds afgørelse nr. S/2013/354 om vedtagelse af FN's integrerede strategi for Sahel-regionen i juni 2013,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 8. april 2013 til FN's Sikkerhedsråd om Vestsahara, navnlig dens henvisning til den tætte forbindelse mellem Vestsahara og situationen i Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 8. april 2013 til FN's Sikkerhedsråd om Vestsahara, navnlig dens henvisning til den tætte forbindelse mellem Vestsahara og situationen i Sahel,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 17. juni 2013 til FN's Sikkerhedsråd om grænseoverskridende organiseret kriminalitet og ulovlig narkotikahandel i Vestafrika og Sahel-regionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 17. juni 2013 til FN's Sikkerhedsråd om grænseoverskridende organiseret kriminalitet og ulovlig narkotikahandel i Vestafrika og Sahel-regionen,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds endelige rapport fra ekspertpanelet, der blev oprettet i henhold til resolution 1973 (2011) om Libyen af 19. februar 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds endelige rapport fra ekspertpanelet, der blev oprettet i henhold til resolution 1973 (2011) om Libyen af 19. februar 2014,

| — | der henviser til erklæringen af 10. februar 2016 fra FN’s generalsekretærs særlige udsending for Sahel til Sikkerhedsrådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 10. februar 2016 fra FN’s generalsekretærs særlige udsending for Sahel til Sikkerhedsrådet,

| — | der henviser til den afrikanske pagt om menneskerettigheder og folkenes rettigheder af 27. juni 1981 i Nairobi (Kenya), |
| --- | --- |

—

der henviser til den afrikanske pagt om menneskerettigheder og folkenes rettigheder af 27. juni 1981 i Nairobi (Kenya),

| — | der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse af 30. januar 2007 i Addis Abeba (Etiopien), |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse af 30. januar 2007 i Addis Abeba (Etiopien),

| — | der henviser til Sahel G5-konventionen, undertegnet i Nouakchott (Mauretanien) af Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien og Niger den 19. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sahel G5-konventionen, undertegnet i Nouakchott (Mauretanien) af Burkina Faso, Tchad, Mali, Mauretanien og Niger den 19. december 2014,

| — | der henviser til den politiske erklæring fra Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) om forebyggelse af narkotikamisbrug, ulovlig narkotikahandel og organiseret kriminalitet i Vestafrika og den tilhørende Praiahandlingsplan 2008-2011, der blev vedtaget i 2008 og efterfulgt af den nye handlingsplan 2016-2020 vedtaget i Abuja i september 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske erklæring fra Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) om forebyggelse af narkotikamisbrug, ulovlig narkotikahandel og organiseret kriminalitet i Vestafrika og den tilhørende Praiahandlingsplan 2008-2011, der blev vedtaget i 2008 og efterfulgt af den nye handlingsplan 2016-2020 vedtaget i Abuja i september 2016,

| — | der henviser til den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og 16 vestafrikanske stater, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) og Den Vestafrikanske Økonomiske og Monetære Union (UEMOA), |
| --- | --- |

—

der henviser til den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og 16 vestafrikanske stater, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) og Den Vestafrikanske Økonomiske og Monetære Union (UEMOA),

| — | der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi, der blev vedtaget i 2007 og til køreplanen for samarbejde mellem EU og Afrika (2014-2017), der blev vedtaget på det fjerde topmøde mellem EU og Afrika i april 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles Afrika-EU-strategi, der blev vedtaget i 2007 og til køreplanen for samarbejde mellem EU og Afrika (2014-2017), der blev vedtaget på det fjerde topmøde mellem EU og Afrika i april 2014,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 4. maj 2017 fra Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand for Europa-Kommissionen (HR/NF) til en fornyet drivkraft for partnerskabet mellem Afrika og EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 4. maj 2017 fra Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og næstformand for Europa-Kommissionen (HR/NF) til en fornyet drivkraft for partnerskabet mellem Afrika og EU,

| — | der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som blev forelagt af NF/HR den 28. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik, som blev forelagt af NF/HR den 28. juni 2016,

| — | der henviser til EU's strategi for sikkerhed og udvikling i Sahel-regionen, der blev vedtaget i marts 2011 og til EU's Sahel-regionale handlingsplan 2015-2020, der blev vedtaget den 20. april 2015 og opdateret i juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategi for sikkerhed og udvikling i Sahel-regionen, der blev vedtaget i marts 2011 og til EU's Sahel-regionale handlingsplan 2015-2020, der blev vedtaget den 20. april 2015 og opdateret i juni 2016,

| — | der henviser til EU-trustfonden for Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-trustfonden for Afrika,

| — | der henviser til handlingsplanerne for den europæiske naboskabspolitik (ENP), der blev iværksat i 2003 og revideret i november 2015 og associeringsaftalerne for Algeriet og Marokko, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanerne for den europæiske naboskabspolitik (ENP), der blev iværksat i 2003 og revideret i november 2015 og associeringsaftalerne for Algeriet og Marokko,

| — | der henviser til Europa-Kommissionens humanitære gennemførelsesplan for Sahel vedtaget i 2014 (EPP) og lanceringen af den globale alliance til styrkelse af modstandsdygtighed for Sahel og Vestafrika (AGIR) i 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Kommissionens humanitære gennemførelsesplan for Sahel vedtaget i 2014 (EPP) og lanceringen af den globale alliance til styrkelse af modstandsdygtighed for Sahel og Vestafrika (AGIR) i 2012,

| — | der henviser til lanceringen af EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FUSP) kapacitetsopbygningsmission (EUCAP Sahel Niger) i juli 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til lanceringen af EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FUSP) kapacitetsopbygningsmission (EUCAP Sahel Niger) i juli 2012,

| — | der henviser til lanceringen af EU's FSFP-uddannelsesmission (EUTM) i Mali i februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til lanceringen af EU's FSFP-uddannelsesmission (EUTM) i Mali i februar 2013,

| — | der henviser til EU's integrerede grænsemission i Libyen (EUBAM Libyen), der blev oprettet i 2013 og som skal løbe indtil august 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's integrerede grænsemission i Libyen (EUBAM Libyen), der blev oprettet i 2013 og som skal løbe indtil august 2017,

| — | der henviser til Rådet for Den Europæiske Unions konklusioner af 19. juni 2017 om Mali og Sahel, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådet for Den Europæiske Unions konklusioner af 19. juni 2017 om Mali og Sahel,

| A. | der henviser til, at Sahel-Sahara-regionen er en af de mest underudviklede dele af det afrikanske kontinent og en af verdens fattigste regioner, der lider af en ulig indkomstfordeling; der henviser til, at regionen er blevet hårdt ramt af forskellige udfordringer, herunder politiske chok og ustabilitet, systemisk fattigdom og ulighed, væbnede konflikter, naturkatastrofer og eksplosiv demografisk vækst og en vedvarende mangel på statslig kapacitet og statslig myndighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Sahel-Sahara-regionen er en af de mest underudviklede dele af det afrikanske kontinent og en af verdens fattigste regioner, der lider af en ulig indkomstfordeling; der henviser til, at regionen er blevet hårdt ramt af forskellige udfordringer, herunder politiske chok og ustabilitet, systemisk fattigdom og ulighed, væbnede konflikter, naturkatastrofer og eksplosiv demografisk vækst og en vedvarende mangel på statslig kapacitet og statslig myndighed;

| B. | der henviser til, at udfordringerne i regionen har gjort udbredelsen af terroristgrupper såsom Al-Qaeda i Maghreb (AQIM), Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine og Al Shabaab nemmere; der henviser til, at deres tilstedeværelse yderligere har undermineret sikkerheden og økonomien, forværret ekstrem fattigdom og gjort landene i regionen til en forsyningszone for ekstremister og gjort unge mennesker sårbare over for rekruttering af terrorister; der henviser til, at kvinder er særlig sårbare over for usikkerhed og kriminelle aktiviteter i regionen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udfordringerne i regionen har gjort udbredelsen af terroristgrupper såsom Al-Qaeda i Maghreb (AQIM), Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine og Al Shabaab nemmere; der henviser til, at deres tilstedeværelse yderligere har undermineret sikkerheden og økonomien, forværret ekstrem fattigdom og gjort landene i regionen til en forsyningszone for ekstremister og gjort unge mennesker sårbare over for rekruttering af terrorister; der henviser til, at kvinder er særlig sårbare over for usikkerhed og kriminelle aktiviteter i regionen;

| C. | der henviser til, at regionen er stærkt påvirket af konsekvenserne af klimaændringerne og meget udsat for tørke, ekstremt vejr, oversvømmelser, jordforringelse og fødevareusikkerhed; der henviser til, at klimarisici primært påvirker de mest sårbare befolkninger og deres levebrød, men også fremmer konflikter og har store økonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at regionen er stærkt påvirket af konsekvenserne af klimaændringerne og meget udsat for tørke, ekstremt vejr, oversvømmelser, jordforringelse og fødevareusikkerhed; der henviser til, at klimarisici primært påvirker de mest sårbare befolkninger og deres levebrød, men også fremmer konflikter og har store økonomiske konsekvenser;

| D. | der henviser til, at problemerne i Sahel og Lake Chad-regionen er af grænseoverskridende karakter og nært forbundet, og derfor kun kan løses gennem en holistisk regional strategi; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at problemerne i Sahel og Lake Chad-regionen er af grænseoverskridende karakter og nært forbundet, og derfor kun kan løses gennem en holistisk regional strategi;

| E. | der henviser til, at forværrede sikkerhedsforhold udgør en udfordring for udviklingssamarbejdet og en begrænsning af humanitær bistand, hvilket yderligere forøger regionens sårbarhed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forværrede sikkerhedsforhold udgør en udfordring for udviklingssamarbejdet og en begrænsning af humanitær bistand, hvilket yderligere forøger regionens sårbarhed;

| F. | der henviser til, at ustabilitet er blevet forværret af de seneste konflikter i regionen, navnlig i Mali, Nigeria, Den Centralafrikanske Republik og Libyen; der henviser til, at især den libyske konflikt har haft alvorlige regionale sikkerhedsmæssige konsekvenser; der henviser til, at strømmen af tilbagevendende krigere og ulovlige våben fra Libyen har påvirket sikkerhedssituationen i lande som Mali, Tchad og Niger negativt og forværret de udfordringer, regionen allerede stod over for; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ustabilitet er blevet forværret af de seneste konflikter i regionen, navnlig i Mali, Nigeria, Den Centralafrikanske Republik og Libyen; der henviser til, at især den libyske konflikt har haft alvorlige regionale sikkerhedsmæssige konsekvenser; der henviser til, at strømmen af tilbagevendende krigere og ulovlige våben fra Libyen har påvirket sikkerhedssituationen i lande som Mali, Tchad og Niger negativt og forværret de udfordringer, regionen allerede stod over for;

| G. | der henviser til, at der ikke kan være bæredygtig udvikling uden sikkerhed; der henviser til, at disse konflikter har direkte og alvorlige konsekvenser for borgernes sikkerhed og velbefindende i nabolandene, herunder EU, da de i stigende grad spredes i form af terrorisme og massive flygtningestrømme; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der ikke kan være bæredygtig udvikling uden sikkerhed; der henviser til, at disse konflikter har direkte og alvorlige konsekvenser for borgernes sikkerhed og velbefindende i nabolandene, herunder EU, da de i stigende grad spredes i form af terrorisme og massive flygtningestrømme;

| H. | der henviser til, at svag regeringsførelse og indgroet korruption hindrer udviklingen af en effektiv sikkerhedssektor og bekæmpelsen af terrorister og kriminelle netværk; der henviser til, at regionen er blevet et stadig vigtigere transitpunkt for narkotika- og våbenhandelsnetværk; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at svag regeringsførelse og indgroet korruption hindrer udviklingen af en effektiv sikkerhedssektor og bekæmpelsen af terrorister og kriminelle netværk; der henviser til, at regionen er blevet et stadig vigtigere transitpunkt for narkotika- og våbenhandelsnetværk;

| I. | der henviser til, at EU i 2011 vedtog sin strategi for sikkerhed og udvikling i Sahel, efterfulgt af den regionale handlingsplan for Sahel 2015-2020, som begge indeholder en samlet tilgang til EU's engagement med landene i regionen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU i 2011 vedtog sin strategi for sikkerhed og udvikling i Sahel, efterfulgt af den regionale handlingsplan for Sahel 2015-2020, som begge indeholder en samlet tilgang til EU's engagement med landene i regionen;

| J. | der henviser til, at der er gjort en indsats for at øge koordineringen af forskellige politikker og instrumenter på globalt, nationalt og regionalt plan, men at der stadig mangler langsigtede og varige resultater; der henviser til, at situationen i Sahel og Lake Chad-regionen kræver samordning af ressourcer og et mere bekræftende politisk engagement fra det internationale samfund samt de lokale myndigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er gjort en indsats for at øge koordineringen af forskellige politikker og instrumenter på globalt, nationalt og regionalt plan, men at der stadig mangler langsigtede og varige resultater; der henviser til, at situationen i Sahel og Lake Chad-regionen kræver samordning af ressourcer og et mere bekræftende politisk engagement fra det internationale samfund samt de lokale myndigheder;

| K. | der henviser til, at adskillige Sahel-stater har oprettet Sahel G5 for at skabe et gunstigt forum for dialog og koordinering; der henviser til, at G5-topmødet den 6. februar 2017 besluttede at oprette en fælles militærstyrke i Sahel; der henviser til, at EU forpligtede sig til at bidrage med 50 mio. EUR til dette; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at adskillige Sahel-stater har oprettet Sahel G5 for at skabe et gunstigt forum for dialog og koordinering; der henviser til, at G5-topmødet den 6. februar 2017 besluttede at oprette en fælles militærstyrke i Sahel; der henviser til, at EU forpligtede sig til at bidrage med 50 mio. EUR til dette;

| L. | der henviser til, at 42 millioner mennesker i øjeblikket enten er alvorligt eller moderat ramt af fødevaremangel, herunder 9,3 millioner, der har brug for akut fødevarehjælp; der henviser til, at disse tal forventes at stige på grund af de igangværende konflikter og usikkerhed, idet i alt 53 millioner mennesker vurderes at være ramt af fødevaremangel inden august 2017; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 42 millioner mennesker i øjeblikket enten er alvorligt eller moderat ramt af fødevaremangel, herunder 9,3 millioner, der har brug for akut fødevarehjælp; der henviser til, at disse tal forventes at stige på grund af de igangværende konflikter og usikkerhed, idet i alt 53 millioner mennesker vurderes at være ramt af fødevaremangel inden august 2017;

| M. | der henviser til, at EU er en af de største bidragsydere til humanitær bistand til Sahel, idet den i 2016 har bidraget med 299 mio. EUR til støtte for mennesker, der er ramt af alvorlig fødevare- og ernæringsusikkerhed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU er en af de største bidragsydere til humanitær bistand til Sahel, idet den i 2016 har bidraget med 299 mio. EUR til støtte for mennesker, der er ramt af alvorlig fødevare- og ernæringsusikkerhed;

| N. | der henviser til, at franske Serval-styrker og AFISMA (den afrikanske ledede internationale støttemission til Mali), styrket af tchadiske styrker og også Operation Barkhane og MINUSMA's tilstedeværelse samt indsatsen i forbindelse med den fælles multinationale styrke har hjulpet med at drive jihadistiske grupper ud af nogle områder af Mali og svækket Boko Haram i Lake Chad-regionen, men har ikke helt besejret nogen af grupperne endnu; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at franske Serval-styrker og AFISMA (den afrikanske ledede internationale støttemission til Mali), styrket af tchadiske styrker og også Operation Barkhane og MINUSMA's tilstedeværelse samt indsatsen i forbindelse med den fælles multinationale styrke har hjulpet med at drive jihadistiske grupper ud af nogle områder af Mali og svækket Boko Haram i Lake Chad-regionen, men har ikke helt besejret nogen af grupperne endnu;

| O. | der henviser til, at usikkerhed i hele regionen har forårsaget hidtil usete forskydningsniveauer, især til nabolandene; der henviser til, at Sahel har været både udgangspunktet og et punkt på migrationsruten for de fleste indvandrere, der søger at komme til Europa; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at usikkerhed i hele regionen har forårsaget hidtil usete forskydningsniveauer, især til nabolandene; der henviser til, at Sahel har været både udgangspunktet og et punkt på migrationsruten for de fleste indvandrere, der søger at komme til Europa;

| 1. | anser det for afgørende at sikre sammenhæng mellem politikkerne for sikkerhed, forsvar, humanitær bistand og udviklingssamarbejde under hensyntagen til situationen i Sahel og Lake Chad-regionen; mener, at styrkelse af politisk stabilitet, sikkerhed, god regeringsførelse, social samhørighed, økonomiske og uddannelsesmæssige muligheder i Sahel og Lake Tchad Basin-lande er nøglen til at fremme en bæredygtig udvikling og udrydde terroristiske og kriminelle netværk i Sahel; |
| --- | --- |

1.

anser det for afgørende at sikre sammenhæng mellem politikkerne for sikkerhed, forsvar, humanitær bistand og udviklingssamarbejde under hensyntagen til situationen i Sahel og Lake Chad-regionen; mener, at styrkelse af politisk stabilitet, sikkerhed, god regeringsførelse, social samhørighed, økonomiske og uddannelsesmæssige muligheder i Sahel og Lake Tchad Basin-lande er nøglen til at fremme en bæredygtig udvikling og udrydde terroristiske og kriminelle netværk i Sahel;

| 2. | fordømmer kraftigt alle terrorhandlinger og krænkelser af menneskerettigheder i Sahel- og Lake Chad-regionen, herunder dem, der involverer vold mod civile befolkninger, navnlig kvinder og børn, kidnapninger, drab, gidseltagning, plyndring og ødelæggelse af civile ejendomme; samt terrorangreb rettet mod sikkerhedsstyrker; |
| --- | --- |

2.

fordømmer kraftigt alle terrorhandlinger og krænkelser af menneskerettigheder i Sahel- og Lake Chad-regionen, herunder dem, der involverer vold mod civile befolkninger, navnlig kvinder og børn, kidnapninger, drab, gidseltagning, plyndring og ødelæggelse af civile ejendomme; samt terrorangreb rettet mod sikkerhedsstyrker;

| 3. | minder om den stærke sammenhæng mellem udvikling og
  sikkerhed
  , da fattigdom ofte er både den oprindelige kilde til og resultatet af konflikter; påpeger, at hele regionen vil forblive sårbar, så længe ustabilitet råder i Libyen; understreger, at terrortruslerne kun vil kunne udryddes gennem fælles, samordnet og koordineret handling; opfordrer EU og dets medlemsstater til aktivt at fremme og tilskynde samordningen med Den Afrikanske Union (AU) og Ecowas i forbindelse med andre vigtige aktører som Den Arabiske Liga, FN, USA og Maghreb-landene; |
| --- | --- |

3.

minder om den stærke sammenhæng mellem udvikling og
  sikkerhed
  , da fattigdom ofte er både den oprindelige kilde til og resultatet af konflikter; påpeger, at hele regionen vil forblive sårbar, så længe ustabilitet råder i Libyen; understreger, at terrortruslerne kun vil kunne udryddes gennem fælles, samordnet og koordineret handling; opfordrer EU og dets medlemsstater til aktivt at fremme og tilskynde samordningen med Den Afrikanske Union (AU) og Ecowas i forbindelse med andre vigtige aktører som Den Arabiske Liga, FN, USA og Maghreb-landene;

| 4. | tilskynder alle partnere til at arbejde sammen om at udvikle en sammenhængende og robust strategi for Sahel og Lake Chad Basin-regionen med det formål at forbedre regeringsførelse og statslige og regionale institutioners ansvarlighed og legitimitet, øge sikkerheden og tackle radikalisering og handlen med mennesker, våben og narkotika; opfordrer i den forbindelse til at MINUSMA's mandat bliver revideret; |
| --- | --- |

4.

tilskynder alle partnere til at arbejde sammen om at udvikle en sammenhængende og robust strategi for Sahel og Lake Chad Basin-regionen med det formål at forbedre regeringsførelse og statslige og regionale institutioners ansvarlighed og legitimitet, øge sikkerheden og tackle radikalisering og handlen med mennesker, våben og narkotika; opfordrer i den forbindelse til at MINUSMA's mandat bliver revideret;

| 5. | minder om det primære ansvar hos regionernes regeringer for stabilisering af de politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige situationer i deres lande; |
| --- | --- |

5.

minder om det primære ansvar hos regionernes regeringer for stabilisering af de politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige situationer i deres lande;

| 6. | opfordrer regeringerne i Sahel og Lake Chad Basin-regionen til at udvikle en omfattende strategi, der tager fat på de grundlæggende årsager til terrorisme; gentager i denne sammenhæng, at en militær tilgang alene ikke vil være tilstrækkelig til at modvirke oprør og terrorisme; |
| --- | --- |

6.

opfordrer regeringerne i Sahel og Lake Chad Basin-regionen til at udvikle en omfattende strategi, der tager fat på de grundlæggende årsager til terrorisme; gentager i denne sammenhæng, at en militær tilgang alene ikke vil være tilstrækkelig til at modvirke oprør og terrorisme;

| 7. | gør særlig opmærksom på udfordringerne med god regeringsførelse, statsopbygning, straffrihed og menneskerettigheder i regionen; insisterer på, at partnerskab med og mellem disse lande bør fokusere på etablering af retsstatsprincippet og upartiske institutioner i overensstemmelse med forpligtelsen fra alle partnere i mål 16 under bæredygtig udvikling om fred og retfærdighed; |
| --- | --- |

7.

gør særlig opmærksom på udfordringerne med god regeringsførelse, statsopbygning, straffrihed og menneskerettigheder i regionen; insisterer på, at partnerskab med og mellem disse lande bør fokusere på etablering af retsstatsprincippet og upartiske institutioner i overensstemmelse med forpligtelsen fra alle partnere i mål 16 under bæredygtig udvikling om fred og retfærdighed;

| 8. | anser det for nødvendigt at tackle de grundlæggende årsager til ustabilitet og tvungen og uregelmæssig migration, nemlig fattigdom, manglende økonomiske muligheder, væbnet konflikt, dårlig regeringsførelse, klimaændringer, krænkelser af menneskerettigheder, ulighed og handelspolitikker, der ikke løser disse udfordringer; |
| --- | --- |

8.

anser det for nødvendigt at tackle de grundlæggende årsager til ustabilitet og tvungen og uregelmæssig migration, nemlig fattigdom, manglende økonomiske muligheder, væbnet konflikt, dårlig regeringsførelse, klimaændringer, krænkelser af menneskerettigheder, ulighed og handelspolitikker, der ikke løser disse udfordringer;

| 9. | er overbevist om, at den private sektor også skal spille en vigtig rolle i udviklingen i regionen og handle inden for obligatoriske lovrammer, der definerer erhvervslivets ansvar for respekt for menneskerettigheder, sociale og miljømæssige rettigheder, herunder ved at sikre transparent forretningsmæssig adfærd for at sikre, at der ikke er privat finansiering af væbnede grupper |
| --- | --- |

9.

er overbevist om, at den private sektor også skal spille en vigtig rolle i udviklingen i regionen og handle inden for obligatoriske lovrammer, der definerer erhvervslivets ansvar for respekt for menneskerettigheder, sociale og miljømæssige rettigheder, herunder ved at sikre transparent forretningsmæssig adfærd for at sikre, at der ikke er privat finansiering af væbnede grupper

| 10. | insisterer på betydningen af regionalt og interregionalt samarbejde i forbindelse med løsningen af sikkerhedskrisen i Sahel og Lake Chad-regionen og især i gennemførelsen af aftalen om fred og forsoning i Mali, hvor fremskridt desværre er langsomt; mener, at engagementet fra Den Afrikanske Union, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) og Maghreb-landene er afgørende for at genskabe stabilitet i regionen; |
| --- | --- |

10.

insisterer på betydningen af regionalt og interregionalt samarbejde i forbindelse med løsningen af sikkerhedskrisen i Sahel og Lake Chad-regionen og især i gennemførelsen af aftalen om fred og forsoning i Mali, hvor fremskridt desværre er langsomt; mener, at engagementet fra Den Afrikanske Union, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) og Maghreb-landene er afgørende for at genskabe stabilitet i regionen;

| 11. | ser positivt på den politiske ledelse af Sahel G5-landene; opfordrer EU til at opretholde en permanent dialog på det højeste niveau med landene og organisationerne i regionen og yderligere styrke partnerskabet mellem EU og Sahel G5; glæder sig over oprettelsen af fællesskabet for Sahel-Sahara-staterne (CEN-SAD); |
| --- | --- |

11.

ser positivt på den politiske ledelse af Sahel G5-landene; opfordrer EU til at opretholde en permanent dialog på det højeste niveau med landene og organisationerne i regionen og yderligere styrke partnerskabet mellem EU og Sahel G5; glæder sig over oprettelsen af fællesskabet for Sahel-Sahara-staterne (CEN-SAD);

| 12. | glæder sig over vedtagelsen af EU's strategi for sikkerhed og udvikling i Sahel, den afrikanske hurtige udrykningsstyrke og den regionale handlingsplan for Sahel 2015-2020 som konkrete bestræbelser for en effektiv gennemførelse af en omfattende EU-tilgang, der effektivt blander sikkerheds-, udviklings- og forvaltningsreaktioner, herunder udryddelse af ekstrem fattigdom; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over vedtagelsen af EU's strategi for sikkerhed og udvikling i Sahel, den afrikanske hurtige udrykningsstyrke og den regionale handlingsplan for Sahel 2015-2020 som konkrete bestræbelser for en effektiv gennemførelse af en omfattende EU-tilgang, der effektivt blander sikkerheds-, udviklings- og forvaltningsreaktioner, herunder udryddelse af ekstrem fattigdom;

| 13. | mener, at global udviklingsbistand til regionen bør suppleres med kapacitetsopbygning; gentager sin opfordring til at oprette et nyt EU-instrument dedikeret til at sikre sammenhængen mellem udvikling og sikkerhed for at begrænse uoverensstemmelser og øge effektiviteten af EU's eksterne foranstaltninger; |
| --- | --- |

13.

mener, at global udviklingsbistand til regionen bør suppleres med kapacitetsopbygning; gentager sin opfordring til at oprette et nyt EU-instrument dedikeret til at sikre sammenhængen mellem udvikling og sikkerhed for at begrænse uoverensstemmelser og øge effektiviteten af EU's eksterne foranstaltninger;

| 14. | bekræfter, at forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler mellem EU og Vestafrika kan give Kommissionen en enestående mulighed for at etablere en inkluderende bæredygtig vækst og øge lokal merværdi, som kan skabe lokale job og hjælpe med at bekæmpe social udstødelse; |
| --- | --- |

14.

bekræfter, at forhandlinger om økonomiske partnerskabsaftaler mellem EU og Vestafrika kan give Kommissionen en enestående mulighed for at etablere en inkluderende bæredygtig vækst og øge lokal merværdi, som kan skabe lokale job og hjælpe med at bekæmpe social udstødelse;

| 15. | understreger det værdifulde bidrag, som FSFP-missionerne giver til regional stabilitet, navnlig i Mali (EUTM, EUCAP), Niger (EUCAP) og Somalia (EUTM), og opfordrer til deres regionalisering; |
| --- | --- |

15.

understreger det værdifulde bidrag, som FSFP-missionerne giver til regional stabilitet, navnlig i Mali (EUTM, EUCAP), Niger (EUCAP) og Somalia (EUTM), og opfordrer til deres regionalisering;

| 16. | opfordrer EU, AU og deres medlemsstater til at støtte FN's fredsbevarelse og at samarbejde med FN med henblik på at styrke regionale organisationers fredsbevarende kapacitet; udtrykker sin fulde støtte til arbejdet af FN's særlige udsending for Sahel, Hiroute Guebre Sellassie, og hendes forsøg på at forhindre yderligere destabilisering i Sahel gennem implementeringen af FN's integrerede strategi for Sahel; |
| --- | --- |

16.

opfordrer EU, AU og deres medlemsstater til at støtte FN's fredsbevarelse og at samarbejde med FN med henblik på at styrke regionale organisationers fredsbevarende kapacitet; udtrykker sin fulde støtte til arbejdet af FN's særlige udsending for Sahel, Hiroute Guebre Sellassie, og hendes forsøg på at forhindre yderligere destabilisering i Sahel gennem implementeringen af FN's integrerede strategi for Sahel;

| 17. | minder om den indbyrdes afhængighed for migrations-, sikkerheds- og udviklingsmål; glæder sig i denne henseende over oprettelsen af EU-trustfonden for Afrika og dets specifikke vindue for Sahel og Lake Chad-regionerne, og noterer sig oprettelsen af nye partnerskabsrammer for at tilvejebringe et mere fleksibelt og omfattende svar på skrøbelighed og ustabilitet i disse lande; opfordrer til en hurtig gennemførelse af disse rammebestemmelser under fuld overholdelse af principper for udviklingseffektivitet og opfordrer alle donorer til at levere deres finansielle forpligtelser; |
| --- | --- |

17.

minder om den indbyrdes afhængighed for migrations-, sikkerheds- og udviklingsmål; glæder sig i denne henseende over oprettelsen af EU-trustfonden for Afrika og dets specifikke vindue for Sahel og Lake Chad-regionerne, og noterer sig oprettelsen af nye partnerskabsrammer for at tilvejebringe et mere fleksibelt og omfattende svar på skrøbelighed og ustabilitet i disse lande; opfordrer til en hurtig gennemførelse af disse rammebestemmelser under fuld overholdelse af principper for udviklingseffektivitet og opfordrer alle donorer til at levere deres finansielle forpligtelser;

| 18. | udtrykker sin dybe bekymring over den alarmerende humanitære situation i regionen; opfordrer lokale myndigheder med støtte fra EU og internationale partnere til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af civile befolkninger og til at tage fat på de grundlæggende årsager til fødevaremangel og undernæring; fordømmer al hindring af leveringen af humanitær- og fødevarehjælp, og opfordrer alle aktører til at sikre fuld overholdelse af international humanitær ret under alle forhold; |
| --- | --- |

18.

udtrykker sin dybe bekymring over den alarmerende humanitære situation i regionen; opfordrer lokale myndigheder med støtte fra EU og internationale partnere til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af civile befolkninger og til at tage fat på de grundlæggende årsager til fødevaremangel og undernæring; fordømmer al hindring af leveringen af humanitær- og fødevarehjælp, og opfordrer alle aktører til at sikre fuld overholdelse af international humanitær ret under alle forhold;

| 19. | mener, at EU's udviklingspolitik især bør fokusere på udvikling af landdistrikter og landbrug i særdeleshed for at sikre fødevaresikkerheden som et bidrag til en varig socioøkonomisk udvikling i Afrika syd for Sahara; fremhæver det faktum, at klimaforandringer, der påvirker Sahel og Lake Chad-regionen på en særlig alvorlig måde, nødvendiggør brugen af meget tilpasset landbrugspraksis, der fremmer modstandsdygtighed overfor ekstreme klimafænomener; |
| --- | --- |

19.

mener, at EU's udviklingspolitik især bør fokusere på udvikling af landdistrikter og landbrug i særdeleshed for at sikre fødevaresikkerheden som et bidrag til en varig socioøkonomisk udvikling i Afrika syd for Sahara; fremhæver det faktum, at klimaforandringer, der påvirker Sahel og Lake Chad-regionen på en særlig alvorlig måde, nødvendiggør brugen af meget tilpasset landbrugspraksis, der fremmer modstandsdygtighed overfor ekstreme klimafænomener;

| 20. | insisterer på behovet for at forbedre de pågældende landes modstandskraft med et klart fokus på de mest sårbare husstande og samfund, herunder kvinder og børn; understreger, at forbedring af lokalbefolkningernes adgang til grundlæggende tjenester (herunder sundhed, uddannelse og sociale tjenesteydelser) er grundlæggende og bør forblive central for EU-budgetstøtte; |
| --- | --- |

20.

insisterer på behovet for at forbedre de pågældende landes modstandskraft med et klart fokus på de mest sårbare husstande og samfund, herunder kvinder og børn; understreger, at forbedring af lokalbefolkningernes adgang til grundlæggende tjenester (herunder sundhed, uddannelse og sociale tjenesteydelser) er grundlæggende og bør forblive central for EU-budgetstøtte;

| 21. | udtrykker sin støtte til de globale og regionale initiativer til bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende organiseret kriminalitet, herunder kriminelle netværk, der er involveret i smugling af indvandrere og menneskehandel, narkotika og våben; |
| --- | --- |

21.

udtrykker sin støtte til de globale og regionale initiativer til bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende organiseret kriminalitet, herunder kriminelle netværk, der er involveret i smugling af indvandrere og menneskehandel, narkotika og våben;

| 22. | pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, De Forenede Nationers generalsekretær og formanden for generalforsamlingen, Den Afrikanske Union, AVS-EU-Rådet, præsidenterne, premierministrene og parlamenterne i Sahel- og Lake Chad Basin-landene og til ECOWAS. |
| --- | --- |

22.

pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, De Forenede Nationers generalsekretær og formanden for generalforsamlingen, Den Afrikanske Union, AVS-EU-Rådet, præsidenterne, premierministrene og parlamenterne i Sahel- og Lake Chad Basin-landene og til ECOWAS.

ERKLÆRING (1)

om klimaforandringer

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU understreger, at klimaforandringerne er et verdensomspændende fænomen, som uden tvivl fortsat vil have dramatiske konsekvenser for vores miljø og påvirke alle lande. Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU bekræfter sit ubetingede engagement i en fuldstændig gennemførelse af Parisaftalen om klimaforandringer, og opfordrer verdenssamfundet til at opretholde fremdriften i en ambitiøs indsats.

Forsamlingen bekræfter sin ubetingede støtte til den aftale, der blev indgået under COP 21 i Paris i 2015. Forsamlingen beklager derfor dybt USA's nuværende regering beslutning om at trække sig ud af Parisaftalen. Denne beslutning er blevet mødt med forbløffelse, skuffelse og et ramaskrig fra det internationale samfund, som har givet udtryk for sin fortsatte solidaritet og vilje til at gennemføre alle de grundlæggende elementer i Parisaftalen. Den konstaterer med tilfredshed, at erhvervslivet og visse stater i USA i det store og hele har bekræftet deres engagement i at imødegå virkningerne af klimaændringer, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU opfordrer den amerikanske regering til at revidere sin holdning og igen engagere sig i Parisaftalen. Forsamlingen opfordrer EU og AVS-staterne til at indlede samarbejdet om at gennemføre COP 21-målene med de partier fra USA, der ønsker at gøre det.

Forsamlingen understreger, at det er nødvendigt med en samordnet global indsats for at bekæmpe drivhusgasemissioner og forhindre klimaforandringernes negative konsekvenser. Det er afgørende at skabe resultater vedrørende de langsigtede- mål i Parisaftalen.

Forsamlingen understreger, at et centralt mål for den kommende FN-klimakonference i november i år (COP 23) bør være at opretholde fremdrift og sammenhæng i forhold til forpligtelsen til at gennemføre Parisaftalen og især at løse de problemer, som de mest sårbare lande, herunder de små ø-udviklingslande, de mindst udviklede lande og indlandslande og kystlande står over for.

Forsamlingen opfordrer derfor alle parter og interesserede parter til at indlede den omstillingsproces til en lavemissionsøkonomi for økonomien som helhed, der er nødvendig for at reducere drivhusgasemissioner, og sikre, at alle nationer får den støtte, de har brug for til gennemførelse, så ingen bliver ladt tilbage.

Forsamlingen roser Fiji, den nye præsident for den 23. samling af partskonferencen (COP 23) til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), for de forberedelser, den har gennemført hidtil, og for det lederskab som den udvist for at sikre, at konferencen bliver vellykket.

Forsamlingen understreger behovet for at færdiggøre arbejdsprogrammet for Parisaftalen inden 2018, idet det vil vise, hvordan lande har til hensigt at gennemføre Parisaftalen og fremskynde klimaindsatsen på nationalt plan og derved bidrage til virkeliggørelsen af den samlede målsætning. Forsamlingen opfordrer til at der gøres en indsats med hensyn til tilpasning og adgang til finansiering, hvilket er særligt vigtigt for de lande, der er mest udsatte for konsekvenserne af klimaforandringerne, og som har særlig behov for men ringe kapaciteter til at fremskynde processen.

---

(1)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 21. juni 2017 i St. Julians (Malta).

1

(2)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 46.

2

(3)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 21. juni 2017 i St. Julians (Malta).

3

(4)  EUT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

4

(5)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

5

(6)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 100.

6

(7)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 38.

7

(8)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 80.

8

(9)  EUT C 468 af 15.12.2016, s. 73.

9

(10)  EUT C 353 af 27.9.2016, s. 2.

10

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf.

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf .

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf.

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf.

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf.

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/.

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf.

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf.

24

(25)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

25

(26)  COM(2016) 740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%209558%202007%20INIT.

27

(28)  Rådsdokument 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/en/pdf.

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/en/pdf.

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/en/pdf.

31

(32)  Rådsdokument 10715/16.

32

(33)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 21. juni 2017 i St. Julians (Malta).

33

(34)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

34

(35)  EUT C 68 E af 18.3.2004, s. 605.

35

(36)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1067.

36

(37)  EUT C 282 E af 6.11.2008, s. 131.

37

(38)  EUT C 271 E af 12.11.2009, s. 51.

38

(39)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 16.

39

(40)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  EUT C 169 E af 15.6 2012, s. 138.

41

(42)  EUT C 326 af 3.12.2010, s. 5.

42

(43)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 21. juni 2017 i St. Julians (Malta).

43

(1)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 21. juni 2017 i St. Julians (Malta).

1

---